# Europeiska unionens C 264/2023

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 264 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 66 årgången27 juli 2023 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 264

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

66 årgången27 juli 2023

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2023/C 264/01 | Kommissionens tillkännagivande – Riktlinjer för medlemsstaternas strategier och planer för anpassning | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2023/C 264/01

Kommissionens tillkännagivande – Riktlinjer för medlemsstaternas strategier och planer för anpassning

1

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2023/C 264/02 | Meddelande till registrerade som är föremål för restriktiva åtgärder enligt rådets beslut (Gusp) 2020/1999 och rådets förordning (EU) 2020/1998 om restriktiva åtgärder mot allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna | 32 |
| 2023/C 264/03 | Meddelande till de personer och enheter som är föremål för de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut (Gusp) 2020/1999, ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2023/1500, och i rådets förordning (EU) 2020/1998, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2023/1495 om restriktiva åtgärder mot allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna | 34 |
| 2023/C 264/04 | Rådets beslut av den 25 juli 2023 om utnämning av en suppleant i rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor för Ungern | 35 |
| 2023/C 264/05 | Rådets beslut av den 25 juli 2023 om utnämning av en suppleant i styrelsen för Europeiska centrumet för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop) för Nederländerna | 37 |
| 2023/C 264/06 | Rådets beslut av den 25 juli 2023 om utnämning av en ledamot och en suppleant i Europeiska arbetsmiljöbyråns styrelse för Ungern | 39 |
| | Europeiska kommissionen |
| 2023/C 264/07 | Ny nationell sida på euromynt som är avsedda att sättas i omlopp | 41 |
| 2023/C 264/08 | Eurons växelkurs – 26 juli 2023 | 42 |
| | Europeiska rekryteringsbyrån |
| 2023/C 264/09 | Meddelande om allmänt uttagningsprov | 43 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

2023/C 264/02

Meddelande till registrerade som är föremål för restriktiva åtgärder enligt rådets beslut (Gusp) 2020/1999 och rådets förordning (EU) 2020/1998 om restriktiva åtgärder mot allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna

32

2023/C 264/03

Meddelande till de personer och enheter som är föremål för de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut (Gusp) 2020/1999, ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2023/1500, och i rådets förordning (EU) 2020/1998, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2023/1495 om restriktiva åtgärder mot allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna

34

2023/C 264/04

Rådets beslut av den 25 juli 2023 om utnämning av en suppleant i rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor för Ungern

35

2023/C 264/05

Rådets beslut av den 25 juli 2023 om utnämning av en suppleant i styrelsen för Europeiska centrumet för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop) för Nederländerna

37

2023/C 264/06

Rådets beslut av den 25 juli 2023 om utnämning av en ledamot och en suppleant i Europeiska arbetsmiljöbyråns styrelse för Ungern

39

Europeiska kommissionen

2023/C 264/07

Ny nationell sida på euromynt som är avsedda att sättas i omlopp

41

2023/C 264/08

Eurons växelkurs – 26 juli 2023

42

Europeiska rekryteringsbyrån

2023/C 264/09

Meddelande om allmänt uttagningsprov

43

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2023/C 264/10 | Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 | 44 |
| 2023/C 264/11 | Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 63 |
| 2023/C 264/12 | Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 67 |

V   Yttranden

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2023/C 264/10

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

44

2023/C 264/11

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

63

2023/C 264/12

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

67

---

| | Rättelser |
| --- | --- |
| | Rättelse till Öppen förslagsinfordran – GP/DVQ/ReferNet_FPA/001/23 ReferNet – Cedefops europeiska nätverk för sakkunskap om yrkesutbildning ( EUT C 243, 10.7.2023 ) | 70 |

Rättelser

Rättelse till Öppen förslagsinfordran – GP/DVQ/ReferNet_FPA/001/23 ReferNet – Cedefops europeiska nätverk för sakkunskap om yrkesutbildning ( EUT C 243, 10.7.2023 )

( EUT C 243, 10.7.2023 )

70

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 27.7.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 264/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 264/1

---

KOMMISSIONENS TILLKÄNNAGIVANDE

Riktlinjer för medlemsstaternas strategier och planer för anpassning

(2023/C 264/01)

Innehåll

| Inledning | 2 |
| --- | --- |

| Anpassningspolitikens huvudegenskaper | 3 |
| --- | --- |

| Viktiga steg vid utveckling eller uppdatering av anpassningsstrategier och anpassningsplaner | 4 |
| --- | --- |

| Steg 1: | Fastställa den institutionella ramen och säkerställa berörda parters acceptans | 4 |
| --- | --- | --- |

Steg 1:

| Steg 2: | Bedöma klimatrisker och sårbarhet | 9 |
| --- | --- | --- |

Steg 2:

| Steg 3: | Identifiera och prioritera anpassningsalternativ | 15 |
| --- | --- | --- |

Steg 3:

| Steg 4: | Utarbetande av en handlingsplan och genomförande av anpassningsåtgärder | 17 |
| --- | --- | --- |

Steg 4:

| Steg 5: | Övervakning och utvärdering | 19 |
| --- | --- | --- |

Steg 5:

| Bilaga I – | Exempel på mall för anpassningsstrategi | 23 |
| --- | --- | --- |

Bilaga I –

| Bilaga II – | Nya områden för anpassningspolitiken | 27 |
| --- | --- | --- |

Bilaga II –

| Rättvis resiliens | 27 |
| --- | --- |

| Felanpassing | 27 |
| --- | --- |

| Naturbaserade lösningar | 29 |
| --- | --- |

| Klimatstresstester | 30 |
| --- | --- |

Inledning

Den senaste tidens extrema händelser – skogsbränder, torka, översvämningar och dödliga värmeböljor – både i Europa och resten av världen har visat att klimatförändringarnas konsekvenser drabbar våra samhällen hårdare och snabbare än vad vetenskapen har förutspått. Ökningen av extrema väderhändelser och naturkatastrofer har en allt större inverkan på människors fysiska och psykiska hälsa, på naturen i stort och på ekonomiska tillgångar. I den sjätte utvärderingsrapporten från FN:s klimatpanel (IPCC) (1) angavs att den globala anpassningen huvudsakligen är långsam och sker isolerat och stegvis samt att även med utsläppsminskningar som är tillräckliga för att uppfylla Parisavtalets mål kommer transformativ anpassning att vara nödvändig (2).

Dessa händelser och IPCC:s rapport har tyvärr också pekat på den bristande beredskapen och det ojämlika förhållandet mellan klimathoten och de befintliga mekanismerna och strukturerna för att bemöta dem. Även om det råder osäkerhet kring uppskattningarna av den framtida klimatrisken, så spelar det ingen roll hur det kommer att se ut temperaturmässigt år 2100 – bra, dåligt eller otäckt – för det påverkar egentligen inte de klimatanpassningsalternativ som beslutsfattarna har idag. För att öka samhällets beredskap inför klimatförändringarnas allt kraftfullare konsekvenser är det uppenbart att den offentliga sektorn måste spela en ännu större roll i syfte att realisera den klimatresiliens och de hållbara investeringar som behövs. Dessutom måste rätt regleringsmässiga villkor och planeringskapacitet införas och vidareutvecklas så att de olika aktörerna och marknaderna kan följa den offentliga sektorn med tillförsikt och säkerhet och kanalisera investeringar till resiliens.

I den europeiska strategin för anpassning från 2013 uppmanades alla EU:s medlemsstater att anta omfattande anpassningsstrategier. Kommissionen offentliggjorde även riktlinjer för utveckling av anpassningsstrategier för att hjälpa EU:s medlemsstater att utarbeta sina strategier. Mellan 2013 och 2018 ökade antalet EU-medlemsstater med anpassningsstrategier kraftigt från 15 till 25 och år 2020 hade alla EU-medlemsstater utarbetat strategier. Det är dock stora skillnaderna mellan dem vad gäller omfattning, genomförande och genomförandemetod.

I förordningen om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder från 2018 behandlas anpassning till klimatförändringarna på två sätt. För det första fastställs att EU:s medlemsstater är skyldiga att rapportera om anpassning till klimatförändringarna. För det andra anges att varje EU-medlemsstat i sin integrerade nationella energi- och klimatplan i tillämpliga fall måste ange andra målsättningar och mål, däribland anpassningsmål.

För att hantera utvecklingen och inspirera till strukturella förändringar har ambitionsnivån höjts i den nya EU-strategin för klimatanpassning (2021) och den omfattar nu nya områden och prioriteringar till stöd för EU på vägen mot klimatresiliens, och dessutom tillkännages en översyn av 2013 års riktlinjer för utveckling av anpassningsstrategier.

Dessutom trädde den europeiska klimatlagen i kraft i juli 2021. Medan skyldigheterna i förordningen om styrning huvudsakligen var förfarandemässiga, fastställs det i klimatlagen att klimatanpassning är en skyldighet. I synnerhet införs ett krav på att medlemsstaterna ska säkerställa löpande framsteg med att öka anpassningsförmågan, stärka resiliensen och minska sårbarheten gentemot klimatförändringarna i enlighet med artikel 7 i Parisavtalet. Klimatlagen innehåller bestämmelser om nationella anpassningsstrategier och anpassningsplaner (utöver de på EU-nivå) och anger vad som förväntas i fråga om anpassningspolitikens kvalitet och resultat. Enligt lagen ska kommissionen regelbundet bedöma om relevanta nationella åtgärder är förenliga med framsteg mot anpassning och utfärda rekommendationer om den finner att en EU-medlemsstats åtgärder inte främjar framsteg med att öka anpassningsförmågan, stärka resiliensen och minska sårbarheten gentemot klimatförändringar.

I enlighet med de bestämmelserna har dessa riktlinjer följande syften:

| — | Att hjälpa EU:s medlemsstater att se över sina anpassningsstrategier och utarbeta/se över sina anpassningsplaner för att hantera de anpassningsrelaterade utmaningar de står inför, med beaktande av deras olika administrativa strukturer och hur långt de har kommit i planeringen av anpassningsåtgärder. |
| --- | --- |

—

Att hjälpa EU:s medlemsstater att se över sina anpassningsstrategier och utarbeta/se över sina anpassningsplaner för att hantera de anpassningsrelaterade utmaningar de står inför, med beaktande av deras olika administrativa strukturer och hur långt de har kommit i planeringen av anpassningsåtgärder.

| — | Att belysa de huvudegenskaper som krävs för en anpassningspolitik av god kvalitet som ger goda resultat. Eftersom klimatförändringarnas konsekvenser kräver mer systematiska och brådskande åtgärder är anpassningsstrategier och anpassningsplaner som inte integrerar alla politikområden och inte ingår i beslutsfattandet på alla nivåer inte längre tillräckliga för att uppnå goda resultat. Principerna gäller därför för anpassningspolitikens övergripande nationella ram, medan anpassningsstrategierna och anpassningsplanerna bidrar till goda anpassningsresultat. |
| --- | --- |

—

Att belysa de huvudegenskaper som krävs för en anpassningspolitik av god kvalitet som ger goda resultat. Eftersom klimatförändringarnas konsekvenser kräver mer systematiska och brådskande åtgärder är anpassningsstrategier och anpassningsplaner som inte integrerar alla politikområden och inte ingår i beslutsfattandet på alla nivåer inte längre tillräckliga för att uppnå goda resultat. Principerna gäller därför för anpassningspolitikens övergripande nationella ram, medan anpassningsstrategierna och anpassningsplanerna bidrar till goda anpassningsresultat.

| — | Att ge ett exempel på en mall för strategins övergripande struktur, som gör det lättare att ta till sig och jämföra strategierna och säkerställa en jämförbar översikt över beredskapsläget och planerade åtgärder på EU-nivå. |
| --- | --- |

—

Att ge ett exempel på en mall för strategins övergripande struktur, som gör det lättare att ta till sig och jämföra strategierna och säkerställa en jämförbar översikt över beredskapsläget och planerade åtgärder på EU-nivå.

| — | Att utöka anpassningspolitiken med nya områden. |
| --- | --- |

—

Att utöka anpassningspolitiken med nya områden.

Utöver dessa riktlinjer ger det verktyg för stöd till anpassning som utvecklats och förvaltas av Europeiska miljöbyrån närmare detaljer och bra exempel på principer, processer och alternativ för genomförandet som går utöver det som täcks av riktlinjerna.

Konkreta anpassningsvägar och demonstrationer av transformativa lösningar utvecklas också av regionala myndigheter i hela Europa genom Horisont Europa-uppdraget för anpassning till klimatförändringarna som inleddes i september 2021.

Anpassningspolitikens huvudegenskaper

Det behövs kraftfulla anpassningsstrategier och anpassningsplaner för att säkerställa att den samhälleliga, politiska och ekonomiska beredskapen kontinuerligt förbättras (i linje med den europeiska klimatlagen) med målet att förebygga klimatkrisen (det yttersta praktiska syftet). Med detta sagt är genomförandet av strategier och planer beroende av de berörda parternas engagemang och de resurser de har till sitt förfogande. Följande egenskaper är nödvändiga för att (åter)utveckla kraftfulla anpassningsstrategier och anpassningsplaner, baserade på en rättslig ram, och för att uppnå en anpassningspolitik av hög kvalitet.

Vissa av dessa egenskaper utgör de väsentliga byggstenarna i anpassningspolitiken, medan andra mer har att göra med processer och medel. Tillsammans utgör de en uppsättning förutsättningar för att ett högkvalitativt anpassningsresultat med en bredare, snabbare och mer systematisk hantering av klimatförändringarna ska kunna uppnås.

Vad (väsentliga byggstenar)

| 1. | Rättsliga ramar som fastställer ”anpassningsskyldigheten” på nationell nivå, inklusive bindande, regelbundet uppdaterade (sektoriella) anpassningsmål mot vilka de övergripande framstegen med att bygga upp resiliensen mot klimatförändringarnas konsekvenser kan mätas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Regelbundet uppdaterade anpassningsstrategier och anpassningsplaner som ger uttryck för och genomför den övergripande anpassningspolitiken på strategisk och operativ nivå (i linje med anpassningsmålen i punkt 1 ovan). |
| --- | --- |

2.

| 3. | En anpassningspolitik som anger vilka prioriterade sektorer eller områden som berörs och måste omfattas av anpassningsplaneringen och vilka konsekvenser eller risker som måste hanteras i planeringen. Prioriteringarna bör fastställas i form av mål och målsättningar med tydliga anpassningsvägar som anger hur de ska uppnås genom en följd av alternativ och åtgärder (återspeglas i anpassningsstrategierna och anpassningsplanerna i punkt 2). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Regelbundet uppdaterade och robusta bedömningar av konsekvenserna av och sårbarheten för klimatförändringarna på grundval av de senaste klimatvetenskapliga rönen, i syfte att identifiera befolkningsgrupper, väsentlig infrastruktur (tillgångar) och sektorer (verksamheter) som är särskilt sårbara för klimatförändringarna, fastställa anpassningspolitikens övergripande strategiska inriktning och kontinuerligt informera beslutsfattandet (vilket bidrar till punkterna 1, 2 och 3). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Stresstestning av (kritisk) infrastruktur och system som ett viktigt bidrag till klimatriskbedömningar (som bidrar till punkt 4). |
| --- | --- |

5.

Hur (processer och medel)

| 6. | Tillräckligt med kunnig personal och ekonomiska resurser inom alla berörda institutioner och administrativa avdelningar för att samordna verksamheter och genomföra åtgärder på alla förvaltningsnivåer (nationella, regionala, lokala). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Deltagande av alla berörda parter (privat sektor, icke-statliga organisationer, vissa lokalsamhällen osv.) som är särskilt utsatta/sårbara och/eller har kunskap/resurser/kapacitet att informera om och/eller genomföra anpassningsåtgärderna. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Flernivåsamordning och -integrering, både horisontellt (t.ex. mellan ministerier) och vertikalt (t.ex. mellan olika offentliga förvaltningsnivåer) när anpassningsåtgärder planeras och genomförs. |
| --- | --- |

8.

| 9. | En kontinuerlig övervakning och utvärdering av anpassningsåtgärdernas genomförande, som omfattar processer samt konsekvenser och resultat, och förses med de nödvändiga instrumenten. Infrastrukturen för övervakning av anpassningsresultat kan ha viktiga synergier med tidig varning. |
| --- | --- |

9.

Viktiga steg vid utveckling eller uppdatering av anpassningsstrategier och anpassningsplaner

Figur 1 –

Översikt över de förberedande stegen vid utveckling eller uppdatering av anpassningsstrategier och anpassningsplaner

Image 1

| Källa: | Europeiska kommissionen |
| --- | --- |

Källa:

Viktiga steg vid utveckling eller uppdatering av anpassningsstrategier och anpassningsplaner sammanfattas i figur 1, medan närmare information ges i de följande avsnitten.

Steg 1:
     
  Fastställa den institutionella ramen och säkerställa berörda parters acceptans

| Steg 1 i riktlinjerna kommer att bidra till att






  — | förbereda processen för klimatanpassningsstrategier, |
| --- | --- |

Steg 1 i riktlinjerna kommer att bidra till att

—

förbereda processen för klimatanpassningsstrategier,

| — | upprätta institutionella ramar som involverar relevanta berörda parter, |
| --- | --- |

—

upprätta institutionella ramar som involverar relevanta berörda parter,

| — | involvera subnationella myndigheter, |
| --- | --- |

—

involvera subnationella myndigheter,

| — | mobilisera resurser för klimatanpassning, |
| --- | --- |

—

mobilisera resurser för klimatanpassning,

| — | kommunicera behovet av anpassning, |
| --- | --- |

—

kommunicera behovet av anpassning,

| — | integrera klimatpolitiken i den sektorspecifika politiken. |
| --- | --- |

—

integrera klimatpolitiken i den sektorspecifika politiken.

Med tanke på klimatförändringarnas tilltagande konsekvenser i hela Europeiska unionen måste ambitionerna höjas och resultaten av den politik och de strategier och planer som syftar till klimatanpassning förbättras.

Det första steget mot att höja ambitionen kan vara att anta en rättslig ram (en ”klimatlag”) med bindande, regelbundet uppdaterade anpassningsmål mot vilka de övergripande framstegen med att bygga upp resiliensen kan mätas. Nationella klimatlagar kan också ytterligare underbygga de anpassningspolitiska ramar som fastställs i anpassningsstrategier och anpassningsplaner.

Goda anpassningsresultat kräver att strategier och planer uppdateras regelbundet (3). Dessutom måste i dessa dokument större tonvikt läggas på att integrera klimatanpassning i andra politikområden inom relevanta sektorer (4), samtidigt som man tydligare fokuserar på de direkta resultaten av anpassningsinsatserna.

Det är därför viktigt att alla förvaltningsnivåer och det civila samhället är involverade i utvecklingen av en effektiv strategi och/eller plan för klimatanpassning. Tillräckligt med kvalificerad personal, tekniska verktyg och ekonomiska resurser inom alla delar av de berörda institutionerna och administrativa avdelningarna på alla förvaltningsnivåer (nationella, regionala, lokala) är avgörande för att utveckla, samordna och genomföra anpassningsstrategier och anpassningsplaner.

I gränsområden är riskerna inte begränsade till en sida av gränsen utan påverkar båda de angränsande EU-medlemsstaterna, som därför måste samordna sina anpassningsåtgärder för att de ska vara effektiva. Därför kan anpassningsåtgärder i gränsregioner endast vara effektiva om de vidtas gemensamt.

Steg 1.a:   Säkerställa stöd på hög nivå

Politiskt stöd på hög nivå, dvs. från premiärministerns eller presidentens kansli, är en viktig faktor som gör det lättare att mobilisera och engagera statliga aktörer och aktörer från det civila samhället i integreringen av klimatanpassningen. Det säkerställer också att beslutsfattare på hög nivå engagerar sig långsiktigt för anpassningspolitik, anpassningsstrategier och anpassningsplaner.

Steg 1.b:   Upprätta processen

—   Inrätta en nationell interministeriell arbetsgrupp för klimatanpassning

Anpassningsstrategier är viktiga verktyg för att förbättra samhällsberedskapen mot de oundvikliga konsekvenserna av klimatförändringarna och skydda de befolkningsgrupper och sektorer som är mest utsatta och påverkas mest. De strategierna måste utgöra grunden för samordnade statliga åtgärder. För att säkerställa det nödvändiga engagemanget och en framgångsrik integrering av klimatanpassningen på olika sektorpolitiska områden föreslås att en interministeriell arbetsgrupp eller kommitté inrättas och leds av premiärministerns kansli (eller motsvarande). Denna grupp bör ansvara för tillsynen över utvecklingen av klimatanpassningsstrategin och/eller -planen. Den bör också ges ett tydligt mandat att styra genomförandet.

Ministerier och/eller organ med anknytning till sektorer med ökad risk för klimatpåverkan bör identifieras och delta i denna arbetsgrupp. De ministerier som hanterar följande nyckelfrågor bör delta: klimat, miljö/natur, folkhälsa, civilskydd/inrikes frågor, infrastruktur, energi, ekonomi/finans, jordbruk, skogsbruk, fiske, vattenförvaltning samt sysselsättning och sociala frågor. Gränsöverskridande aktörer bör också delta för att säkerställa att angränsande EU-medlemsstater samordnar sina åtgärder i gränsregionerna. Det rekommenderas att var och en av de identifierade förvaltningarna utser en ”anpassningsansvarig” som säkerställer att respektive ministerier kontinuerligt deltar i anpassningsplaneringen.

—   Involvera regionala och lokala förvaltningsnivåer

Frasen ”tänk globalt, agera lokalt” blir allt viktigare när man diskuterar strategier och planer för klimatanpassning. Lokala och regionala förvaltningar är viktiga drivkrafter för anpassning, eftersom många klimatanpassningsåtgärder utförs på lokal och regional nivå och därför är beroende av de lokala förhållandena. Lokala myndigheter spelar en viktig roll för att engagera allmänheten och främja lokala åtgärder, genom att informera människor om vilka fördelar klimatanpassningen medför för deras region. Dessutom har lokala myndigheter gott om viktig information om vilka lokala klimatanpassningsåtgärder som vore livskraftiga inom deras område. Den interministeriella arbetsgruppen för klimatanpassning bör därför se till att meningsfulla utbyten äger rum med de subnationella myndigheterna, så att de kan bidra till utvecklingen av anpassningspolitiken med sin expertis, samt stödja regionala och lokala åtgärder som överensstämmer med den nationella anpassningspolitiken. Särskild hänsyn bör tas till hur den regionala och lokala förvaltningsnivån kan involveras. Det kan till exempel ske genom att nå ut till regionala sammanslutningar eller interregionala nätverk av lokala förvaltningar, såsom borgmästaravtalet, som utgörs av över 11 000 lokala och regionala myndigheter som representerar 341 miljoner människor och som förbereder sina invånare på att leva med konsekvenserna av klimatförändringarna.

—   Identifiera och involvera berörda parter

Klimatförändringarna kommer att skapa osäkerhet och påverka hela samhället, vilket framhäver vikten av att den interministeriella arbetsgruppen identifierar alla relevanta berörda parter, inbegripet arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer, vars deltagande behövs för att ta fram kraftfulla klimatanpassningsåtgärder. Att berörda parter deltar kommer att öka kvaliteten på beslutsfattandet om anpassning till klimatförändringarna, eftersom det ger dem egenansvar i processen. Detta kommer i sin tur att förbättra den övergripande kvaliteten på den klimatanpassningsstrategi eller klimatanpassningsplan som utarbetas av den interministeriella arbetsgruppen. Berörda parter kan lättare identifieras om man skiljer mellan två grupper – aktörer som kan driva förändring och sådana som kan påverkas av klimatförändringarna:

| — | En grupp berörda parter består av aktörer som kan driva på förändring och bidra till nationella och/eller regionala/lokala förvaltningars insatser genom att tillhandahålla extra information, resurser eller kapacitet. Berörda parter som skulle kunna omfattas av denna kategori är forskningsinstitut som tillhandahåller eller förbättrar kunskapsbasen när det gäller klimatanpassning, den privata sektorn som ger värdefull information om hur anpassningspolitiken kan förbättras eller tillhandahåller finansiering, gränsöverskridande aktörer som ger en bättre förståelse av gränsöverskridande territorier och gränsregioner samt icke-statliga organisationer, särskilt lokala organisationer i det civila samhället, som bidrar till en bättre förståelse av territorier, genomför anpassningsåtgärder och kommunicerar behovet av klimatanpassning i syfte att underlätta förändringar på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

—

En grupp berörda parter består av aktörer som kan driva på förändring och bidra till nationella och/eller regionala/lokala förvaltningars insatser genom att tillhandahålla extra information, resurser eller kapacitet. Berörda parter som skulle kunna omfattas av denna kategori är forskningsinstitut som tillhandahåller eller förbättrar kunskapsbasen när det gäller klimatanpassning, den privata sektorn som ger värdefull information om hur anpassningspolitiken kan förbättras eller tillhandahåller finansiering, gränsöverskridande aktörer som ger en bättre förståelse av gränsöverskridande territorier och gränsregioner samt icke-statliga organisationer, särskilt lokala organisationer i det civila samhället, som bidrar till en bättre förståelse av territorier, genomför anpassningsåtgärder och kommunicerar behovet av klimatanpassning i syfte att underlätta förändringar på lokal och regional nivå.

| — | En annan grupp berörda parter som måste inkluderas i klimatanpassningsprocessen är de som med stor sannolikhet kommer att påverkas av klimatförändringarna. Det rör sig här främst om utsatta grupper (däribland, men inte enbart, personer som lever i eller löper risk för fattigdom och social utestängning, personer med funktionsnedsättning, äldre och personer med befintliga hälsoproblem, gravida kvinnor, fördrivna personer, socialt marginaliserade personer, utsatta arbetstagare samt barn) eller förespråkare och intressegrupper som representerar dessa utsatta grupper som annars inte skulle delta i processen. Den ojämlika utsattheten och sårbarheten för klimateffekterna i olika regioner och socioekonomiska grupper förvärrar redan befintliga ojämlikheter och sårbarheter. Därför är det viktigt att säkerställa en rättvis omställning som minskar den ojämlika utsattheten för klimatrisker och säkerställer en rättvis fördelning av fördelarna med anpassning. |
| --- | --- |

—

En annan grupp berörda parter som måste inkluderas i klimatanpassningsprocessen är de som med stor sannolikhet kommer att påverkas av klimatförändringarna. Det rör sig här främst om utsatta grupper (däribland, men inte enbart, personer som lever i eller löper risk för fattigdom och social utestängning, personer med funktionsnedsättning, äldre och personer med befintliga hälsoproblem, gravida kvinnor, fördrivna personer, socialt marginaliserade personer, utsatta arbetstagare samt barn) eller förespråkare och intressegrupper som representerar dessa utsatta grupper som annars inte skulle delta i processen. Den ojämlika utsattheten och sårbarheten för klimateffekterna i olika regioner och socioekonomiska grupper förvärrar redan befintliga ojämlikheter och sårbarheter. Därför är det viktigt att säkerställa en rättvis omställning som minskar den ojämlika utsattheten för klimatrisker och säkerställer en rättvis fördelning av fördelarna med anpassning.

Syftet med att göra åtskillnad mellan dessa två grupper av berörda parter är att se till att alla olika perspektiv täcks i tillräcklig utsträckning, men man bör vara medveten om att de överlappar och värdesätta detta. Med andra ord kan de som är särskilt sårbara för klimatförändringarna också driva på förändring, även om deras resurser i vissa avseenden är begränsade. De kan till och med ha resurser, i första hand information om hur sårbarheter för klimatförändringar upplevs och hur effektiva insatserna sannolikt kommer att vara, som är mindre tillgängliga för dem som inte befinner sig i deras situation. Könsskillnaderna i beteenden och attityder när det gäller klimatförändringar (5) understryker också behovet av att säkerställa en balans mellan män och kvinnor i besluts- och genomförandeprocesserna. Barn deltar vanligtvis inte i det offentliga beslutsfattandet, men deras rätt att delta i beslutsfattandet i alla frågor som påverkar deras liv är i själva verket en väletablerad rättsprincip. Eftersom varje generation barn kommer att ärva de miljöskador som tidigare generationer har orsakat finns det ett särskilt starkt argument för att engagera yngre åldersgrupper (6) i beslut om klimatpolitik.

Den interministeriella arbetsgruppen bör komma överens om de berörda parternas roll i förväg, särskilt när det gäller berörda parter som samarbetar med den nationella förvaltningen om genomförandet av särskilda anpassningsåtgärder.

Steg 1.c:   Mobilisera resurser

| Exempel 1: offentlig-privat partnerskap för ett nytt översvämningssäkert distrikt i Bilbao, Spanien
  Distriktet Zorrotzaurre i Bilbao är ett industriellt område som ligger på en översvämningsbenägen halvö. Till följd av att extrem nederbörd förväntas förekomma oftare i Baskien i framtiden på grund av klimatförändringarna samt behovet av nya bostäder för befolkningen i Bilbao, pågår för närvarande ett större stadsförnyelseprojekt för att bygga om distriktet Zorrotzaurre till ett nytt översvämningssäkert bostadsområde. Översvämningsskyddet omfattar fem huvudåtgärder, nämligen att 1) öppna kanalen Deusto (så att halvön blir en ö), 2) sätta upp en skyddsvägg mot översvämningar, 3) höja marknivån med 1,5 meter för nya byggnader, 4) installera dagvattentankar och 5) tillhandahålla gröna offentliga utrymmen som också kan absorbera högvatten.
  För att realisera detta stadsförnyelseprojekt inrättades ett offentlig-privat partnerskap för att finansiera och förvalta planen. Kostnaderna för ombyggnadsarbetena kommer att täckas av det offentlig-privata partnerskapet, dvs. markägarna, i förhållande till deras ägarandel. |
| --- |

Exempel 1: offentlig-privat partnerskap för ett nytt översvämningssäkert distrikt i Bilbao, Spanien

Distriktet Zorrotzaurre i Bilbao är ett industriellt område som ligger på en översvämningsbenägen halvö. Till följd av att extrem nederbörd förväntas förekomma oftare i Baskien i framtiden på grund av klimatförändringarna samt behovet av nya bostäder för befolkningen i Bilbao, pågår för närvarande ett större stadsförnyelseprojekt för att bygga om distriktet Zorrotzaurre till ett nytt översvämningssäkert bostadsområde. Översvämningsskyddet omfattar fem huvudåtgärder, nämligen att 1) öppna kanalen Deusto (så att halvön blir en ö), 2) sätta upp en skyddsvägg mot översvämningar, 3) höja marknivån med 1,5 meter för nya byggnader, 4) installera dagvattentankar och 5) tillhandahålla gröna offentliga utrymmen som också kan absorbera högvatten.

För att realisera detta stadsförnyelseprojekt inrättades ett offentlig-privat partnerskap för att finansiera och förvalta planen. Kostnaderna för ombyggnadsarbetena kommer att täckas av det offentlig-privata partnerskapet, dvs. markägarna, i förhållande till deras ägarandel.

Image 2

Kostnaderna för klimatanpassning ökar och kommer att öka allt snabbare under de kommande årtiondena, eftersom det blir allt mer brådskade att vidta anpassningsåtgärder. Anpassningsfinansieringen bör därför öka i motsvarande grad. Dessutom kan det vara lämpligt att identifiera de beräknade eller redan uppkomna kostnaderna för utebliven anpassning (dvs. de ekonomiska förluster och skador som orsakas av klimatförändringarna), eftersom det kan motivera en omfördelning av befintliga medel till anpassning. Detta kan dock vara en utmaning för lokala, regionala och nationella myndigheter på grund av osäkerheten kring hur mycket resurser som behövs med tanke på att riskerna med och konsekvenserna av klimatförändringarna ofta är oförutsägbara. Traditionella källor till offentlig och privat finansiering bör undersökas, men man bör även söka innovativa finansieringsinstrument genom samarbete med den privata sektorn (7). Två exempel på god praxis när det gäller innovativa finansieringsinstrument är

| 1. | ett offentlig-privat partnerskap (OPP) för klimatanpassningsåtgärder i Malmö och |
| --- | --- |

1.

ett offentlig-privat partnerskap (OPP) för klimatanpassningsåtgärder i Malmö och

| 2. | ett OPP för ett nytt översvämningsskyddat distrikt i Bilbao, som kortfattat beskrivs i exempel 1 i textrutan ovan. |
| --- | --- |

2.

ett OPP för ett nytt översvämningsskyddat distrikt i Bilbao, som kortfattat beskrivs i exempel 1 i textrutan ovan.

Bristen på anpassningsfinansiering är särskilt uppenbar på de lägre förvaltningsnivåer som ansvarar för att genomföra de flesta anpassningsåtgärderna. Förutom att det är svårt att få tillgång till finansiering kan det bero på bristande intern kapacitet och expertis. Det krävs riktat stöd även till de minsta lokala och regionala myndigheterna för att se till att de har tillräcklig kapacitet och expertis för både administration och genomförande.

EU finansierar anpassningen till klimatförändringarna med flera olika instrument. Exempel på dessa är

| — | Lifeprogrammet, som är EU:s huvudsakliga finansieringsinstrument på området för miljö och klimat, |
| --- | --- |

—

Lifeprogrammet, som är EU:s huvudsakliga finansieringsinstrument på området för miljö och klimat,

| — | Horisont Europa, som är EU:s viktigaste program för finansiering av forskning och innovation, |
| --- | --- |

—

Horisont Europa, som är EU:s viktigaste program för finansiering av forskning och innovation,

| — | Europeiska regionala utvecklingsfonden, framför allt via Interreg-projekt, |
| --- | --- |

—

Europeiska regionala utvecklingsfonden, framför allt via Interreg-projekt,

| — | Sammanhållningsfonden, genom investeringar i miljö och transeuropeiska transportnät, |
| --- | --- |

—

Sammanhållningsfonden, genom investeringar i miljö och transeuropeiska transportnät,

| — | Fonden för en rättvis omställning, som är avsedd att mildra de negativa effekterna av omställningen för de territorier som påverkas mest av omställningen till klimatneutralitet och klimatresiliens. |
| --- | --- |

—

Fonden för en rättvis omställning, som är avsedd att mildra de negativa effekterna av omställningen för de territorier som påverkas mest av omställningen till klimatneutralitet och klimatresiliens.

Det finns många fler exempel på EU-finansieringsinstrument som skulle kunna bidra till finansieringen av anpassningsåtgärder. Även om EU-finansiering kan bidra till att finansiera anpassningsåtgärder i viss utsträckning, är tillgången till nationell och privat finansiering avgörande för att överbrygga bristen på anpassningsfinansiering.

Dessa finansieringsflöden bör påskyndas och både kvinnor och män på alla nivåer i beslutsprocessen bör vara engagerade i både budgetering och aktiviteter.

Steg 1.d:   Löpande kommunicera behovet av anpassning och öka medvetenheten

Samhällen i hela EU upplever extrema och instabila vädermönster. Klyftan i klimatkommunikationen mellan den akademiska världen och statliga myndigheter å ena sidan och samhällen å andra sidan kan leda till att felaktiga klimatanpassningsåtgärder vidtas eller till och med till att inga åtgärder alls vidtas. En mer systematisk klimatkommunikation bör skapa medvetenhet på ett språk som är lätt att förstå. Detta skulle göra det enklare för samhällen att agera och engagera sig i klimatanpassningsåtgärder. Olika målgrupper (dvs. den offentliga sektorn, samhällen) kräver olika budskap i en anpassad form för att uppmaningen till insatser ska nå fram.

—   Förtydligande av terminologin

Att bygga upp ett gemensamt språk som är tillgängligt för alla berörda parter är avgörande för att kommunicera klimatanpassning och skapa gemensam förståelse. Ordlistan kan bygga på överenskomna internationella definitioner, vilket är fallet med ordlistan i Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) eller IPCC-ordlistan, och samtidigt anpassas till lokala särdrag och sammanhang.

—   Kommunicera om klimatförändringarna och behovet av anpassning

En viktig förutsättning för att resiliensen ska kunna byggas upp är att information sprids om klimatförändringarnas potentiella konsekvenser och om behovet av anpassning och begränsning. Dessa budskap bör förfinas och göras användarvänliga genom att både stil och innehåll anpassas till olika målgrupper på ett sätt som återspeglar deras roll i anpassningspolitiken (t.ex. den privata sektorn eller allmänheten), deras bakgrund (t.ex. stads- eller landsbygdsmiljö, kön) och deras sårbarhet och riskexponering. Möjliga hinder för tillgång till information och utbildning bör beaktas. Det är också viktigt att förmedla fördelarna med klimatanpassningsåtgärder för att öka den sociala acceptansen och främja beteendeförändringar. Många anpassningsåtgärder har också betydande sidovinster, till exempel naturbaserade anpassningsåtgärder som ökar den biologiska mångfalden och minskar föroreningarna, skapar lokala och kvalitativa arbetstillfällen eller minskar utsläppen av växthusgaser. En viktig och ofta underutnyttjad möjlighet är att kommunicera anpassningens fördelar för hälsa och välbefinnande: en hög grad av medvetenhet om de växande hälsorisker som påverkar alla kommer att hjälpa till att förklara varför åtgärder behövs och öka acceptansen.

Nationella, regionala och lokala tjänstemän skulle exempelvis kunna delta i workshoppar och studieresor och på så sätt uppmuntra till faktabaserat engagemang för klimatåtgärder. Samhällen bör engageras genom offentliga samråd och informationsutbyte samt på interaktiva och informella sätt som utställningar, tävlingar, onlinespel osv. Det civila samhällets organisationer och icke-statliga organisationer är också viktiga partner och fungerar som en bro mellan berörda parter och klimatkommunikation, genom sin erfarenhet av klimatanpassning på de berörda territorierna och i de berörda samhällena samt genom att öka medvetenheten om klimatförändringarnas konsekvenser och behovet av klimatanpassning. För att säkerställa att denna kommunikation är effektiv och når fram till samhällena måste den backas upp med lämpliga resurser, genom finansiering och kapacitetsuppbyggnad.

Nationella eller regionala webbportaler eller plattformar som samlar in skräddarsydd information om klimatförändringar och klimatanpassning är en utmärkt kanal för att sprida relevant information. Dessa plattformar bör kopplas till befintliga sektoriella portaler (om t.ex. katastrofriskreducering, vatten, hälsa, biologisk mångfald osv.) för att främja integreringen av klimatåtgärder. EU:s webbplats Climate-Adapt spelar en central roll genom att hjälpa människor att få tillgång till och utbyta data och information om frågor som rör klimatförändringar och klimatanpassning. De flesta europeiska länder har även utvecklat nationella webbportaler om klimatanpassning, vilket gör det möjligt att lära av exempel på god praxis från andra länder eller regioner. Dessa kan inspirera till klimatanpassningsåtgärder. Webbportaler och plattformar bör dock kompletteras med annan kommunikationsverksamhet för att undvika att den digitala klyftan mellan EU:s medlemsstater och regioner vidgas och för att säkerställa att alla har tillgång till information.

Mer information om hur man upprättar den institutionella ramen och säkerställer berörda parters acceptans finns även i verktyget för stöd till anpassning, avsnittet Preparing the ground for adaptation.

Steg 2:
     
  Bedöma klimatrisker och sårbarhet

| Steg 2 i riktlinjerna kommer att bidra till att






  — | fastställa de centrala delarna i bedömningen av klimatrisker och sårbarhet, |
| --- | --- |

Steg 2 i riktlinjerna kommer att bidra till att

—

fastställa de centrala delarna i bedömningen av klimatrisker och sårbarhet,

| — | bedöma klimatförändringarnas sociala konsekvenser, |
| --- | --- |

—

bedöma klimatförändringarnas sociala konsekvenser,

| — | bedöma gränsöverskridande risker och samverkande risker, |
| --- | --- |

—

bedöma gränsöverskridande risker och samverkande risker,

| — | besluta om kriterierna för ”acceptabla” risker och prioritera anpassningsbehoven. |
| --- | --- |

—

besluta om kriterierna för ”acceptabla” risker och prioritera anpassningsbehoven.

När det grundläggande arbete som krävs för att utarbeta en plan eller strategi för klimatanpassning är gjort är det andra steget att bedöma konsekvenserna av och sårbarheten för klimatförändringarna. Syftet med denna bedömning är att fastställa klimatförändringarnas potentiella konsekvenser inom ett visst område, vilka risker som är förknippade med dessa konsekvenser inom ett visst område eller en viss sektor och att prioritera de risker som kräver mer omedelbara åtgärder.

För att säkerställa att klimatanpassningsstrategierna eller -planerna är ändamålsenliga är det god praxis att regelbundet uppdatera bedömningen – åtminstone i samband med varje uppdatering av strategin eller planen. Fördelarna med detta är att man kan

| — | spåra relevanta förändringar av befintliga risker och sårbarheter, inbegripet fysiska risker för infrastruktur och socioekonomiska och hälsomässiga konsekvenser för samhällen, |
| --- | --- |

—

spåra relevanta förändringar av befintliga risker och sårbarheter, inbegripet fysiska risker för infrastruktur och socioekonomiska och hälsomässiga konsekvenser för samhällen,

| — | identifiera nya, framväxande risker och sårbarheter som skulle kunna ha stora ekonomiska, sociala och/eller miljömässiga konsekvenser i framtiden, |
| --- | --- |

—

identifiera nya, framväxande risker och sårbarheter som skulle kunna ha stora ekonomiska, sociala och/eller miljömässiga konsekvenser i framtiden,

| — | identifiera nya möjligheter som uppstår på grund av klimatförändringarna. |
| --- | --- |

—

identifiera nya möjligheter som uppstår på grund av klimatförändringarna.

I allmänhet bör bedömningen baseras på de senaste klimatvetenskapliga rönen när det gäller att identifiera befolkningsgrupper, viktig infrastruktur och sektorer som är särskilt sårbara för klimatförändringar, fastställa anpassningspolitikens övergripande strategiska inriktning och löpande informera beslutsfattandet.

Steg 2.a   Utveckla en heltäckande metod för att bedöma klimatförändringarnas konsekvenser

| Exempel 2: anpassning till konsekvenserna av värmeböljor i ett föränderligt klimat i Botkyrka, Sverige
  De senaste årtiondena har värmeböljor börjat förekomma allt oftare i Sverige, vilket leder till ökad dödlighet. År 2010 upplevde Botkyrkas kommun höga temperaturer under en längre tid, vilket ledde till problem för de äldre på äldreboenden. Botkyrkas kommun har gjort omfattande insatser för att minska hälsoriskerna vid värmeböljor, delvis genom ett projekt inom ramen för Climatools-programmet. Personalen på olika äldreboenden har utbildats om riskerna med värmeböljor och om vad som måste göras när en varning för värmebölja utfärdas. Vid behov kan ytterligare personal tas in som extra stöd så att lämplig vård kan erbjudas. Under värmeböljan 2018 var kommunen därför mycket bättre förberedd och utrustad än under tidigare år. Botkyrka stöder också åtgärder som syftar till att förbättra värmekomforten inomhus och skapa svala platser i olika delar av staden. |
| --- |

Exempel 2: anpassning till konsekvenserna av värmeböljor i ett föränderligt klimat i Botkyrka, Sverige

De senaste årtiondena har värmeböljor börjat förekomma allt oftare i Sverige, vilket leder till ökad dödlighet. År 2010 upplevde Botkyrkas kommun höga temperaturer under en längre tid, vilket ledde till problem för de äldre på äldreboenden. Botkyrkas kommun har gjort omfattande insatser för att minska hälsoriskerna vid värmeböljor, delvis genom ett projekt inom ramen för Climatools-programmet. Personalen på olika äldreboenden har utbildats om riskerna med värmeböljor och om vad som måste göras när en varning för värmebölja utfärdas. Vid behov kan ytterligare personal tas in som extra stöd så att lämplig vård kan erbjudas. Under värmeböljan 2018 var kommunen därför mycket bättre förberedd och utrustad än under tidigare år. Botkyrka stöder också åtgärder som syftar till att förbättra värmekomforten inomhus och skapa svala platser i olika delar av staden.

Image 3

Bedömningsmetoden är grundläggande för en korrekt uppskattning av risker och sårbarheter. Den säkerställer också att bedömningen kan genomföras relativt snabbt igen i framtiden, utan att en ny metod behöver utvecklas varje gång. En tillförlitlig metod som ger en trovärdig bedömning av klimatrisker och sårbarheter bör ha följande inslag:

| — | Bedömningen bör bygga på de senaste vetenskapliga rönen och den senaste kunskapen och därmed garantera att resultaten är korrekta och relevanta med hänsyn till de aktuella prognoserna för klimatförändringarnas konsekvenser i framtiden. Information om trender i de nuvarande klimatförhållandena och de senaste prognoserna för framtida klimatscenarier, inklusive långsamma händelser och extrema händelser, bör ingå i bedömningen. Tillgänglig information om de framtida hot och möjligheter som gäller ditt land kan samlas in och analyseras på grundval av en lång rad rapporter och sårbarhetsbedömningar som utförts av Mellanstatliga panelen för klimatförändringar, Europeiska miljöbyrån, gemensamma forskningscentret eller genom forskningsprogrammet Horisont Europa 2020. |
| --- | --- |

—

Bedömningen bör bygga på de senaste vetenskapliga rönen och den senaste kunskapen och därmed garantera att resultaten är korrekta och relevanta med hänsyn till de aktuella prognoserna för klimatförändringarnas konsekvenser i framtiden. Information om trender i de nuvarande klimatförhållandena och de senaste prognoserna för framtida klimatscenarier, inklusive långsamma händelser och extrema händelser, bör ingå i bedömningen. Tillgänglig information om de framtida hot och möjligheter som gäller ditt land kan samlas in och analyseras på grundval av en lång rad rapporter och sårbarhetsbedömningar som utförts av Mellanstatliga panelen för klimatförändringar, Europeiska miljöbyrån, gemensamma forskningscentret eller genom forskningsprogrammet Horisont Europa 2020.

| — | Bedömningen bör baseras på resultaten av stresstester, med särskild inriktning på infrastruktur och system som tillhandahåller kritiska tjänster. Med hjälp av klimatstresstester kan potentiella klimatrisker, till exempel översvämningar, värme, torka eller stormar, inom en angiven sektor eller ett angivet system (t.ex. folkhälsa, vattensäkerhet och livsmedelssäkerhet) identifieras. Det första steget i ett stresstest är att fastställa de potentiella klimatrelaterade riskerna inom ett visst område. Det andra steget är att utforska den allmänna sårbarheten för klimatrisker inom ett visst område eller en viss sektor och att eventuellt komplettera med en djupgående sårbarhetsbedömning. Möjligheten att utföra andra stresstester och sårbarhetsanalyser för en bredare uppsättning icke-klimatrelaterade katastrofrisker bör också övervägas (8). Resultaten av stresstestet kan användas för klimatanpassningsstrategin. De ”riskdialoger” som förs i Nederländerna är ett exempel på god praxis för hur resultaten kan omsättas i åtgärder. Mer om stresstester och riskdialoger finns i bilaga II. |
| --- | --- |

—

Bedömningen bör baseras på resultaten av stresstester, med särskild inriktning på infrastruktur och system som tillhandahåller kritiska tjänster. Med hjälp av klimatstresstester kan potentiella klimatrisker, till exempel översvämningar, värme, torka eller stormar, inom en angiven sektor eller ett angivet system (t.ex. folkhälsa, vattensäkerhet och livsmedelssäkerhet) identifieras. Det första steget i ett stresstest är att fastställa de potentiella klimatrelaterade riskerna inom ett visst område. Det andra steget är att utforska den allmänna sårbarheten för klimatrisker inom ett visst område eller en viss sektor och att eventuellt komplettera med en djupgående sårbarhetsbedömning. Möjligheten att utföra andra stresstester och sårbarhetsanalyser för en bredare uppsättning icke-klimatrelaterade katastrofrisker bör också övervägas (8). Resultaten av stresstestet kan användas för klimatanpassningsstrategin. De ”riskdialoger” som förs i Nederländerna är ett exempel på god praxis för hur resultaten kan omsättas i åtgärder. Mer om stresstester och riskdialoger finns i bilaga II.

| — | Bedömningen bör utföras på en referensnivå som bör uppdateras varje gång bedömningen uppdateras. Referensnivån hänvisar här till en referenspunkt som avser klimatets tillstånd och den platsspecifika sårbarheten i ett område. Noggrant utformade referenser är nödvändiga för att det i ett senare skede ska gå att mäta vad som har uppnåtts med åtgärden och det förbättrar även övervakningen och utvärderingen. |
| --- | --- |

—

Bedömningen bör utföras på en referensnivå som bör uppdateras varje gång bedömningen uppdateras. Referensnivån hänvisar här till en referenspunkt som avser klimatets tillstånd och den platsspecifika sårbarheten i ett område. Noggrant utformade referenser är nödvändiga för att det i ett senare skede ska gå att mäta vad som har uppnåtts med åtgärden och det förbättrar även övervakningen och utvärderingen.

| — | Bedömningen bör helst innehålla kvantitativ information om klimatförändringarnas konsekvenser (fysiska skador, hälsoeffekter, ekonomiska och finanspolitiska konsekvenser). |
| --- | --- |

—

Bedömningen bör helst innehålla kvantitativ information om klimatförändringarnas konsekvenser (fysiska skador, hälsoeffekter, ekonomiska och finanspolitiska konsekvenser).

| — | Bedömningen bör innehålla en tydlig tidsram för genomförandet av själva bedömningen och en tidsram för de klimatrisker som förväntas i framtiden. Exempelvis kan olika konsekvenser förväntas på kort sikt (2030-talet), på medellång sikt (2050-talet) och på lång sikt (2100-talet). |
| --- | --- |

—

Bedömningen bör innehålla en tydlig tidsram för genomförandet av själva bedömningen och en tidsram för de klimatrisker som förväntas i framtiden. Exempelvis kan olika konsekvenser förväntas på kort sikt (2030-talet), på medellång sikt (2050-talet) och på lång sikt (2100-talet).

| — | Bedömningen bör omfatta kunskapsluckor och osäkerheter, vilket är en särskild utmaning när det gäller klimatrisker och anpassning till klimatförändringarna. Metoden för stresstester och utformningen av anpassningsstrategier i allmänhet måste ta hänsyn till kunskapsluckornas omfattning. Att göra kunskapsluckorna explicita och behandla dem i klimatanpassningsstrategin kan också ge incitament till utbyte av god praxis, forskning och socialt lärande och på så vis minska kunskapsbristen. För att hantera osäkerheter är det dessutom viktigt att utveckla en bedömnings- och anpassningspolitik som inte förutsätter en enda framtid, utan snarare flera olika framtidsscenarier, vilket togs upp tidigare. |
| --- | --- |

—

Bedömningen bör omfatta kunskapsluckor och osäkerheter, vilket är en särskild utmaning när det gäller klimatrisker och anpassning till klimatförändringarna. Metoden för stresstester och utformningen av anpassningsstrategier i allmänhet måste ta hänsyn till kunskapsluckornas omfattning. Att göra kunskapsluckorna explicita och behandla dem i klimatanpassningsstrategin kan också ge incitament till utbyte av god praxis, forskning och socialt lärande och på så vis minska kunskapsbristen. För att hantera osäkerheter är det dessutom viktigt att utveckla en bedömnings- och anpassningspolitik som inte förutsätter en enda framtid, utan snarare flera olika framtidsscenarier, vilket togs upp tidigare.

Steg 2.b   Beakta klimatförändringarnas sociala konsekvenser

Icke-klimatrelaterade faktorer kan i hög grad påverka sårbarheten för klimatförändringarna. Vissa sociala grupper och geografiska områden påverkas oproportionerligt av klimatförändringarna på grund av ojämn exponering eller redan befintliga omständigheter som gör dem sårbara för klimatförändringarnas konsekvenser. Av biologiska skäl är sårbarheten för många av klimatförändringarnas konsekvenser större hos gravida kvinnor, barn, äldre och personer med vissa funktionsnedsättningar. Sociala riskfaktorer är lika viktiga. Ekonomiska resurser kan till exempel innebära att det finns större möjligheter till anpassning och det är i detta sammanhang värt att notera att antalet kvinnor som lever i fattigdom i EU fortfarande är högre än antalet män som lever i fattigdom och att det finns ett starkt samband mellan fattigdom bland kvinnor och barnfattigdom. Klimatförändringarna kan därför förvärra befintliga ojämlikheter och skapa nya. Enligt IPCC Synthesis Report 2023, Summary for policymakers, (inte översatt till svenska) förvärras sårbarheten av ojämlikhet och marginalisering kopplad till t.ex. kön, etnicitet, låga inkomster, informella bosättningar, funktionsnedsättning, ålder och historiska och bestående ojämlikhetsmönster som exempelvis kolonialism, särskilt för många ursprungsbefolkningar och lokalsamhällen.

Det rekommenderas därför att inte enbart de fysiska effekterna av klimatförändringarna tas med i bedömningen, utan även sociala faktorer, och att inte enbart de ”objektiva” konsekvenserna av klimatförändringarna för olika sociala grupper och geografiska områden beaktas, utan till exempel även skillnaderna i riskuppfattning mellan könen. Detta stärker skapandet av ”rättvis resiliens” i bedömnings- och anpassningsstrategin, vilket anses vara avgörande för att människor ska kunna utveckla förmågan att anpassa sig och dra nytta av de fördelar som anpassningsåtgärder medför för utsatta samhällen. Betydelsen av rättvis resiliens beskrivs närmare i bilaga II, men ett exempel på god praxis ges i textrutan ovan.

En särskilt viktig social aspekt att täcka är konsekvenserna för arbetslivet. Bedömningarna måste därför redogöra för vilka förändringar av arbetsmetoderna som förväntas inom olika yrken, och innehålla arbetsmiljöstandarder som utformats mot bakgrund av förändringarna av den fysiska miljön, förändringarna av sysselsättningens fördelning över olika sektorer, omskolningen av arbetstagare för en rättvis och skälig resiliens samt skapandet av arbetstillfällen inom verksamheter som direkt bidrar till anpassning, t.ex. byggverksamhet. Arbetsmarknadens parter måste delta i planeringen av alla ovannämnda utvecklingar.

Steg 2.c   Beakta gränsöverskridande risker och samverkande risker

Klimatrisker är ett delat ansvar, eftersom klimatrelaterade risker inte nödvändigtvis är begränsade till en enda EU-medlemsstats territorium utan kan avse ett gränsöverskridande territorium och påverka gränsregionerna i två eller flera angränsande EU-medlemsstater. Även när en klimatrelaterad risk endast avser en enda EU-medlemsstats territorium kan den få en rad konsekvenser som överskrider nationella gränser och påverkar människors liv och försörjning i en annan medlemsstat. Eftersom länder är ömsesidigt beroende av varandra vad gäller territoriella frågor, ekonomi, miljö och sociala frågor rekommenderas därför att gränsöverskridande risker och samverkande risker beaktas i bedömningen. På samma sätt som klimatrisken är ett delat ansvar måste anpassningen vara ett delat ansvar. Gränsöverskridande åtgärder för att ta itu med klimatförändringarna och gemensamt utveckla anpassningsåtgärder vidtas redan i olika europeiska regioner, t.ex. i Alperna, Karpaterna, nordvästra Europa, sydöstra Europa, Östersjöområdet och mellan länder i Donaubäckenet, och de får alla stöd i form av EU-finansiering.

Själva anpassningen kan också få gränsöverskridande konsekvenser och stärka resiliensen hos vissa på bekostnad av andra, så att sårbarheten omfördelas i stället för att minskas. En rättvis resiliens byggs därför inte enbart upp på nationell nivå, utan även på regional, gränsöverskridande och internationell nivå. Områden som kan tas under övervägande med länder utöver de direkta grannländerna omfattar handel, klimatmigration, instabilitet osv. Riskbedömningar på dessa områden kan fungera som kunskapsbaser för utformning av konkreta anpassningsåtgärder som är inriktade på att bygga upp resiliens, antingen inom eller utanför de nationella gränserna. Riskbedömningar av en rad andra katastrofrisker bör också övervägas i detta sammanhang, som kompletterande bedömningar av gränsöverskridande risker och samverkande risker.

Steg 2.d   Bedöma och prioritera identifierade konsekvenser och sårbarheter för anpassningsstrategin

På grundval av de konsekvenser och sårbarheter som identifierats genom bedömningen av klimatriskerna kan viktiga risker/sektorer prioriteras (9). Strukturen för denna del av bedömningen bör följa ett av två alternativ och antingen fokusera på de viktigaste riskerna inom vissa sektorer eller områden, eller på de sektorer eller områden som påverkas mest av klimatförändringarna på kort sikt (2030-talet), medellång sikt (2050-talet) eller lång sikt (2100-talet). Det anses vara god praxis att fokusera på områden eller sektorer

| — | som är särskilt sårbara för klimatförändringar, |
| --- | --- |

—

som är särskilt sårbara för klimatförändringar,

| — | vars verksamhet är avgörande för andra sektorers resiliens, |
| --- | --- |

—

vars verksamhet är avgörande för andra sektorers resiliens,

| — | som har stor betydelse för den nationella ekonomin eller för folkhälsan, även om klimatförändringarna inte utgör ett betydande hot vid tidpunkten för bedömningen. |
| --- | --- |

—

som har stor betydelse för den nationella ekonomin eller för folkhälsan, även om klimatförändringarna inte utgör ett betydande hot vid tidpunkten för bedömningen.

Kriterierna för vilka risker som anses vara ”acceptabla” och vilka risker som inte är det, är i hög grad beroende av sammanhanget, men ett exempel på god praxis är den nederländska metoden med så kallade riskdialoger, som diskuteras i bilaga II.

I allmänhet kan dock de huvudsakliga problem som kräver prioriterade insatser vara konsekvenser och risker som

| — | uppkommer i dag eller förväntas öka på grund av klimatförändringarna, den socioekonomiska utvecklingen eller andra icke-klimatrelaterade drivkrafter, |
| --- | --- |

—

uppkommer i dag eller förväntas öka på grund av klimatförändringarna, den socioekonomiska utvecklingen eller andra icke-klimatrelaterade drivkrafter,

| — | förväntas påverka kritisk infrastruktur eller system med lång livslängd, varvid farhågor om de klimatrisker som omger kritisk infrastruktur eller kritiska system kan granskas ytterligare med hjälp av stresstester, som tas upp i bilaga II, eller |
| --- | --- |

—

förväntas påverka kritisk infrastruktur eller system med lång livslängd, varvid farhågor om de klimatrisker som omger kritisk infrastruktur eller kritiska system kan granskas ytterligare med hjälp av stresstester, som tas upp i bilaga II, eller

| — | förväntas påverka systemen irreversibelt. |
| --- | --- |

—

förväntas påverka systemen irreversibelt.

| SMART-mål – exempel 1: förebygga och minska konsekvenserna av torka inom jordbruket







  — | Målet avser ett specifikt område: jordbruk eller jordbruksmark. |
| --- | --- |

SMART-mål – exempel 1: förebygga och minska konsekvenserna av torka inom jordbruket

—

Målet avser ett specifikt område: jordbruk eller jordbruksmark.

| — | Det är mätbart både vad gäller processer och resultat. De indikatorer som beskrivs i följande punkter är exempel på hur man kan mäta politiska processer och resultat, men lämnar utrymme för alternativa tillvägagångssätt och indikatorer.






  — | Processindikatorer beskriver vilka administrativa, ekonomiska, tekniska eller ekosystembaserade åtgärder som vidtagits. Till exempel andelen jordbruksmark som får stöd inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken1, omfattningen av det ekonomiska stöd som ges för genomförande av tekniska åtgärder för att minska avdunstningen från markytan eller för en mer ändamålsenlig användning av bevattningsvatten osv. |
| --- | --- | --- |

—

Det är mätbart både vad gäller processer och resultat. De indikatorer som beskrivs i följande punkter är exempel på hur man kan mäta politiska processer och resultat, men lämnar utrymme för alternativa tillvägagångssätt och indikatorer.

—

Processindikatorer beskriver vilka administrativa, ekonomiska, tekniska eller ekosystembaserade åtgärder som vidtagits. Till exempel andelen jordbruksmark som får stöd inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken1, omfattningen av det ekonomiska stöd som ges för genomförande av tekniska åtgärder för att minska avdunstningen från markytan eller för en mer ändamålsenlig användning av bevattningsvatten osv.

| — | Resultatindikatorer för mätning av torka inom jordbruket är ofta sammansatta indikatorer, som vanligtvis bygger på indikatorer för nederbörd, evapotranspiration och markfuktighet. Ett exempel på en sådan sammansatt indikator är den kombinerade indikatorn för torka som tagits fram av europeiska observationsorganet för torka och som används för att upptäcka och övervaka områden som påverkas eller riskerar att påverkas av överhängande torka inom jordbruket. Ett alternativt tillvägagångssätt kan vara att beakta den totala arealen jordbruksmark där den naturliga infrastrukturens kapacitet att begränsa klimatförändringarnas konsekvenser ökade. |
| --- | --- |

—

Resultatindikatorer för mätning av torka inom jordbruket är ofta sammansatta indikatorer, som vanligtvis bygger på indikatorer för nederbörd, evapotranspiration och markfuktighet. Ett exempel på en sådan sammansatt indikator är den kombinerade indikatorn för torka som tagits fram av europeiska observationsorganet för torka och som används för att upptäcka och övervaka områden som påverkas eller riskerar att påverkas av överhängande torka inom jordbruket. Ett alternativt tillvägagångssätt kan vara att beakta den totala arealen jordbruksmark där den naturliga infrastrukturens kapacitet att begränsa klimatförändringarnas konsekvenser ökade.

| — | Målet är uppnåeligt med tanke på de förvaltningsmetoder och tekniska åtgärder som finns tillgängliga. |
| --- | --- |

—

Målet är uppnåeligt med tanke på de förvaltningsmetoder och tekniska åtgärder som finns tillgängliga.

| — | Det är relevant för det slutliga målet att bygga upp resiliensen. |
| --- | --- |

—

Det är relevant för det slutliga målet att bygga upp resiliensen.

| — | Den kan vara tidsbundet, åtminstone vad gäller strategins eller handlingsplanens tidshorisont. Dessutom rekommenderas att kvantitativa mål fastställs för att förebygga och minska konsekvenserna av torka inom jordbruket under de kommande fem till tio åren. Utvärderingen bör genomföras vartannat år för att samla in uppgifter till den klimatlägesrapportering som ska göras vartannat år i enlighet med förordning (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

—

Den kan vara tidsbundet, åtminstone vad gäller strategins eller handlingsplanens tidshorisont. Dessutom rekommenderas att kvantitativa mål fastställs för att förebygga och minska konsekvenserna av torka inom jordbruket under de kommande fem till tio åren. Utvärderingen bör genomföras vartannat år för att samla in uppgifter till den klimatlägesrapportering som ska göras vartannat år i enlighet med förordning (EU) 2018/1999.

| 1 | Enligt den gemensamma jordbrukspolitiken för 2023–2027 förväntas normerna för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden omfatta närmare 90 % av jordbruksmarken i EU (Common Agricultural Policy for 2023-2027 28 CAP strategic plans at a glance, inte översatt till svenska, hämtat 10.2.2023). |
| --- | --- |

1

Dessutom bör särskilda områden eller sektorer som kommer att påverkas av mer än en risk granskas, eftersom de är i större behov av anpassning.

Resultaten av bedömningen bör presenteras på ett sådant sätt att de kan underlätta fastställandet av den strategiska inriktningen hos den långsiktiga visionen, de strategiska målen eller områdena på medellång sikt och de specifika kortsiktiga målen. Dessa mål bör om möjligt vara specifika, mätbara, uppnåeliga, relevanta och tidsbundna (SMART). Bedömningen av om målet är SMART är alltid beroende av omständigheterna och i vissa fall kanske det inte är möjligt att uppfylla alla kriterier. Målets mätbarhet beror till exempel på om det finns en lämplig metod och om uppgifterna är tillgängliga. Några exempel på SMART-mål ges dock i textrutorna nedan.

| SMART-mål – exempel 2: minska riskerna på grund av höga temperaturer i stadslandskap







  — | Målet avser ett specifikt område: stadslandskap |
| --- | --- |

SMART-mål – exempel 2: minska riskerna på grund av höga temperaturer i stadslandskap

—

Målet avser ett specifikt område: stadslandskap

| — | Det är mätbart både vad gäller processer och resultat. De indikatorer som beskrivs i följande punkter är exempel på hur man kan mäta politiska processer och resultat, men lämnar utrymme för alternativa tillvägagångssätt och indikatorer.






  — | Processindikatorer beskriver vilka administrativa, ekonomiska, tekniska eller ekosystembaserade åtgärder som vidtagits. Det kan röra sig om särskilda justeringar av reglerna för fysisk planering, omfattningen av ekonomiskt stöd för förgröning av stadsområden osv. |
| --- | --- | --- |

—

Det är mätbart både vad gäller processer och resultat. De indikatorer som beskrivs i följande punkter är exempel på hur man kan mäta politiska processer och resultat, men lämnar utrymme för alternativa tillvägagångssätt och indikatorer.

—

Processindikatorer beskriver vilka administrativa, ekonomiska, tekniska eller ekosystembaserade åtgärder som vidtagits. Det kan röra sig om särskilda justeringar av reglerna för fysisk planering, omfattningen av ekonomiskt stöd för förgröning av stadsområden osv.

| — | Resultatindikatorer kan mäta följande:






  — | Stadsområdens totala exponering för höga temperaturer: till exempel den månatliga genomsnittstemperaturens avvikelse från den normala mångåriga månatliga genomsnittstemperaturen, antalet tropiska nätter (när temperaturen inte understiger 20 °C) eller antalet dagar med värmebölja, vilket ger användbar information att jämföra med data från andra områden än städer. |
| --- | --- | --- |

—

Resultatindikatorer kan mäta följande:

—

Stadsområdens totala exponering för höga temperaturer: till exempel den månatliga genomsnittstemperaturens avvikelse från den normala mångåriga månatliga genomsnittstemperaturen, antalet tropiska nätter (när temperaturen inte understiger 20 °C) eller antalet dagar med värmebölja, vilket ger användbar information att jämföra med data från andra områden än städer.

| — | Stadsområdens förmåga att anpassa sig till höga temperaturer: till exempel andelen grönområden i stadslandskapet, det genomsnittliga avståndet till närmaste grönområde1, andelen byggnader som är utrustade med aktiv eller passiv kylning, eller andelen byggnader med värmeisolering. |
| --- | --- |

—

Stadsområdens förmåga att anpassa sig till höga temperaturer: till exempel andelen grönområden i stadslandskapet, det genomsnittliga avståndet till närmaste grönområde1, andelen byggnader som är utrustade med aktiv eller passiv kylning, eller andelen byggnader med värmeisolering.

| — | Stadsområdens känslighet för höga temperaturer: till exempel andelen av ett stadsområde som klassificeras som mycket utsatt för överhettning. När det gäller uppgifter om markanvändning har jordobservationstjänster som Copernicus eller Landsat visat sig vara användbara resurser. |
| --- | --- |

—

Stadsområdens känslighet för höga temperaturer: till exempel andelen av ett stadsområde som klassificeras som mycket utsatt för överhettning. När det gäller uppgifter om markanvändning har jordobservationstjänster som Copernicus eller Landsat visat sig vara användbara resurser.

Hälsorelaterade indikatorer är en viktig grupp indikatorer för att mäta risker relaterade till höga temperaturer även utanför stadslandskap: till exempel sårbarhet vid värmeexponering eller utsatta befolkningsgruppers exponering för värmeböljor, som båda infördes i The 2022 Europe report of the Lancet Countdown on health and climate change (inte översatt till svenska). Andra indikatorer som har med klimat och hälsa att göra och som är relevanta för Europa finns tillgängliga på Europeiska observatoriet för klimat och hälsa.

| — | Målet är uppnåeligt med tanke på de tillgängliga anpassningsalternativen. |
| --- | --- |

—

Målet är uppnåeligt med tanke på de tillgängliga anpassningsalternativen.

| — | Det är relevant för det slutliga målet att bygga upp resiliensen. |
| --- | --- |

—

Det är relevant för det slutliga målet att bygga upp resiliensen.

| — | Den kan vara tidsbundet, åtminstone vad gäller strategins eller handlingsplanens tidshorisont. Dessutom rekommenderas att kvantitativa mål fastställs för att minska riskerna till följd av höga temperaturer i stadslandskap under de kommande fem till tio åren. Utvärderingen bör genomföras vartannat år för att samla in uppgifter till den klimatlägesrapportering som ska göras vartannat år i enlighet med förordning (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

—

Den kan vara tidsbundet, åtminstone vad gäller strategins eller handlingsplanens tidshorisont. Dessutom rekommenderas att kvantitativa mål fastställs för att minska riskerna till följd av höga temperaturer i stadslandskap under de kommande fem till tio åren. Utvärderingen bör genomföras vartannat år för att samla in uppgifter till den klimatlägesrapportering som ska göras vartannat år i enlighet med förordning (EU) 2018/1999.

| 1 | IUCN Urban Alliance förespråkar till exempel 3-30-300-regeln: alla ska kunna se minst tre (någorlunda stora) träd från sitt hem, i varje grannskap ska trädkronor täcka minst 30 procent och avståndet till det närmaste grönområdet (på minst 1 hektar) ska vara högst 300 meter. (Promoting health and wellbeing through urban forests – Introducing the 3-30-300 rule, inte översatt till svenska, hämtat 10.2.2023). |
| --- | --- |

1

| SMART-mål – exempel 3: stärka skyddet av kritiska tjänster och kritisk infrastruktur







  — | Målet avser ett specifikt område: kritiska tjänster och kritisk infrastruktur, dvs. energi- och vattenförsörjning, transport osv. |
| --- | --- |

SMART-mål – exempel 3: stärka skyddet av kritiska tjänster och kritisk infrastruktur

—

Målet avser ett specifikt område: kritiska tjänster och kritisk infrastruktur, dvs. energi- och vattenförsörjning, transport osv.

| — | Det är mätbart både vad gäller processer och resultat. De indikatorer som beskrivs i följande punkter är exempel på hur man kan mäta politiska processer och resultat, men lämnar utrymme för alternativa tillvägagångssätt och indikatorer.






  — | Processindikatorer anger vilka administrativa, ekonomiska, tekniska eller ekosystembaserade åtgärder som vidtagits: i energisektorn kan det till exempel vara att leveranskedjor diversifierats för att avhjälpa olika typer av störningar eller att de mest sårbara anläggningarna omlokaliserats. |
| --- | --- | --- |

—

Det är mätbart både vad gäller processer och resultat. De indikatorer som beskrivs i följande punkter är exempel på hur man kan mäta politiska processer och resultat, men lämnar utrymme för alternativa tillvägagångssätt och indikatorer.

—

Processindikatorer anger vilka administrativa, ekonomiska, tekniska eller ekosystembaserade åtgärder som vidtagits: i energisektorn kan det till exempel vara att leveranskedjor diversifierats för att avhjälpa olika typer av störningar eller att de mest sårbara anläggningarna omlokaliserats.

| — | Resultatindikatorer, t.ex. inom transportsektorn, kan mäta






  — | exponering, exempelvis andelen av alla olyckor som har samband med väderrelaterade faktorer, andelen av alla utgifter för vägunderhåll som avsatts för återställande av väderrelaterade skador på infrastruktur eller andelen av E-vägnätet som ligger i områden med risk för Q20-översvämningar1, |
| --- | --- | --- |

—

Resultatindikatorer, t.ex. inom transportsektorn, kan mäta

—

exponering, exempelvis andelen av alla olyckor som har samband med väderrelaterade faktorer, andelen av alla utgifter för vägunderhåll som avsatts för återställande av väderrelaterade skador på infrastruktur eller andelen av E-vägnätet som ligger i områden med risk för Q20-översvämningar1,

| — | förmågan till anpassning, exempelvis i vilken utsträckning infrastrukturen omfattas av övervaknings- och varningssystem eller andelen fordon i stadskollektivtrafik som är utrustade med luftkonditionering i passagerarutrymmet, |
| --- | --- |

—

förmågan till anpassning, exempelvis i vilken utsträckning infrastrukturen omfattas av övervaknings- och varningssystem eller andelen fordon i stadskollektivtrafik som är utrustade med luftkonditionering i passagerarutrymmet,

| — | känslighet, exempelvis i vilken utsträckning infrastrukturen omfattas av den tekniska vägledningen om klimatsäkring av infrastruktur under perioden 2021–2027 eller andelen transporter på inre vattenvägar av total transport. |
| --- | --- |

—

känslighet, exempelvis i vilken utsträckning infrastrukturen omfattas av den tekniska vägledningen om klimatsäkring av infrastruktur under perioden 2021–2027 eller andelen transporter på inre vattenvägar av total transport.

| — | Målet är uppnåeligt med tanke på de tillgängliga anpassningsalternativen. |
| --- | --- |

—

Målet är uppnåeligt med tanke på de tillgängliga anpassningsalternativen.

| — | Det är relevant för det slutliga målet att bygga upp resiliensen. |
| --- | --- |

—

Det är relevant för det slutliga målet att bygga upp resiliensen.

| — | Den kan vara tidsbundet, åtminstone vad gäller strategins eller handlingsplanens tidshorisont. Dessutom rekommenderas att kvantitativa mål fastställs för att stärka skyddet av kritisk infrastruktur under de kommande fem till tio åren. Utvärderingen bör genomföras vartannat år för att samla in uppgifter till den klimatlägesrapportering som ska göras vartannat år i enlighet med förordning (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

—

Den kan vara tidsbundet, åtminstone vad gäller strategins eller handlingsplanens tidshorisont. Dessutom rekommenderas att kvantitativa mål fastställs för att stärka skyddet av kritisk infrastruktur under de kommande fem till tio åren. Utvärderingen bör genomföras vartannat år för att samla in uppgifter till den klimatlägesrapportering som ska göras vartannat år i enlighet med förordning (EU) 2018/1999.

| 1 | Översvämningar som återkommer var 20:e år. |
| --- | --- |

1

Bedömningen av klimatrisker och sårbarhet är en väsentlig del av varje klimatanpassningsstrategi. Utöver gemensamma överväganden om metoden, såsom osäkerheter och tidsramar, är det viktigt att beakta klimatförändringarnas sociala konsekvenser genom att uppmuntra rättvis resiliens samt klimatriskernas gränsöverskridande och samverkande karaktär. Först då kan en ordentlig bedömning och prioritering av konsekvenser och sårbarhet slutföras och säkerställa en heltäckande klimatanpassningsstrategi.

Mer information om hur man bedömer klimatrisker och sårbarheter för klimatförändringarna finns även i verktyget för stöd till anpassning, avsnittet Assessing climate change risks and vulnerabilities.

Steg 3:
     
  Identifiera och prioritera anpassningsalternativ

| Steg 3 i riktlinjerna bidrar till att






  — | identifiera anpassningsalternativ, |
| --- | --- |

Steg 3 i riktlinjerna bidrar till att

—

identifiera anpassningsalternativ,

| — | bedöma och prioritera anpassningsalternativ, |
| --- | --- |

—

bedöma och prioritera anpassningsalternativ,

| — | förebygga felanpassning och |
| --- | --- |

—

förebygga felanpassning och

| — | hantera osäkerheten kring klimatförändringarnas konsekvenser. |
| --- | --- |

—

hantera osäkerheten kring klimatförändringarnas konsekvenser.

Följande steg i utvecklingen av en anpassningsstrategi och/eller anpassningsplan är att identifiera möjliga anpassningsalternativ, samla in relevant information om dessa alternativ och prioritera dem utifrån den största vinsten eller undvikandet av den största förlusten.

Steg 3.a   Identifiera anpassningsalternativ och skapa en portfölj av möjliga alternativ

För att ta itu med de möjliga negativa konsekvenser av klimatförändringarna som identifierats tidigare kan relevanta anpassningsalternativ fastställas och samlas i en portfölj. Anpassningsalternativ från en rad olika källor kan övervägas, bland annat från litteraturgranskningar (t.ex. Climate-Adapt-plattformen, projektresultat, befintlig politik), samråd med vetenskapliga experter och/eller kollegor från andra myndigheter och med de berörda parter som deltar. När en klimatanpassningsstrategi uppdateras bör framgångsrikt genomförda anpassningsåtgärder användas i ett nytt syfte och prioriteras, medan åtgärder som inte varit framgångsrika bör omprövas och anpassas.

Anpassningsalternativ syftar inte bara till att undvika eller minska exponeringen för klimatrisker, till exempel genom att bygga översvämningsskydd. Anpassningsalternativ kan också bestå i att man accepterar klimatförändringarnas konsekvenser och de relaterade förlusterna och drar sig tillbaka från ett visst område. Alternativt kan anpassningsalternativen inriktas på att utnyttja nya möjligheter till följd av klimatförändringarna, bland annat annorlunda (och till och med förbättrade) förhållanden för jordbruket. Finansiell anpassning kan avse riskdelningsarrangemang som överför risk genom katastrofförsäkring, bibehåller risk enligt tydligt fastställda villkor eller absorberar en del av konsekvenserna med hjälp av personliga finansiella buffertar.

Mer information om hur man identifierar anpassningsalternativ och skapar en portfölj av möjliga alternativ finns även i verktyget för stöd till anpassning, avsnittet Identifying adaptation options.

Steg 3.b   Bedöma och prioritera anpassningsalternativ

| Exempel 3: gröna tak i Basel, Schweiz – en kombination av begränsnings- och anpassningsåtgärder
  Med 5,71 m2/invånare 2019 har staden Basel i Schweiz den största arealen med gröna tak per capita i världen. Initiativen till att öka andelen gröna tak i Basel togs inledningsvis av program för energibesparing och drevs därefter av behovet av att bevara den biologiska mångfalden. Basel främjade gröna tak genom att investera i stimulansprogram som gav subventioner till installation av gröna tak. Programmen finansierades via energibesparingssparfonden, som stod för 5 % av alla kunders fakturor i kantonen Basel. År 2002 godkändes en ändring av Basels bygg- och anläggningslag. Enligt lagen ska alla nya och renoverade platta tak ”grönskas”, med riktlinjer för utformningen. Kravet skärptes 2010 genom en annan lag med krav på grön takläggning för alla platta tak om de ingår i renoveringar och för alla nya byggnader med platta tak. Strategin för gröna tak i Basel förväntas bidra till anpassningen i form av lägre temperaturer och minskad ytavrinning |
| --- |

Exempel 3: gröna tak i Basel, Schweiz – en kombination av begränsnings- och anpassningsåtgärder

Med 5,71 m2/invånare 2019 har staden Basel i Schweiz den största arealen med gröna tak per capita i världen. Initiativen till att öka andelen gröna tak i Basel togs inledningsvis av program för energibesparing och drevs därefter av behovet av att bevara den biologiska mångfalden. Basel främjade gröna tak genom att investera i stimulansprogram som gav subventioner till installation av gröna tak. Programmen finansierades via energibesparingssparfonden, som stod för 5 % av alla kunders fakturor i kantonen Basel. År 2002 godkändes en ändring av Basels bygg- och anläggningslag. Enligt lagen ska alla nya och renoverade platta tak ”grönskas”, med riktlinjer för utformningen. Kravet skärptes 2010 genom en annan lag med krav på grön takläggning för alla platta tak om de ingår i renoveringar och för alla nya byggnader med platta tak. Strategin för gröna tak i Basel förväntas bidra till anpassningen i form av lägre temperaturer och minskad ytavrinning

Image 4

När anpassningsalternativen har fastställts kan kriterier bidra till bedömning och prioritering av alternativen utifrån lokala förhållanden. Alternativ som på det mest ändamålsenliga och effektiva sättet bidrar till att uppnå anpassningsmålen bör ingå i strategin. Ett anpassningsalternativs ändamålsenlighet kan fastställas beroende på typ. Till exempel genom att undersöka alternativets möjlighet att minska en eller flera risker, även hur brådskande den klimatfara eller klimatrisk som alternativet syftar till att minska är. Ett anpassningsalternativs effektivitet kan fastställas genom en kostnads-nyttoanalys som även kan genomföras i icke-monetära termer.

För att minska felanpassningar är det vid bedömningen av anpassningsalternativ nödvändigt att ägna särskild uppmärksamhet åt mer övergripande sociala effekter (jämlikhet i fråga om skydd, fördelar för hälsa och välbefinnande), ekonomiska effekter (anpassningsbördan) och miljömässiga effekter (negativa spridningseffekter och sidovinster till följd av begränsningen av klimatförändringarna och andra miljömål) samt andra aspekter. Detta diskuteras mer i detalj i bilaga II. Man bör också överväga andra anpassningsalternativ av transformativ karaktär – t.ex. att reparera bostäder åt människor i ett låglänt område – hinder och övergripande genomförbarhet, med beaktande av social acceptans, sociala konsekvenser och budgetbegränsningar.

Anpassningsalternativ kan ge sidovinster på andra områden, såsom biologisk mångfald, begränsning av klimatförändringar, den cirkulära ekonomin och människors hälsa och välbefinnande. Sådana alternativ bör prioriteras. Som ett exempel på sidovinster ger övergången till en cirkulär ekonomi en möjlighet till klimatanpassning genom att minska vårt resursbehov och behålla värdet av befintliga produkter och material, särskilt mot bakgrund resursbrist och prisvolatilitet. En cirkulär ekonomi bidrar också till att återskapa natur och ekosystemtjänster.

Resultaten av bedömningen utgör ett underlag för att prioritera anpassningsalternativ. Denna prioritering bör helst baseras på analyser med flera kriterier.

Klimatförändringarnas framtida konsekvenser inom vissa områden eller sektorer är osäkra. Detta innebär dock inte att det är rätt svar att inte vidta anpassningsåtgärder. Beslutsprocesser i osäkra förhållanden kan underlättas genom att man fokuserar på anpassningsalternativ som minimerar riskerna i samband med genomförandet, även när det råder osäkerhet kring riskerna och fördelarna med alternativen:

| — | ”No regret” -alternativ är kostnadseffektiva under rådande klimatförhållanden och lönar sig oavsett omfattningen av framtida klimatförändringar, bland annat genom att undvika att bygga i högriskområden eller genom att utforma byggnader som är värmesäkra under sommarmånaderna. |
| --- | --- |

—

”No regret” -alternativ är kostnadseffektiva under rådande klimatförhållanden och lönar sig oavsett omfattningen av framtida klimatförändringar, bland annat genom att undvika att bygga i högriskområden eller genom att utforma byggnader som är värmesäkra under sommarmånaderna.

| — | ”Low regret”-alternativ är relativt billiga och ger relativt stora fördelar under förväntade framtida klimatförhållanden, bland annat genom att det krävs att utvecklingen när det gäller att samla in regnvatten och återvinna gråvatten går framåt. |
| --- | --- |

—

”Low regret”-alternativ är relativt billiga och ger relativt stora fördelar under förväntade framtida klimatförhållanden, bland annat genom att det krävs att utvecklingen när det gäller att samla in regnvatten och återvinna gråvatten går framåt.

| — | ”Win-win-alternativ” bidrar till anpassningen till en klimatrisk, samtidigt som de bidrar till andra sociala, miljömässiga eller ekonomiska mål, bland annat naturbaserade lösningar såsom installation av gröna tak och gröna väggar som ökar den biologiska mångfalden eller ökad plantering av träd i öppna områden Ett exempel på god praxis finns i textrutan för exempel 3. |
| --- | --- |

—

”Win-win-alternativ” bidrar till anpassningen till en klimatrisk, samtidigt som de bidrar till andra sociala, miljömässiga eller ekonomiska mål, bland annat naturbaserade lösningar såsom installation av gröna tak och gröna väggar som ökar den biologiska mångfalden eller ökad plantering av träd i öppna områden Ett exempel på god praxis finns i textrutan för exempel 3.

| — | ”Flexibla eller anpassningsbara förvaltningsalternativ” är lätta att justera, till låga kostnader, om klimatförhållandena förändras jämfört med de ursprungliga prognoserna. |
| --- | --- |

—

”Flexibla eller anpassningsbara förvaltningsalternativ” är lätta att justera, till låga kostnader, om klimatförhållandena förändras jämfört med de ursprungliga prognoserna.

| — | ”Alternativ med flera fördelar” kan bidra till flera mål såsom begränsning, katastrofriskreducering, miljöförvaltning eller hållbarhet. |
| --- | --- |

—

”Alternativ med flera fördelar” kan bidra till flera mål såsom begränsning, katastrofriskreducering, miljöförvaltning eller hållbarhet.

Naturbaserade lösningar är ofta effektiva, kostnadseffektiva och anpassningsbara alternativ, vilket diskuteras mer ingående i bilaga II.

För mer information om prioritering av anpassningsalternativ, se även avsnittet om verktyg för anpassningsstöd i Assessing adaptation options.

Steg 4:
     
  Utarbetande av en handlingsplan och genomförande av anpassningsåtgärder

| Steg 4 i riktlinjerna kommer att bidra till att






  — | omvandla anpassningsalternativ till anpassningsåtgärder, |
| --- | --- |

Steg 4 i riktlinjerna kommer att bidra till att

—

omvandla anpassningsalternativ till anpassningsåtgärder,

| — | skapa en handlingsplan för anpassning, |
| --- | --- |

—

skapa en handlingsplan för anpassning,

| — | bereda vägen för genomförandet genom anpassningsvägar. |
| --- | --- |

—

bereda vägen för genomförandet genom anpassningsvägar.

En handlingsplan för anpassning omsätter de föreslagna anpassningsalternativen i särskilda anpassningsåtgärder som därefter kan genomföras. I planen anges i allmänhet vad som behöver göras (av vem och när), resursbehov, tilldelning och tillgänglighet. Handlingsplaner för anpassning är därför en väsentlig del av alla anpassningsstrategier, eftersom de underlättar genomförandet av anpassningsåtgärder. Handlingsplanen omfattar vanligtvis en kortare tidshorisont än klimatanpassningsstrategin, och den ses över mer regelbundet. Genomförandet av en enda klimatanpassningsstrategi kan därför omfattas av flera handlingsplaner.

Steg 4.a   Grundläggande inslag i en handlingsplan för anpassning

| Exempel 4: integrering av anpassning i vattenförvaltningen för översvämningsskydd i Isola Vicentina, Italien
  Isola Vicentina (Italien) undertecknade EU:s Mayors Adapt-initiativ 2014 och har sedan dess inlett arbetet med att utveckla sin kommunala vattenförvaltningsplan för att integrera anpassningen till klimatförändringarna i sin vattenförvaltningspolitik. I planen analyserades varje avrinningsområde, flod och vattendrag som rinner genom kommunen och utvärderades deras maximala vattenflöde och översvämningsvågstorlek med olika returperioder (5, 10, 20, 30, 100 och 300 år). De kritiska problem som identifierades var utgångspunkten för planeringen av förebyggande åtgärder och beredskapsåtgärder samt omkring 50 punktskyddsåtgärder, såsom i) antagande av en ram för reglering av förvaltning och underhåll av små privata diken, ii) ett av de tre planerade vattenhållningsområdena håller nu på att byggas och iii) identifiering av ett pilotområde på 10 hektar för att simulera hur bevarandet av skogsmark kan förbättra kommunens resiliens mot översvämningar och jordskred. |
| --- |

Exempel 4: integrering av anpassning i vattenförvaltningen för översvämningsskydd i Isola Vicentina, Italien

Isola Vicentina (Italien) undertecknade EU:s Mayors Adapt-initiativ 2014 och har sedan dess inlett arbetet med att utveckla sin kommunala vattenförvaltningsplan för att integrera anpassningen till klimatförändringarna i sin vattenförvaltningspolitik. I planen analyserades varje avrinningsområde, flod och vattendrag som rinner genom kommunen och utvärderades deras maximala vattenflöde och översvämningsvågstorlek med olika returperioder (5, 10, 20, 30, 100 och 300 år). De kritiska problem som identifierades var utgångspunkten för planeringen av förebyggande åtgärder och beredskapsåtgärder samt omkring 50 punktskyddsåtgärder, såsom i) antagande av en ram för reglering av förvaltning och underhåll av små privata diken, ii) ett av de tre planerade vattenhållningsområdena håller nu på att byggas och iii) identifiering av ett pilotområde på 10 hektar för att simulera hur bevarandet av skogsmark kan förbättra kommunens resiliens mot översvämningar och jordskred.

Image 5

| — | Genomförandeåtgärder och -vägar, med beaktande av osäkerheten om klimatförändringarnas konsekvenser på kort sikt (2030-talet), medellång sikt (2050-talet) eller lång sikt (2100-talet). En handlingsplan för anpassning kan struktureras i anpassningsvägar, där genomförandesystemet för varje anpassningsalternativ består av en rad åtgärder mot ett slutligt anpassningsmål. Anpassningsvägar liknar därför ett beslutsträd och möjliggör flexibel politisk planering, eftersom åtgärderna kan genomföras successivt. Klimatbetingade extrema väderhändelser eller förändringar i det förväntade framtida klimatet kan utlösa en översynsmekanism för att se om en anpassningsväg fortfarande uppfyller anpassningsmålet. |
| --- | --- |

—

Genomförandeåtgärder och -vägar, med beaktande av osäkerheten om klimatförändringarnas konsekvenser på kort sikt (2030-talet), medellång sikt (2050-talet) eller lång sikt (2100-talet). En handlingsplan för anpassning kan struktureras i anpassningsvägar, där genomförandesystemet för varje anpassningsalternativ består av en rad åtgärder mot ett slutligt anpassningsmål. Anpassningsvägar liknar därför ett beslutsträd och möjliggör flexibel politisk planering, eftersom åtgärderna kan genomföras successivt. Klimatbetingade extrema väderhändelser eller förändringar i det förväntade framtida klimatet kan utlösa en översynsmekanism för att se om en anpassningsväg fortfarande uppfyller anpassningsmålet.

Figur 2 –

Exempel på en anpassningsväg för förvaltning av vattenresurser.

Image 6

| Källa: | Kingsborough m.fl., 2016. |
| --- | --- |

Källa:

| — | Instrument som erbjuder ingångspunkter för genomförande och integrering, dvs. integrering av anpassning i annan sektorspolitik och andra sektorsinstrument. Anpassningen bör inte ske isolerat från befintlig politik. Därför bör man främja skapandet av kopplingar mellan anpassning och befintliga instrument. Synergier med befintlig nationell politik och befintliga nationella verktyg bör utnyttjas. Viktiga instrument som ska fungera som ingångspunkter för integrering av anpassning är bland annat följande: lagstiftning, befintliga strategier, standarder, planeringsverktyg, bedömningsramar, forsknings- och utvecklingsprogram, nätverk och arbetsgrupper. Denna integrering av anpassningen bör dock inte begränsas till att endast fastställa sektorsspecifika mål, alternativ och åtgärder i anpassningsstrategin. Det anses vara god praxis att se över överensstämmelsen mellan alla relevanta åtgärder och anpassningsmål samt varje politiks bidrag till anpassningslösningar. Ett exempel på god praxis diskuteras i exempel 4.
  Den makrofinansiella aspekten av klimatanpassning är ett viktigt övergripande politikområde. Klimatförändringarna har makrofinansiell relevans eftersom de påverkar både offentliga utgifter och inkomster. De nationella finanspolitiska ramarna i EU:s medlemsstater återspeglar dock endast i begränsad utsträckning klimatförändringarna och relaterade finanspolitiska risker, främst genom budgetarrangemang för att hantera kostnaderna för klimatrelaterade katastrofer. För att förbättra den finanspolitiska/finansiella resiliensen mot klimatförändringar skulle budgetplanering, styrning och institutionella arrangemang bättre kunna ta hänsyn till klimatrelaterade finanspolitiska risker och klimatrelaterade förluster. Politiska insatser för att minska klimatskyddsklyftan, dvs. andelen oförsäkrade förluster, skulle också stödja detta mål, eftersom de kan begränsa de finanspolitiska kostnaderna till följd av klimatförändringarna och därmed bevara resurser för investeringar i anpassning.
  Ett annat viktigt politikområde av stor betydelse för genomförandet och integreringen av anpassningen är katastrofriskhantering och civilskyddets roll. Civilskyddsmyndigheterna är inte bara de första som svarar på de förväntade allt allvarligare klimatrelaterade katastroferna (översvämningar, stormar, skogsbränder osv.), utan de har också ett bredare katastrofrisklandskap inom sitt ansvarsområde och tar itu med andra naturkatastrofer (t.ex. jordbävningar, vulkanutbrott) samt tekniska och samhälleliga risker (t.ex. cyberhot, hybridhot, industriolyckor). Det är viktigt med nära synergier vid utarbetandet av handlingsplaner och genomförandet, inbegripet resurstilldelningen för anpassningsåtgärder och förebyggande åtgärder och överväganden om finanspolitisk resiliens. Klimatanpassningsåtgärder och katastrofförebyggande åtgärder för klimatrelaterade risker förväntas i stort sett vara desamma. Det är dock också viktigt att beakta andra aspekter av förebyggande av katastrofer för att säkerställa största möjliga synergier mellan åtgärder (t.ex. klimatanpassning av byggnader, även med beaktande av seismisk säkerhet i förekommande fall) och att principerna om att inte vålla skada och om felanpassning beaktas i ett bredare katastrof- och samhällsresiliensperspektiv. |
| --- | --- |

—

Instrument som erbjuder ingångspunkter för genomförande och integrering, dvs. integrering av anpassning i annan sektorspolitik och andra sektorsinstrument. Anpassningen bör inte ske isolerat från befintlig politik. Därför bör man främja skapandet av kopplingar mellan anpassning och befintliga instrument. Synergier med befintlig nationell politik och befintliga nationella verktyg bör utnyttjas. Viktiga instrument som ska fungera som ingångspunkter för integrering av anpassning är bland annat följande: lagstiftning, befintliga strategier, standarder, planeringsverktyg, bedömningsramar, forsknings- och utvecklingsprogram, nätverk och arbetsgrupper. Denna integrering av anpassningen bör dock inte begränsas till att endast fastställa sektorsspecifika mål, alternativ och åtgärder i anpassningsstrategin. Det anses vara god praxis att se över överensstämmelsen mellan alla relevanta åtgärder och anpassningsmål samt varje politiks bidrag till anpassningslösningar. Ett exempel på god praxis diskuteras i exempel 4.

Den makrofinansiella aspekten av klimatanpassning är ett viktigt övergripande politikområde. Klimatförändringarna har makrofinansiell relevans eftersom de påverkar både offentliga utgifter och inkomster. De nationella finanspolitiska ramarna i EU:s medlemsstater återspeglar dock endast i begränsad utsträckning klimatförändringarna och relaterade finanspolitiska risker, främst genom budgetarrangemang för att hantera kostnaderna för klimatrelaterade katastrofer. För att förbättra den finanspolitiska/finansiella resiliensen mot klimatförändringar skulle budgetplanering, styrning och institutionella arrangemang bättre kunna ta hänsyn till klimatrelaterade finanspolitiska risker och klimatrelaterade förluster. Politiska insatser för att minska klimatskyddsklyftan, dvs. andelen oförsäkrade förluster, skulle också stödja detta mål, eftersom de kan begränsa de finanspolitiska kostnaderna till följd av klimatförändringarna och därmed bevara resurser för investeringar i anpassning.

Ett annat viktigt politikområde av stor betydelse för genomförandet och integreringen av anpassningen är katastrofriskhantering och civilskyddets roll. Civilskyddsmyndigheterna är inte bara de första som svarar på de förväntade allt allvarligare klimatrelaterade katastroferna (översvämningar, stormar, skogsbränder osv.), utan de har också ett bredare katastrofrisklandskap inom sitt ansvarsområde och tar itu med andra naturkatastrofer (t.ex. jordbävningar, vulkanutbrott) samt tekniska och samhälleliga risker (t.ex. cyberhot, hybridhot, industriolyckor). Det är viktigt med nära synergier vid utarbetandet av handlingsplaner och genomförandet, inbegripet resurstilldelningen för anpassningsåtgärder och förebyggande åtgärder och överväganden om finanspolitisk resiliens. Klimatanpassningsåtgärder och katastrofförebyggande åtgärder för klimatrelaterade risker förväntas i stort sett vara desamma. Det är dock också viktigt att beakta andra aspekter av förebyggande av katastrofer för att säkerställa största möjliga synergier mellan åtgärder (t.ex. klimatanpassning av byggnader, även med beaktande av seismisk säkerhet i förekommande fall) och att principerna om att inte vålla skada och om felanpassning beaktas i ett bredare katastrof- och samhällsresiliensperspektiv.

| — | Beräkning av investeringsbehoven för anpassningsplanen eller anpassningsstrategin. Det rekommenderas att man inkluderar en översikt över de offentliga och privata investeringar som behövs eller de kostnader som ska bäras (inklusive finansieringskällan) för att genomföra de åtgärder som fastställs i handlingsplanen eller strategin för anpassning, efter bedömningen av klimatrisker och sårbarhet. Uppskattningen av investeringsbehoven eller kostnaderna för anpassning skulle ligga till grund för de val som görs i handlingsplanen eller strategin för anpassning och måste vara förenlig med alla uppskattningar och all information om klimatanpassning som tillhandahålls i medlemsstaternas nationella energi- och klimatplaner (10). |
| --- | --- |

—

Beräkning av investeringsbehoven för anpassningsplanen eller anpassningsstrategin. Det rekommenderas att man inkluderar en översikt över de offentliga och privata investeringar som behövs eller de kostnader som ska bäras (inklusive finansieringskällan) för att genomföra de åtgärder som fastställs i handlingsplanen eller strategin för anpassning, efter bedömningen av klimatrisker och sårbarhet. Uppskattningen av investeringsbehoven eller kostnaderna för anpassning skulle ligga till grund för de val som görs i handlingsplanen eller strategin för anpassning och måste vara förenlig med alla uppskattningar och all information om klimatanpassning som tillhandahålls i medlemsstaternas nationella energi- och klimatplaner (10).

| — | Planering av de resurser som behövs för att genomföra anpassningen, i form av mänskliga, ekonomiska och kunskapsrelaterade resurser. Det rekommenderas att ha en särskild anpassningsbudget, som bör ingå i en nationell övergripande budget för klimatåtgärder. Den övergripande budgeten bör omfatta såväl anpassning som begränsning och utforska synergier mellan båda. |
| --- | --- |

—

Planering av de resurser som behövs för att genomföra anpassningen, i form av mänskliga, ekonomiska och kunskapsrelaterade resurser. Det rekommenderas att ha en särskild anpassningsbudget, som bör ingå i en nationell övergripande budget för klimatåtgärder. Den övergripande budgeten bör omfatta såväl anpassning som begränsning och utforska synergier mellan båda.

| — | Genomförandeaktörernas roller och ansvarsområden på alla nivåer, vilket inbegriper organisering av kommunikation, samarbete och samordning mellan berörda parter. Anpassningen till klimatförändringarna berör hela samhället och kräver därför åtgärder på alla förvaltningsnivåer och från alla samhällssektorer. Den nationella nivån bör i förekommande fall anpassa sin anpassningspolitik till EU-nivå och transnationell nivå, samtidigt som den stöder uppbyggnaden av klimatresiliens på subnationell nivå. Den subnationella nivån kan i sin tur ge den nationella nivån kunskap som kan bidra till att identifiera de viktigaste utmaningarna eller hindren för anpassning och övervaka och utvärdera anpassningsinsatserna. Dessutom måste kompetensbrister vid genomförandet av anpassningsåtgärder åtgärdas genom att man säkerställer utbildning och kompetenshöjning på alla förvaltningsnivåer, särskilt på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

—

Genomförandeaktörernas roller och ansvarsområden på alla nivåer, vilket inbegriper organisering av kommunikation, samarbete och samordning mellan berörda parter. Anpassningen till klimatförändringarna berör hela samhället och kräver därför åtgärder på alla förvaltningsnivåer och från alla samhällssektorer. Den nationella nivån bör i förekommande fall anpassa sin anpassningspolitik till EU-nivå och transnationell nivå, samtidigt som den stöder uppbyggnaden av klimatresiliens på subnationell nivå. Den subnationella nivån kan i sin tur ge den nationella nivån kunskap som kan bidra till att identifiera de viktigaste utmaningarna eller hindren för anpassning och övervaka och utvärdera anpassningsinsatserna. Dessutom måste kompetensbrister vid genomförandet av anpassningsåtgärder åtgärdas genom att man säkerställer utbildning och kompetenshöjning på alla förvaltningsnivåer, särskilt på lokal och regional nivå.

| — | Potentiella hinder, konflikter och synergier i samband med genomförandet. Hinder kan bero på bristande social acceptans av den föreslagna klimatanpassningsåtgärden eller brist på finansiering. Konflikter kan uppstå med vissa ekonomiska eller sociala mål inom ett område, vilket kräver ett djupgående samråd med berörda parter. Synergier, som tidigare diskuterats, skulle också kunna uppnås med begränsningsstrategier eller samtidiga sociala mål. |
| --- | --- |

—

Potentiella hinder, konflikter och synergier i samband med genomförandet. Hinder kan bero på bristande social acceptans av den föreslagna klimatanpassningsåtgärden eller brist på finansiering. Konflikter kan uppstå med vissa ekonomiska eller sociala mål inom ett område, vilket kräver ett djupgående samråd med berörda parter. Synergier, som tidigare diskuterats, skulle också kunna uppnås med begränsningsstrategier eller samtidiga sociala mål.

| — | Kunskapsluckor och osäkerhetsfaktorer bör åtgärdas, t.ex. potentiella konsekvenser av klimatförändringarna på kort och lång sikt. Kunskapsluckor och osäkerheter bör dock inte leda till passivitet.
  Handlingsplaner för anpassning är avgörande för att uppnå de mål som beskrivs i en klimatanpassningsstrategi. Det är mycket viktigt att handlingsplanen ger utrymme för flexibilitet, för att minska de risker som är förknippade med osäkerhet, och integrering, för att säkerställa ett korrekt införande av klimatanpassning i alla sektorer och i alla samhällsskikt. Först då kan en klimatanpassningsstrategi på ett heltäckande och korrekt sätt genomföra anpassningsåtgärder.
  Mer information om utarbetandet av en handlingsplan finns även i verktyget för stöd till anpassning, avsnittet Implementing adaptation. |
| --- | --- |

—

Kunskapsluckor och osäkerhetsfaktorer bör åtgärdas, t.ex. potentiella konsekvenser av klimatförändringarna på kort och lång sikt. Kunskapsluckor och osäkerheter bör dock inte leda till passivitet.

Handlingsplaner för anpassning är avgörande för att uppnå de mål som beskrivs i en klimatanpassningsstrategi. Det är mycket viktigt att handlingsplanen ger utrymme för flexibilitet, för att minska de risker som är förknippade med osäkerhet, och integrering, för att säkerställa ett korrekt införande av klimatanpassning i alla sektorer och i alla samhällsskikt. Först då kan en klimatanpassningsstrategi på ett heltäckande och korrekt sätt genomföra anpassningsåtgärder.

Mer information om utarbetandet av en handlingsplan finns även i verktyget för stöd till anpassning, avsnittet Implementing adaptation.

Steg 5:   Övervakning och utvärdering

| Steg 5 i riktlinjerna kommer att bidra till att






  — | fastställa målet och syftet med ett övervaknings- och utvärderingssystem, |
| --- | --- |

Steg 5 i riktlinjerna kommer att bidra till att

—

fastställa målet och syftet med ett övervaknings- och utvärderingssystem,

| — | inkludera berörda parter i utvärderingsprocessen, |
| --- | --- |

—

inkludera berörda parter i utvärderingsprocessen,

| — | fastställa indikatorerna för övervaknings- och utvärderingssystemet. |
| --- | --- |

—

fastställa indikatorerna för övervaknings- och utvärderingssystemet.

Övervakning och utvärdering av pågående anpassningsinsatser är nödvändiga för att upprätthålla ansvarsskyldigheten och förbättra den övergripande anpassningspolitiken. Även om de utgör det sista steget i planeringscykeln för anpassning bör de diskuteras som en del av de tidigare skedena av den politiska utvecklingen. En tydlig formulering av anpassningsmål, syften, alternativ och åtgärder som ”lätt” kan mätas, övervakas och mot vilka framsteg kan bedömas och sedan förmedlas, möjliggör ett mer fokuserat övervaknings- och utvärderingssystem. Svårigheten med anpassning jämfört med andra politikområden är att en framgångsrik anpassning förebygger klimatförändringarnas negativa effekter. Därför är de faktiska fördelarna inte alltid synliga eller mätbara.

Rådande praxis är inriktad på övervakning och utvärdering av processer som fastställs i anpassningspolitiken, som svar på frågan ”vad görs?”. För att få en fullständig bild av anpassningspolitikens övergripande ändamålsenlighet och effektivitet blir det dock allt viktigare att förstå effekterna och resultaten av dessa processer och tillhörande anpassningsåtgärder, och besvara frågan ”vilken skillnad gör den för våra sårbarheter och risker?”. Att fokusera på anpassningspolitikens effekter och resultat kan också bidra till att avgöra om strategin/planen är tillräckligt ambitiös för att avsevärt bidra till att bygga upp resiliens och utforska nya frågor som behöver uppmärksammas mer i framtiden.

Till skillnad från rådande praxis bör inte bara fysiska utan även sociala effekter och resultat av anpassningsåtgärder, inbegripet deras fördelning i olika befolkningsgrupper, övervakas och utvärderas. Detta är viktigt för att säkerställa att anpassningsåtgärderna är inriktade på och stöder utsatta samhällen och inte får oavsiktliga effekter som förvärrar eller skapar nya ojämlikheter.

Steg 5.a   Fastställa målet och syftet med övervakning och utvärdering

| Exempel 5:
  Mückenatlas: ett medborgarvetenskapligt projekt för myggövervakning i Tyskland
  Sjukdomsagens som överförs till djur och människor genom myggbett har skapat rubriker i hela EU, eftersom fall av denguefeber, chikungunya och West Nile Virus (WNV) har registrerats, särskilt i södra Europa. Spridningen av myggor som bär på dessa sjukdomsalstrande patogener (t.ex. virus, bakterier och parasiter som kan orsaka sjukdomar) har dock också dokumenterats i de norra EU-länderna, däribland Tyskland. Klimatförändringarna har erkänts som en av de faktorer som bidrar till denna spridning. För att hantera de potentiella hälsoriskerna måste åtgärder för övervakning, förebyggande och begränsning kombineras. Den tyska Mückenatlas (”myggatlas”) är ett exempel på hur ett medborgarvetenskapligt projekt inte bara kan bidra till forskningen utan också komplettera traditionella övervakningsmetoder som ett system för tidig varning. Projektet bygger på att man lämnar in myggprov, som sedan identifieras och används för forskning av experter. Mückenatlas bidrar därför till kunskap om inhemska och invasiva myggarter och relaterade sjukdomar i Tyskland och syftar till att skapa en informationsbas som beslutsfattare och forskare kan använda för att bedöma framtida risker. |
| --- |

Exempel 5:
  Mückenatlas: ett medborgarvetenskapligt projekt för myggövervakning i Tyskland

Sjukdomsagens som överförs till djur och människor genom myggbett har skapat rubriker i hela EU, eftersom fall av denguefeber, chikungunya och West Nile Virus (WNV) har registrerats, särskilt i södra Europa. Spridningen av myggor som bär på dessa sjukdomsalstrande patogener (t.ex. virus, bakterier och parasiter som kan orsaka sjukdomar) har dock också dokumenterats i de norra EU-länderna, däribland Tyskland. Klimatförändringarna har erkänts som en av de faktorer som bidrar till denna spridning. För att hantera de potentiella hälsoriskerna måste åtgärder för övervakning, förebyggande och begränsning kombineras. Den tyska Mückenatlas (”myggatlas”) är ett exempel på hur ett medborgarvetenskapligt projekt inte bara kan bidra till forskningen utan också komplettera traditionella övervakningsmetoder som ett system för tidig varning. Projektet bygger på att man lämnar in myggprov, som sedan identifieras och används för forskning av experter. Mückenatlas bidrar därför till kunskap om inhemska och invasiva myggarter och relaterade sjukdomar i Tyskland och syftar till att skapa en informationsbas som beslutsfattare och forskare kan använda för att bedöma framtida risker.

Image 7

Det första steget i utvecklingen av ett övervaknings- och utvärderingssystem är att fastställa dess mål och syfte, eftersom detta beslut får konsekvenser för samordningen och organiseringen av arbetet.

Övervakning och utvärdering kan tjäna flera olika syften, varav det mest framträdande är att följa upp anpassningspolitikens framsteg och resultat för att informera och förbättra det politiska beslutsfattandet. Det är bra att fokusera inte bara på anpassningsstrategin eller anpassningsplanen i sig utan också på relevant sektorspolitik. I detta avseende är det första steget att kontrollera om och i vilken utsträckning sektorspolitiken har integrerat anpassningen. Det andra steget är regelbunden övervakning av anpassningsåtgärder som redan ingår i sektorspolitiken.

Det sekundära syftet med övervakning och utvärdering skulle kunna vara att öka ansvarsskyldigheten inom offentliga förvaltningar, förbättra kunskapsbasen, lära sig att anpassa pågående eller kommande processer eller öka medvetenheten om behovet av anpassning.

Steg 5.b   Besluta vem som ska delta i processen

Att besluta vem som tar det övergripande ansvaret för övervakning, rapportering och utvärdering, klargöra de olika aktörernas roller och inrätta mekanismer för vertikal och horisontell samordning med olika aktörer inom olika sektorer och administrativa nivåer är avgörande för en effektiv övervakning, rapportering och utvärdering.

Det övergripande ansvaret för övervakning, rapportering och utvärdering är vanligtvis förenat med ansvaret för att samordna processen och rapportera resultaten. Det organ som ansvarar för övervakning, rapportering och utvärdering kan vara detsamma som det organ som samordnar den nationella anpassningspolitiken eller en aktör som är oberoende av dem som ansvarar för planering och genomförande av anpassningspolitik. Båda synsätten har sina fördelar. Å ena sidan kan en nära koppling mellan övervakning, rapportering, utvärdering och policyutveckling till exempel underlätta inlärning och användning av övervaknings- och utvärderingsresultat vid utarbetande och översyn av politiken. Å andra sidan kan oberoende vara önskvärt, särskilt när det gäller utvärderingsverksamhet.

Att engagera berörda aktörer, särskilt de som identifierats i steg 1, och den regionala och lokala förvaltningsnivån, är inte bara avgörande för övervakning, rapportering och utvärdering, för att få relevant kvantitativ och kvalitativ information, utan också för att tolka och härleda relevanta inslag från tillgängliga uppgifter som svarar på frågor om ”hur” och ”varför’”:

Steg 5.c   Fastställande av indikatorer och metoder med blandad metod

Vid övervakning och utvärdering av anpassningen rekommenderas det att kvantitativa och kvalitativa metoder kombineras, eftersom detta tillvägagångssätt sannolikt kommer att vara mer flexibelt, så att olika data- och informationskällor kan kontrolleras mot varandra för att säkerställa att den övergripande beskrivningen av anpassningsframsteg och anpassningsresultat är robust, konsekvent och kontextualiserad. Detta tillvägagångssätt kan också bidra till att övervinna vissa av begränsningarna i antingen kvantitativa eller kvalitativa data som används isolerat, samt tillhandahålla information och bevis från flera olika källor.

Kvantitativa indikatorer och indikatoruppsättningar ger kvantifierbara, till synes otvetydiga, bevis på framsteg och resultat. När lämpliga indikatorer fastställs, både för övervakning och utvärdering av processen och resultaten, rekommenderas följande:

| — | Använda befintliga indikatorer, om de motsvarar det övergripande syftet med övervaknings- och utvärderingssystemet. |
| --- | --- |

—

Använda befintliga indikatorer, om de motsvarar det övergripande syftet med övervaknings- och utvärderingssystemet.

| — | Se till att en uppsättning indikatorer ger en enhetlig och tillförlitlig bild av framstegen och resultaten av anpassningen. |
| --- | --- |

—

Se till att en uppsättning indikatorer ger en enhetlig och tillförlitlig bild av framstegen och resultaten av anpassningen.

| — | Återspegla och tydliggöra alla bakgrundsantaganden, begränsningar och osäkerheter som beror på indikatorernas karaktär. |
| --- | --- |

—

Återspegla och tydliggöra alla bakgrundsantaganden, begränsningar och osäkerheter som beror på indikatorernas karaktär.

| — | Använda en kombination av process-, output- och resultatindikatorer för att säkerställa representativitet och för att mäta framstegen med de viktiga eller avgörande åtgärderna, snarare än sekundära frågor. |
| --- | --- |

—

Använda en kombination av process-, output- och resultatindikatorer för att säkerställa representativitet och för att mäta framstegen med de viktiga eller avgörande åtgärderna, snarare än sekundära frågor.

| — | Beakta de tillgängliga resurserna samt tillgången till data, deras regelbundna tillgänglighet och samstämmighet. |
| --- | --- |

—

Beakta de tillgängliga resurserna samt tillgången till data, deras regelbundna tillgänglighet och samstämmighet.

Även om varje enskild indikators lämplighet måste beaktas inom ramen för den fastställda indikatorn, bör varje indikator uppfylla följande kriterier:

| — | Giltig: mäter indikatorn resultatet? |
| --- | --- |

—

Giltig: mäter indikatorn resultatet?

| — | Exakt: är de berörda parterna överens om exakt vad indikatorn mäter? |
| --- | --- |

—

Exakt: är de berörda parterna överens om exakt vad indikatorn mäter?

| — | Praktisk, ekonomiskt överkomlig, enkel: finns information tillgänglig till en rimlig kostnad? Kommer det att vara lätt att samla in och analysera? |
| --- | --- |

—

Praktisk, ekonomiskt överkomlig, enkel: finns information tillgänglig till en rimlig kostnad? Kommer det att vara lätt att samla in och analysera?

| — | Tillförlitlig: är det en konsekvent åtgärd över tid? |
| --- | --- |

—

Tillförlitlig: är det en konsekvent åtgärd över tid?

| — | Känslig: när resultatet ändras, kommer indikatorn att vara känslig för dessa förändringar? |
| --- | --- |

—

Känslig: när resultatet ändras, kommer indikatorn att vara känslig för dessa förändringar?

| — | Tydlig: är vi säkra på om ökningen är bra eller dålig? |
| --- | --- |

—

Tydlig: är vi säkra på om ökningen är bra eller dålig?

| — | Användbar: kommer informationen att vara användbar för beslutsfattande, ansvarsskyldighet och lärande? |
| --- | --- |

—

Användbar: kommer informationen att vara användbar för beslutsfattande, ansvarsskyldighet och lärande?

| — | Vedertagen: anser de berörda parterna att denna indikator är meningsfull att använda? |
| --- | --- |

—

Vedertagen: anser de berörda parterna att denna indikator är meningsfull att använda?

Steg 5.d   Överlämnande av resultat som underlag för politik och praxis

För att man på bästa sätt ska kunna utnyttja övervaknings- och utvärderingsresultaten för att förbättra den övergripande anpassningspolitiken måste resultaten meddelas ett brett spektrum av beslutsfattare, vid rätt tidpunkt och på ett lämpligt sätt. Ett exempel på god praxis när det gäller att engagera berörda parter och informera beslutsfattarna om resultaten beskrivs i exempel 5.

För att öka användningen av övervaknings- och utvärderingsresultat i det politiska beslutsfattandet är det tillrådligt att

| — | enas om hur resultaten ska användas innan övervaknings- och utvärderingssystemet utvecklas, |
| --- | --- |

—

enas om hur resultaten ska användas innan övervaknings- och utvärderingssystemet utvecklas,

| — | samarbeta med berörda parter under utarbetandet eller översynen av strategin och handlingsplanen och diskutera preliminära resultat med dem för att utbyta tankar om hur dessa kan tolkas och förmedlas, |
| --- | --- |

—

samarbeta med berörda parter under utarbetandet eller översynen av strategin och handlingsplanen och diskutera preliminära resultat med dem för att utbyta tankar om hur dessa kan tolkas och förmedlas,

| — | förbättra kommunikationen om övervakning, rapportering och utvärdering genom att använda olika medel och fokusera på målgrupper och givna sammanhang, |
| --- | --- |

—

förbättra kommunikationen om övervakning, rapportering och utvärdering genom att använda olika medel och fokusera på målgrupper och givna sammanhang,

| — | fokusera på spridning, medvetandehöjande åtgärder och kapacitetsuppbyggnad, |
| --- | --- |

—

fokusera på spridning, medvetandehöjande åtgärder och kapacitetsuppbyggnad,

| — | använda övervaknings- och utvärderingsresultat för att se till att anpassning prioriteras på den politiska dagordningen på alla förvaltningsnivåer. |
| --- | --- |

—

använda övervaknings- och utvärderingsresultat för att se till att anpassning prioriteras på den politiska dagordningen på alla förvaltningsnivåer.

Övervakning och utvärdering av de genomförda klimatanpassningsåtgärdernas ändamålsenlighet och effektivitet är avgörande för att säkerställa att de fysiska och sociala effekterna av klimatanpassningsåtgärden ses över för att bedöma om klimatanpassningsstrategin behöver uppdateras.

Mer information om övervakning och utvärdering finns även i verktyget för stöd till anpassning, avsnittet Monitoring and evaluating adaptation.

---

(1)  Bidrag från arbetsgrupp II, Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability (inte översatt till svenska).

(2)  Enligt IPCC:s rapport från 2023 AR6 Synthesis Report, Summary for policy makers (inte översatt till svenska) främjas transformativ förändring av sådana begränsnings- och anpassningsåtgärder som prioriterar jämlikhet, social rättvisa, klimaträttvisa, rättighetsbaserade strategier och inkludering. Sådana åtgärder anses även leda till mer hållbara resultat, minska behovet av kompromisser och främja en klimatresilient utveckling.

(3)  Artikel 5.4 i den europeiska klimatlagen: ”Medlemsstaterna ska regelbundet uppdatera strategierna och ta med den relaterade uppdaterade informationen i de rapporter som ska lämnas in enligt artikel 19.1 i förordning (EU) 2018/1999”.

(4)  Integreringen måste ses som en dubbelriktad process: bidragen från annan sektoriell politik till klimatanpassningsåtgärderna bör också beaktas.

(5)  Av litteraturen framgår till exempel att i rikare länder tenderar män att vara mindre oroade än kvinnor över klimatförändringarna. Se t.ex. Bush and Clayton (2023).

(6)  För exempel på god praxis och riktlinjer, se Children’s participation in public decision-making – Why should I involve children?

(7)  Den delegerade akten om EU:s klimattaxonomi öppnar för nya möjligheter till finansiering av åtgärder för klimatanpassning.

(8)  Med hänvisning till riskbedömningar, scenarier och mål för resiliens vid katastrofer som utvecklats i enlighet med unionens civilskyddsmekanism.

(9)  Riskbedömningen kan emellertid gå längre och även fastställa och prioritera nödvändiga anpassningsåtgärder.

(10)  Kommissionens tillkännagivande om vägledning för medlemsstaterna vid uppdateringen av de nationella energi- och klimatplanerna för 2021–2030, avsnitt 3.6., innehåller vägledning om uppskattningar av investeringsbehov, inbegripet för anpassningsåtgärder. Samma vägledning kan användas för handlingsplaner och strategier för anpassning, bland annat för att säkerställa överensstämmelse med de nationella energi- och klimatplanerna.

---

BILAGA I

Exempel på mall för anpassningsstrategi

Denna mall är ett exempel på strukturen på en övergripande anpassningsstrategi. I viss utsträckning skulle den också kunna tillämpas på anpassningsplanen (se IV. Genomförandedelen i bilaga I). Informationen om innehållet i varje del är inte uttömmande.

I.   Inledning (ca 10 % av den totala längden)

a.   Grundläggande information om strategin

| — | Strategins fullständiga titel, inriktning/omfattning, tidsram, system för regelbundna uppdateringar osv. |
| --- | --- |

—

Strategins fullständiga titel, inriktning/omfattning, tidsram, system för regelbundna uppdateringar osv.

b.   Bakgrund till strategin/planen

| — | Vem beslutade att utveckla strategin, när och varför. |
| --- | --- |

—

Vem beslutade att utveckla strategin, när och varför.

| — | Hur strategin återspeglar EU:s strategi för klimatanpassning. |
| --- | --- |

—

Hur strategin återspeglar EU:s strategi för klimatanpassning.

| — | Vilka andra strategiska EU-dokument och annan EU-lagstiftning hänför sig till strategin och hur. |
| --- | --- |

—

Vilka andra strategiska EU-dokument och annan EU-lagstiftning hänför sig till strategin och hur.

| — | Vilka andra nationella strategidokument hänför sig till strategin och hur. |
| --- | --- |

—

Vilka andra nationella strategidokument hänför sig till strategin och hur.

| — | Läget i politiken för anpassning till klimatförändringarna innan strategin utarbetas. |
| --- | --- |

—

Läget i politiken för anpassning till klimatförändringarna innan strategin utarbetas.

c.   Ansvariga organ

| — | Vem kommer att genomföra strategin. |
| --- | --- |

—

Vem kommer att genomföra strategin.

| — | Vem kommer att stödja utvecklingen/genomförandet/övervakningen och utvärderingen av strategin genom samråd, kommunikation, tillhandahållande av uppgifter osv. |
| --- | --- |

—

Vem kommer att stödja utvecklingen/genomförandet/övervakningen och utvärderingen av strategin genom samråd, kommunikation, tillhandahållande av uppgifter osv.

d.   Målgrupper

| — | Vem kommer att/kan påverkas av genomförandet. |
| --- | --- |

—

Vem kommer att/kan påverkas av genomförandet.

| — | Vem måste följa strategin i sitt dagliga arbete/sin dagliga verksamhet. |
| --- | --- |

—

Vem måste följa strategin i sitt dagliga arbete/sin dagliga verksamhet.

e.   Terminologi

| — | Förklaring av nyckelbegrepp som används i strategin. |
| --- | --- |

—

Förklaring av nyckelbegrepp som används i strategin.

II.   Analytisk del (ca 15 % av den totala längden)

a.   Bedömning av klimatförändringar och sårbarhet på grundval av de senaste vetenskapliga rönen

| — | Information om tidigare och aktuella klimateffekter och klimatrisker. |
| --- | --- |

—

Information om tidigare och aktuella klimateffekter och klimatrisker.

| — | Framtida trendprognoser för olika klimatvariabler och klimatrisker baserade på en rad olika klimatscenarier. |
| --- | --- |

—

Framtida trendprognoser för olika klimatvariabler och klimatrisker baserade på en rad olika klimatscenarier.

| — | Resultat av stresstester i olika klimatscenarier. |
| --- | --- |

—

Resultat av stresstester i olika klimatscenarier.

| — | Framtida prognoser för socioekonomisk utveckling och andra icke-klimatrelaterade faktorer och megatrender som kan ha en betydande inverkan på sårbarheten för klimatförändringar. |
| --- | --- |

—

Framtida prognoser för socioekonomisk utveckling och andra icke-klimatrelaterade faktorer och megatrender som kan ha en betydande inverkan på sårbarheten för klimatförändringar.

b.   Bedömning av framsteg

| — | Information om strategin för anpassning till klimatförändringarna hittills och dess koppling till begränsningen av klimatförändringarna. |
| --- | --- |

—

Information om strategin för anpassning till klimatförändringarna hittills och dess koppling till begränsningen av klimatförändringarna.

| — | Utvärdering av den tidigare anpassningsstrategin/anpassningsplanen med avseende på processer och framsteg när det gäller att minska sårbarheten och stärka resiliensen, helst på grundval av en omfattande uppsättning indikatorer. |
| --- | --- |

—

Utvärdering av den tidigare anpassningsstrategin/anpassningsplanen med avseende på processer och framsteg när det gäller att minska sårbarheten och stärka resiliensen, helst på grundval av en omfattande uppsättning indikatorer.

c.   Utveckling av ett scenario med oförändrade förhållanden

| — | Information om den framtida utvecklingen om strategin inte genomförs. |
| --- | --- |

—

Information om den framtida utvecklingen om strategin inte genomförs.

d.   Sammanfattning av de viktigaste analyserna

| — | Sammanfattning av andra nyckelanalyser som är viktiga för förståelsen av problemet och dess utveckling eller som motivering för den åtgärd som valts för att lösa problemet. |
| --- | --- |

—

Sammanfattning av andra nyckelanalyser som är viktiga för förståelsen av problemet och dess utveckling eller som motivering för den åtgärd som valts för att lösa problemet.

III.   Strategisk del (cirka 45 % av den totala längden)

a.   Vision och strategisk inriktning (cirka 15 % av detta avsnitt)

| — | Interventionslogik och målhierarki






  — | Identifiering av vad som behöver uppnås och hur, genom att fastställa den strategiska inriktningen. |
| --- | --- | --- |

—

Interventionslogik och målhierarki

—

Identifiering av vad som behöver uppnås och hur, genom att fastställa den strategiska inriktningen.

| — | Förklaring av hierarkin mellan strategiska och specifika mål. |
| --- | --- |

—

Förklaring av hierarkin mellan strategiska och specifika mål.

| — | Vision och strategiska områden/sektorer






  — | Information om strategins vision. |
| --- | --- | --- |

—

Vision och strategiska områden/sektorer

—

Information om strategins vision.

| — | Information om strategiska områden/sektorer: hur de hänför sig till problemet, vilka de viktigaste kopplingarna är mellan dem, vilka kompromisser eller potentiella konflikter dessa kopplingar kan medföra. |
| --- | --- |

—

Information om strategiska områden/sektorer: hur de hänför sig till problemet, vilka de viktigaste kopplingarna är mellan dem, vilka kompromisser eller potentiella konflikter dessa kopplingar kan medföra.

| — | Strategiska mål






  — | Beskrivning av strategiska mål och deras förhållande till visionen/det övergripande målet för strategin. |
| --- | --- | --- |

—

Strategiska mål

—

Beskrivning av strategiska mål och deras förhållande till visionen/det övergripande målet för strategin.

| — | Effekter, fördelar och målvärden för strategiska mål. |
| --- | --- |

—

Effekter, fördelar och målvärden för strategiska mål.

b.   Beskrivning av syften/mål inom varje strategiskt område/sektor (cirka 30 % av detta avsnitt)

| — | Beskrivning av särskilda mål och deras förväntade effekter






  — | Översikt över särskilda mål och deras förhållande till de strategiska målen och andra mål. |
| --- | --- | --- |

—

Beskrivning av särskilda mål och deras förväntade effekter

—

Översikt över särskilda mål och deras förhållande till de strategiska målen och andra mål.

| — | Effekter, fördelar och målvärden för specifika mål. |
| --- | --- |

—

Effekter, fördelar och målvärden för specifika mål.

| — | Översikt över anpassningsalternativ






  — | Beskrivning av anpassningsalternativen för att uppnå specifika mål, med utgångspunkt i de senaste rönen och företräde åt naturbaserade och ekosystembaserade lösningar. |
| --- | --- | --- |

—

Översikt över anpassningsalternativ

—

Beskrivning av anpassningsalternativen för att uppnå specifika mål, med utgångspunkt i de senaste rönen och företräde åt naturbaserade och ekosystembaserade lösningar.

| — | Kostnader, fördelar och effekter av genomförandet av varje åtgärd. |
| --- | --- |

—

Kostnader, fördelar och effekter av genomförandet av varje åtgärd.

| — | Resultat av genomförandet, indikatorer






  — | Förväntade resultat av varje åtgärd i förhållande till strategins mål. |
| --- | --- | --- |

—

Resultat av genomförandet, indikatorer

—

Förväntade resultat av varje åtgärd i förhållande till strategins mål.

| — | Indikatorer för övervakning och utvärdering av åtgärderna. |
| --- | --- |

—

Indikatorer för övervakning och utvärdering av åtgärderna.

Figur 3 –

Exempel på hierarkin mellan specifika mål och anpassningsalternativ inom ett visst strategiskt mål.

Image 8

IV.   Genomförandedelen – handlingsplan (cirka 25 % av den totala längden)

a.   Förvaltning av genomförandet

| — | Information om vem som ansvarar för genomförandet. |
| --- | --- |

—

Information om vem som ansvarar för genomförandet.

| — | Information om systemet och strukturen för styrning av genomförandet (särskilda aktörers roller, ansvarsområden och mandat). |
| --- | --- |

—

Information om systemet och strukturen för styrning av genomförandet (särskilda aktörers roller, ansvarsområden och mandat).

| — | Fastställande av tröskelpunkter som skulle medföra ändringar i genomförandet, inbegripet hur dessa ändringar skulle genomföras. |
| --- | --- |

—

Fastställande av tröskelpunkter som skulle medföra ändringar i genomförandet, inbegripet hur dessa ändringar skulle genomföras.

b.   Genomförandeplan

| — | Prioritering av arbetsflöden. |
| --- | --- |

—

Prioritering av arbetsflöden.

c.   Tidsplan för genomförandet

| — | Tidsplan för genomförandet av särskilda åtgärder, inbegripet ansvar, kontinuitet i genomförandet, milstolpar osv. |
| --- | --- |

—

Tidsplan för genomförandet av särskilda åtgärder, inbegripet ansvar, kontinuitet i genomförandet, milstolpar osv.

d.   Budget och ekonomiska resurser

| — | Uppskattning av investeringsbehoven för den valda handlingsplanen, inbegripet vilka som skulle omfattas av offentliga budgetar och vilka som skulle omfattas av privat finansiering. |
| --- | --- |

—

Uppskattning av investeringsbehoven för den valda handlingsplanen, inbegripet vilka som skulle omfattas av offentliga budgetar och vilka som skulle omfattas av privat finansiering.

| — | Information om budgeten för genomförandet av strategin och tillgängliga finansieringsresurser. |
| --- | --- |

—

Information om budgeten för genomförandet av strategin och tillgängliga finansieringsresurser.

e.   Övervaknings- och utvärderingssystem

| — | Information om vem som ansvarar för övervakning och utvärdering. |
| --- | --- |

—

Information om vem som ansvarar för övervakning och utvärdering.

| — | Information om systemet för kontinuerlig övervakning och utvärdering av genomförandeprocessen och framstegen med att uppnå målen. |
| --- | --- |

—

Information om systemet för kontinuerlig övervakning och utvärdering av genomförandeprocessen och framstegen med att uppnå målen.

| — | Övervaknings- och utvärderingsplan för strategin, med beaktande av nuvarande rapporteringsskyldigheter. |
| --- | --- |

—

Övervaknings- och utvärderingsplan för strategin, med beaktande av nuvarande rapporteringsskyldigheter.

V.   Sammanfattning (cirka 5 % av den totala längden)

| — | Kort sammanfattning av de viktigaste verksamheterna, stegen och milstolparna i genomförandet av strategin. |
| --- | --- |

—

Kort sammanfattning av de viktigaste verksamheterna, stegen och milstolparna i genomförandet av strategin.

VI.   Bilaga

Vanligtvis innehåller bilagan till strategin bakgrundsdokument som utarbetats under strategins utvecklingsfas. Detta kan t.ex. omfatta analysdokument (t.ex. SWOT-analyser (1) eller kostnads-nyttoanalyser) eller dokument med mer detaljerade uppgifter om genomförandet av strategin (t.ex. en mer detaljerad tidsplan eller en omfattande uppsättning indikatorer).

---

(1)  Analyser för att identifiera styrkor, svagheter, möjligheter och hot.

---

BILAGA II

Nya områden för anpassningspolitiken

Rättvis resiliens

De mest utsatta grupperna i samhället påverkas ofta mest av klimatförändringarna, och därför bör man vid bedömningar av klimatförändringarnas konsekvenser och sårbarhet inte bortse från de oproportionerliga konsekvenserna för mindre gynnade grupper av människor och geografiska områden. För att uppnå rättvis resiliens är det viktigt att förhindra ojämna bördor och att ingen lämnas utanför.

| — | Ojämna bördor: vissa samhällsgrupper och geografiska områden påverkas oproportionerligt mycket av klimatförändringarna på grund av ojämn exponering eller befintliga sårbarheter för klimatförändringarnas konsekvenser, varierande ekonomisk och politisk kapacitet eller varierande tillgång till offentliga tjänster och infrastruktur. I detta avseende kan klimatförändringarna förvärra befintliga ojämlikheter och skapa nya.






  — | Låginkomstgrupper är till exempel ofta mer utsatta och sårbara för värme eftersom de kan bo i hus som inte är väl isolerade och inte har pengar för ytterligare värmeskydd, t.ex. solskyddsmedel. De kan dessutom bo i tätbefolkade bostadsområden som saknar gröna offentliga platser. På samma sätt drabbas grupper som bor i låglänta områden och nära flodbäddar mer av översvämningar och kan ha sämre möjligheter att flytta på grund av deras bostäders lägre pris. |
| --- | --- | --- |

—

Ojämna bördor: vissa samhällsgrupper och geografiska områden påverkas oproportionerligt mycket av klimatförändringarna på grund av ojämn exponering eller befintliga sårbarheter för klimatförändringarnas konsekvenser, varierande ekonomisk och politisk kapacitet eller varierande tillgång till offentliga tjänster och infrastruktur. I detta avseende kan klimatförändringarna förvärra befintliga ojämlikheter och skapa nya.

—

Låginkomstgrupper är till exempel ofta mer utsatta och sårbara för värme eftersom de kan bo i hus som inte är väl isolerade och inte har pengar för ytterligare värmeskydd, t.ex. solskyddsmedel. De kan dessutom bo i tätbefolkade bostadsområden som saknar gröna offentliga platser. På samma sätt drabbas grupper som bor i låglänta områden och nära flodbäddar mer av översvämningar och kan ha sämre möjligheter att flytta på grund av deras bostäders lägre pris.

| — | Dessutom påverkas vissa yrken och arbetstagare mer av klimatpåverkan på grund av deras exponering (dvs. värmestress) eller fysiska bördor, till exempel arbetstagare inom jordbruk, skogsbruk och byggverksamhet. |
| --- | --- |

—

Dessutom påverkas vissa yrken och arbetstagare mer av klimatpåverkan på grund av deras exponering (dvs. värmestress) eller fysiska bördor, till exempel arbetstagare inom jordbruk, skogsbruk och byggverksamhet.

| — | Ingen ska lämnas på efterkälken: kostnaderna och fördelarna med anpassningsalternativen bör fördelas rättvist.






  — | Ett exempel på en ”orättvis” anpassningsstrategi, eftersom översvämningsskyddsåtgärder kan vara extremt dyra, kan vara åtgärder för hantering av översvämningar som gynnar välbärgade personer med fastigheter i översvämningsbenägna områden på bekostnad av samhällen med mindre inflytande i det politiska livet och/eller lägre ekonomiska värden i riskzonen. |
| --- | --- | --- |

—

Ingen ska lämnas på efterkälken: kostnaderna och fördelarna med anpassningsalternativen bör fördelas rättvist.

—

Ett exempel på en ”orättvis” anpassningsstrategi, eftersom översvämningsskyddsåtgärder kan vara extremt dyra, kan vara åtgärder för hantering av översvämningar som gynnar välbärgade personer med fastigheter i översvämningsbenägna områden på bekostnad av samhällen med mindre inflytande i det politiska livet och/eller lägre ekonomiska värden i riskzonen.

Det är dock viktigt att ta hänsyn till resiliens i varje steg i klimatanpassningsplaneringen, t.ex. när man identifierar relevanta intressenter som ska ingå i processen, genomför en bedömning av klimatförändringsrisker och sårbarhet, bedömer anpassningsalternativ, övervakar och utvärderar anpassningsåtgärder osv.

Det finns utrymme att gå längre än att överväga och ta itu med de ojämna bördor som klimatförändringarna medför i anpassningspolitiken. Jämställdhetsintegrering innebär till exempel integrering av ett jämställdhetsperspektiv i utarbetandet, utformningen, genomförandet, övervakningen och utvärderingen av politik, regleringsåtgärder och utgiftsprogram, i syfte att främja jämställdhet mellan kvinnor och män och bekämpa diskriminering.

Mer information om resiliens finns också på Climate-Adapt-sidan om rättvis resiliens.

Felanpassing

Alla anpassningsåtgärder görs inom ramen för ständigt föränderliga förhållanden och hänger samman med en hög grad av osäkerhet. Anpassning är därför en kontinuerlig process vars resultat är svåra att förutsäga. I vissa fall kan anpassningsåtgärder leda till oförutsedda, oavsiktliga negativa konsekvenser, så kallade ”felanpassningar”.

IPCC definierar felanpassningar som åtgärder som kan leda till ökad risk för negativa klimatrelaterade resultat, bland annat genom ökade växthusgasutsläpp, ökad eller förskjuten sårbarhet för klimatförändringar, mer orättvisa resultat eller minskad välfärd, nu eller i framtiden.

Graden av framgång för anpassningsinsatserna är starkt beroende av sammanhanget och kan variera från omställning till klimatresilienta vägar, å ena sidan, till att målgruppen blir ännu mer sårbar för klimatförändringar, å den andra.

Figur 4 –

Ett spektrum av svar från anpassning till felanpassning

Image 9

| Källa: | Schipper, 2020. |
| --- | --- |

Källa:

Trots osäkerheten och kontextens betydelse har vissa allmänna typer av felanpassning identifierats för att bidra till att upptäcka potentiella fall av felanpassning.

Schipper (2020) räknar med tre breda kategorier av felanpassning: infrastruktur-, institutions- och beteendefelanpassning. I de två sistnämnda kategorierna betonas särskilt vikten av att beakta inte bara de fysiska utan även de sociala konsekvenserna av anpassningsalternativen.

Barnett och O'Neill (2010) räknar med fem typer av felanpassning:

| 1. | Ökade utsläpp av växthusgaser.
  Ett välkänt exempel på denna typ av felanpassning är användningen av luftkonditionering eller annan energiintensiv teknik. |
| --- | --- |

1.

Ökade utsläpp av växthusgaser.

Ett välkänt exempel på denna typ av felanpassning är användningen av luftkonditionering eller annan energiintensiv teknik.

| 2. | Oproportionerligt stor börda för de mest utsatta.
  Högre vattenpriser påverkar till exempel i oproportionerligt hög grad låginkomsthushåll som betalar en större del av sin inkomst för vatten och har mindre möjligheter att minska sin vattenförbrukning. |
| --- | --- |

2.

Oproportionerligt stor börda för de mest utsatta.

Högre vattenpriser påverkar till exempel i oproportionerligt hög grad låginkomsthushåll som betalar en större del av sin inkomst för vatten och har mindre möjligheter att minska sin vattenförbrukning.

| 3. | Höga alternativkostnader (dvs. höga ekonomiska, sociala eller miljömässiga kostnader i förhållande till alternativ).
  Exempelvis medför uppförandet av en damm höga ekonomiska, sociala och miljömässiga kostnader i form av bygg- och underhållskostnader, omflyttning av befolkningen och förändringar i flodekosystemet. |
| --- | --- |

3.

Höga alternativkostnader (dvs. höga ekonomiska, sociala eller miljömässiga kostnader i förhållande till alternativ).

Exempelvis medför uppförandet av en damm höga ekonomiska, sociala och miljömässiga kostnader i form av bygg- och underhållskostnader, omflyttning av befolkningen och förändringar i flodekosystemet.

| 4. | Minskat incitament att anpassa sig (t.ex. genom att uppmuntra till onödigt beroende av andra, stimulera fördelssökande beteende eller belöna självbelåtenhet).
  Till exempel bör försäkringar eller subventioner utformas för att ge incitament till anpassning. När det gäller jordbruk kan ersättning från skördeförsäkring och/eller vegetabiliestöd annars få jordbrukare som odlar grödor att inte satsa på anpassningsåtgärder och alternativa metoder för att förhindra missväxt och beroende av försäkringar och subventioner utan att väga riskerna för plantering av andra grödor. |
| --- | --- |

4.

Minskat incitament att anpassa sig (t.ex. genom att uppmuntra till onödigt beroende av andra, stimulera fördelssökande beteende eller belöna självbelåtenhet).

Till exempel bör försäkringar eller subventioner utformas för att ge incitament till anpassning. När det gäller jordbruk kan ersättning från skördeförsäkring och/eller vegetabiliestöd annars få jordbrukare som odlar grödor att inte satsa på anpassningsåtgärder och alternativa metoder för att förhindra missväxt och beroende av försäkringar och subventioner utan att väga riskerna för plantering av andra grödor.

| 5. | Beroende av vägar (minskat antal anpassningsalternativ i framtiden).
  Avsaltningsanläggningar och annan stor infrastrukturutveckling binder till exempel kapital och institutioner till utvecklingsbanor som är svåra att förändra i framtiden, vilket minskar flexibiliteten för att reagera på oförutsedda förändringar av miljömässiga, ekonomiska och sociala förhållanden och minskar portföljen av anpassningsalternativ. |
| --- | --- |

5.

Beroende av vägar (minskat antal anpassningsalternativ i framtiden).

Avsaltningsanläggningar och annan stor infrastrukturutveckling binder till exempel kapital och institutioner till utvecklingsbanor som är svåra att förändra i framtiden, vilket minskar flexibiliteten för att reagera på oförutsedda förändringar av miljömässiga, ekonomiska och sociala förhållanden och minskar portföljen av anpassningsalternativ.

För att i så stor utsträckning som möjligt undvika felanpassning måste beslutsfattarna fullt ut förstå sammanhanget för den situation de tar itu med. Det innebär att förstå vilka orsakerna (inte symtomen) till sårbarheten är och vilka nyckelaktörer och intressenter som bör höras. De bör också se bortom den politiska tidsplanen eller tidsplanen för projektet och ta hänsyn till hur sammankopplade utvecklingsvägarna är och olika gruppers beroende av infrastruktur eller institutionella strukturer.

Naturbaserade lösningar

Den europeiska gröna given i allmänhet, och EU:s politik för anpassning och biologisk mångfald i synnerhet, kräver större insatser för att införa naturbaserade lösningar mycket snabbare och i större skala än i dag.

FN definierar naturbaserade lösningar som åtgärder för att skydda, bevara, återställa, på ett hållbart sätt använda och förvalta naturliga eller modifierade land-, sötvattens-, kust- och havsekosystem som hanterar sociala, ekonomiska och miljömässiga utmaningar på ett effektivt och anpassningsbart sätt, samtidigt som människors välbefinnande, ekosystemtjänster, resiliens och fördelar för den biologiska mångfalden tillhandahålls (1).

I IPCC:s sjätte utvärderingsrapport (2) betonas att bevarande, skydd, återställande och förvaltning av en betydande andel av jordens ekosystem behövs för att minska deras sårbarhet och upprätthålla deras klimatresiliens. Det understryker också de naturbaserade lösningarnas stora potential att effektivt minska klimatriskerna och samtidigt förbättra människors välbefinnande, särskilt för utsatta och marginaliserade grupper. Ekosystem runt om i världen är avgörande för att skydda samhällen och natur från klimatpåverkan, såsom översvämningar och ökenspridning.

I allmänhet medför naturbaserade lösningar ökad och mer mångskiftande natur och naturliga särdrag och processer i städer, landskap och havsmiljöer. De gynnar den biologiska mångfalden, stöder tillhandahållandet av en rad ekosystemtjänster och kan bidra till att uppfylla målen för återställande och skydd av ekosystem.

Naturbaserade lösningar kan genomföras självständigt eller integreras i andra anpassningsåtgärder, i kombination med mer tekniska eller infrastrukturbaserade lösningar.

De ger de bästa resultaten när deras genomförande tar vederbörlig hänsyn till ekosystemens komplexitet och klimatförändringarnas förväntade effekter på dem, men även till det specifika lokala sammanhanget och de olika intressen och värden som är kopplade till dem. Det är därför viktigt att involvera berörda parter och samhällen i alla skeden för att säkerställa stöd och delat ansvar. Detta kan underlättas avsevärt genom ett gynnsamt regelverk, tekniska standarder, gemensam styrning, kunskapsöverföring, kapacitetsuppbyggnad och tillräcklig finansiering.

Enligt Europeiska miljöbyrån (2021) har naturbaserade lösningar som minskar exponeringen och känsligheten för klimatrisker och ökar anpassningsförmågan för att hantera sådana faror olika insatsnivåer:

| 1. | Bevarande och återställande (inklusive återförvildande) av naturliga ekosystem på platser där de tillhandahåller ekosystemtjänster som är avgörande för anpassning och katastrofriskhantering (t.ex. skydd och återställande av våtmarker för att upprätthålla skyddet av bosättningar mot extrema väderförhållanden). |
| --- | --- |

1.

Bevarande och återställande (inklusive återförvildande) av naturliga ekosystem på platser där de tillhandahåller ekosystemtjänster som är avgörande för anpassning och katastrofriskhantering (t.ex. skydd och återställande av våtmarker för att upprätthålla skyddet av bosättningar mot extrema väderförhållanden).

| 2. | Hållbar förvaltning och klimatsäkring av förvaltade ekosystem för att tillhandahålla flera ekosystemtjänster (t.ex. diversifiering av jordbrukslandskap och skogar). |
| --- | --- |

2.

Hållbar förvaltning och klimatsäkring av förvaltade ekosystem för att tillhandahålla flera ekosystemtjänster (t.ex. diversifiering av jordbrukslandskap och skogar).

| 3. | Skapa nya, konstruerade ekosystem för särskilda anpassningsbehov (t.ex. gröna tak eller hybridlösningar för kustförvaltning). |
| --- | --- |

3.

Skapa nya, konstruerade ekosystem för särskilda anpassningsbehov (t.ex. gröna tak eller hybridlösningar för kustförvaltning).

Såsom anges i Eggermont m.fl. (2015) är gränserna mellan dessa tre typer inte tydliga, eftersom hybridlösningar förekommer både i tid och rum. På landskapsnivå kan till exempel en blandning av skyddade och förvaltade områden behövas för att uppnå målen för multifunktionalitet och hållbarhet; en anlagd våtmark kan utvecklas som ett nytt ekosystem, men när den väl är etablerad kan den därefter bevaras och undersökas som ett naturligt ekosystem.

Klimatstresstester

Med anledning av kärnkraftsolyckan i Fukushima i Japan förklarade Europeiska rådet vid sitt möte den 24–25 mars 2011 att säkerheten vid alla kärnkraftverk i EU bör ses över på grundval av en omfattande och öppen riskbedömning, så kallade ”stresstester”. Stresstesterna bestod av två delar: i) en utvärdering av robustheten hos ett kärnkraftverk som står inför en uppsättning (hypotetiska) extrema situationer (3) och ii) en kontroll av de förebyggande och begränsande åtgärder som valts, inklusive tillgängliga marginaler (4). Tio år senare kan metoden för dessa stresstester nu extrapoleras till en bredare uppsättning europeiska klimatstresstester för att identifiera risker och svagheter på ett område som rör klimatförändringarnas konsekvenser. Precis som med stresstesterna av kärnkraft, vars syfte var att fokusera på åtgärder som skulle kunna vidtas för att förhindra ett reaktorhaveri efter en naturkatastrof samt begränsningsåtgärder, bör klimatstresstester också inriktas på åtgärder som kan vidtas före extrema väderhändelser som orsakas av klimatet och som skulle minska risken för påverkan. Följande steg krävs för ett skräddarsytt klimatstresstest.

Steg 1:   Avgränsa faror i ett kontextspecifikt klimatstresstest

Det centrala i ett klimatstresstest är att identifiera möjliga risker i ett utpekat område på grund av klimatrelaterade faror, däribland översvämningar, värme, torka, stormar osv. Detta görs genom att man samlar in och skapar information om klimatförändringarnas effekter (stress) och om systemens och föremålens sårbarhet mot dessa effekter. Särskild uppmärksamhet ägnas åt centrala klimatrisker – framför allt (viktig) infrastruktur, men även vattenförsörjning, livsmedelstrygghet, folkhälsa, biologisk mångfald och ekosystem osv. Det anses vara god praxis att inleda stresstestning av kritisk infrastruktur i ett utpekat område som är absolut nödvändigt för andra kritiska system såsom livsmedel, vatten och hälsa. Klimatriskerna och klimatfarorna är mycket geografiskt spridda och skiljer sig inte bara åt på nationell eller subnationell nivå, utan även från by till by, gata till gata eller till och med hus till hus. Att avgränsa den rumsliga omfattningen av ett klimatstresstest och dess åtföljande risker bör därför vara det första steget.

Steg 2:   Undersöka allmänna sårbarheter

Det andra steget består i att undersöka sårbarheter i samband med tidigare fastställda klimatrisker med offentligt tillgänglig kunskap, såsom nationella eller lokala kartor. Denna ”snabbskanning” gör det möjligt att snabbt samla in grundläggande information, vilket ger en första indikation på klimateffekter och sårbarheter i ett visst område. Resultaten är lämpliga för att öka medvetenheten och ge information till berörda parter som ännu inte är tillräckligt engagerade i klimatanpassning.

Steg 2.a:   Ingående sårbarhetsanalys

Den information som samlas in i steg 2 är i många fall inte tillräckligt specifik för att identifiera sårbarheter på lokal nivå. I denna situation skulle det vara lämpligt att ta fram skräddarsydd information med ytterligare uppgifter och modellberäkningar för ett visst område.

Steg 3:   Från stresstest till klimatanpassningsstrategi

När ett stresstest har genomförts är nästa steg att omsätta denna information i en klimatanpassningsstrategi för den sektorn eller det området. Innan man diskuterar möjligheterna att omsätta dessa resultat är det viktigt att notera vad ett stresstest leder till, och inte leder till:

| — | Du kan inte misslyckas med eller klara ett stresstest. Det är utformat för att identifiera potentiella sårbarheter och risker på ett område som kan bidra till klimatanpassningsplaner eller klimatanpassningsstrategier. |
| --- | --- |

—

Du kan inte misslyckas med eller klara ett stresstest. Det är utformat för att identifiera potentiella sårbarheter och risker på ett område som kan bidra till klimatanpassningsplaner eller klimatanpassningsstrategier.

| — | Ett standardiserat stresstest erbjuder inte checklistor för en plan. Det syftar snarare till att stödja skräddarsydda strategier eller planer för klimatanpassning. |
| --- | --- |

—

Ett standardiserat stresstest erbjuder inte checklistor för en plan. Det syftar snarare till att stödja skräddarsydda strategier eller planer för klimatanpassning.

| — | Stresstestet kräver inga normer för anpassning, men ger underlag för diskussioner om vilka risknivåer som är godtagbara och vilka som inte är det. |
| --- | --- |

—

Stresstestet kräver inga normer för anpassning, men ger underlag för diskussioner om vilka risknivåer som är godtagbara och vilka som inte är det.

| — | Stresstestet omfattar inte kostnaderna för vissa anpassningsåtgärder, utan detta budgetförfarande bör genomföras i ett senare skede när anpassningsåtgärder kan jämföras. |
| --- | --- |

—

Stresstestet omfattar inte kostnaderna för vissa anpassningsåtgärder, utan detta budgetförfarande bör genomföras i ett senare skede när anpassningsåtgärder kan jämföras.

| — | Stresstestet innebär inte att man bedömer vad som är rätt eller fel eller att man ålägger åtgärder – detta görs i samarbete med berörda parter, vilket framgår av följande praktiska exempel. |
| --- | --- |

—

Stresstestet innebär inte att man bedömer vad som är rätt eller fel eller att man ålägger åtgärder – detta görs i samarbete med berörda parter, vilket framgår av följande praktiska exempel.

Praktiskt exempel: nederländsk praxis för att införliva klimatstresstester i klimatanpassningsplanerna genom riskdialoger

I Nederländerna samarbetar alla kommuner, regionala vattenstyrelser, provinser och centralregeringen i deltaprogrammet, ett klimatanpassningsprogram. Som en del av deltaplanens fysiska planering, med målet att Nederländerna ska vara klimatsäkert och vattenresilient senast 2050, enades alla parter om att genomföra ett klimatstresstest i samarbete med olika berörda parter. Stresstestet inriktades på torka, värme, vattenmättning och översvämningar i städer/pluviala översvämningar. Som ett nästa steg åtog de sig att organisera riskdialoger och införliva resultaten av stresstesterna och riskdialogerna i genomförandeagendor. År 2021 hade alla arbetsregioner genomfört ett stresstest. Dessutom hade nästan alla arbetsregioner inlett riskdialoger, och ett växande antal kommuner och arbetsregioner har fastställt en agenda för klimatanpassning.

En riskdialog är en återkommande process som består av flera samtal om klimatrelaterade risker. Interna riskdialoger äger rum mellan tjänstemän på (sub-)nationell nivå, medan externa riskdialoger hålls mellan nationella regeringar och andra parter, såsom invånare och företag. Riskdialogen har två syften:

| 1. | Öka medvetenheten om ett visst områdes sårbarhet för klimatförändringar. Deltagarna kan diskutera resultaten av klimatstresstestet under riskdialogen, med tanke på vilka risker de anser godtagbara. |
| --- | --- |

1.

Öka medvetenheten om ett visst områdes sårbarhet för klimatförändringar. Deltagarna kan diskutera resultaten av klimatstresstestet under riskdialogen, med tanke på vilka risker de anser godtagbara.

| 2. | Dialogerna främjar också diskussioner om hur sårbarheter kan minskas med konkreta åtgärder. |
| --- | --- |

2.

Dialogerna främjar också diskussioner om hur sårbarheter kan minskas med konkreta åtgärder.

Den nederländska regeringen utformade en färdplan för att skapa riskdialoger som i sin tur bidrar med information till klimatanpassningsstrategier och klimatanpassningsplaner.

Tabell 1–

Översikt över riskdialogprocessen

| Förbereda | Föra en dialog | Avsluta |
| --- | --- | --- |
| Varför? Vem? Hur, i vilken form? Vilka är de största klimatriskerna? Vilka ämnen ska diskuteras? Hur ska dialogen organiseras? Hur ska berörda parter informeras? När? Vem har ansvar för processen? | Länka samman teman? Vem påverkas av effekterna? Vilka lösningar finns? Möjligheter? Nya risker? Hur kan man nå samma nivå? Vem leder processen? Hur kan man hålla alla engagerade? | Vad kan man enas om? Vad är resultatet av riskdialogen? Vem gör vad och varför? Upprepar vi dialogen? Hur delar vi resultaten? Vilka kommunikationsmetoder kommer att användas? |

Förbereda

Föra en dialog

Avsluta

Varför? Vem? Hur, i vilken form? Vilka är de största klimatriskerna? Vilka ämnen ska diskuteras? Hur ska dialogen organiseras? Hur ska berörda parter informeras? När? Vem har ansvar för processen?

Länka samman teman? Vem påverkas av effekterna? Vilka lösningar finns? Möjligheter? Nya risker? Hur kan man nå samma nivå? Vem leder processen? Hur kan man hålla alla engagerade?

Vad kan man enas om? Vad är resultatet av riskdialogen? Vem gör vad och varför? Upprepar vi dialogen? Hur delar vi resultaten? Vilka kommunikationsmetoder kommer att användas?

Det finns ingen fastställd plan för en riskdialog, eftersom den är beroende av många faktorer, såsom omfattning, tid och kapacitet. Det har nu förekommit flera riskdialoger baserade på stresstester i Nederländerna, vilka har sammanställts i en översikt och en karta. Den nederländska regeringen förser också kommuner, regioner och andra administrativa organ med en förteckning över organisationer som kan bidra till att underlätta riskdialoger, med exempel på riskdialoger som redan har ägt rum.

---

(1)  Multilateralt överenskommen definition av naturbaserade lösningar som antogs av Förenta nationernas miljöprograms femte miljöförsamling den 2 mars 2022 (UNEP/EA.5/Res.5), hämtat 13.4.2023.

(2)  Bidrag från arbetsgrupp II Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability, hämtat 13.4.2023.

(3)  De viktigaste punkterna för översyn var naturliga inledande händelser, bland annat jordbävningar, tsunami och extrema väderförhållanden, förlust av säkerhetssystem och hantering av allvarliga olyckor.

(4)  Se även EU:s specifikationer för stresstester, hämtat 13.4.2023.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

| 27.7.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 264/32 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 264/32

---

Meddelande till registrerade som är föremål för restriktiva åtgärder enligt rådets beslut (Gusp) 2020/1999 och rådets förordning (EU) 2020/1998 om restriktiva åtgärder mot allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna

(2023/C 264/02)

De registrerade uppmärksammas på följande information i enlighet med artikel 16 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (1).

De rättsliga grunderna för denna behandling är rådets beslut (Gusp) 2020/1999 (2), ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2023/[nummer] (3), och rådets förordning (EU) 2020/1998 (4), genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2023/[nummer] (5).

Den personuppgiftsansvarige för denna behandling är Europeiska unionens råd, som företräds av generaldirektören för generaldirektoratet för yttre förbindelser (Relex) vid rådets generalsekretariat, och den avdelning som har anförtrotts behandlingen är direktoratet för övergripande och globala frågor (Relex.1), som kan kontaktas på följande adress:

| Europeiska unionens råd – Generalsekretariatet |
| --- |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi 175/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Europeiska unionens råd – Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi 175/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Rådets dataskyddsombud kan kontaktas på följande e-postadress:

| | Dataskyddsombudet |
| --- | --- |

Dataskyddsombudet

| | data.protection@consilium.europa.eu |
| --- | --- |

data.protection@consilium.europa.eu

Syftet med behandlingen är att upprätta och uppdatera förteckningen över personer som är föremål för restriktiva åtgärder enligt beslut (Gusp) 2020/1999, ändrat genom beslut (Gusp) 2023/[nummer], och förordning (EU) 2020/1998, genomförd genom genomförandeförordning (EU) 2023/[nummer] om restriktiva åtgärder mot allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna.

De registrerade är de fysiska personer som uppfyller kriterierna för uppförande på förteckningen i beslut (Gusp) 2020/1999 och förordning (EU) 2020/1998.

De personuppgifter som samlas in omfattar uppgifter som är nödvändiga för en korrekt identifiering av den berörda personen, redogörelsen för skälen och andra uppgifter som rör skälen till uppförandet på förteckningen.

De rättsliga grunderna för hanteringen av personuppgifter är de rådsbeslut som antagits i enlighet med artikel 29 i EU-fördraget och de rådsförordningar som antagits i enlighet med artikel 215 i EUF-fördraget där fysiska personer (registrerade) förtecknas, tillgångar fryses och reserestriktioner införs.

Behandlingen är nödvändig för att utföra en uppgift av allmänt intresse i enlighet med artikel 5.1 a och för att fullgöra sådana rättsliga förpliktelser som fastställs i de ovannämnda rättsakterna och som åvilar den personuppgiftsansvarige i enlighet med artikel 5.1 b i förordning (EU) 2018/1725.

Behandlingen är nödvändig av hänsyn till ett viktigt allmänt intresse i enlighet med artikel 10.2 g i förordning (EU) 2018/1725.

Rådet får inhämta personuppgifter om registrerade från medlemsstaterna och/eller Europeiska utrikestjänsten. Mottagarna av personuppgifterna är medlemsstaterna, Europeiska kommissionen och Europeiska utrikestjänsten.

Alla personuppgifter som behandlas av rådet inom ramen för autonoma EU-sanktioner kommer att bevaras i fem år från och med den dag då den registrerade har avförts från förteckningen över personer som är föremål för frysningen av tillgångar eller åtgärdens giltighetstid har löpt ut eller, om talan väcks vid domstolen, tills en slutlig dom har meddelats. Personuppgifter i handlingar som registrerats av rådet sparas av rådet för arkivändamål av allmänt intresse i den mening som avses i artikel 4.1 e i förordning (EU) 2018/1725.

Rådet kan behöva utbyta personuppgifter om en registrerad med ett tredjeland eller en internationell organisation i samband med rådets införlivande av uppföranden som FN gjort på sin förteckning eller inom ramen för internationellt samarbete när det gäller EU:s politik för restriktiva åtgärder.

I avsaknad av ett beslut om adekvat skyddsnivå eller lämpliga skyddsåtgärder grundar sig överföringen av personuppgifter till ett tredjeland eller en internationell organisation på följande villkor, i enlighet med artikel 50 i förordning (EU) 2018/1725:

| — | Överföringen är nödvändig av viktiga skäl som rör allmänintresset. |
| --- | --- |

—

Överföringen är nödvändig av viktiga skäl som rör allmänintresset.

| — | Överföringen är nödvändig för att kunna fastställa, göra gällande eller försvara rättsliga anspråk. |
| --- | --- |

—

Överföringen är nödvändig för att kunna fastställa, göra gällande eller försvara rättsliga anspråk.

Inget automatiserat beslutsfattande ingår i behandlingen av den registrerades personuppgifter.

Registrerade har rätt till information och rätt att få tillgång till sina personuppgifter. De har också rätt att få sina uppgifter korrigerade och kompletterade. Under vissa omständigheter kan de ha rätt att få sina personuppgifter raderade, att göra invändningar mot behandlingen av deras personuppgifter eller att begära att behandlingen ska begränsas.

De registrerade kan utöva dessa rättigheter genom att skicka ett e-postmeddelande till den personuppgiftsansvarige med en kopia till dataskyddsombudet enligt ovan.

De registrerade ska till sin begäran bifoga en kopia av en identitetshandling för att bekräfta sin identitet (id-kort eller pass). Handlingen ska innehålla ett identifikationsnummer och uppgifter om utfärdandeland, giltighetstid, namn, adress och födelsedatum. Andra uppgifter på kopian av identitetshandlingen, t.ex. foto eller personliga kännetecken, får döljas.

Registrerade har rätt att lämna in ett klagomål till Europeiska datatillsynsmannen i enlighet med förordning (EU) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

Dessförinnan rekommenderas de registrerade att först försöka få problemet åtgärdat genom att kontakta den personuppgiftsansvarige och/eller rådets dataskyddsombud.

---

(1)  EUT L 295, 21.11.2018, s. 39.

(2)  EUT L 410 I, 7.12.2020, s. 13.

(3)  EUT L 183 I, 20.7.2023, s. 35.

(4)  EUT L 410 I, 7.12.2020, s. 1.

(5)  EUT L 183 I, 20.7.2023, s. 1.

---

| 27.7.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 264/34 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 264/34

---

Meddelande till de personer och enheter som är föremål för de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut (Gusp) 2020/1999, ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2023/1500, och i rådets förordning (EU) 2020/1998, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2023/1495 om restriktiva åtgärder mot allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna

(2023/C 264/03)

Följande information lämnas för kännedom till de personer och enheter som anges i bilagan till rådets beslut (Gusp) 2020/1999 (1), ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2023/1500 (2), och i bilaga I till rådets förordning (EU) 2020/1998 (3), genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2023/1495 (4) om restriktiva åtgärder mot allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna.

Europeiska unionens råd har beslutat att dessa personer och enheter ska föras upp på förteckningen över fysiska och juridiska personer, enheter och organ som är föremål för de restriktiva åtgärder som föreskrivs i beslut (Gusp) 2020/1999 och förordning (EU) 2020/1998. Skälen till att dessa personer och enheter förts upp på förteckningen anges i dessa bilagor.

De berörda personerna och enheterna uppmärksammas på möjligheten att vända sig till de behöriga myndigheter i medlemsstaten/medlemsstaterna i fråga som anges på webbplatserna i bilaga II till förordning (EU) 2020/1998 med en ansökan om tillstånd att få använda frysta tillgångar för grundläggande behov eller särskilda betalningar (jfr artikel 4 i förordningen).

De berörda personerna och enheterna kan före den 28 juli 2023 inkomma med en ansökan till rådet, åtföljd av styrkande handlingar, om att beslutet om att föra upp dem på den ovannämnda förteckningen ska omprövas. Ansökan ska skickas till följande adress:

| Europeiska unionens råd |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi 175/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Europeiska unionens råd

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi 175/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Alla synpunkter som mottas kommer att beaktas vid rådets regelbundna översyn, i enlighet med artikel 10 i beslut (Gusp) 2020/1999.

---

(1)  EUT L 410 I, 7.12.2020, s. 13.

(2)  EUT L 183 I, 20.7.2023, s. 35.

(3)  EUT L 410 I, 7.12.2020, s. 1.

(4)  EUT L 183 I, 20.7.2023, s. 1.

---

| 27.7.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 264/35 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 264/35

---

RÅDETS BESLUT

av den 25 juli 2023

om utnämning av en suppleant i rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor för Ungern

(2023/C 264/04)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets beslut av den 22 juli 2003 om inrättande av en rådgivande kommitté för arbetsmiljöfrågor (1), särskilt artikel 3,

med beaktande av de förteckningar över kandidater som medlemsstaternas regeringar har förelagt rådet, och

av följande skäl:

| (1) | Genom sitt beslut av den 24 februari 2022 (2) utnämnde rådet ordinarie ledamöter och suppleanter i rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor för perioden från och med den 1 mars 2022 till och med den 28 februari 2025. |
| --- | --- |

(1)

Genom sitt beslut av den 24 februari 2022 (2) utnämnde rådet ordinarie ledamöter och suppleanter i rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor för perioden från och med den 1 mars 2022 till och med den 28 februari 2025.

| (2) | Ungerns regering har lagt fram en nominering till en plats som ska tillsättas. |
| --- | --- |

(2)

Ungerns regering har lagt fram en nominering till en plats som ska tillsättas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Följande person utnämns till suppleant i rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor för perioden till och med den 28 februari 2025:

FACKLIG FÖRETRÄDARE

| Medlemsstat | Suppleant |
| --- | --- |
| Ungern | Sára FELSZEGHI |

Medlemsstat

Suppleant

Ungern

Sára FELSZEGHI

Artikel 2

Rådet ska vid en senare tidpunkt utnämna de ordinarie ledamöter och suppleanter som ännu inte har föreslagits.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 25 juli 2023.

På rådets vägnar

L. PLANAS PUCHADES

Ordförande

---

(1)  EUT C 218, 13.9.2003, s. 1.

1

(2)  Rådets beslut av den 24 februari 2022 om utnämning av ordinarie ledamöter och suppleanter i rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor (EUT C 92, 25.2.2022, s. 1).

2

---

| 27.7.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 264/37 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 264/37

---

RÅDETS BESLUT

av den 25 juli 2023

om utnämning av en suppleant i styrelsen för Europeiska centrumet för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop) för Nederländerna

(2023/C 264/05)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/128 av den 16 januari 2019 om inrättande av ett europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop) och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 337/75 (1), särskilt artikel 4,

med beaktande av de kandidatförteckningar som har överlämnats till rådet av medlemsstaternas regeringar samt arbetstagar- och arbetsgivarorganisationerna, och

av följande skäl:

| (1) | Genom sitt beslut av den 28 mars 2023 (2) utnämnde rådet ledamöter och suppleanter i Cedefops styrelse för perioden 1 april 2023–31 mars 2027. |
| --- | --- |

(1)

Genom sitt beslut av den 28 mars 2023 (2) utnämnde rådet ledamöter och suppleanter i Cedefops styrelse för perioden 1 april 2023–31 mars 2027.

| (2) | Arbetsgivarorganisationen BusinessEurope har lagt fram en nominering till en plats som ska tillsättas. |
| --- | --- |

(2)

Arbetsgivarorganisationen BusinessEurope har lagt fram en nominering till en plats som ska tillsättas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Följande person utnämns till suppleant i styrelsen för Europeiska centrumet för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop) för perioden till och med den 31 mars 2027:

| | FÖRETRÄDARE FÖR ARBETSGIVARORGANISATIONER






  Medlemsstat | Suppleant |
| --- | --- | --- |
| Nederländerna | Eva VAN DER BOOM |

FÖRETRÄDARE FÖR ARBETSGIVARORGANISATIONER

Medlemsstat

Suppleant

Nederländerna

Eva VAN DER BOOM

Artikel 2

Rådet ska vid ett senare tillfälle utnämna de ledamöter och suppleanter som ännu inte föreslagits.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 25 juli 2023.

På rådets vägnar

L. PLANAS PUCHADES

Ordförande

---

(1)  EUT L 30, 31.1.2019, s. 90.

1

(2)  Rådets beslut av den 28 mars 2023 om utnämning av ledamöter och suppleanter i styrelsen för Europeiska centrumet för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop) (EUT C 116, 31.3.2023, s. 15).

2

---

| 27.7.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 264/39 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 264/39

---

RÅDETS BESLUT

av den 25 juli 2023

om utnämning av en ledamot och en suppleant i Europeiska arbetsmiljöbyråns styrelse för Ungern

(2023/C 264/06)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/126 av den 16 januari 2019 om inrättande av Europeiska arbetsmiljöbyrån (EU-Osha) och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 2062/94 (1), särskilt artikel 4,

med beaktande av de kandidatförteckningar som har överlämnats till rådet av medlemsstaternas regeringar samt arbetstagar- och arbetsgivarorganisationerna,

med beaktande av förteckningarna över ledamöter och suppleanter i rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor, och

av följande skäl:

| (1) | Genom sitt beslut av den 28 mars 2023 (2) utnämnde rådet ledamöter och suppleanter i styrelsen för EU-Osha för perioden 1 april 2023–31 mars 2027. |
| --- | --- |

(1)

Genom sitt beslut av den 28 mars 2023 (2) utnämnde rådet ledamöter och suppleanter i styrelsen för EU-Osha för perioden 1 april 2023–31 mars 2027.

| (2) | Arbetstagarorganisationen EFS har lagt fram ytterligare förslag till två platser som ska tillsättas för Ungern. |
| --- | --- |

(2)

Arbetstagarorganisationen EFS har lagt fram ytterligare förslag till två platser som ska tillsättas för Ungern.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Följande personer utnämns till ledamot och suppleant i styrelsen för EU-Osha för perioden till och med den 31 mars 2027:

| | FÖRETRÄDARE FÖR ARBETSTAGARORGANISATIONERNA







  Medlemsstat | Ledamot | Suppleant |
| --- | --- | --- | --- |
| Ungern | Sára FELSZEGHI | László MISKÉRI |

FÖRETRÄDARE FÖR ARBETSTAGARORGANISATIONERNA

Medlemsstat

Ledamot

Suppleant

Ungern

Sára FELSZEGHI

László MISKÉRI

Artikel 2

Rådet ska vid en senare tidpunkt utnämna de ledamöter och suppleanter som ännu inte har föreslagits.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 25 juli 2023.

På rådets vägnar

L. PLANAS PUCHADES

Ordförande

---

(1)  EUT L 30, 31.1.2019, s. 58.

1

(2)  Rådets beslut av den 28 mars 2023 om utnämning av ledamöter och suppleanter i styrelsen för Europeiska arbetsmiljöbyrån (EU-Osha) (EUT C 116, 31.3.2023, s. 19).

2

---

Europeiska kommissionen

| 27.7.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 264/41 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 264/41

---

Ny nationell sida på euromynt som är avsedda att sättas i omlopp

(2023/C 264/07)

Image 10

Nationell sida på det nya minnesmynt med valören 2 euro som är avsett att sättas i omlopp och som utges av Estland

Euromynt avsedda att sättas i omlopp är lagliga betalningsmedel i hela euroområdet. För att informera alla som hanterar mynt, liksom den breda allmänheten, offentliggör kommissionen utformningen av alla nya euromynt (1). I enlighet med rådets slutsatser av den 10 februari 2009 (2) får medlemsstaterna i euroområdet och de länder som har ingått ett monetärt avtal med Europeiska unionen om utgivning av euromynt ge ut minnesmynt med valören 2 euro avsedda att sättas i omlopp, om vissa villkor är uppfyllda. Dessa mynt har samma tekniska egenskaper som andra euromynt med valören 2 euro, men deras nationella sida har ett minnes- eller jubileumsmotiv med högt nationellt eller europeiskt symbolvärde.

Utgivande land: Estland

Tema: Estlands nationalfågel – ladusvalan

Beskrivning: Åtsidan upptas av silhuetten av ladusvalan med texten ”HIRUNDO RUSTICA” (ladusvala på latin) längst upp till höger, i halvcirkel. Längst ned återfinns det utgivande landets namn ”EESTI” och därunder präglingsåret ”2023”.

I myntets yttre fält återfinns EU-flaggans tolv stjärnor.

Myntupplaga: 1 000 000

Utgivning: Andra kvartalet 2023

---

(1)  Se EGT C 373, 28.12.2001, s. 1 för upplysningar om nationella sidor på alla mynt som gavs ut 2002.

(2)  Se slutsatserna från rådets möte (ekonomiska och finansiella frågor) den 10 februari 2009 och kommissionens rekommendation av den 19 december 2008 om gemensamma riktlinjer för utformningen av euromyntens nationella sidor och utgivningen av euromynt avsedda att sättas i omlopp (EUT L 9, 14.1.2009, s. 52).

---

| 27.7.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 264/42 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 264/42

---

Eurons växelkurs (1)

26 juli 2023

(2023/C 264/08)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,1059 |
| JPY | japansk yen | 155,30 |
| DKK | dansk krona | 7,4517 |
| GBP | pund sterling | 0,85695 |
| SEK | svensk krona | 11,5313 |
| CHF | schweizisk franc | 0,9549 |
| ISK | isländsk krona | 145,50 |
| NOK | norsk krona | 11,2000 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 24,050 |
| HUF | ungersk forint | 384,13 |
| PLN | polsk zloty | 4,4200 |
| RON | rumänsk leu | 4,9288 |
| TRY | turkisk lira | 29,8020 |
| AUD | australisk dollar | 1,6401 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4620 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,6308 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,7814 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,4682 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 410,55 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 19,5801 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,9109 |
| IDR | indonesisk rupiah | 16 639,98 |
| MYR | malaysisk ringgit | 5,0313 |
| PHP | filippinsk peso | 60,421 |
| RUB | rysk rubel | |
| THB | thailändsk baht | 37,910 |
| BRL | brasiliansk real | 5,2401 |
| MXN | mexikansk peso | 18,6702 |
| INR | indisk rupie | 90,7231 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,1059

JPY

japansk yen

155,30

DKK

dansk krona

7,4517

GBP

pund sterling

0,85695

SEK

svensk krona

11,5313

CHF

schweizisk franc

0,9549

ISK

isländsk krona

145,50

NOK

norsk krona

11,2000

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

24,050

HUF

ungersk forint

384,13

PLN

polsk zloty

4,4200

RON

rumänsk leu

4,9288

TRY

turkisk lira

29,8020

AUD

australisk dollar

1,6401

CAD

kanadensisk dollar

1,4620

HKD

Hongkongdollar

8,6308

NZD

nyzeeländsk dollar

1,7814

SGD

singaporiansk dollar

1,4682

KRW

sydkoreansk won

1 410,55

ZAR

sydafrikansk rand

19,5801

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,9109

IDR

indonesisk rupiah

16 639,98

MYR

malaysisk ringgit

5,0313

PHP

filippinsk peso

60,421

RUB

rysk rubel

THB

thailändsk baht

37,910

BRL

brasiliansk real

5,2401

MXN

mexikansk peso

18,6702

INR

indisk rupie

90,7231

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

Europeiska rekryteringsbyrån

| 27.7.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 264/43 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 264/43

---

MEDDELANDE OM ALLMÄNT UTTAGNINGSPROV

(2023/C 264/09)

Europeiska rekryteringsbyrån (Epso) anordnar följande allmänna uttagningsprov:

EPSO/AD/403/23 – Handläggare (AD 7) inom följande områden:

| 1. | Krishantering |
| --- | --- |

1.

Krishantering

| 2. | Migration och inre säkerhet |
| --- | --- |

2.

Migration och inre säkerhet

Meddelandet om uttagningsprov offentliggörs på 24 språk i
  Europeiska unionens officiella tidning
  C 264 A av den 27 juli 2023
  .

Läs mer på Epsos webbplats (1).

---

(1)  https://epso.europa.eu/sv

---

V Yttranden

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 27.7.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 264/44 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 264/44

---

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2023/C 264/10)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELANDE OM GODKÄNNANDE AV STANDARDÄNDRING

”Atlantique”

PGI-FR-A1365-AM02

Datum för meddelandet: 27.4.2023

BESKRIVNING AV OCH MOTIVERING TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1.   Minskning av lägsta verkliga alkoholhalt till 9 volymprocent

En minskning av den verkliga alkoholhalten i volymprocent borde bidra till att man möter de nya marknadernas krav på viner med lägre alkoholhalt som är ”friskare” och mer lättdruckna.

Punkt 4 i det sammanfattande dokumentet ändras.

2.   Tillägg av sorterna sauvignon B och touriga nacional

Två nya druvsorter läggs till: sauvignon B, som är resistent mot mjöldagg, bladmögel och svartröta, och touriga nacional, som en anpassning till klimatförändringarna.

Punkt 7 i det sammanfattande dokumentet ändras.

3.   Hänvisning till kontrollorganet

Hänvisningen till kontrollorganet formuleras om för att stämma överens med formuleringarna i andra produktspecifikationer. Ändringen är endast redaktionell.

Omformuleringen medför ingen ändring i det sammanfattande dokumentet.

4.   Den officiella geografiska kodexen

Förteckningen över kommuner uppdateras enligt 2022 års officiella geografiska kodex när det gäller det geografiska området.

Denna ändring påverkar inte det geografiska området, utan är en rent redaktionell ändring.

Punkt 6 i det sammanfattande dokumentet ändras.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1.   Namn

Atlantique

2.   Typ av geografisk beteckning

SGB – skyddad geografisk beteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

Dessa viner är stilla röda viner, roséviner och vita viner med en lägsta verklig alkoholhalt på 9 volymprocent.

KORTFATTAD BESKRIVNING

Viner med den skyddade geografiska beteckningen ”Atlantique” är stilla röda och vita viner och roséviner.

Stilla viner med den skyddade geografiska beteckningen ”Atlantique” har en lägsta verklig alkoholhalt på 10,5 volymprocent.

Minimi- och maximivärden för total svaveldioxidhalt, halt av flyktiga syror, total syrahalt och total alkoholhalt uttryckt i volymprocent fastställs i unionslagstiftningen. De röda vinerna har mjuka och harmoniska tanniner. De är balanserade, fruktiga och eleganta. De vita vinerna och rosévinerna är friska och ger uttryck för aromerna i de druvsorter de framställs av. De uttrycker sig med utsökt finess.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

5.   Vinframställningsmetoder

5.1.   Särskilda oenologiska metoder

Vinerna måste uppfylla samtliga oenologiska krav i unionens regelverk och i den franska lagen om jordbruk och fiske (Code rural et de la pêche maritime).

5.2.   Högsta avkastning

120 hektoliter per hektar.

6.   Avgränsat geografiskt område

För att vinerna ska få omfattas av den skyddade geografiska beteckningen ”Atlantique” ska druvorna skördas och vinifieras och vinet beredas inom följande kommuner på grundval av den officiella geografiska kodexen av den 18 februari 2022:

Departementet Charente:

| | Abzac, Les Adjots, Agris, Aigre, Alloue, Ambérac, Ambernac, Anais, Angeac-Champagne, Angeac-Charente, Angeduc, Angoulême, Ansac-sur-Vienne, Ars, Asnières-sur-Nouère, Aubeterre-sur-Dronne, Aunac-sur-Charente, Aussac-Vadalle, Baignes-Sainte-Radegonde, Balzac, Barbezières, Barbezieux-Saint-Hilaire, Bardenac, Barret, Barro, Bassac, Bazac, Beaulieu-sur-Sonnette, Bécheresse, Bellevigne, Bellon, Benest, Bernac, Berneuil, Bessac, Bessé, Bioussac, Birac, Blanzaguet-Saint-Cybard, Boisbreteau, Boisné-La Tude, Bonnes, Bonneuil, Bors (Canton of Tude-et-Lavalette), Bors (Canton of Charente-Sud), Le Bouchage, Bouëx, Bourg-Charente, Bouteville, Boutiers-Saint-Trojan, Brettes, Bréville, Brie, Brie-sous-Barbezieux, Brie-sous-Chalais, Brigueuil, Brillac, Brossac, Bunzac, Cellefrouin, Cellettes, Chabanais, Chabrac, Chadurie, Chalais, Challignac, Champagne-Vigny, Champagne-Mouton, Champmillon, Champniers, Chantillac, La Chapelle, Charmé, Charras, Chasseneuil-sur-Bonnieure, Chassenon, Chassiecq, Chassors, Châteaubernard, Châteauneuf-sur-Charente, Châtignac, Chazelles, Chenon, Cherves-Châtelars, Cherves-Richemont, La Chèvrerie, Chillac, Chirac, Claix, Cognac, Combiers, Condac, Condéon, Confolens, Coteaux-du-Blanzacais, Coulgens, Coulonges, Courbillac, Courcôme, Courgeac, Courlac, La Couronne, Couture, Criteuil-la-Magdeleine, Curac, Deviat, Dignac, Dirac, Douzat, Ébréon, Échallat, Écuras, Édon, Empuré, Épenède, Les Essards, Esse, Étagnac, Étriac, Exideuil-sur-Vienne, Eymouthiers, La Faye, Feuillade, Fléac, Fleurac, Fontclaireau, Fontenille, La Forêt-de-Tessé, Fouquebrune, Fouqueure, Foussignac, Garat, Gardes-le-Pontaroux, Genac-Bignac, Gensac-la-Pallue, Genté, Gimeux, Gond-Pontouvre, Les Gours, Le Grand-Madieu, Grassac, Graves-Saint-Amant, Guimps, Guizengeard, Gurat, Hiersac, Hiesse, Houlette, L’Isle-d’Espagnac, Jarnac, Jauldes, Javrezac, Juignac, Juillac-le-Coq, Juillé, Julienne, Lachaise, Ladiville, Lagarde-sur-le-Né, Laprade, Lessac, Lesterps, Lésignac-Durand, Lichères, Ligné, Lignières-Ambleville, Linars, Le Lindois, Londigny, Longré, Lonnes, Louzac-Saint-André, Lupsault, Lussac, Luxé, La Magdeleine, Magnac-Lavalette-Villars, Magnac-sur-Touvre, Maine-de-Boixe, Mainzac, Mainxe-Gondeville, Manot, Mansle, Marcillac-Lanville, Mareuil, Marillac-le-Franc, Marsac, Marthon, Massignac, Mazerolles, Médillac, Mérignac, Merpins, Mesnac, Les Métairies, Mons, Montboyer, Montbron, Montmérac, Montemboeuf, Montignac-Charente, Montignac-le-Coq, Montjean, Montmoreau, Montrollet, Mornac, Mosnac-Saint-Simeux, Moulidars, Moulins-sur-Tardoire, Mouthiers-sur-Boëme, Mouton, Moutonneau, Mouzon, Nabinaud, Nanclars, Nanteuil-en-Vallée, Nercillac, Nersac, Nieuil, Nonac, Oradour, Oradour-Fanais, Orgedeuil, Oriolles, Orival, Paizay-Naudouin-Embourie, Palluaud, Parzac, Passirac, Pérignac, Pillac, Les Pins, Plassac-Rouffiac, Pleuville, Poullignac, Poursac, Pranzac, Pressignac, Puymoyen, Puyréaux, Raix, Ranville-Breuillaud, Reignac, Réparsac, Rioux-Martin, Rivières, La Rochefoucauld-en-Angoumois, La Rochette, Ronsenac, Rouffiac, Rougnac, Rouillac, Roullet-Saint-Estèphe, Roussines, Rouzède, Ruelle-sur-Touvre, Ruffec, Saint-Adjutory, Saint-Amant-de-Boixe, Saint-Amant-de-Nouère, Saint-Aulais-la-Chapelle, Saint-Avit, Saint-Bonnet, Saint-Brice, Saint-Christophe, Saint-Ciers-sur-Bonnieure, Saint-Claud, Saint-Coutant, Saint-Cybardeaux, Saint-Félix, Saint-Fort-sur-le-Né, Saint-Fraigne, Saint-Front, Saint-Genis-d’Hiersac, Saint-Georges, Saint-Germain-de-Montbron, Saint-Gourson, Saint-Groux, Saint-Laurent-de-Céris, Saint-Laurent-de-Cognac, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Martial, Saint-Martin-du-Clocher, Saint-Mary, Saint-Maurice-des-Lions, Saint-Médard, Saint-Même-les-Carrières, Saint-Michel, Saint-Palais-du-Né, Saint-Preuil, Saint-Quentin-sur-Charente, Saint-Quentin-de-Chalais, Saint-Romain, Saint-Saturnin, Sainte-Sévère, Saint-Séverin, Saint-Simon, Saint-Sornin, Sainte-Souline, Saint-Sulpice-de-Cognac, Saint-Sulpice-de-Ruffec, Saint-Vallier, Saint-Yrieix-sur-Charente, Salles-d’Angles, Salles-de-Barbezieux, Salles-de-Villefagnan, Salles-Lavalette, Saulgond, Sauvagnac, Sauvignac, Segonzac, Sers, Sigogne, Sireuil, Souffrignac, Souvigné, Soyaux, Suaux, La Tâche, Taizé-Aizie, Taponnat-Fleurignac, Le Tâtre, Terres-de-Haute-Charente, Theil-Rabier, Torsac, Tourriers, Touvérac, Touvre, Triac-Lautrait, Trois-Palis, Turgon, Tusson, Val-d’Auge, Val-de-Bonnieure, Val des Vignes, Valence, Vars, Vaux-Lavalette, Vaux-Rouillac, Ventouse, Verdille, Verneuil, Verrières, Verteuil-sur-Charente, Vervant, Vibrac, Le Vieux-Cérier, Vieux-Ruffec, Vignolles, Villebois-Lavalette, Villefagnan, Villejoubert, Villiers-le-Roux, Villognon, Vindelle, Vitrac-Saint-Vincent, Voeuil-et-Giget, Vouharte, Voulgézac, Vouthon, Vouzan, Xambes, Yviers och Yvrac-et-Malleyrand. |
| --- | --- |

Abzac, Les Adjots, Agris, Aigre, Alloue, Ambérac, Ambernac, Anais, Angeac-Champagne, Angeac-Charente, Angeduc, Angoulême, Ansac-sur-Vienne, Ars, Asnières-sur-Nouère, Aubeterre-sur-Dronne, Aunac-sur-Charente, Aussac-Vadalle, Baignes-Sainte-Radegonde, Balzac, Barbezières, Barbezieux-Saint-Hilaire, Bardenac, Barret, Barro, Bassac, Bazac, Beaulieu-sur-Sonnette, Bécheresse, Bellevigne, Bellon, Benest, Bernac, Berneuil, Bessac, Bessé, Bioussac, Birac, Blanzaguet-Saint-Cybard, Boisbreteau, Boisné-La Tude, Bonnes, Bonneuil, Bors (Canton of Tude-et-Lavalette), Bors (Canton of Charente-Sud), Le Bouchage, Bouëx, Bourg-Charente, Bouteville, Boutiers-Saint-Trojan, Brettes, Bréville, Brie, Brie-sous-Barbezieux, Brie-sous-Chalais, Brigueuil, Brillac, Brossac, Bunzac, Cellefrouin, Cellettes, Chabanais, Chabrac, Chadurie, Chalais, Challignac, Champagne-Vigny, Champagne-Mouton, Champmillon, Champniers, Chantillac, La Chapelle, Charmé, Charras, Chasseneuil-sur-Bonnieure, Chassenon, Chassiecq, Chassors, Châteaubernard, Châteauneuf-sur-Charente, Châtignac, Chazelles, Chenon, Cherves-Châtelars, Cherves-Richemont, La Chèvrerie, Chillac, Chirac, Claix, Cognac, Combiers, Condac, Condéon, Confolens, Coteaux-du-Blanzacais, Coulgens, Coulonges, Courbillac, Courcôme, Courgeac, Courlac, La Couronne, Couture, Criteuil-la-Magdeleine, Curac, Deviat, Dignac, Dirac, Douzat, Ébréon, Échallat, Écuras, Édon, Empuré, Épenède, Les Essards, Esse, Étagnac, Étriac, Exideuil-sur-Vienne, Eymouthiers, La Faye, Feuillade, Fléac, Fleurac, Fontclaireau, Fontenille, La Forêt-de-Tessé, Fouquebrune, Fouqueure, Foussignac, Garat, Gardes-le-Pontaroux, Genac-Bignac, Gensac-la-Pallue, Genté, Gimeux, Gond-Pontouvre, Les Gours, Le Grand-Madieu, Grassac, Graves-Saint-Amant, Guimps, Guizengeard, Gurat, Hiersac, Hiesse, Houlette, L’Isle-d’Espagnac, Jarnac, Jauldes, Javrezac, Juignac, Juillac-le-Coq, Juillé, Julienne, Lachaise, Ladiville, Lagarde-sur-le-Né, Laprade, Lessac, Lesterps, Lésignac-Durand, Lichères, Ligné, Lignières-Ambleville, Linars, Le Lindois, Londigny, Longré, Lonnes, Louzac-Saint-André, Lupsault, Lussac, Luxé, La Magdeleine, Magnac-Lavalette-Villars, Magnac-sur-Touvre, Maine-de-Boixe, Mainzac, Mainxe-Gondeville, Manot, Mansle, Marcillac-Lanville, Mareuil, Marillac-le-Franc, Marsac, Marthon, Massignac, Mazerolles, Médillac, Mérignac, Merpins, Mesnac, Les Métairies, Mons, Montboyer, Montbron, Montmérac, Montemboeuf, Montignac-Charente, Montignac-le-Coq, Montjean, Montmoreau, Montrollet, Mornac, Mosnac-Saint-Simeux, Moulidars, Moulins-sur-Tardoire, Mouthiers-sur-Boëme, Mouton, Moutonneau, Mouzon, Nabinaud, Nanclars, Nanteuil-en-Vallée, Nercillac, Nersac, Nieuil, Nonac, Oradour, Oradour-Fanais, Orgedeuil, Oriolles, Orival, Paizay-Naudouin-Embourie, Palluaud, Parzac, Passirac, Pérignac, Pillac, Les Pins, Plassac-Rouffiac, Pleuville, Poullignac, Poursac, Pranzac, Pressignac, Puymoyen, Puyréaux, Raix, Ranville-Breuillaud, Reignac, Réparsac, Rioux-Martin, Rivières, La Rochefoucauld-en-Angoumois, La Rochette, Ronsenac, Rouffiac, Rougnac, Rouillac, Roullet-Saint-Estèphe, Roussines, Rouzède, Ruelle-sur-Touvre, Ruffec, Saint-Adjutory, Saint-Amant-de-Boixe, Saint-Amant-de-Nouère, Saint-Aulais-la-Chapelle, Saint-Avit, Saint-Bonnet, Saint-Brice, Saint-Christophe, Saint-Ciers-sur-Bonnieure, Saint-Claud, Saint-Coutant, Saint-Cybardeaux, Saint-Félix, Saint-Fort-sur-le-Né, Saint-Fraigne, Saint-Front, Saint-Genis-d’Hiersac, Saint-Georges, Saint-Germain-de-Montbron, Saint-Gourson, Saint-Groux, Saint-Laurent-de-Céris, Saint-Laurent-de-Cognac, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Martial, Saint-Martin-du-Clocher, Saint-Mary, Saint-Maurice-des-Lions, Saint-Médard, Saint-Même-les-Carrières, Saint-Michel, Saint-Palais-du-Né, Saint-Preuil, Saint-Quentin-sur-Charente, Saint-Quentin-de-Chalais, Saint-Romain, Saint-Saturnin, Sainte-Sévère, Saint-Séverin, Saint-Simon, Saint-Sornin, Sainte-Souline, Saint-Sulpice-de-Cognac, Saint-Sulpice-de-Ruffec, Saint-Vallier, Saint-Yrieix-sur-Charente, Salles-d’Angles, Salles-de-Barbezieux, Salles-de-Villefagnan, Salles-Lavalette, Saulgond, Sauvagnac, Sauvignac, Segonzac, Sers, Sigogne, Sireuil, Souffrignac, Souvigné, Soyaux, Suaux, La Tâche, Taizé-Aizie, Taponnat-Fleurignac, Le Tâtre, Terres-de-Haute-Charente, Theil-Rabier, Torsac, Tourriers, Touvérac, Touvre, Triac-Lautrait, Trois-Palis, Turgon, Tusson, Val-d’Auge, Val-de-Bonnieure, Val des Vignes, Valence, Vars, Vaux-Lavalette, Vaux-Rouillac, Ventouse, Verdille, Verneuil, Verrières, Verteuil-sur-Charente, Vervant, Vibrac, Le Vieux-Cérier, Vieux-Ruffec, Vignolles, Villebois-Lavalette, Villefagnan, Villejoubert, Villiers-le-Roux, Villognon, Vindelle, Vitrac-Saint-Vincent, Voeuil-et-Giget, Vouharte, Voulgézac, Vouthon, Vouzan, Xambes, Yviers och Yvrac-et-Malleyrand.

Departementet Charente-Maritime:

| | Agudelle, Aigrefeuille-d’Aunis, Allas-Bocage, Allas-Champagne, Anais, Andilly, Angliers, Angoulins, Annepont, Annezay, Antezant-la-Chapelle, Arces, Archiac, Archingeay, Ardillières, Ars-en-Ré, Arthenac, Arvert, Asnières-la-Giraud, Aujac, Aulnay, Aumagne, Authon-Ébéon, Avy, Aytré, Bagnizeau, Balanzac, Ballans, Ballon, La Barde, Barzan, Bazauges, Beaugeay, Beauvais-sur-Matha, Bedenac, Belluire, Benon, Bercloux, Bernay-Saint-Martin, Berneuil, Beurlay, Bignay, Biron, Blanzac-lès-Matha, Blanzay-sur-Boutonne, Bois, Le Bois-Plage-en-Ré, Boisredon, Bords, Boresse-et-Martron, Boscamnant, Bougneau, Bouhet, Bourcefranc-le-Chapus, Bourgneuf, Boutenac-Touvent, Bran, La Brée-les-Bains, Bresdon, Breuil-la-Réorte, Breuillet, Breuil-Magné, Brie-sous-Archiac, Brie-sous-Matha, Brie-sous-Mortagne, Brives-sur-Charente, Brizambourg, La Brousse, Burie, Bussac-sur-Charente, Bussac-Forêt, Cabariot, Celles, Cercoux, Chadenac, Chaillevette, Chambon, Chamouillac, Champagnac, Champagne, Champagnolles, Champdolent, Chaniers, Chantemerle-sur-la-Soie, La Chapelle-des-Pots, Charron, Chartuzac, Le Château-d’Oléron, Châtelaillon-Plage, Chatenet, Chaunac, Le Chay, Chenac-Saint-Seurin-d’Uzet, Chepniers, Chérac, Cherbonnières, Chermignac, Chevanceaux, Chives, Cierzac, Ciré-d’Aunis, Clam, Clavette, Clérac, Clion, La Clisse, La Clotte, Coivert, Colombiers, Consac, Contré, Corignac, Corme-Écluse, Corme-Royal, La Couarde-sur-Mer, Coulonges, Courant, Courcelles, Courcerac, Courçon, Courcoury, Courpignac, Coux, Cozes, Cramchaban, Cravans, Crazannes, Cressé, Croix-Chapeau, La Croix-Comtesse, Dampierre-sur-Boutonne, La Devise, Doeuil-sur-le-Mignon, Dolus-d’Oléron, Dompierre-sur-Charente, Dompierre-sur-Mer, Le Douhet, Échebrune, Échillais, Écoyeux, Écurat, Les Éduts, Les Églises-d’Argenteuil, L’Éguille, Épargnes, Esnandes, Les Essards, Essouvert, Étaules, Expiremont, Fenioux, Ferrières, Fléac-sur-Seugne, Floirac, La Flotte, Fontaine-Chalendray, Fontaines-d’Ozillac, Fontcouverte, Fontenet, Forges, Le Fouilloux, Fouras, Geay, Gémozac, La Genétouze, Genouillé, Germignac, Gibourne, Le Gicq, Givrezac, Les Gonds, Gourvillette, Grandjean, Le Grand-Village-Plage, La Grève-sur-Mignon, Grézac, La Gripperie-Saint-Symphorien, Le Gua, Le Gué-d’Alleré, Guitinières, Haimps, L’Houmeau, Île-d’Aix, La Jard, Jarnac-Champagne, La Jarne, La Jarrie, La Jarrie-Audouin, Jazennes, Jonzac, Juicq, Jussas, Lagord, La Laigne, Landes, Landrais, Léoville, Loire-les-Marais, Loiré-sur-Nie, Loix, Longèves, Lonzac, Lorignac, Loulay, Louzignac, Lozay, Luchat, Lussac, Lussant, Macqueville, Marans, Marennes-Hiers-Brouage, Marignac, Marsais, Marsilly, Massac, Matha, Les Mathes, Mazeray, Mazerolles, Médis, Mérignac, Meschers-sur-Gironde, Messac, Meursac, Meux, Migré, Migron, Mirambeau, Moëze, Mons, Montendre, Montguyon, Montils, Montlieu-la-Garde, Montpellier-de-Médillan, Montroy, Moragne, Mornac-sur-Seudre, Mortagne-sur-Gironde, Mortiers, Mosnac, Le Mung, Muron, Nachamps, Nancras, Nantillé, Néré, Neuillac, Neulles, Neuvicq, Neuvicq-le-Château, Nieul-lès-Saintes, Nieul-le-Virouil, Nieul-sur-Mer, Nieulle-sur-Seudre, Les Nouillers, Nuaillé-d’Aunis, Nuaillé-sur-Boutonne, Orignolles, Ozillac, Paillé, Pérignac, Périgny, Pessines, Le Pin, Pisany, Plassac, Plassay, Polignac, Pommiers-Moulons, Pons, Pont-l’Abbé-d’Arnoult, Port-des-Barques, Port-d’Envaux, Les Portes-en-Ré, Pouillac, Poursay-Garnaud, Préguillac, Prignac, Puilboreau, Puy-du-Lac, Puyravault, Puyrolland, Réaux sur Trèfle, Rétaud, Rivedoux-Plage, Rioux, Rochefort, La Rochelle, Romazières, Romegoux, La Ronde, Rouffiac, Rouffignac, Royan, Sablonceaux, Saint-Agnant, Saint-Aigulin, Saint-André-de-Lidon, Saint-Augustin, Saint-Bonnet-sur-Gironde, Saint-Bris-des-Bois, Saint-Césaire, Saint-Christophe, Saint-Ciers-Champagne, Saint-Ciers-du-Taillon, Saint-Clément-des-Baleines, Sainte-Colombe, Saint-Coutant-le-Grand, Saint-Crépin, Saint-Cyr-du-Doret, Saint-Denis-d’Oléron, Saint-Dizant-du-Bois, Saint-Dizant-du-Gua, Saint-Eugène, Saint-Félix, Saint-Fort-sur-Gironde, Saint-Froult, Sainte-Gemme, Saint-Genis-de-Saintonge, Saint-Georges-Antignac, Saint-Georges-de-Didonne, Saint-Georges-de-Longuepierre, Saint-Georges-des-Agoûts, Saint-Georges-des-Coteaux, Saint-Georges-d’Oléron, Saint-Georges-du-Bois, Saint-Germain-de-Lusignan, Saint-Pierre-la-Noue, Saint-Germain-de-Vibrac, Saint-Germain-du-Seudre, Saint-Grégoire-d’Ardennes, Saint-Hilaire-de-Villefranche, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-d’Angély, Saint-Jean-d’Angle, Saint-Jean-de-Liversay, Saint-Julien-de-l’Escap, Saint-Just-Luzac, Saint-Laurent-de-la-Prée, Saint-Léger, Sainte-Lheurine, Saint-Loup, Saint-Maigrin, Saint-Mandé-sur-Brédoire, Saint-Mard, Sainte-Marie-de-Ré, Saint-Martial, Saint-Martial-de-Mirambeau, Saint-Martial-de-Vitaterne, Saint-Martial-sur-Né, Saint-Martin-d’Ary, Saint-Martin-de-Coux, Saint-Martin-de-Juillers, Saint-Martin-de-Ré, Saint-Médard, Saint-Médard-d’Aunis, Sainte-Même, Saint-Nazaire-sur-Charente, Saint-Ouen-d’Aunis, Saint-Ouen-la-Thène, Saint-Palais-de-Négrignac, Saint-Palais-de-Phiolin, Saint-Palais-sur-Mer, Saint-Pardoult, Saint-Pierre-d’Amilly, Saint-Pierre-de-Juillers, Saint-Pierre-de-l’Isle, Saint-Pierre-d’Oléron, Saint-Pierre-du-Palais, Saint-Porchaire, Saint-Quantin-de-Rançanne, Sainte-Radegonde, Sainte-Ramée, Saint-Rogatien, Saint-Romain-de-Benet, Saint-Saturnin-du-Bois, Saint-Sauvant, Saint-Sauveur-d’Aunis, Saint-Savinien, Saint-Seurin-de-Palenne, Saint-Sever-de-Saintonge, Saint-Séverin-sur-Boutonne, Saint-Sigismond-de-Clermont, Saint-Simon-de-Bordes, Saint-Simon-de-Pellouaille, Saint-Sorlin-de-Conac, Saint-Sornin, Sainte-Soulle, Saint-Sulpice-d’Arnoult, Saint-Sulpice-de-Royan, Saint-Thomas-de-Conac, Saint-Trojan-les-Bains, Saint-Vaize, Saint-Vivien, Saint-Xandre, Saintes, Saleignes, Salignac-de-Mirambeau, Salignac-sur-Charente, Salles-sur-Mer, Saujon, Seigné, Semillac, Semoussac, Semussac, Le Seure, Siecq, Sonnac, Soubise, Soubran, Soulignonne, Souméras, Sousmoulins, Surgères, Taillant, Taillebourg, Talmont-sur-Gironde, Tanzac, Taugon, Ternant, Tesson, Thaims, Thairé, Thénac, Thézac, Thors, Le Thou, Tonnay-Boutonne, Tonnay-Charente, Torxé, Les Touches-de-Périgny, La Tremblade, Trizay, Tugéras-Saint-Maurice, La Vallée, Vanzac, Varaize, Varzay, Vaux-sur-Mer, Vénérand, Vergeroux, Vergné, La Vergne, Vérines, Vervant, Vibrac, Villars-en-Pons, Villars-les-Bois, La Villedieu, Villedoux, Villemorin, Villeneuve-la-Comtesse, Villexavier, Villiers-Couture, Vinax, Virollet, Virson, Voissay, Vouhé och Yves. |
| --- | --- |

Agudelle, Aigrefeuille-d’Aunis, Allas-Bocage, Allas-Champagne, Anais, Andilly, Angliers, Angoulins, Annepont, Annezay, Antezant-la-Chapelle, Arces, Archiac, Archingeay, Ardillières, Ars-en-Ré, Arthenac, Arvert, Asnières-la-Giraud, Aujac, Aulnay, Aumagne, Authon-Ébéon, Avy, Aytré, Bagnizeau, Balanzac, Ballans, Ballon, La Barde, Barzan, Bazauges, Beaugeay, Beauvais-sur-Matha, Bedenac, Belluire, Benon, Bercloux, Bernay-Saint-Martin, Berneuil, Beurlay, Bignay, Biron, Blanzac-lès-Matha, Blanzay-sur-Boutonne, Bois, Le Bois-Plage-en-Ré, Boisredon, Bords, Boresse-et-Martron, Boscamnant, Bougneau, Bouhet, Bourcefranc-le-Chapus, Bourgneuf, Boutenac-Touvent, Bran, La Brée-les-Bains, Bresdon, Breuil-la-Réorte, Breuillet, Breuil-Magné, Brie-sous-Archiac, Brie-sous-Matha, Brie-sous-Mortagne, Brives-sur-Charente, Brizambourg, La Brousse, Burie, Bussac-sur-Charente, Bussac-Forêt, Cabariot, Celles, Cercoux, Chadenac, Chaillevette, Chambon, Chamouillac, Champagnac, Champagne, Champagnolles, Champdolent, Chaniers, Chantemerle-sur-la-Soie, La Chapelle-des-Pots, Charron, Chartuzac, Le Château-d’Oléron, Châtelaillon-Plage, Chatenet, Chaunac, Le Chay, Chenac-Saint-Seurin-d’Uzet, Chepniers, Chérac, Cherbonnières, Chermignac, Chevanceaux, Chives, Cierzac, Ciré-d’Aunis, Clam, Clavette, Clérac, Clion, La Clisse, La Clotte, Coivert, Colombiers, Consac, Contré, Corignac, Corme-Écluse, Corme-Royal, La Couarde-sur-Mer, Coulonges, Courant, Courcelles, Courcerac, Courçon, Courcoury, Courpignac, Coux, Cozes, Cramchaban, Cravans, Crazannes, Cressé, Croix-Chapeau, La Croix-Comtesse, Dampierre-sur-Boutonne, La Devise, Doeuil-sur-le-Mignon, Dolus-d’Oléron, Dompierre-sur-Charente, Dompierre-sur-Mer, Le Douhet, Échebrune, Échillais, Écoyeux, Écurat, Les Éduts, Les Églises-d’Argenteuil, L’Éguille, Épargnes, Esnandes, Les Essards, Essouvert, Étaules, Expiremont, Fenioux, Ferrières, Fléac-sur-Seugne, Floirac, La Flotte, Fontaine-Chalendray, Fontaines-d’Ozillac, Fontcouverte, Fontenet, Forges, Le Fouilloux, Fouras, Geay, Gémozac, La Genétouze, Genouillé, Germignac, Gibourne, Le Gicq, Givrezac, Les Gonds, Gourvillette, Grandjean, Le Grand-Village-Plage, La Grève-sur-Mignon, Grézac, La Gripperie-Saint-Symphorien, Le Gua, Le Gué-d’Alleré, Guitinières, Haimps, L’Houmeau, Île-d’Aix, La Jard, Jarnac-Champagne, La Jarne, La Jarrie, La Jarrie-Audouin, Jazennes, Jonzac, Juicq, Jussas, Lagord, La Laigne, Landes, Landrais, Léoville, Loire-les-Marais, Loiré-sur-Nie, Loix, Longèves, Lonzac, Lorignac, Loulay, Louzignac, Lozay, Luchat, Lussac, Lussant, Macqueville, Marans, Marennes-Hiers-Brouage, Marignac, Marsais, Marsilly, Massac, Matha, Les Mathes, Mazeray, Mazerolles, Médis, Mérignac, Meschers-sur-Gironde, Messac, Meursac, Meux, Migré, Migron, Mirambeau, Moëze, Mons, Montendre, Montguyon, Montils, Montlieu-la-Garde, Montpellier-de-Médillan, Montroy, Moragne, Mornac-sur-Seudre, Mortagne-sur-Gironde, Mortiers, Mosnac, Le Mung, Muron, Nachamps, Nancras, Nantillé, Néré, Neuillac, Neulles, Neuvicq, Neuvicq-le-Château, Nieul-lès-Saintes, Nieul-le-Virouil, Nieul-sur-Mer, Nieulle-sur-Seudre, Les Nouillers, Nuaillé-d’Aunis, Nuaillé-sur-Boutonne, Orignolles, Ozillac, Paillé, Pérignac, Périgny, Pessines, Le Pin, Pisany, Plassac, Plassay, Polignac, Pommiers-Moulons, Pons, Pont-l’Abbé-d’Arnoult, Port-des-Barques, Port-d’Envaux, Les Portes-en-Ré, Pouillac, Poursay-Garnaud, Préguillac, Prignac, Puilboreau, Puy-du-Lac, Puyravault, Puyrolland, Réaux sur Trèfle, Rétaud, Rivedoux-Plage, Rioux, Rochefort, La Rochelle, Romazières, Romegoux, La Ronde, Rouffiac, Rouffignac, Royan, Sablonceaux, Saint-Agnant, Saint-Aigulin, Saint-André-de-Lidon, Saint-Augustin, Saint-Bonnet-sur-Gironde, Saint-Bris-des-Bois, Saint-Césaire, Saint-Christophe, Saint-Ciers-Champagne, Saint-Ciers-du-Taillon, Saint-Clément-des-Baleines, Sainte-Colombe, Saint-Coutant-le-Grand, Saint-Crépin, Saint-Cyr-du-Doret, Saint-Denis-d’Oléron, Saint-Dizant-du-Bois, Saint-Dizant-du-Gua, Saint-Eugène, Saint-Félix, Saint-Fort-sur-Gironde, Saint-Froult, Sainte-Gemme, Saint-Genis-de-Saintonge, Saint-Georges-Antignac, Saint-Georges-de-Didonne, Saint-Georges-de-Longuepierre, Saint-Georges-des-Agoûts, Saint-Georges-des-Coteaux, Saint-Georges-d’Oléron, Saint-Georges-du-Bois, Saint-Germain-de-Lusignan, Saint-Pierre-la-Noue, Saint-Germain-de-Vibrac, Saint-Germain-du-Seudre, Saint-Grégoire-d’Ardennes, Saint-Hilaire-de-Villefranche, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-d’Angély, Saint-Jean-d’Angle, Saint-Jean-de-Liversay, Saint-Julien-de-l’Escap, Saint-Just-Luzac, Saint-Laurent-de-la-Prée, Saint-Léger, Sainte-Lheurine, Saint-Loup, Saint-Maigrin, Saint-Mandé-sur-Brédoire, Saint-Mard, Sainte-Marie-de-Ré, Saint-Martial, Saint-Martial-de-Mirambeau, Saint-Martial-de-Vitaterne, Saint-Martial-sur-Né, Saint-Martin-d’Ary, Saint-Martin-de-Coux, Saint-Martin-de-Juillers, Saint-Martin-de-Ré, Saint-Médard, Saint-Médard-d’Aunis, Sainte-Même, Saint-Nazaire-sur-Charente, Saint-Ouen-d’Aunis, Saint-Ouen-la-Thène, Saint-Palais-de-Négrignac, Saint-Palais-de-Phiolin, Saint-Palais-sur-Mer, Saint-Pardoult, Saint-Pierre-d’Amilly, Saint-Pierre-de-Juillers, Saint-Pierre-de-l’Isle, Saint-Pierre-d’Oléron, Saint-Pierre-du-Palais, Saint-Porchaire, Saint-Quantin-de-Rançanne, Sainte-Radegonde, Sainte-Ramée, Saint-Rogatien, Saint-Romain-de-Benet, Saint-Saturnin-du-Bois, Saint-Sauvant, Saint-Sauveur-d’Aunis, Saint-Savinien, Saint-Seurin-de-Palenne, Saint-Sever-de-Saintonge, Saint-Séverin-sur-Boutonne, Saint-Sigismond-de-Clermont, Saint-Simon-de-Bordes, Saint-Simon-de-Pellouaille, Saint-Sorlin-de-Conac, Saint-Sornin, Sainte-Soulle, Saint-Sulpice-d’Arnoult, Saint-Sulpice-de-Royan, Saint-Thomas-de-Conac, Saint-Trojan-les-Bains, Saint-Vaize, Saint-Vivien, Saint-Xandre, Saintes, Saleignes, Salignac-de-Mirambeau, Salignac-sur-Charente, Salles-sur-Mer, Saujon, Seigné, Semillac, Semoussac, Semussac, Le Seure, Siecq, Sonnac, Soubise, Soubran, Soulignonne, Souméras, Sousmoulins, Surgères, Taillant, Taillebourg, Talmont-sur-Gironde, Tanzac, Taugon, Ternant, Tesson, Thaims, Thairé, Thénac, Thézac, Thors, Le Thou, Tonnay-Boutonne, Tonnay-Charente, Torxé, Les Touches-de-Périgny, La Tremblade, Trizay, Tugéras-Saint-Maurice, La Vallée, Vanzac, Varaize, Varzay, Vaux-sur-Mer, Vénérand, Vergeroux, Vergné, La Vergne, Vérines, Vervant, Vibrac, Villars-en-Pons, Villars-les-Bois, La Villedieu, Villedoux, Villemorin, Villeneuve-la-Comtesse, Villexavier, Villiers-Couture, Vinax, Virollet, Virson, Voissay, Vouhé och Yves.

Departementet Dordogne:

| | Abjat-sur-Bandiat, Agonac, Ajat, Alles-sur-Dordogne, Allas-les-Mines, Allemans, Angoisse, Anlhiac, Annesse-et-Beaulieu, Antonne-et-Trigonant, Archignac, Aubas, Audrix, Augignac, Auriac-du-Périgord, Azerat, La Bachellerie, Badefols-d’Ans, Badefols-sur-Dordogne, Baneuil, Bardou, Bars, Bassillac et Auberoche, Bayac, Beaumontois en Périgord, Beaupouyet, Beauregard-de-Terrasson, Beauregard-et-Bassac, Beauronne, Beleymas, Berbiguières, Bergerac, Bertric-Burée, Besse, Beynac-et-Cazenac, Biras, Biron, Boisse, Boisseuilh, Bonneville-et-Saint-Avit-de-Fumadières, Borrèze, Bosset, Bouillac, Boulazac Isle Manoire, Bouniagues, Bourdeilles, Le Bourdeix, Bourg-des-Maisons, Bourg-du-Bost, Bourgnac, Bourniquel, Bourrou, Bouteilles-Saint-Sébastien, Bouzic, Brantôme en Périgord, Brouchaud, Le Bugue, Le Buisson-de-Cadouin, Bussac, Busserolles, Bussière-Badil, Calès, Calviac-en-Périgord, Campagnac-lès-Quercy, Campagne, Campsegret, Capdrot, Carlux, Carsac-Aillac, Carsac-de-Gurson, Carves, La Cassagne, Castelnaud-la-Chapelle, Castels et Bézenac, Cause-de-Clérans, Celles, Cénac-et-Saint-Julien, Chalagnac, Chalais, Champagnac-de-Belair, Champagne-et-Fontaine, Champcevinel, Champniers-et-Reilhac, Champs-Romain, Chancelade, Chantérac, Chapdeuil, La Chapelle-Aubareil, La Chapelle-Faucher, La Chapelle-Gonaguet, La Chapelle-Grésignac, La Chapelle-Montabourlet, La Chapelle-Montmoreau, La Chapelle-Saint-Jean, Chassaignes, Château-l’Évêque, Châtres, Cherval, Cherveix-Cubas, Chourgnac, Cladech, Clermont-de-Beauregard, Clermont-d’Excideuil, Colombier, Coly-Saint-Amand, Comberanche-et-Épeluche, Condat-sur-Trincou, Condat-sur-Vézère, Connezac, Conne-de-Labarde, La Coquille, Corgnac-sur-l’Isle, Cornille, Les Coteaux Périgourdins, Coubjours, Coulaures, Coulounieix-Chamiers, Coursac, Cours-de-Pile, Coutures, Coux et Bigaroque-Mouzens, Couze-et-Saint-Front, Creyssac, Creysse, Creyssensac-et-Pissot, Cubjac-Auvézère-Val d’Ans, Cunèges, Daglan, Doissat, Domme, La Dornac, Douchapt, Douville, La Douze, Douzillac, Dussac, Échourgnac, Église-Neuve-de-Vergt, Église-Neuve-d’Issac, Escoire, Étouars, Excideuil, Eygurande-et-Gardedeuil, Eymet, Eyraud-Crempse-Maurens, Eyzerac, Les Eyzies, Fanlac, Les Farges, Faurilles, Faux, La Feuillade, Firbeix, Le Fleix, Fleurac, Florimont-Gaumier, Fonroque, La Force, Fossemagne, Fougueyrolles, Fouleix, Fraisse, Gabillou, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Gaugeac, Génis, Ginestet, Gout-Rossignol, Grand-Brassac, Granges-d’Ans, Grignols, Grives, Groléjac, Grun-Bordas, Hautefaye, Hautefort, Issac, Issigeac, Jaure, Javerlhac-et-la-Chapelle-Saint-Robert, Jayac, La Jemaye-Ponteyraud, Journiac, Jumilhac-le-Grand, Lacropte, Lalinde, Lamonzie-Montastruc, Lamonzie-Saint-Martin, Lamothe-Montravel, Lanouaille, Lanquais, Le Lardin-Saint-Lazare, Larzac, Lavalade, Lavaur, Les Lèches, Léguillac-de-l’Auche, Lembras, Lempzours, Limeuil, Limeyrat, Liorac-sur-Louyre, Lisle, Lolme, Loubejac, Lunas, Lusignac, Lussas-et-Nontronneau, Manzac-sur-Vern, Marcillac-Saint-Quentin, Mareuil en Périgord, Marnac, Marquay, Marsac-sur-l’Isle, Marsalès, Mauzac-et-Grand-Castang, Mauzens-et-Miremont, Mayac, Mazeyrolles, Ménesplet, Mensignac, Mescoules, Meyrals, Mialet, Milhac-de-Nontron, Minzac, Molières, Monbazillac, Monestier, Monfaucon, Monmadalès, Monmarvès, Monpazier, Monsac, Monsaguel, Montagnac-d’Auberoche, Montagnac-la-Crempse, Montagrier, Montaut, Montazeau, Montcaret, Montferrand-du-Périgord, Montignac, Montpeyroux, Monplaisant, Montpon-Ménestérol, Montrem, Mouleydier, Moulin-Neuf, Mussidan, Nabirat, Nadaillac, Nailhac, Nanteuil-Auriac-de-Bourzac, Nantheuil, Nanthiat, Nastringues, Naussannes, Négrondes, Neuvic, Nontron, Orliac, Parcoul-Chenaud, Paulin, Paunat, Paussac-et-Saint-Vivien, Pays de Belvès, Payzac, Pazayac, Pechs-de-l’Espérance, Périgueux, Petit-Bersac, Peyrignac, Peyzac-le-Moustier, Pezuls, Piégut-Pluviers, Le Pizou, Plaisance, Plazac, Pomport, Pontours, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Prats-de-Carlux, Prats-du-Périgord, Pressignac-Vicq, Preyssac-d’Excideuil, Prigonrieux, Proissans, Queyssac, Quinsac, Rampieux, Razac-d’Eymet, Razac-de-Saussignac, Razac-sur-l’Isle, Ribagnac, Ribérac, La Rochebeaucourt-et-Argentine, La Roche-Chalais, La Roque-Gageac, Rouffignac-Saint-Cernin-de-Reilhac, Rouffignac-de-Sigoulès, Rudeau-Ladosse, Sadillac, Sagelat, Saint-Agne, Saint-Amand-de-Vergt, Saint-André-d’Allas, Saint-André-de-Double, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Aquilin, Saint-Astier, Saint-Aubin-de-Cadelech, Saint-Aubin-de-Lanquais, Saint-Aubin-de-Nabirat, Saint Aulaye-Puymangou, Saint-Avit-de-Vialard, Saint-Avit-Rivière, Saint-Avit-Sénieur, Saint-Barthélemy-de-Bellegarde, Saint-Barthélemy-de-Bussière, Saint-Capraise-de-Lalinde, Saint-Capraise-d’Eymet, Saint-Cassien, Saint-Cernin-de-Labarde, Saint-Cernin-de-l’Herm, Saint-Chamassy, Saint-Crépin-d’Auberoche, Saint-Crépin-et-Carlucet, Sainte-Croix, Sainte-Croix-de-Mareuil, Saint-Cybranet, Saint-Cyprien, Saint-Cyr-les-Champagnes, Saint-Estèphe, Saint-Étienne-de-Puycorbier, Sainte-Eulalie-d’Ans, Saint-Félix-de-Bourdeilles, Saint-Félix-de-Reillac-et-Mortemart, Saint-Félix-de-Villadeix, Sainte-Foy-de-Belvès, Sainte-Foy-de-Longas, Saint-Front-d’Alemps, Saint-Front-de-Pradoux, Saint-Front-la-Rivière, Saint-Front-sur-Nizonne, Saint-Geniès, Saint-Georges-Blancaneix, Saint-Georges-de-Montclard, Saint-Géraud-de-Corps, Saint-Germain-de-Belvès, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Germain-du-Salembre, Saint-Germain-et-Mons, Saint-Géry, Saint-Geyrac, Saint-Hilaire-d’Estissac, Saint-Julien-Innocence-Eulalie, Saint-Jean-d’Ataux, Saint-Jean-de-Côle, Saint-Jean-d’Estissac, Saint-Jory-de-Chalais, Saint-Jory-las-Bloux, Saint-Julien-de-Lampon, Saint-Just, Saint-Laurent-des-Hommes, Saint-Laurent-des-Vignes, Saint-Laurent-la-Vallée, Saint-Léon-d’Issigeac, Saint-Léon-sur-l’Isle, Saint-Léon-sur-Vézère, Saint-Louis-en-l’Isle, Saint-Marcel-du-Périgord, Saint-Marcory, Saint-Martial-d’Albarède, Saint-Martial-d’Artenset, Saint-Martial-de-Nabirat, Saint-Martial-de-Valette, Saint-Martial-Viveyrol, Saint-Martin-de-Fressengeas, Saint-Martin-de-Gurson, Saint-Martin-de-Ribérac, Saint-Martin-des-Combes, Saint-Martin-l’Astier, Saint-Martin-le-Pin, Saint-Maime-de-Péreyrol, Saint-Méard-de-Drône, Saint-Méard-de-Gurçon, Saint-Médard-de-Mussidan, Saint-Médard-d’Excideuil, Saint-Mesmin, Saint-Michel-de-Double, Saint-Michel-de-Montaigne, Saint-Michel-de-Villadeix, Sainte-Mondane, Sainte-Nathalène, Saint-Nexans, Sainte-Orse, Saint-Pancrace, Saint-Pantaly-d’Excideuil, Saint-Pardoux-de-Drône, Saint-Pardoux-et-Vielvic, Saint-Pardoux-la-Rivière, Saint-Paul-de-Serre, Saint-Paul-la-Roche, Saint-Paul-Lizonne, Saint-Perdoux, Saint-Pierre-de-Chignac, Saint-Pierre-de-Côle, Saint-Pierre-de-Frugie, Saint-Pierre-d’Eyraud, Saint-Pompont, Saint-Priest-les-Fougères, Saint Privat en Périgord, Saint-Rabier, Sainte-Radegonde, Saint-Raphaël, Saint-Rémy, Saint-Romain-de-Monpazier, Saint-Romain-et-Saint-Clément, Saint-Saud-Lacoussière, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-Lalande, Saint-Seurin-de-Prats, Saint-Séverin-d’Estissac, Saint-Sulpice-de-Roumagnac, Saint-Sulpice-d’Excideuil, Sainte-Trie, Saint-Victor, Saint-Vincent-de-Connezac, Saint-Vincent-de-Cosse, Saint-Vincent-Jalmoutiers, Saint-Vincent-le-Paluel, Saint-Vincent-sur-l’Isle, Saint-Vivien, Salagnac, Salignac-Eyvigues, Salles-de-Belvès, Salon, Sanilhac, Sarlande, Sarlat-la-Canéda, Sarliac-sur-l’Isle, Sarrazac, Saussignac, Savignac-de-Miremont, Savignac-de-Nontron, Savignac-Lédrier, Savignac-les-Églises, Sceau-Saint-Angel, Segonzac, Sergeac, Serres-et-Montguyard, Servanches, Sigoulès-et-Flaugeac, Simeyrols, Singleyrac, Siorac-de-Ribérac, Siorac-en-Périgord, Sorges et Ligueux en Périgord, Soudat, Soulaures, Sourzac, Tamniès, Teillots, Temple-Laguyon, Terrasson-Lavilledieu, Teyjat, Thénac, Thenon, Thiviers, Thonac, Tocane-Saint-Apre, La Tour-Blanche-Cercles, Tourtoirac, Trélissac, Trémolat, Tursac, Urval, Val de Louyre et Caudeau, Vallereuil, Valojoulx, Vanxains, Varaignes, Varennes, Vaunac, Vélines, Vendoire, Verdon, Vergt, Vergt-de-Biron, Verteillac, Veyrignac, Veyrines-de-Domme, Veyrines-de-Vergt, Vézac, Villac, Villamblard, Villars, Villefranche-de-Lonchat, Villefranche-du-Périgord, Villetoureix och Vitrac. |
| --- | --- |

Abjat-sur-Bandiat, Agonac, Ajat, Alles-sur-Dordogne, Allas-les-Mines, Allemans, Angoisse, Anlhiac, Annesse-et-Beaulieu, Antonne-et-Trigonant, Archignac, Aubas, Audrix, Augignac, Auriac-du-Périgord, Azerat, La Bachellerie, Badefols-d’Ans, Badefols-sur-Dordogne, Baneuil, Bardou, Bars, Bassillac et Auberoche, Bayac, Beaumontois en Périgord, Beaupouyet, Beauregard-de-Terrasson, Beauregard-et-Bassac, Beauronne, Beleymas, Berbiguières, Bergerac, Bertric-Burée, Besse, Beynac-et-Cazenac, Biras, Biron, Boisse, Boisseuilh, Bonneville-et-Saint-Avit-de-Fumadières, Borrèze, Bosset, Bouillac, Boulazac Isle Manoire, Bouniagues, Bourdeilles, Le Bourdeix, Bourg-des-Maisons, Bourg-du-Bost, Bourgnac, Bourniquel, Bourrou, Bouteilles-Saint-Sébastien, Bouzic, Brantôme en Périgord, Brouchaud, Le Bugue, Le Buisson-de-Cadouin, Bussac, Busserolles, Bussière-Badil, Calès, Calviac-en-Périgord, Campagnac-lès-Quercy, Campagne, Campsegret, Capdrot, Carlux, Carsac-Aillac, Carsac-de-Gurson, Carves, La Cassagne, Castelnaud-la-Chapelle, Castels et Bézenac, Cause-de-Clérans, Celles, Cénac-et-Saint-Julien, Chalagnac, Chalais, Champagnac-de-Belair, Champagne-et-Fontaine, Champcevinel, Champniers-et-Reilhac, Champs-Romain, Chancelade, Chantérac, Chapdeuil, La Chapelle-Aubareil, La Chapelle-Faucher, La Chapelle-Gonaguet, La Chapelle-Grésignac, La Chapelle-Montabourlet, La Chapelle-Montmoreau, La Chapelle-Saint-Jean, Chassaignes, Château-l’Évêque, Châtres, Cherval, Cherveix-Cubas, Chourgnac, Cladech, Clermont-de-Beauregard, Clermont-d’Excideuil, Colombier, Coly-Saint-Amand, Comberanche-et-Épeluche, Condat-sur-Trincou, Condat-sur-Vézère, Connezac, Conne-de-Labarde, La Coquille, Corgnac-sur-l’Isle, Cornille, Les Coteaux Périgourdins, Coubjours, Coulaures, Coulounieix-Chamiers, Coursac, Cours-de-Pile, Coutures, Coux et Bigaroque-Mouzens, Couze-et-Saint-Front, Creyssac, Creysse, Creyssensac-et-Pissot, Cubjac-Auvézère-Val d’Ans, Cunèges, Daglan, Doissat, Domme, La Dornac, Douchapt, Douville, La Douze, Douzillac, Dussac, Échourgnac, Église-Neuve-de-Vergt, Église-Neuve-d’Issac, Escoire, Étouars, Excideuil, Eygurande-et-Gardedeuil, Eymet, Eyraud-Crempse-Maurens, Eyzerac, Les Eyzies, Fanlac, Les Farges, Faurilles, Faux, La Feuillade, Firbeix, Le Fleix, Fleurac, Florimont-Gaumier, Fonroque, La Force, Fossemagne, Fougueyrolles, Fouleix, Fraisse, Gabillou, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Gaugeac, Génis, Ginestet, Gout-Rossignol, Grand-Brassac, Granges-d’Ans, Grignols, Grives, Groléjac, Grun-Bordas, Hautefaye, Hautefort, Issac, Issigeac, Jaure, Javerlhac-et-la-Chapelle-Saint-Robert, Jayac, La Jemaye-Ponteyraud, Journiac, Jumilhac-le-Grand, Lacropte, Lalinde, Lamonzie-Montastruc, Lamonzie-Saint-Martin, Lamothe-Montravel, Lanouaille, Lanquais, Le Lardin-Saint-Lazare, Larzac, Lavalade, Lavaur, Les Lèches, Léguillac-de-l’Auche, Lembras, Lempzours, Limeuil, Limeyrat, Liorac-sur-Louyre, Lisle, Lolme, Loubejac, Lunas, Lusignac, Lussas-et-Nontronneau, Manzac-sur-Vern, Marcillac-Saint-Quentin, Mareuil en Périgord, Marnac, Marquay, Marsac-sur-l’Isle, Marsalès, Mauzac-et-Grand-Castang, Mauzens-et-Miremont, Mayac, Mazeyrolles, Ménesplet, Mensignac, Mescoules, Meyrals, Mialet, Milhac-de-Nontron, Minzac, Molières, Monbazillac, Monestier, Monfaucon, Monmadalès, Monmarvès, Monpazier, Monsac, Monsaguel, Montagnac-d’Auberoche, Montagnac-la-Crempse, Montagrier, Montaut, Montazeau, Montcaret, Montferrand-du-Périgord, Montignac, Montpeyroux, Monplaisant, Montpon-Ménestérol, Montrem, Mouleydier, Moulin-Neuf, Mussidan, Nabirat, Nadaillac, Nailhac, Nanteuil-Auriac-de-Bourzac, Nantheuil, Nanthiat, Nastringues, Naussannes, Négrondes, Neuvic, Nontron, Orliac, Parcoul-Chenaud, Paulin, Paunat, Paussac-et-Saint-Vivien, Pays de Belvès, Payzac, Pazayac, Pechs-de-l’Espérance, Périgueux, Petit-Bersac, Peyrignac, Peyzac-le-Moustier, Pezuls, Piégut-Pluviers, Le Pizou, Plaisance, Plazac, Pomport, Pontours, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Prats-de-Carlux, Prats-du-Périgord, Pressignac-Vicq, Preyssac-d’Excideuil, Prigonrieux, Proissans, Queyssac, Quinsac, Rampieux, Razac-d’Eymet, Razac-de-Saussignac, Razac-sur-l’Isle, Ribagnac, Ribérac, La Rochebeaucourt-et-Argentine, La Roche-Chalais, La Roque-Gageac, Rouffignac-Saint-Cernin-de-Reilhac, Rouffignac-de-Sigoulès, Rudeau-Ladosse, Sadillac, Sagelat, Saint-Agne, Saint-Amand-de-Vergt, Saint-André-d’Allas, Saint-André-de-Double, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Aquilin, Saint-Astier, Saint-Aubin-de-Cadelech, Saint-Aubin-de-Lanquais, Saint-Aubin-de-Nabirat, Saint Aulaye-Puymangou, Saint-Avit-de-Vialard, Saint-Avit-Rivière, Saint-Avit-Sénieur, Saint-Barthélemy-de-Bellegarde, Saint-Barthélemy-de-Bussière, Saint-Capraise-de-Lalinde, Saint-Capraise-d’Eymet, Saint-Cassien, Saint-Cernin-de-Labarde, Saint-Cernin-de-l’Herm, Saint-Chamassy, Saint-Crépin-d’Auberoche, Saint-Crépin-et-Carlucet, Sainte-Croix, Sainte-Croix-de-Mareuil, Saint-Cybranet, Saint-Cyprien, Saint-Cyr-les-Champagnes, Saint-Estèphe, Saint-Étienne-de-Puycorbier, Sainte-Eulalie-d’Ans, Saint-Félix-de-Bourdeilles, Saint-Félix-de-Reillac-et-Mortemart, Saint-Félix-de-Villadeix, Sainte-Foy-de-Belvès, Sainte-Foy-de-Longas, Saint-Front-d’Alemps, Saint-Front-de-Pradoux, Saint-Front-la-Rivière, Saint-Front-sur-Nizonne, Saint-Geniès, Saint-Georges-Blancaneix, Saint-Georges-de-Montclard, Saint-Géraud-de-Corps, Saint-Germain-de-Belvès, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Germain-du-Salembre, Saint-Germain-et-Mons, Saint-Géry, Saint-Geyrac, Saint-Hilaire-d’Estissac, Saint-Julien-Innocence-Eulalie, Saint-Jean-d’Ataux, Saint-Jean-de-Côle, Saint-Jean-d’Estissac, Saint-Jory-de-Chalais, Saint-Jory-las-Bloux, Saint-Julien-de-Lampon, Saint-Just, Saint-Laurent-des-Hommes, Saint-Laurent-des-Vignes, Saint-Laurent-la-Vallée, Saint-Léon-d’Issigeac, Saint-Léon-sur-l’Isle, Saint-Léon-sur-Vézère, Saint-Louis-en-l’Isle, Saint-Marcel-du-Périgord, Saint-Marcory, Saint-Martial-d’Albarède, Saint-Martial-d’Artenset, Saint-Martial-de-Nabirat, Saint-Martial-de-Valette, Saint-Martial-Viveyrol, Saint-Martin-de-Fressengeas, Saint-Martin-de-Gurson, Saint-Martin-de-Ribérac, Saint-Martin-des-Combes, Saint-Martin-l’Astier, Saint-Martin-le-Pin, Saint-Maime-de-Péreyrol, Saint-Méard-de-Drône, Saint-Méard-de-Gurçon, Saint-Médard-de-Mussidan, Saint-Médard-d’Excideuil, Saint-Mesmin, Saint-Michel-de-Double, Saint-Michel-de-Montaigne, Saint-Michel-de-Villadeix, Sainte-Mondane, Sainte-Nathalène, Saint-Nexans, Sainte-Orse, Saint-Pancrace, Saint-Pantaly-d’Excideuil, Saint-Pardoux-de-Drône, Saint-Pardoux-et-Vielvic, Saint-Pardoux-la-Rivière, Saint-Paul-de-Serre, Saint-Paul-la-Roche, Saint-Paul-Lizonne, Saint-Perdoux, Saint-Pierre-de-Chignac, Saint-Pierre-de-Côle, Saint-Pierre-de-Frugie, Saint-Pierre-d’Eyraud, Saint-Pompont, Saint-Priest-les-Fougères, Saint Privat en Périgord, Saint-Rabier, Sainte-Radegonde, Saint-Raphaël, Saint-Rémy, Saint-Romain-de-Monpazier, Saint-Romain-et-Saint-Clément, Saint-Saud-Lacoussière, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-Lalande, Saint-Seurin-de-Prats, Saint-Séverin-d’Estissac, Saint-Sulpice-de-Roumagnac, Saint-Sulpice-d’Excideuil, Sainte-Trie, Saint-Victor, Saint-Vincent-de-Connezac, Saint-Vincent-de-Cosse, Saint-Vincent-Jalmoutiers, Saint-Vincent-le-Paluel, Saint-Vincent-sur-l’Isle, Saint-Vivien, Salagnac, Salignac-Eyvigues, Salles-de-Belvès, Salon, Sanilhac, Sarlande, Sarlat-la-Canéda, Sarliac-sur-l’Isle, Sarrazac, Saussignac, Savignac-de-Miremont, Savignac-de-Nontron, Savignac-Lédrier, Savignac-les-Églises, Sceau-Saint-Angel, Segonzac, Sergeac, Serres-et-Montguyard, Servanches, Sigoulès-et-Flaugeac, Simeyrols, Singleyrac, Siorac-de-Ribérac, Siorac-en-Périgord, Sorges et Ligueux en Périgord, Soudat, Soulaures, Sourzac, Tamniès, Teillots, Temple-Laguyon, Terrasson-Lavilledieu, Teyjat, Thénac, Thenon, Thiviers, Thonac, Tocane-Saint-Apre, La Tour-Blanche-Cercles, Tourtoirac, Trélissac, Trémolat, Tursac, Urval, Val de Louyre et Caudeau, Vallereuil, Valojoulx, Vanxains, Varaignes, Varennes, Vaunac, Vélines, Vendoire, Verdon, Vergt, Vergt-de-Biron, Verteillac, Veyrignac, Veyrines-de-Domme, Veyrines-de-Vergt, Vézac, Villac, Villamblard, Villars, Villefranche-de-Lonchat, Villefranche-du-Périgord, Villetoureix och Vitrac.

Departementet Gironde:

| | Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Andernos-les-Bains, Anglade, Arbanats, Arcachon, Arcins, Arès, Arsac, Artigues-près-Bordeaux, Les Artigues-de-Lussac, Arveyres, Asques, Aubiac, Audenge, Auriolles, Auros, Avensan, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Balizac, Barie, Baron, Le Barp, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bégadan, Bègles, Béguey, Belin-Béliet, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Biganos, Les Billaux, Birac, Blaignac, Blaignan-Prignac, Blanquefort, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Bourideys, Le Bouscat, Brach, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l’Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Captieux, Carbon-Blanc, Carcans, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d’Albret, Castelnau-de-Médoc, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazalis, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Cissac-Médoc, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Civrac-en-Médoc, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Couquèques, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Cussac-Fort-Médoc, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Les Églisottes-et-Chalaures, Escaudes, Escoussans, Espiet, Les Esseintes, Étauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Le Fieu, Floirac, Flaujagues, Floudès, Fontet, Fossès-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gaillan-en-Médoc, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Giscos, Gornac, Goualade, Gours, Gradignan, Grayan-et-l’Hôpital, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Gujan-Mestras, Le Haillan, Haux, Hostens, Hourtin, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jau-Dignac-et-Loirac, Jugazan, Juillac, Labarde, Labescau, La Brède, Lacanau, Ladaux, Lados, Lagorce, La Lande-de-Fronsac, Lamarque, Lamothe-Landerron, Lalande-de-Pomerol, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lanton, Lapouyade, Laroque, Lartigue, Laruscade, Latresne, Lavazan, Lège-Cap-Ferret, Léogeats, Léognan, Lerm-et-Musset, Lesparre-Médoc, Lestiac-sur-Garonne, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Listrac-Médoc, Lormont, Loubens, Louchats, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Lucmau, Ludon-Médoc, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l’Île-du-Carnay, Lugos, Lussac, Macau, Madirac, Maransin, Marcenais, Marcheprime, Margaux-Cantenac, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mios, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulis-en-Médoc, Moulon, Mourens, Naujac-sur-Mer, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Le Nizan, Noaillac, Noaillan, Omet, Ordonnac, Origne, Paillet, Parempuyre, Pauillac, Les Peintures, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Le Pian-Médoc, Le Pian-sur-Garonne, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Le Porge, Porte-de-Benauge, Portets, Le Pout, Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols-sur-Ciron, Pujols, Le Puy, Puybarban, Puynormand, Queyrac, Quinsac, Rauzan, Reignac, La Réole, Rimons, Riocaud, Rions, La Rivière, Roaillan, Romagne, Roquebrune, La Roquille, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Sainte-Colombe, Saint-Côme, Sainte-Croix-du-Mont, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Émilion, Saint-Estèphe, Saint-Étienne-de-Lisse, Sainte-Eulalie, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Gervais, Saint-Girons-d’Aiguevives, Sainte-Hélène, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d’Illac, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Léger-de-Balson, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Michel-de-Castelnau, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Sainte-Radegonde, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l’Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Saint-Symphorien, Sainte-Terre, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Saint-Yzans-de-Médoc, Salaunes, Salleboeuf, Salles, Les Salles-de-Castillon, Samonac, Saucats, Saugon, Saumos, Sauternes, La Sauve, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulac-sur-Mer, Soulignac, Soussac, Soussans, Tabanac, Le Taillan-Médoc, Taillecavat, Talais, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Le Teich, Le Temple, La Teste-de-Buch, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Le Tourne, Tresses, Le Tuzan, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Valeyrac, Vayres, Vendays-Montalivet, Vensac, Vérac, Verdelais, Le Verdon-sur-Mer, Vertheuil, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac och Yvrac. |
| --- | --- |

Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Andernos-les-Bains, Anglade, Arbanats, Arcachon, Arcins, Arès, Arsac, Artigues-près-Bordeaux, Les Artigues-de-Lussac, Arveyres, Asques, Aubiac, Audenge, Auriolles, Auros, Avensan, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Balizac, Barie, Baron, Le Barp, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bégadan, Bègles, Béguey, Belin-Béliet, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Biganos, Les Billaux, Birac, Blaignac, Blaignan-Prignac, Blanquefort, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Bourideys, Le Bouscat, Brach, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l’Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Captieux, Carbon-Blanc, Carcans, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d’Albret, Castelnau-de-Médoc, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazalis, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Cissac-Médoc, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Civrac-en-Médoc, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Couquèques, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Cussac-Fort-Médoc, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Les Églisottes-et-Chalaures, Escaudes, Escoussans, Espiet, Les Esseintes, Étauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Le Fieu, Floirac, Flaujagues, Floudès, Fontet, Fossès-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gaillan-en-Médoc, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Giscos, Gornac, Goualade, Gours, Gradignan, Grayan-et-l’Hôpital, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Gujan-Mestras, Le Haillan, Haux, Hostens, Hourtin, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jau-Dignac-et-Loirac, Jugazan, Juillac, Labarde, Labescau, La Brède, Lacanau, Ladaux, Lados, Lagorce, La Lande-de-Fronsac, Lamarque, Lamothe-Landerron, Lalande-de-Pomerol, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lanton, Lapouyade, Laroque, Lartigue, Laruscade, Latresne, Lavazan, Lège-Cap-Ferret, Léogeats, Léognan, Lerm-et-Musset, Lesparre-Médoc, Lestiac-sur-Garonne, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Listrac-Médoc, Lormont, Loubens, Louchats, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Lucmau, Ludon-Médoc, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l’Île-du-Carnay, Lugos, Lussac, Macau, Madirac, Maransin, Marcenais, Marcheprime, Margaux-Cantenac, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mios, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulis-en-Médoc, Moulon, Mourens, Naujac-sur-Mer, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Le Nizan, Noaillac, Noaillan, Omet, Ordonnac, Origne, Paillet, Parempuyre, Pauillac, Les Peintures, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Le Pian-Médoc, Le Pian-sur-Garonne, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Le Porge, Porte-de-Benauge, Portets, Le Pout, Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols-sur-Ciron, Pujols, Le Puy, Puybarban, Puynormand, Queyrac, Quinsac, Rauzan, Reignac, La Réole, Rimons, Riocaud, Rions, La Rivière, Roaillan, Romagne, Roquebrune, La Roquille, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Sainte-Colombe, Saint-Côme, Sainte-Croix-du-Mont, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Émilion, Saint-Estèphe, Saint-Étienne-de-Lisse, Sainte-Eulalie, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Gervais, Saint-Girons-d’Aiguevives, Sainte-Hélène, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d’Illac, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Léger-de-Balson, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Michel-de-Castelnau, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Sainte-Radegonde, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l’Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Saint-Symphorien, Sainte-Terre, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Saint-Yzans-de-Médoc, Salaunes, Salleboeuf, Salles, Les Salles-de-Castillon, Samonac, Saucats, Saugon, Saumos, Sauternes, La Sauve, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulac-sur-Mer, Soulignac, Soussac, Soussans, Tabanac, Le Taillan-Médoc, Taillecavat, Talais, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Le Teich, Le Temple, La Teste-de-Buch, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Le Tourne, Tresses, Le Tuzan, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Valeyrac, Vayres, Vendays-Montalivet, Vensac, Vérac, Verdelais, Le Verdon-sur-Mer, Vertheuil, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac och Yvrac.

Departementet Lot-et-Garonne – följande kommuner:

| | Allons, Ambrus, Antagnac, Anzex, Argenton, Auriac-sur-Dropt, Baleyssagues, Barbaste, Beaupuy, Beauziac, Bouglon, Boussès, Bruch, Buzet-sur-Baïse, Calignac, Cambes, Casteljaloux, Castelnau-sur-Gupie, Caubeyres, Caubon-Saint-Sauveur, Cocumont, Couthures-sur-Garonne, Damazan, Durance, Duras, Escassefort, Esclottes, Espiens, Fargues-sur-Ourbise, Feugarolles, Gaujac, Grézet-Cavagnan, Guérin, Houeillès, Jusix, Labastide-Castel-Amouroux, Lachapelle, Lagupie, Lavardac, Lévignac-de-Guyenne, Leyritz-Moncassin, Loubès-Bernac, Marcellus, Marmande, Mauvezin-sur-Gupie, Meilhan-sur-Garonne, Moncaut, Montagnac-sur-Auvignon, Montesquieu, Monteton, Montgaillard-en-Albret, Montpouillan, Moustier, Nérac, Pardaillan, Peyrière, Pindères, Pompiey, Pompogne, Poussignac, Puch-d’Agenais, Razimet, La Réunion, Romestaing, Ruffiac, Saint-Astier, Saint-Avit, Sainte-Bazeille, Sainte-Colombe-de-Duras, Sainte-Colombe-en-Bruilhois, Sainte-Gemme-Martaillac, Saint-Géraud, Saint-Jean-de-Duras, Saint-Laurent, Saint-Léon, Saint-Martin-Curton, Saint-Martin-Petit, Saint-Pierre-de-Buzet, Saint-Pierre-sur-Dropt, Saint-Sauveur-de-Meilhan, Saint-Sernin, Samazan, Sauméjan, La Sauvetat-du-Dropt, Savignac-de-Duras, Sérignac-sur-Garonne, Seyches, Soumensac, Thouars-sur-Garonne, Vianne, Villefranche-du-Queyran, Villeneuve-de-Duras, Virazeil och Xaintrailles. |
| --- | --- |

Allons, Ambrus, Antagnac, Anzex, Argenton, Auriac-sur-Dropt, Baleyssagues, Barbaste, Beaupuy, Beauziac, Bouglon, Boussès, Bruch, Buzet-sur-Baïse, Calignac, Cambes, Casteljaloux, Castelnau-sur-Gupie, Caubeyres, Caubon-Saint-Sauveur, Cocumont, Couthures-sur-Garonne, Damazan, Durance, Duras, Escassefort, Esclottes, Espiens, Fargues-sur-Ourbise, Feugarolles, Gaujac, Grézet-Cavagnan, Guérin, Houeillès, Jusix, Labastide-Castel-Amouroux, Lachapelle, Lagupie, Lavardac, Lévignac-de-Guyenne, Leyritz-Moncassin, Loubès-Bernac, Marcellus, Marmande, Mauvezin-sur-Gupie, Meilhan-sur-Garonne, Moncaut, Montagnac-sur-Auvignon, Montesquieu, Monteton, Montgaillard-en-Albret, Montpouillan, Moustier, Nérac, Pardaillan, Peyrière, Pindères, Pompiey, Pompogne, Poussignac, Puch-d’Agenais, Razimet, La Réunion, Romestaing, Ruffiac, Saint-Astier, Saint-Avit, Sainte-Bazeille, Sainte-Colombe-de-Duras, Sainte-Colombe-en-Bruilhois, Sainte-Gemme-Martaillac, Saint-Géraud, Saint-Jean-de-Duras, Saint-Laurent, Saint-Léon, Saint-Martin-Curton, Saint-Martin-Petit, Saint-Pierre-de-Buzet, Saint-Pierre-sur-Dropt, Saint-Sauveur-de-Meilhan, Saint-Sernin, Samazan, Sauméjan, La Sauvetat-du-Dropt, Savignac-de-Duras, Sérignac-sur-Garonne, Seyches, Soumensac, Thouars-sur-Garonne, Vianne, Villefranche-du-Queyran, Villeneuve-de-Duras, Virazeil och Xaintrailles.

7.   Druvsort(er)

| | abondant B |
| --- | --- |

abondant B

| | abouriou B |
| --- | --- |

abouriou B

| | alicante henri bouschet N |
| --- | --- |

alicante henri bouschet N

| | aligoté B |
| --- | --- |

aligoté B

| | alphonse lavallée N |
| --- | --- |

alphonse lavallée N

| | altesse B |
| --- | --- |

altesse B

| | alvarinho – albariño |
| --- | --- |

alvarinho – albariño

| | aléatico N |
| --- | --- |

aléatico N

| | aramon N |
| --- | --- |

aramon N

| | aramon blanc B |
| --- | --- |

aramon blanc B

| | aramon gris G |
| --- | --- |

aramon gris G

| | aranel B |
| --- | --- |

aranel B

| | arbane B |
| --- | --- |

arbane B

| | arinarnoa N |
| --- | --- |

arinarnoa N

| | arriloba B |
| --- | --- |

arriloba B

| | arrouya N |
| --- | --- |

arrouya N

| | arrufiac B – arrufiat |
| --- | --- |

arrufiac B – arrufiat

| | artaban N |
| --- | --- |

artaban N

| | aubin B |
| --- | --- |

aubin B

| | aubin vert B |
| --- | --- |

aubin vert B

| | aubun N – murescola |
| --- | --- |

aubun N – murescola

| | auxerrois B |
| --- | --- |

auxerrois B

| | bachet N |
| --- | --- |

bachet N

| | barbaroux Rs |
| --- | --- |

barbaroux Rs

| | baroque B |
| --- | --- |

baroque B

| | biancu gentile B |
| --- | --- |

biancu gentile B

| | blanc dame B |
| --- | --- |

blanc dame B

| | bouchalès N |
| --- | --- |

bouchalès N

| | bouillet N |
| --- | --- |

bouillet N

| | bouquettraube B |
| --- | --- |

bouquettraube B

| | bourboulenc B – doucillon blanc |
| --- | --- |

bourboulenc B – doucillon blanc

| | brachet N – braquet |
| --- | --- |

brachet N – braquet

| | bronner B |
| --- | --- |

bronner B

| | brun fourca N |
| --- | --- |

brun fourca N

| | brun argenté N – vaccarèse |
| --- | --- |

brun argenté N – vaccarèse

| | béclan N – petit béclan |
| --- | --- |

béclan N – petit béclan

| | béquignol N |
| --- | --- |

béquignol N

| | cabernet blanc B |
| --- | --- |

cabernet blanc B

| | cabernet cortis N |
| --- | --- |

cabernet cortis N

| | cabernet franc N |
| --- | --- |

cabernet franc N

| | cabernet-sauvignon N |
| --- | --- |

cabernet-sauvignon N

| | caladoc N |
| --- | --- |

caladoc N

| | calitor N |
| --- | --- |

calitor N

| | camaralet B |
| --- | --- |

camaralet B

| | carcajolo N |
| --- | --- |

carcajolo N

| | carcajolo blanc B |
| --- | --- |

carcajolo blanc B

| | carignan N |
| --- | --- |

carignan N

| | carignan blanc B |
| --- | --- |

carignan blanc B

| | carmenère N |
| --- | --- |

carmenère N

| | castets N |
| --- | --- |

castets N

| | chardonnay B |
| --- | --- |

chardonnay B

| | chasan B |
| --- | --- |

chasan B

| | chasselas B |
| --- | --- |

chasselas B

| | chasselas rose Rs |
| --- | --- |

chasselas rose Rs

| | chatus N |
| --- | --- |

chatus N

| | chenanson N |
| --- | --- |

chenanson N

| | chenin B |
| --- | --- |

chenin B

| | cinsaut N – cinsault |
| --- | --- |

cinsaut N – cinsault

| | clairette B |
| --- | --- |

clairette B

| | clairette rose Rs |
| --- | --- |

clairette rose Rs

| | clarin B |
| --- | --- |

clarin B

| | claverie B |
| --- | --- |

claverie B

| | codivarta B |
| --- | --- |

codivarta B

| | colombard B |
| --- | --- |

colombard B

| | colombaud B – bouteillan |
| --- | --- |

colombaud B – bouteillan

| | corbeau N – douce noire |
| --- | --- |

corbeau N – douce noire

| | cot N – malbec |
| --- | --- |

cot N – malbec

| | counoise N |
| --- | --- |

counoise N

| | courbu B – gros courbu |
| --- | --- |

courbu B – gros courbu

| | courbu noir N |
| --- | --- |

courbu noir N

| | crouchen B – cruchen |
| --- | --- |

crouchen B – cruchen

| | césar N |
| --- | --- |

césar N

| | danlas B |
| --- | --- |

danlas B

| | duras N |
| --- | --- |

duras N

| | durif N |
| --- | --- |

durif N

| | egiodola N |
| --- | --- |

egiodola N

| | ekigaïna N |
| --- | --- |

ekigaïna N

| | elbling B |
| --- | --- |

elbling B

| | étraire de la dui N |
| --- | --- |

étraire de la dui N

| | fer N – fer servadou, braucol, mansois, pinenc |
| --- | --- |

fer N – fer servadou, braucol, mansois, pinenc

| | feunate N |
| --- | --- |

feunate N

| | floreal B |
| --- | --- |

floreal B

| | folignan B |
| --- | --- |

folignan B

| | folle blanche B |
| --- | --- |

folle blanche B

| | franc noir de haute-saône N |
| --- | --- |

franc noir de haute-saône N

| | fuella nera N |
| --- | --- |

fuella nera N

| | furmint B |
| --- | --- |

furmint B

| | gamaret |
| --- | --- |

gamaret

| | gamay fréaux N |
| --- | --- |

gamay fréaux N

| | gamay N |
| --- | --- |

gamay N

| | gamay de bouze N |
| --- | --- |

gamay de bouze N

| | gamay de chaudenay N |
| --- | --- |

gamay de chaudenay N

| | ganson N |
| --- | --- |

ganson N

| | gascon N |
| --- | --- |

gascon N

| | genovèse B |
| --- | --- |

genovèse B

| | goldriesling B |
| --- | --- |

goldriesling B

| | gouget N |
| --- | --- |

gouget N

| | graisse B |
| --- | --- |

graisse B

| | gramon N |
| --- | --- |

gramon N

| | grassen N – grassenc |
| --- | --- |

grassen N – grassenc

| | grenache N |
| --- | --- |

grenache N

| | grenache blanc B |
| --- | --- |

grenache blanc B

| | grenache gris G |
| --- | --- |

grenache gris G

| | gringet B |
| --- | --- |

gringet B

| | grolleau N |
| --- | --- |

grolleau N

| | grolleau gris G |
| --- | --- |

grolleau gris G

| | gros manseng B |
| --- | --- |

gros manseng B

| | gros vert B |
| --- | --- |

gros vert B

| | jacquère B |
| --- | --- |

jacquère B

| | johanniter B |
| --- | --- |

johanniter B

| | joubertin |
| --- | --- |

joubertin

| | jurançon blanc B |
| --- | --- |

jurançon blanc B

| | jurançon noir N – dame noire |
| --- | --- |

jurançon noir N – dame noire

| | knipperlé B |
| --- | --- |

knipperlé B

| | lauzet B |
| --- | --- |

lauzet B

| | len de l’el B – loin de l’oeil |
| --- | --- |

len de l’el B – loin de l’oeil

| | liliorila B |
| --- | --- |

liliorila B

| | listan B – palomino |
| --- | --- |

listan B – palomino

| | lival N |
| --- | --- |

lival N

| | macabeu B – macabeo |
| --- | --- |

macabeu B – macabeo

| | mancin N |
| --- | --- |

mancin N

| | manseng noir N |
| --- | --- |

manseng noir N

| | marsanne B |
| --- | --- |

marsanne B

| | marselan N |
| --- | --- |

marselan N

| | mauzac B |
| --- | --- |

mauzac B

| | mauzac rose Rs |
| --- | --- |

mauzac rose Rs

| | mayorquin B |
| --- | --- |

mayorquin B

| | melon B |
| --- | --- |

melon B

| | merlot N |
| --- | --- |

merlot N

| | merlot blanc B |
| --- | --- |

merlot blanc B

| | meslier saint-françois B – gros meslier |
| --- | --- |

meslier saint-françois B – gros meslier

| | meunier N |
| --- | --- |

meunier N

| | milgranet N |
| --- | --- |

milgranet N

| | molette B |
| --- | --- |

molette B

| | mollard N |
| --- | --- |

mollard N

| | monarch N |
| --- | --- |

monarch N

| | mondeuse N |
| --- | --- |

mondeuse N

| | mondeuse blanche B |
| --- | --- |

mondeuse blanche B

| | monerac N |
| --- | --- |

monerac N

| | montils B |
| --- | --- |

montils B

| | morrastel N – minustellu, graciano |
| --- | --- |

morrastel N – minustellu, graciano

| | mourvaison N |
| --- | --- |

mourvaison N

| | mourvèdre N – monastrell |
| --- | --- |

mourvèdre N – monastrell

| | mouyssaguès |
| --- | --- |

mouyssaguès

| | muresconu N – morescono |
| --- | --- |

muresconu N – morescono

| | muscadelle B |
| --- | --- |

muscadelle B

| | muscardin N |
| --- | --- |

muscardin N

| | muscaris B |
| --- | --- |

muscaris B

| | muscat ottonel B – muscat, moscato |
| --- | --- |

muscat ottonel B – muscat, moscato

| | muscat cendré B – muscat, moscato |
| --- | --- |

muscat cendré B – muscat, moscato

| | muscat d’alexandrie B – muscat, moscato |
| --- | --- |

muscat d’alexandrie B – muscat, moscato

| | muscat de hambourg N – muscat, moscato |
| --- | --- |

muscat de hambourg N – muscat, moscato

| | muscat à petits grains blancs B – muscat, moscato |
| --- | --- |

muscat à petits grains blancs B – muscat, moscato

| | muscat à petits grains roses Rs – muscat, moscato |
| --- | --- |

muscat à petits grains roses Rs – muscat, moscato

| | mérille N |
| --- | --- |

mérille N

| | müller-thurgau B |
| --- | --- |

müller-thurgau B

| | nielluccio N – nielluciu |
| --- | --- |

nielluccio N – nielluciu

| | noir fleurien N |
| --- | --- |

noir fleurien N

| | négret de banhars N |
| --- | --- |

négret de banhars N

| | négrette N |
| --- | --- |

négrette N

| | ondenc B |
| --- | --- |

ondenc B

| | orbois B |
| --- | --- |

orbois B

| | pagadebiti B |
| --- | --- |

pagadebiti B

| | pascal B |
| --- | --- |

pascal B

| | perdea B |
| --- | --- |

perdea B

| | persan N |
| --- | --- |

persan N

| | petit courbu B |
| --- | --- |

petit courbu B

| | petit manseng B |
| --- | --- |

petit manseng B

| | petit meslier B |
| --- | --- |

petit meslier B

| | petit verdot N |
| --- | --- |

petit verdot N

| | picardan B – araignan |
| --- | --- |

picardan B – araignan

| | pineau d’aunis N |
| --- | --- |

pineau d’aunis N

| | pinot blanc B |
| --- | --- |

pinot blanc B

| | pinot gris G |
| --- | --- |

pinot gris G

| | pinot noir N |
| --- | --- |

pinot noir N

| | pinotin N |
| --- | --- |

pinotin N

| | piquepoul blanc B |
| --- | --- |

piquepoul blanc B

| | piquepoul gris G |
| --- | --- |

piquepoul gris G

| | piquepoul noir N |
| --- | --- |

piquepoul noir N

| | plant droit N – espanenc |
| --- | --- |

plant droit N – espanenc

| | portan N |
| --- | --- |

portan N

| | poulsard N – ploussard |
| --- | --- |

poulsard N – ploussard

| | prior N |
| --- | --- |

prior N

| | prunelard N |
| --- | --- |

prunelard N

| | précoce bousquet B |
| --- | --- |

précoce bousquet B

| | précoce de malingre B |
| --- | --- |

précoce de malingre B

| | raffiat de moncade B |
| --- | --- |

raffiat de moncade B

| | ribol N |
| --- | --- |

ribol N

| | riminèse B |
| --- | --- |

riminèse B

| | rivairenc N – aspiran noir |
| --- | --- |

rivairenc N – aspiran noir

| | rivairenc blanc B – aspiran blanc |
| --- | --- |

rivairenc blanc B – aspiran blanc

| | rivairenc gris G – aspiran gris |
| --- | --- |

rivairenc gris G – aspiran gris

| | romorantin B – danery |
| --- | --- |

romorantin B – danery

| | rosé du var Rs |
| --- | --- |

rosé du var Rs

| | roublot B |
| --- | --- |

roublot B

| | roussanne B |
| --- | --- |

roussanne B

| | roussette d’ayze B |
| --- | --- |

roussette d’ayze B

| | sacy B |
| --- | --- |

sacy B

| | saint côme B |
| --- | --- |

saint côme B

| | saint-macaire N |
| --- | --- |

saint-macaire N

| | saint-pierre doré B |
| --- | --- |

saint-pierre doré B

| | saphira B |
| --- | --- |

saphira B

| | sauvignac |
| --- | --- |

sauvignac

| | sauvignon B – sauvignon blanc |
| --- | --- |

sauvignon B – sauvignon blanc

| | sauvignon gris G – fié gris |
| --- | --- |

sauvignon gris G – fié gris

| | savagnin blanc B |
| --- | --- |

savagnin blanc B

| | savagnin rose Rs |
| --- | --- |

savagnin rose Rs

| | sciaccarello N |
| --- | --- |

sciaccarello N

| | segalin N |
| --- | --- |

segalin N

| | select B |
| --- | --- |

select B

| | semebat N |
| --- | --- |

semebat N

| | semillon B |
| --- | --- |

semillon B

| | servanin N |
| --- | --- |

servanin N

| | servant B |
| --- | --- |

servant B

| | solaris B |
| --- | --- |

solaris B

| | soreli B |
| --- | --- |

soreli B

| | souvignier gris Rs |
| --- | --- |

souvignier gris Rs

| | syrah N – shiraz |
| --- | --- |

syrah N – shiraz

| | tannat N |
| --- | --- |

tannat N

| | tempranillo N |
| --- | --- |

tempranillo N

| | terret blanc B |
| --- | --- |

terret blanc B

| | terret gris G |
| --- | --- |

terret gris G

| | terret noir N |
| --- | --- |

terret noir N

| | tibouren N |
| --- | --- |

tibouren N

| | tourbat B |
| --- | --- |

tourbat B

| | touriga nacional N |
| --- | --- |

touriga nacional N

| | tressot N |
| --- | --- |

tressot N

| | trousseau N |
| --- | --- |

trousseau N

| | téoulier N |
| --- | --- |

téoulier N

| | ugni blanc B |
| --- | --- |

ugni blanc B

| | valdiguié N |
| --- | --- |

valdiguié N

| | velteliner rouge précoce Rs |
| --- | --- |

velteliner rouge précoce Rs

| | verdesse B |
| --- | --- |

verdesse B

| | vermentino B – rolle |
| --- | --- |

vermentino B – rolle

| | vidoc N |
| --- | --- |

vidoc N

| | viognier B |
| --- | --- |

viognier B

| | voltis B |
| --- | --- |

voltis B

8.   Beskrivning av samband

Det geografiska produktionsområdet omfattar hela departementen Charente, Charente-Maritime, Dordogne och Gironde samt västra delen av departementet Lot-et-Garonne.

Namnet på den skyddade geografiska beteckningen anknyter till närheten till Atlanten som utgör det geografiska områdets västra gräns längs 250 kilometer. Genom området flyter flera större floder – Garonne, Dordogne, Charente och Lot – och deras många biflöden, och i mitten skär den stora mynningsviken Gironde igenom området från väster till öster. Närheten till dessa vattenmassor och den varma Golfströmmen är en starkt bidragande orsak till områdets tempererade kustklimat. Vintrarna är milda och fuktiga och somrarna varma, torra och soliga. Den genomsnittliga solinstrålningen är omkring 1 950 timmar per år. Dessa klimatförhållanden är idealiska för vinodling. Det milda havsklimatet känns ända upp till över 100 kilometer uppströms längs floderna tack vare tidvattnet som går upp i flodmynningarna och den dominerande havsbrisen från väst. Längre österut avtar kustklimatet och övergår i ett inlandsklimat med kallare vintrar och hetare somrar.

Jordarna är av tre huvudtyper som lämpar sig väl för vinodling: brun lerkalkstensjord på kalksubstrat, urlakade jordar av typen ”boulbènes” (lerjord med inslag av sand) som uppstått genom att vindburen silt avlagrats på Perigords sand, lera och grus samt flodslättjordar med avlagringar av grus, lera, sand och silt i olika proportioner längs flodernas gamla och nyare terrasser. Produktionsområdet har tack vare sin långa kust varit öppet för handelsutbyten sedan antiken. Under romarnas inflytande började man odla vindruvor i sydvästra Frankrike. På medeltiden kan vinodlingarnas uppsving kopplas till engelska kronans besittning av Akvitanien. Det goda anseendet hos vinerna, som ofta fick namn efter den flodhamn de skeppades från, växte snabbt i hela Europa. Stora hamnar som Bordeaux och La Rochelle etablerades kring sjöfartshandeln med vin och brännvin från hela regionen.

Den största delen av regionens vinproduktion sker inom ramen för kontrollerade ursprungsbeteckningar. I samband med planeringen av produktionsområden och inom ramen för fastställandet av en segmentering av viner som produceras i de stora vinodlingsområdena, har ”vin de pays”-vinerna från regionen Atlantique utvecklats och utgör nu grunden till denna nya segmentering. Den första skörden ägde rum 2006.

Den skyddade geografiska beteckningen ”Atlantique” omfattar samtliga tre vinfärger, där de röda vinerna utgör 50 % och de vita vinerna och rosévinerna 25 % vardera. De druvsorter som används är huvudsakligen traditionella druvsorter från sydvästra Frankrike, som för de röda vinerna och rosévinerna representeras av merlot N, cabernet-sauvignon N, cabernet franc N och cot N (eller malbec) och för de vita vinerna av sauvignon B, sémillon B och ugni blanc B. Producenterna får plantera andra druvsorter, vilket medger en kvalitativ anpassning och utveckling av produktionen, liksom produktion av vin från druvsorter som är välbekanta för konsumenterna.

De viner som produceras är mjuka, fruktiga och aromatiska. Produktionen av vin med den skyddade geografiska beteckningen ”Atlantique” uppgick i genomsnitt till 25 000 hektoliter per år under de första fyra produktionsåren. Vinodlingarna är sedan 2 000 år tillbaka väl etablerade inom hela det geografiska området för den skyddade geografiska beteckningen ”Atlantique”, vilket visar på områdets historiska lämplighet för vinproduktion.

Vinerna säljs i stor omfattning lokalt till turistnäringen längs Atlantkusten. De vita vinerna och rosévinerna har en friskhet som gör dem särskilt lämpliga för en snabb omsättning under sommaren tillsammans med ostron från Marennes eller Arcachon och andra produkter från sydvästra Frankrike. De röda vinerna, som är mer specifika för denna del av Frankrike, kompletterar utbudet av viner med skyddad ursprungsbeteckning som produceras på samma område och som är berömda över hela världen. Det havsnära tempererade klimatet lämpar sig för framställning av balanserade, friska och eleganta viner och viner som till fullo uttrycker de särskilda egenskaperna hos de druvsorter de framställs av. Produkterna är en trevlig introduktion till vinerna från regionen, som inbjuder till utforskning av de många skyddade ursprungsbeteckningarna med sina typiska särdrag som utgör mosaiken av viner i denna region.

9.   Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Omedelbart närområde (1)

Rättslig ram:

| | Nationell lagstiftning |
| --- | --- |

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

| | Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området |
| --- | --- |

Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

| | Det omedelbara närområdet, som fastställts genom undantag för framställning och beredning av viner med den skyddade geografiska beteckningen ”Atlantique”, omfattar följande kommuner på grundval av den officiella geografiska kodexen av den 18 februari 2022: |
| --- | --- |

Det omedelbara närområdet, som fastställts genom undantag för framställning och beredning av viner med den skyddade geografiska beteckningen ”Atlantique”, omfattar följande kommuner på grundval av den officiella geografiska kodexen av den 18 februari 2022:

Departementet Corrèze – följande kommuner:

| | Albignac, Allassac, Arnac-Pompadour, Astaillac, Aubazines, Ayen, Beaulieu-sur-Dordogne, Benayes, Beynat, Beyssac, Beyssenac, Bilhac, Branceilles, Brignac-la-Plaine, Brive-la-Gaillarde, Chabrignac, La Chapelle-aux-Brocs, La Chapelle-aux-Saints, Chartrier-Ferrière, Chasteaux, Chauffour-sur-Vell, Chenailler-Mascheix, Collonges-la-Rouge, Concèze, Cosnac, Cublac, Curemonte, Dampniat, Donzenac, Estivals, Estivaux, Jugeals-Nazareth, Juillac, Lagleygeolle, Lanteuil, Larche, Lascaux, Ligneyrac, Liourdres, Lissac-sur-Couze, Lostanges, Louignac, Lubersac, Malemort, Mansac, Marcillac-la-Croze, Meyssac, Montgibaud, Nespouls, Noailhac, Noailles, Nonards, Objat, Orgnac-sur-Vézère, Palazinges, Perpezac-le-Blanc, Perpezac-le-Noir, Le Pescher, Puy-d’Arnac, Queyssac-les-Vignes, Rosiers-de-Juillac, Sadroc, Saillac, Saint-Aulaire, Saint-Bazile-de-Meyssac, Saint-Bonnet-la-Rivière, Saint-Bonnet-l’Enfantier, Saint-Cernin-de-Larche, Saint-Cyprien, Saint-Cyr-la-Roche, Saint-Eloy-les-Tuileries, Sainte-Féréole, Saint-Julien-le-Vendômois, Saint-Julien-Maumont, Saint-Martin-Sepert, Saint-Pantaléon-de-Larche, Saint-Pardoux-Corbier, Saint-Pardoux-l’Ortigier och Saint-Robert. |
| --- | --- |

Albignac, Allassac, Arnac-Pompadour, Astaillac, Aubazines, Ayen, Beaulieu-sur-Dordogne, Benayes, Beynat, Beyssac, Beyssenac, Bilhac, Branceilles, Brignac-la-Plaine, Brive-la-Gaillarde, Chabrignac, La Chapelle-aux-Brocs, La Chapelle-aux-Saints, Chartrier-Ferrière, Chasteaux, Chauffour-sur-Vell, Chenailler-Mascheix, Collonges-la-Rouge, Concèze, Cosnac, Cublac, Curemonte, Dampniat, Donzenac, Estivals, Estivaux, Jugeals-Nazareth, Juillac, Lagleygeolle, Lanteuil, Larche, Lascaux, Ligneyrac, Liourdres, Lissac-sur-Couze, Lostanges, Louignac, Lubersac, Malemort, Mansac, Marcillac-la-Croze, Meyssac, Montgibaud, Nespouls, Noailhac, Noailles, Nonards, Objat, Orgnac-sur-Vézère, Palazinges, Perpezac-le-Blanc, Perpezac-le-Noir, Le Pescher, Puy-d’Arnac, Queyssac-les-Vignes, Rosiers-de-Juillac, Sadroc, Saillac, Saint-Aulaire, Saint-Bazile-de-Meyssac, Saint-Bonnet-la-Rivière, Saint-Bonnet-l’Enfantier, Saint-Cernin-de-Larche, Saint-Cyprien, Saint-Cyr-la-Roche, Saint-Eloy-les-Tuileries, Sainte-Féréole, Saint-Julien-le-Vendômois, Saint-Julien-Maumont, Saint-Martin-Sepert, Saint-Pantaléon-de-Larche, Saint-Pardoux-Corbier, Saint-Pardoux-l’Ortigier och Saint-Robert.

Rättslig ram:

| | Nationell lagstiftning |
| --- | --- |

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

| | Kompletterande bestämmelser om märkning |
| --- | --- |

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Den skyddade geografiska beteckningen ”Atlantique” får kompletteras med följande uppgifter:

| | Namnet på en eller flera druvsorter. |
| --- | --- |

Namnet på en eller flera druvsorter.

| | Uttrycken ”primeur” eller ”nouveau”. |
| --- | --- |

Uttrycken ”primeur” eller ”nouveau”.

| | EU:s logotyp för produkter med skyddad geografisk beteckning ska anges på etiketten om formuleringen ”Indication géographique protégée” (skyddad geografisk beteckning) ersätts med det traditionella uttrycket ”Vin de pays”. |
| --- | --- |

EU:s logotyp för produkter med skyddad geografisk beteckning ska anges på etiketten om formuleringen ”Indication géographique protégée” (skyddad geografisk beteckning) ersätts med det traditionella uttrycket ”Vin de pays”.

Omedelbart närområde (2)

Rättslig ram:

| | EU-lagstiftning |
| --- | --- |

EU-lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

| | Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området |
| --- | --- |

Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

| | Saint-Solve, Saint-Sornin-Lavolps, Saint-Viance, Segonzac, Ségur-le-Château, Sérilhac, Sioniac, Troche, Tudeils, Turenne, Ussac, Varetz, Vars-sur-Roseix, Végennes, Vigeois, Vignols, Voutezac och Yssandon. |
| --- | --- |

Saint-Solve, Saint-Sornin-Lavolps, Saint-Viance, Segonzac, Ségur-le-Château, Sérilhac, Sioniac, Troche, Tudeils, Turenne, Ussac, Varetz, Vars-sur-Roseix, Végennes, Vigeois, Vignols, Voutezac och Yssandon.

Departementet Gers – följande kommuner:

| | Arblade-le-Haut, Avensac, Avezan, Ayguetinte, Ayzieu, Bajonnette, Bascous, Beaucaire, Beaumont, Béraut, Berrac, Bétous, Bezolles, Bivès, Blaziert, Bonas, Bourrouillan, Bretagne-d’Armagnac, Brugnens, Cadeilhan, Campagne-d’Armagnac, Cassaigne, Castelnau-d’Arbieu, Castelnau d’Auzan Labarrère, Castelnau-sur-l’Auvignon, Castéra-Lectourois, Castéra-Verduzan, Castéron, Castet-Arrouy, Castex-d’Armagnac, Caupenne-d’Armagnac, Caussens, Cazaubon, Cazeneuve, Céran, Cézan, Condom, Courrensan, Cravencères, Dému, Eauze, Espas, Estang, Estramiac, Flamarens, Fleurance, Fourcès, Gaudonville, Gavarret-sur-Aulouste, Gazaupouy, Gimbrède, Gondrin, Goutz, Homps, Le Houga, L’Isle-Bouzon, Justian, Labrihe, Lagarde, Lagardère, Lagraulet-du-Gers, Lalanne, Lamothe-Goas, Lannemaignan, Lannepax, Lanne-Soubiran, Larée, Larressingle, Larroque-Engalin, Larroque-Saint-Sernin, Larroque-sur-l’Osse, Laujuzan, Lauraët, Lectoure, Lias-d’Armagnac, Ligardes, Loubédat, Luppé-Violles, Magnan, Magnas, Maignaut-Tauzia, Manciet, Mansempuy, Mansencôme, Maravat, Marguestau, Marsolan, Mas-d’Auvignon, Mauléon-d’Armagnac, Maupas, Mauroux, Mauvezin, Miradoux, Miramont-Latour, Monclar, Monfort, Monguilhem, Monlezun-d’Armagnac, Montestruc-sur-Gers, Montréal, Mormès, Mouchan, Mourède och Nogaro. |
| --- | --- |

Arblade-le-Haut, Avensac, Avezan, Ayguetinte, Ayzieu, Bajonnette, Bascous, Beaucaire, Beaumont, Béraut, Berrac, Bétous, Bezolles, Bivès, Blaziert, Bonas, Bourrouillan, Bretagne-d’Armagnac, Brugnens, Cadeilhan, Campagne-d’Armagnac, Cassaigne, Castelnau-d’Arbieu, Castelnau d’Auzan Labarrère, Castelnau-sur-l’Auvignon, Castéra-Lectourois, Castéra-Verduzan, Castéron, Castet-Arrouy, Castex-d’Armagnac, Caupenne-d’Armagnac, Caussens, Cazaubon, Cazeneuve, Céran, Cézan, Condom, Courrensan, Cravencères, Dému, Eauze, Espas, Estang, Estramiac, Flamarens, Fleurance, Fourcès, Gaudonville, Gavarret-sur-Aulouste, Gazaupouy, Gimbrède, Gondrin, Goutz, Homps, Le Houga, L’Isle-Bouzon, Justian, Labrihe, Lagarde, Lagardère, Lagraulet-du-Gers, Lalanne, Lamothe-Goas, Lannemaignan, Lannepax, Lanne-Soubiran, Larée, Larressingle, Larroque-Engalin, Larroque-Saint-Sernin, Larroque-sur-l’Osse, Laujuzan, Lauraët, Lectoure, Lias-d’Armagnac, Ligardes, Loubédat, Luppé-Violles, Magnan, Magnas, Maignaut-Tauzia, Manciet, Mansempuy, Mansencôme, Maravat, Marguestau, Marsolan, Mas-d’Auvignon, Mauléon-d’Armagnac, Maupas, Mauroux, Mauvezin, Miradoux, Miramont-Latour, Monclar, Monfort, Monguilhem, Monlezun-d’Armagnac, Montestruc-sur-Gers, Montréal, Mormès, Mouchan, Mourède och Nogaro.

Omedelbart närområde (3)

Rättslig ram:

| | EU-lagstiftning |
| --- | --- |

EU-lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

| | Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området |
| --- | --- |

Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

| | Noulens, Panjas, Pauilhac, Perchède, Pergain-Taillac, Pessoulens, Peyrecave, Pis, Plieux, Pouy-Roquelaure, Préchac, Puységur, Ramouzens, Réans, Réjaumont, La Romieu, Roquepine, Roques, Rozès, Saint-Antoine, Saint-Antonin, Saint-Avit-Frandat, Saint-Brès, Sainte-Christie-d’Armagnac, Saint-Clar, Saint-Créac, Sainte-Gemme, Saint-Griède, Saint-Léonard, Saint-Martin-d’Armagnac, Saint-Martin-de-Goyne, Sainte-Mère, Saint-Mézard, Saint-Orens, Saint-Orens-Pouy-Petit, Saint-Paul-de-Baïse, Saint-Puy, Sainte-Radegonde, Salles-d’Armagnac, Sarrant, La Sauvetat, Séailles, Sempesserre, Sérempuy, Sion, Solomiac, Sorbets, Taybosc, Terraube, Toujouse, Tournecoupe, Urdens, Urgosse och Valence-sur-Baïse. |
| --- | --- |

Noulens, Panjas, Pauilhac, Perchède, Pergain-Taillac, Pessoulens, Peyrecave, Pis, Plieux, Pouy-Roquelaure, Préchac, Puységur, Ramouzens, Réans, Réjaumont, La Romieu, Roquepine, Roques, Rozès, Saint-Antoine, Saint-Antonin, Saint-Avit-Frandat, Saint-Brès, Sainte-Christie-d’Armagnac, Saint-Clar, Saint-Créac, Sainte-Gemme, Saint-Griède, Saint-Léonard, Saint-Martin-d’Armagnac, Saint-Martin-de-Goyne, Sainte-Mère, Saint-Mézard, Saint-Orens, Saint-Orens-Pouy-Petit, Saint-Paul-de-Baïse, Saint-Puy, Sainte-Radegonde, Salles-d’Armagnac, Sarrant, La Sauvetat, Séailles, Sempesserre, Sérempuy, Sion, Solomiac, Sorbets, Taybosc, Terraube, Toujouse, Tournecoupe, Urdens, Urgosse och Valence-sur-Baïse.

Departementet Landes – följande kommuner:

| | Aire-sur-l’Adour, Arboucave, Arengosse, Argelouse, Artassenx, Arthez-d’Armagnac, Arue, Arx, Aubagnan, Audignon, Aureilhan, Aurice, Bahus-Soubiran, Banos, Bascons, Bas-Mauco, Bats, Baudignan, Belhade, Bélis, Benquet, Betbezer-d’Armagnac, Bias, Biscarrosse, Bordères-et-Lamensans, Bostens, Bougue, Bourdalat, Bourriot-Bergonce, Bretagne-de-Marsan, Brocas, Buanes, Cachen, Callen, Campagne, Campet-et-Lamolère, Canenx-et-Réaut, Castandet, Castelnau-Tursan, Castelner, Cauna, Cazalis, Cazères-sur-l’Adour, Cère, Classun, Clèdes, Commensacq, Coudures, Créon-d’Armagnac, Duhort-Bachen, Dumes, Escalans, Escource, Estigarde, Eugénie-les-Bains, Eyres-Moncube, Fargues, Le Frêche, Gabarret, Gaillères, Garein, Gastes, Geaune, Geloux, Grenade-sur-l’Adour, Hagetmau och Haut-Mauco. |
| --- | --- |

Aire-sur-l’Adour, Arboucave, Arengosse, Argelouse, Artassenx, Arthez-d’Armagnac, Arue, Arx, Aubagnan, Audignon, Aureilhan, Aurice, Bahus-Soubiran, Banos, Bascons, Bas-Mauco, Bats, Baudignan, Belhade, Bélis, Benquet, Betbezer-d’Armagnac, Bias, Biscarrosse, Bordères-et-Lamensans, Bostens, Bougue, Bourdalat, Bourriot-Bergonce, Bretagne-de-Marsan, Brocas, Buanes, Cachen, Callen, Campagne, Campet-et-Lamolère, Canenx-et-Réaut, Castandet, Castelnau-Tursan, Castelner, Cauna, Cazalis, Cazères-sur-l’Adour, Cère, Classun, Clèdes, Commensacq, Coudures, Créon-d’Armagnac, Duhort-Bachen, Dumes, Escalans, Escource, Estigarde, Eugénie-les-Bains, Eyres-Moncube, Fargues, Le Frêche, Gabarret, Gaillères, Garein, Gastes, Geaune, Geloux, Grenade-sur-l’Adour, Hagetmau och Haut-Mauco.

Omedelbart närområde (4)

Rättslig ram:

| | EU-lagstiftning |
| --- | --- |

EU-lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

| | Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området |
| --- | --- |

Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

| | Herré, Hontanx, Horsarrieu, Labastide-Chalosse, Labastide-d’Armagnac, Labouheyre, Labrit, Lacajunte, Lacquy, Lacrabe, Laglorieuse, Lagrange, Larrivière-Saint-Savin, Latrille, Lauret, Lencouacq, Lesperon, Liposthey, Losse, Lubbon, Lucbardez-et-Bargues, Lüe, Luglon, Lussagnet, Luxey, Maillas, Maillères, Mano, Mant, Mauries, Maurrin, Mauvezin-d’Armagnac, Mazerolles, Mézos, Mimizan, Miramont-Sensacq, Momuy, Monget, Monségur, Montaut, Mont-de-Marsan, Montégut, Montgaillard, Montsoué, Morcenx-la-Nouvelle, Morganx, Moustey, Onesse-Laharie, Ousse-Suzan, Parentis-en-Born, Parleboscq, Payros-Cazautets, Pécorade, Perquie, Peyre, Philondenx, Pimbo, Pissos, Pontenx-les-Forges, Poudenx, Pouydesseaux, Pujo-le-Plan, Puyol-Cazalet, Renung, Retjons, Rimbez-et-Baudiets, Roquefort, Sabres, Saint-Agnet, Saint-Avit, Sainte-Colombe, Saint-Cricq-Chalosse, Saint-Cricq-Villeneuve, Sainte-Eulalie-en-Born, Sainte-Foy, Saint-Gein, Saint-Gor, Saint-Julien-d’Armagnac, Saint-Justin, Saint-Loubouer, Saint-Martin-d’Oney, Saint-Maurice-sur-Adour, Saint-Paul-en-Born, Saint-Perdon, Saint-Pierre-du-Mont, Saint-Sever, Samadet, Sanguinet, Sarbazan, Sarraziet, Sarron, Saugnacq-et-Muret, Le Sen, Serres-Gaston, Serreslous-et-Arribans, Solférino, Sorbets, Sore, Trensacq, Uchacq-et-Parentis, Urgons, Vert, Vielle-Tursan, Vielle-Soubiran, Le Vignau, Villeneuve-de-Marsan, Ychoux och Ygos-Saint-Saturnin. |
| --- | --- |

Herré, Hontanx, Horsarrieu, Labastide-Chalosse, Labastide-d’Armagnac, Labouheyre, Labrit, Lacajunte, Lacquy, Lacrabe, Laglorieuse, Lagrange, Larrivière-Saint-Savin, Latrille, Lauret, Lencouacq, Lesperon, Liposthey, Losse, Lubbon, Lucbardez-et-Bargues, Lüe, Luglon, Lussagnet, Luxey, Maillas, Maillères, Mano, Mant, Mauries, Maurrin, Mauvezin-d’Armagnac, Mazerolles, Mézos, Mimizan, Miramont-Sensacq, Momuy, Monget, Monségur, Montaut, Mont-de-Marsan, Montégut, Montgaillard, Montsoué, Morcenx-la-Nouvelle, Morganx, Moustey, Onesse-Laharie, Ousse-Suzan, Parentis-en-Born, Parleboscq, Payros-Cazautets, Pécorade, Perquie, Peyre, Philondenx, Pimbo, Pissos, Pontenx-les-Forges, Poudenx, Pouydesseaux, Pujo-le-Plan, Puyol-Cazalet, Renung, Retjons, Rimbez-et-Baudiets, Roquefort, Sabres, Saint-Agnet, Saint-Avit, Sainte-Colombe, Saint-Cricq-Chalosse, Saint-Cricq-Villeneuve, Sainte-Eulalie-en-Born, Sainte-Foy, Saint-Gein, Saint-Gor, Saint-Julien-d’Armagnac, Saint-Justin, Saint-Loubouer, Saint-Martin-d’Oney, Saint-Maurice-sur-Adour, Saint-Paul-en-Born, Saint-Perdon, Saint-Pierre-du-Mont, Saint-Sever, Samadet, Sanguinet, Sarbazan, Sarraziet, Sarron, Saugnacq-et-Muret, Le Sen, Serres-Gaston, Serreslous-et-Arribans, Solférino, Sorbets, Sore, Trensacq, Uchacq-et-Parentis, Urgons, Vert, Vielle-Tursan, Vielle-Soubiran, Le Vignau, Villeneuve-de-Marsan, Ychoux och Ygos-Saint-Saturnin.

Departementet Lot – följande kommuner:

| | Albas, Anglars-Juillac, Arcambal, Les Arques, Aujols och Bach. |
| --- | --- |

Albas, Anglars-Juillac, Arcambal, Les Arques, Aujols och Bach.

Omedelbart närområde (5)

Rättslig ram:

| | EU-lagstiftning |
| --- | --- |

EU-lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

| | Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området |
| --- | --- |

Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

| | Beauregard, Bélaye, Belfort-du-Quercy, Bellefont-La Rauze, Belmont-Sainte-Foi, Berganty, Blars, Boissières, Porte-du-Quercy, Bouziès, Cabrerets, Cahors, Caillac, Calamane, Calvignac, Cambayrac, Carnac-Rouffiac, Cassagnes, Castelfranc, Castelnau Montratier-Sainte Alauzie, Catus, Cazals, Cénevières, Cézac, Cieurac, Concots, Cras, Crayssac, Crégols, Cremps, Douelle, Duravel, Escamps, Esclauzels, Espère, Flaujac-Poujols, Floressas, Fontanes, Francoulès, Frayssinet-le-Gélat, Gigouzac, Gindou, Goujounac, Grézels, Les Junies, Labastide-du-Vert, Labastide-Marnhac, Laburgade, Lacapelle-Cabanac, Lagardelle, Lalbenque, Lamagdelaine, Laramière, Lauzès, Lendou-en-Quercy, Lentillac-du-Causse, Lherm, Lhospitalet, Limogne-en-Quercy, Lugagnac, Luzech, Marminiac, Mauroux, Maxou, Mechmont, Mercuès, Le Montat, Montcabrier, Montcléra, Montcuq-en-Quercy-Blanc, Montdoumerc, Montgesty, Montlauzun, Nadillac, Nuzéjouls, Orniac, Parnac, Les Pechs du Vers, Pern, Pescadoires, Pomarède, Pontcirq, Pradines, Prayssac, Promilhanes, Puy-l’évêque, Sabadel-Lauzès, Saillac, Saint-Caprais, Saint-Cirq-Lapopie, Barguelonne-en-Quercy, Saint-Denis-Catus, Saint Géry-Vers, Saint-Martin-Labouval, Saint-Martin-le-Redon, Saint-Médard, Saint-Paul-Flaugnac, Saint-Pierre-Lafeuille, Saint-Vincent-Rive-d’Olt, Sauliac-sur-Célé, Sauzet, Sénaillac-Lauzès, Sérignac, Soturac, Tour-de-Faure, Touzac, Trespoux-Rassiels, Varaire, Vaylats, Vidaillac, Villesèque och Vire-sur-Lot. |
| --- | --- |

Beauregard, Bélaye, Belfort-du-Quercy, Bellefont-La Rauze, Belmont-Sainte-Foi, Berganty, Blars, Boissières, Porte-du-Quercy, Bouziès, Cabrerets, Cahors, Caillac, Calamane, Calvignac, Cambayrac, Carnac-Rouffiac, Cassagnes, Castelfranc, Castelnau Montratier-Sainte Alauzie, Catus, Cazals, Cénevières, Cézac, Cieurac, Concots, Cras, Crayssac, Crégols, Cremps, Douelle, Duravel, Escamps, Esclauzels, Espère, Flaujac-Poujols, Floressas, Fontanes, Francoulès, Frayssinet-le-Gélat, Gigouzac, Gindou, Goujounac, Grézels, Les Junies, Labastide-du-Vert, Labastide-Marnhac, Laburgade, Lacapelle-Cabanac, Lagardelle, Lalbenque, Lamagdelaine, Laramière, Lauzès, Lendou-en-Quercy, Lentillac-du-Causse, Lherm, Lhospitalet, Limogne-en-Quercy, Lugagnac, Luzech, Marminiac, Mauroux, Maxou, Mechmont, Mercuès, Le Montat, Montcabrier, Montcléra, Montcuq-en-Quercy-Blanc, Montdoumerc, Montgesty, Montlauzun, Nadillac, Nuzéjouls, Orniac, Parnac, Les Pechs du Vers, Pern, Pescadoires, Pomarède, Pontcirq, Pradines, Prayssac, Promilhanes, Puy-l’évêque, Sabadel-Lauzès, Saillac, Saint-Caprais, Saint-Cirq-Lapopie, Barguelonne-en-Quercy, Saint-Denis-Catus, Saint Géry-Vers, Saint-Martin-Labouval, Saint-Martin-le-Redon, Saint-Médard, Saint-Paul-Flaugnac, Saint-Pierre-Lafeuille, Saint-Vincent-Rive-d’Olt, Sauliac-sur-Célé, Sauzet, Sénaillac-Lauzès, Sérignac, Soturac, Tour-de-Faure, Touzac, Trespoux-Rassiels, Varaire, Vaylats, Vidaillac, Villesèque och Vire-sur-Lot.

Omedelbart närområde (6)

Rättslig ram:

| | EU-lagstiftning |
| --- | --- |

EU-lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

| | Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området |
| --- | --- |

Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

Departementet Lot-et-Garonne – följande kommuner:

| | Agen, Agmé, Agnac, Aiguillon, Allemans-du-Dropt, Andiran, Armillac, Astaffort, Aubiac, Bajamont, Bazens, Beaugas, Birac-sur-Trec, Boé, Bon-Encontre, Boudy-de-Beauregard, Bourgougnague, Bourran, Brax, Brugnac, Cahuzac, Calonges, Cancon, Casseneuil, Castelmoron-sur-Lot, Castelnaud-de-Gratecambe, Castillonnès, Caudecoste, Caumont-sur-Garonne, Cavarc, Clairac, Clermont-Dessous, Colayrac-Saint-Cirq, Coulx, Cuq, Douzains, Estillac, Fals, Fauguerolles, Fauillet, Ferrensac, Fieux, Fongrave, Foulayronnes, Fourques-sur-Garonne, Francescas, Fréchou, Frégimont, Galapian, Gontaud-de-Nogaret, Grateloup-Saint-Gayrand, Hautesvignes, Labretonie, Lafitte-sur-Lot, Lagarrigue, Lagruère, Lalandusse, Lamontjoie, Lannes, Laparade, Laperche, Laplume, Lasserre, Lauzun, Lavergne, Layrac, Longueville, Lougratte, Marmont-Pachas, Le Mas-d’Agenais, Mézin, Miramont-de-Guyenne, Moirax, Monbahus, Monclar, Moncrabeau, Monheurt, Montastruc, Montauriol, Montignac-de-Lauzun, Montignac-Toupinerie, Monviel, Moulinet, Nicole, Nomdieu, Pailloles, Le Passage, Pinel-Hauterive, Pont-du-Casse, Port-Sainte-Marie, Poudenas, Puymiclan, Puysserampion, Réaup-Lisse, Roquefort, Roumagne, Saint-Barthélemy-d’Agenais, Saint-Colomb-de-Lauzun, Saint-Etienne-de-Fougères, Saint-Hilaire-de-Lusignan, Saint-Léger, Sainte-Marthe, Sainte-Maure-de-Peyriac, Saint-Maurice-de-Lestapel och Saint-Nicolas-de-la-Balerme. |
| --- | --- |

Agen, Agmé, Agnac, Aiguillon, Allemans-du-Dropt, Andiran, Armillac, Astaffort, Aubiac, Bajamont, Bazens, Beaugas, Birac-sur-Trec, Boé, Bon-Encontre, Boudy-de-Beauregard, Bourgougnague, Bourran, Brax, Brugnac, Cahuzac, Calonges, Cancon, Casseneuil, Castelmoron-sur-Lot, Castelnaud-de-Gratecambe, Castillonnès, Caudecoste, Caumont-sur-Garonne, Cavarc, Clairac, Clermont-Dessous, Colayrac-Saint-Cirq, Coulx, Cuq, Douzains, Estillac, Fals, Fauguerolles, Fauillet, Ferrensac, Fieux, Fongrave, Foulayronnes, Fourques-sur-Garonne, Francescas, Fréchou, Frégimont, Galapian, Gontaud-de-Nogaret, Grateloup-Saint-Gayrand, Hautesvignes, Labretonie, Lafitte-sur-Lot, Lagarrigue, Lagruère, Lalandusse, Lamontjoie, Lannes, Laparade, Laperche, Laplume, Lasserre, Lauzun, Lavergne, Layrac, Longueville, Lougratte, Marmont-Pachas, Le Mas-d’Agenais, Mézin, Miramont-de-Guyenne, Moirax, Monbahus, Monclar, Moncrabeau, Monheurt, Montastruc, Montauriol, Montignac-de-Lauzun, Montignac-Toupinerie, Monviel, Moulinet, Nicole, Nomdieu, Pailloles, Le Passage, Pinel-Hauterive, Pont-du-Casse, Port-Sainte-Marie, Poudenas, Puymiclan, Puysserampion, Réaup-Lisse, Roquefort, Roumagne, Saint-Barthélemy-d’Agenais, Saint-Colomb-de-Lauzun, Saint-Etienne-de-Fougères, Saint-Hilaire-de-Lusignan, Saint-Léger, Sainte-Marthe, Sainte-Maure-de-Peyriac, Saint-Maurice-de-Lestapel och Saint-Nicolas-de-la-Balerme.

Omedelbart närområde (7)

Rättslig ram:

| | EU-lagstiftning |
| --- | --- |

EU-lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

| | Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området |
| --- | --- |

Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

| | Saint-Pardoux-du-Breuil, Saint-Pardoux-Isaac, Saint-Pastour, Saint-Pé-Saint-Simon, Saint-Quentin-du-Dropt, Saint-Salvy, Saint-Sixte, Saint-Vincent-de-Lamontjoie, Saumont, Sauveterre-Saint-Denis, Ségalas, Sénestis, Sérignac-Péboudou, Sos, Taillebourg, Tombebéuf, Tonneins, Tourtrès, Varès, Verteuil-d’Agenais, Villebramar och Villeton. |
| --- | --- |

Saint-Pardoux-du-Breuil, Saint-Pardoux-Isaac, Saint-Pastour, Saint-Pé-Saint-Simon, Saint-Quentin-du-Dropt, Saint-Salvy, Saint-Sixte, Saint-Vincent-de-Lamontjoie, Saumont, Sauveterre-Saint-Denis, Ségalas, Sénestis, Sérignac-Péboudou, Sos, Taillebourg, Tombebéuf, Tonneins, Tourtrès, Varès, Verteuil-d’Agenais, Villebramar och Villeton.

Departementet Deux-Sèvres – följande kommuner:

| | Aiffres, Aigondigné, Alloinay, Amuré, Arçais, Ardin, Asnières-en-Poitou, Aubigné, Augé, Avon, Azay-le-Brûlé, Beaussais-Vitré, Beauvoir-sur-Niort, Béceleuf, Bessines, Beugnon-Thireuil, Bougon, Le Bourdet, Brieuil-sur-Chizé, Brioux-sur-Boutonne, Brûlain, Le Busseau, Caunay, Celles-sur-Belle, Champdeniers, La Chapelle-Bâton, La Chapelle-Pouilloux, Chauray, Chef-Boutonne, Chenay, Chérigné, Cherveux, Chey, Chizé, Clussais-la-Pommeraie, Coulon, Coulonges-sur-l’Autize, Cours, Couture-d’Argenson, La Crèche, Echiré, Ensigné, Epannes, Exireuil, Exoudun, Faye-sur-Ardin, Fenioux, Fontenille-Saint-Martin-d’Entraigues, Fontivillié, Fors, Les Fosses, La Foye-Monjault, François, Fressines, Frontenay-Rohan-Rohan, Germond-Rouvre, Granzay-Gript, Juillé, Juscorps, Lezay, Limalonges, Lorigné, Loubigné, Loubillé, Luché-sur-Brioux, Lusseray, Magné, Mairé-Levescault, Maisonnay, Marcillé, Marigny, Mauzé-sur-le-Mignon, Melle, Melleran, Messé, Montalembert, La Mothe-Saint-Héray, Nanteuil, Niort, Paizay-le-Chapt, Pamplie, Pamproux, Périgné, Pers, Plaine-d’Argenson, Pliboux och Prahecq. |
| --- | --- |

Aiffres, Aigondigné, Alloinay, Amuré, Arçais, Ardin, Asnières-en-Poitou, Aubigné, Augé, Avon, Azay-le-Brûlé, Beaussais-Vitré, Beauvoir-sur-Niort, Béceleuf, Bessines, Beugnon-Thireuil, Bougon, Le Bourdet, Brieuil-sur-Chizé, Brioux-sur-Boutonne, Brûlain, Le Busseau, Caunay, Celles-sur-Belle, Champdeniers, La Chapelle-Bâton, La Chapelle-Pouilloux, Chauray, Chef-Boutonne, Chenay, Chérigné, Cherveux, Chey, Chizé, Clussais-la-Pommeraie, Coulon, Coulonges-sur-l’Autize, Cours, Couture-d’Argenson, La Crèche, Echiré, Ensigné, Epannes, Exireuil, Exoudun, Faye-sur-Ardin, Fenioux, Fontenille-Saint-Martin-d’Entraigues, Fontivillié, Fors, Les Fosses, La Foye-Monjault, François, Fressines, Frontenay-Rohan-Rohan, Germond-Rouvre, Granzay-Gript, Juillé, Juscorps, Lezay, Limalonges, Lorigné, Loubigné, Loubillé, Luché-sur-Brioux, Lusseray, Magné, Mairé-Levescault, Maisonnay, Marcillé, Marigny, Mauzé-sur-le-Mignon, Melle, Melleran, Messé, Montalembert, La Mothe-Saint-Héray, Nanteuil, Niort, Paizay-le-Chapt, Pamplie, Pamproux, Périgné, Pers, Plaine-d’Argenson, Pliboux och Prahecq.

Omedelbart närområde (8)

Rättslig ram:

| | EU-lagstiftning |
| --- | --- |

EU-lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

| | Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området |
| --- | --- |

Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

| | Prailles-La Couarde, Prin-Deyrançon, Puihardy, La Rochénard, Rom, Romans, Saint-Christophe-sur-Roc, Saint-Coutant, Sainte-Eanne, Saint-Gelais, Saint-Georges-de-Rex, Saint-Hilaire-la-Palud, Saint-Laurs, Saint-Maixent-de-Beugné, Saint-Maixent-l’école, Saint-Martin-de-Bernegoue, Saint-Martin-de-Saint-Maixent, Saint-Maxire, Sainte-Néomaye, Sainte-Ouenne, Saint-Pompain, Saint-Rémy, Saint-Romans-des-Champs, Saint-Romans-lès-Melle, Sainte-Soline, Saint-Symphorien, Saint-Vincent-la-Châtre, Saivres, Salles, Sansais, Sauzé-Vaussais, Sciecq, Scillé, Secondigné-sur-Belle, Séligné, Sepvret, Soudan, Souvigné, Surin, Valdelaume, Val-du-Mignon, Vallans, Vançais, Le Vanneau-Irleau, Vanzay, Vernoux-sur-Boutonne, Le Vert, Villefollet, Villemain, Villiers-en-Bois, Villiers-en-Plaine, Villiers-sur-Chizé, Vouillé och Xaintray. |
| --- | --- |

Prailles-La Couarde, Prin-Deyrançon, Puihardy, La Rochénard, Rom, Romans, Saint-Christophe-sur-Roc, Saint-Coutant, Sainte-Eanne, Saint-Gelais, Saint-Georges-de-Rex, Saint-Hilaire-la-Palud, Saint-Laurs, Saint-Maixent-de-Beugné, Saint-Maixent-l’école, Saint-Martin-de-Bernegoue, Saint-Martin-de-Saint-Maixent, Saint-Maxire, Sainte-Néomaye, Sainte-Ouenne, Saint-Pompain, Saint-Rémy, Saint-Romans-des-Champs, Saint-Romans-lès-Melle, Sainte-Soline, Saint-Symphorien, Saint-Vincent-la-Châtre, Saivres, Salles, Sansais, Sauzé-Vaussais, Sciecq, Scillé, Secondigné-sur-Belle, Séligné, Sepvret, Soudan, Souvigné, Surin, Valdelaume, Val-du-Mignon, Vallans, Vançais, Le Vanneau-Irleau, Vanzay, Vernoux-sur-Boutonne, Le Vert, Villefollet, Villemain, Villiers-en-Bois, Villiers-en-Plaine, Villiers-sur-Chizé, Vouillé och Xaintray.

Departementet Vendée – följande kommuner:

| | Les Achards, L’Aiguillon-la-Presqu’île, L’Aiguillon-sur-Vie, Angles, Antigny, Apremont, Auchay-sur-Vendée, Avrillé, Barbâtre, La Barre-de-Monts, Bazoges-en-Pareds, Beaulieu-sous-la-Roche, Beauvoir-sur-Mer, Benet, Le Bernard, Bois-de-Céné, La Boissière-des-Landes, Bouillé-Courdault, Bouin, Le Boupère, Bourneau, Brem-sur-Mer, Bretignolles-sur-Mer, Breuil-Barret, La Caillère-Saint-Hilaire, Cezais, Chaillé-les-Marais, La Chaize-Giraud, Challans, Champagné-les-Marais, Le Champ-Saint-Père, La Chapelle-aux-Lys, La Chapelle-Hermier och La Chapelle-Palluau. |
| --- | --- |

Les Achards, L’Aiguillon-la-Presqu’île, L’Aiguillon-sur-Vie, Angles, Antigny, Apremont, Auchay-sur-Vendée, Avrillé, Barbâtre, La Barre-de-Monts, Bazoges-en-Pareds, Beaulieu-sous-la-Roche, Beauvoir-sur-Mer, Benet, Le Bernard, Bois-de-Céné, La Boissière-des-Landes, Bouillé-Courdault, Bouin, Le Boupère, Bourneau, Brem-sur-Mer, Bretignolles-sur-Mer, Breuil-Barret, La Caillère-Saint-Hilaire, Cezais, Chaillé-les-Marais, La Chaize-Giraud, Challans, Champagné-les-Marais, Le Champ-Saint-Père, La Chapelle-aux-Lys, La Chapelle-Hermier och La Chapelle-Palluau.

Omedelbart närområde (9)

Rättslig ram:

| | EU-lagstiftning |
| --- | --- |

EU-lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

| | Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området |
| --- | --- |

Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

| | La Chapelle-Thémer, Chasnais, La Châtaigneraie, Châteauneuf, Chavagnes-les-Redoux, Cheffois, Coëx, Commequiers, Curzon, Damvix, Doix lès Fontaines, L’Epine, Falleron, Faymoreau, Le Fenouiller, Fontenay-le-Comte, Foussais-Payré, Froidfond, La Garnache, Le Girouard, Givrand, Le Givre, Grand’Landes, Grosbreuil, Grues, Le Gué-de-Velluire, La Guérinière, L’Hermenault, L’Ile-d’Elle, L’Ile-d’Olonne, L’Ile-d’Yeu, Jard-sur-Mer, La Jaudonnière, La Jonchère, Lairoux, Landeronde, Landevieille, Le Langon, Liez, Loge-Fougereuse, Longèves, Longeville-sur-Mer, Luçon, Maché, Les Magnils-Reigniers, Maillé, Maillezais, Marillet, Marsais-Sainte-Radégonde, Martinet, Le Mazeau, La Meilleraie-Tillay, Menomblet, Mervent, Monsireigne, Montournais, Montreuil, Moreilles, Mouilleron-Saint-Germain, Moutiers-les-Mauxfaits, Mouzeuil-Saint-Martin, Nalliers, Nieul-le-Dolent, Noirmoutier-en-l’Ile, Notre-Dame-de-Monts, Notre-Dame-de-Riez, L’Orbrie, Palluau, Le Perrier, Petosse, Pissotte, Poiroux, Pouillé, Pouzauges, Puy-de-Serre, Puyravault, Réaumur, La Réorthe, Rives-d’Autise, Les Sables-d’Olonne, Saint-Aubin-la-Plaine, Saint-Avaugourd-des-Landes, Saint-Benoist-sur-Mer, Saint-Christophe-du-Ligneron, Saint-Cyr-des-Gâts, Saint-Cyr-en-Talmondais, Saint-Denis-du-Payré, Saint-Etienne-de-Brillouet, Saint-Etienne-du-Bois, Sainte-Flaive-des-Loups och Sainte-Foy. |
| --- | --- |

La Chapelle-Thémer, Chasnais, La Châtaigneraie, Châteauneuf, Chavagnes-les-Redoux, Cheffois, Coëx, Commequiers, Curzon, Damvix, Doix lès Fontaines, L’Epine, Falleron, Faymoreau, Le Fenouiller, Fontenay-le-Comte, Foussais-Payré, Froidfond, La Garnache, Le Girouard, Givrand, Le Givre, Grand’Landes, Grosbreuil, Grues, Le Gué-de-Velluire, La Guérinière, L’Hermenault, L’Ile-d’Elle, L’Ile-d’Olonne, L’Ile-d’Yeu, Jard-sur-Mer, La Jaudonnière, La Jonchère, Lairoux, Landeronde, Landevieille, Le Langon, Liez, Loge-Fougereuse, Longèves, Longeville-sur-Mer, Luçon, Maché, Les Magnils-Reigniers, Maillé, Maillezais, Marillet, Marsais-Sainte-Radégonde, Martinet, Le Mazeau, La Meilleraie-Tillay, Menomblet, Mervent, Monsireigne, Montournais, Montreuil, Moreilles, Mouilleron-Saint-Germain, Moutiers-les-Mauxfaits, Mouzeuil-Saint-Martin, Nalliers, Nieul-le-Dolent, Noirmoutier-en-l’Ile, Notre-Dame-de-Monts, Notre-Dame-de-Riez, L’Orbrie, Palluau, Le Perrier, Petosse, Pissotte, Poiroux, Pouillé, Pouzauges, Puy-de-Serre, Puyravault, Réaumur, La Réorthe, Rives-d’Autise, Les Sables-d’Olonne, Saint-Aubin-la-Plaine, Saint-Avaugourd-des-Landes, Saint-Benoist-sur-Mer, Saint-Christophe-du-Ligneron, Saint-Cyr-des-Gâts, Saint-Cyr-en-Talmondais, Saint-Denis-du-Payré, Saint-Etienne-de-Brillouet, Saint-Etienne-du-Bois, Sainte-Flaive-des-Loups och Sainte-Foy.

Omedelbart närområde (10)

Rättslig ram:

| | EU-lagstiftning |
| --- | --- |

EU-lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

| | Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området |
| --- | --- |

Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

| | Sainte-Gemme-la-Plaine, Saint-Georges-de-Pointindoux, Saint-Gervais, Saint-Gilles-Croix-de-Vie, Sainte-Hermine, Saint-Hilaire-de-Riez, Saint-Hilaire-des-Loges, Saint-Hilaire-de-Voust, Saint-Hilaire-la-Forét, Saint-Jean-de-Beugné, Saint-Jean-de-Monts, Saint-Juire-Champgillon, Saint-Julien-des-Landes, Saint-Laurent-de-la-Salle, Saint-Maixent-sur-Vie, Saint-Martin-de-Fraigneau, Saint-Martin-des-Fontaines, Saint-Martin-Lars-en-Sainte-Hermine, Saint-Mathurin, Saint-Maurice-des-Noues, Saint-Maurice-le-Girard, Saint-Mesmin, Saint-Michel-en-l’Herm, Saint-Michel-le-Cloucq, Saint-Paul-Mont-Penit, Saint-Pierre-du-Chemin, Saint-Pierre-le-Vieux, Sainte-Radégonde-des-Noyers, Saint-Révérend, Saint-Sigismond, Saint-Sulpice-en-Pareds, Saint-Urbain, Saint-Valérien, Saint-Vincent-sur-Graon, Saint-Vincent-sur-Jard, Sallertaine, Sérigné, Sèvremont, Soullans, La Taillée, Tallud-Sainte-Gemme, Talmont-Saint-Hilaire, La Tardière, Thiré, Thouarsais-Bouildroux, La Tranche-sur-Mer, Triaize, Vairé, Les Velluire-sur-Vendée, Vix, Vouillé-les-Marais, Vouvant och Xanton-Chassenon. |
| --- | --- |

Sainte-Gemme-la-Plaine, Saint-Georges-de-Pointindoux, Saint-Gervais, Saint-Gilles-Croix-de-Vie, Sainte-Hermine, Saint-Hilaire-de-Riez, Saint-Hilaire-des-Loges, Saint-Hilaire-de-Voust, Saint-Hilaire-la-Forét, Saint-Jean-de-Beugné, Saint-Jean-de-Monts, Saint-Juire-Champgillon, Saint-Julien-des-Landes, Saint-Laurent-de-la-Salle, Saint-Maixent-sur-Vie, Saint-Martin-de-Fraigneau, Saint-Martin-des-Fontaines, Saint-Martin-Lars-en-Sainte-Hermine, Saint-Mathurin, Saint-Maurice-des-Noues, Saint-Maurice-le-Girard, Saint-Mesmin, Saint-Michel-en-l’Herm, Saint-Michel-le-Cloucq, Saint-Paul-Mont-Penit, Saint-Pierre-du-Chemin, Saint-Pierre-le-Vieux, Sainte-Radégonde-des-Noyers, Saint-Révérend, Saint-Sigismond, Saint-Sulpice-en-Pareds, Saint-Urbain, Saint-Valérien, Saint-Vincent-sur-Graon, Saint-Vincent-sur-Jard, Sallertaine, Sérigné, Sèvremont, Soullans, La Taillée, Tallud-Sainte-Gemme, Talmont-Saint-Hilaire, La Tardière, Thiré, Thouarsais-Bouildroux, La Tranche-sur-Mer, Triaize, Vairé, Les Velluire-sur-Vendée, Vix, Vouillé-les-Marais, Vouvant och Xanton-Chassenon.

Departementet Vienne – följande kommuner:

| | Adriers, Anché, Angles-sur-l’Anglin, Antigny, Asnières-sur-Blour, Asnois, Availles-Limouzine, Béthines, Blanzay, Bouresse och Bourg-Archambault. |
| --- | --- |

Adriers, Anché, Angles-sur-l’Anglin, Antigny, Asnières-sur-Blour, Asnois, Availles-Limouzine, Béthines, Blanzay, Bouresse och Bourg-Archambault.

Omedelbart närområde (11)

Rättslig ram:

| | EU-lagstiftning |
| --- | --- |

EU-lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

| | Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området |
| --- | --- |

Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

| | Brigueil-le-Chantre, Brion, Brux, La Bussière, Champagné-le-Sec, Champagné-Saint-Hilaire, Champniers, La Chapelle-Bâton, Chapelle-Viviers, Charroux, Chatain, Château-Garnier, Chaunay, Chauvigny, Civaux, Civray, Coulonges, La Ferrière-Airoux, Fleix, Gençay, Genouillé, Gouex, Haims, L’Isle-Jourdain, Jouhet, Journet, Joussé, Lathus-Saint-Rémy, Lauthiers, Leignes-sur-Fontaine, Lhommaizé, Liglet, Linazay, Lizant, Luchapt, Lussac-les-Châteaux, Magné, Mauprévoir, Mazerolles, Millac, Montmorillon, Moulismes, Moussac, Mouterre-sur-Blourde, Nalliers, Nérignac, Paizay-le-Sec, Payroux, Persac, Pindray, Plaisance, Pressac, Queaux, Romagne, Saint-Gaudent, Saint-Germain, Saint-Laurent-de-Jourdes, Saint-Léomer, Saint-Macoux, Saint-Martin-l’Ars, Saint-Maurice-la-Clouère, Saint-Pierre-de-Maillé, Saint-Pierre-d’Exideuil, Sainte-Radégonde, Saint-Romain, Saint-Savin, Saint-Saviol, Saint-Secondin, Saulgé, Savigné, Sillars, Sommières-du-Clain, Surin, Thollet, La Trimouille, Usson-du-Poitou, Valdivienne, Valence-en-Poitou, Verrières, Le Vigeant, Villemort, Voulême och Voulon. |
| --- | --- |

Brigueil-le-Chantre, Brion, Brux, La Bussière, Champagné-le-Sec, Champagné-Saint-Hilaire, Champniers, La Chapelle-Bâton, Chapelle-Viviers, Charroux, Chatain, Château-Garnier, Chaunay, Chauvigny, Civaux, Civray, Coulonges, La Ferrière-Airoux, Fleix, Gençay, Genouillé, Gouex, Haims, L’Isle-Jourdain, Jouhet, Journet, Joussé, Lathus-Saint-Rémy, Lauthiers, Leignes-sur-Fontaine, Lhommaizé, Liglet, Linazay, Lizant, Luchapt, Lussac-les-Châteaux, Magné, Mauprévoir, Mazerolles, Millac, Montmorillon, Moulismes, Moussac, Mouterre-sur-Blourde, Nalliers, Nérignac, Paizay-le-Sec, Payroux, Persac, Pindray, Plaisance, Pressac, Queaux, Romagne, Saint-Gaudent, Saint-Germain, Saint-Laurent-de-Jourdes, Saint-Léomer, Saint-Macoux, Saint-Martin-l’Ars, Saint-Maurice-la-Clouère, Saint-Pierre-de-Maillé, Saint-Pierre-d’Exideuil, Sainte-Radégonde, Saint-Romain, Saint-Savin, Saint-Saviol, Saint-Secondin, Saulgé, Savigné, Sillars, Sommières-du-Clain, Surin, Thollet, La Trimouille, Usson-du-Poitou, Valdivienne, Valence-en-Poitou, Verrières, Le Vigeant, Villemort, Voulême och Voulon.

Departementet Haute-Vienne – följande kommuner:

| | Aixe-sur-Vienne, Ambazac, Arnac-la-Poste, Augne, Aureil, Azat-le-Ris, Balledent, La Bazeuge, Beaumont-du-Lac, Bellac, Berneuil och Bersac-sur-Rivalier. |
| --- | --- |

Aixe-sur-Vienne, Ambazac, Arnac-la-Poste, Augne, Aureil, Azat-le-Ris, Balledent, La Bazeuge, Beaumont-du-Lac, Bellac, Berneuil och Bersac-sur-Rivalier.

Omedelbart närområde (12)

Rättslig ram:

| | EU-lagstiftning |
| --- | --- |

EU-lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

| | Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området |
| --- | --- |

Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

| | Bessines-sur-Gartempe, Beynac, Les Billanges, Blanzac, Blond, Boisseuil, Bonnac-la-Côte, Bosmie-l’Aiguille, Breuilaufa, Le Buis, Bujaleuf, Burgnac, Bussière-Galant, Les Cars, Chaillac-sur-Vienne, Le Chalard, Châlus, Chamboret, Champagnac-la-Rivière, Champnétery, Champsac, La Chapelle-Montbrandeix, Chaptelat, Château-Chervix, Châteauneuf-la-Forét, Châteauponsac, Le Châtenet-en-Dognon, Cheissoux, Chéronnac, Cieux, Cognac-la-Forêt, Compreignac, Condat-sur-Vienne, Coussac-Bonneval, Couzeix, La Croisille-sur-Briance, La Croix-sur-Gartempe, Cromac, Cussac, Dinsac, Dompierre-les-Églises, Domps, Le Dorat, Dournazac, Droux, Eybouleuf, Eyjeaux, Eymoutiers, Feytiat, Flavignac, Folles, Fromental, Gajoubert, La Geneytouse, Glandon, Glanges, Gorre, Les Grands-Chézeaux, Isle, Jabreilles-les-Bordes, Janailhac, Javerdat, La Jonchère-Saint-Maurice, Jouac, Jourgnac, Ladignac-le-Long, Laurière, Lavignac, Limoges, Linards, Lussac-les-églises, Magnac-Bourg, Magnac-Laval, Mailhac-sur-Benaize, Maisonnais-sur-Tardoire, Marval, Masléon, Meilhac, Meuzac, La Meyze, Moissannes, Montrol-Sénard, Mortemart, Nantiat, Nedde, Neuvic-Entier, Nexon, Nieul, Nouic, Oradour-Saint-Genest, Oradour-sur-Glane, Oradour-sur-Vayres, Pageas, Le Palais-sur-Vienne, Panazol, Pensol, Peyrat-de-Bellac, Peyrat-le-Château, Peyrilhac, Pierre-Buffière, La Porcherie, Rancon, Razès, Rempnat, Rilhac-Lastours, Rilhac-Rancon, Rochechouart, La Roche-l’Abeille, Royères och Roziers-Saint-Georges. |
| --- | --- |

Bessines-sur-Gartempe, Beynac, Les Billanges, Blanzac, Blond, Boisseuil, Bonnac-la-Côte, Bosmie-l’Aiguille, Breuilaufa, Le Buis, Bujaleuf, Burgnac, Bussière-Galant, Les Cars, Chaillac-sur-Vienne, Le Chalard, Châlus, Chamboret, Champagnac-la-Rivière, Champnétery, Champsac, La Chapelle-Montbrandeix, Chaptelat, Château-Chervix, Châteauneuf-la-Forét, Châteauponsac, Le Châtenet-en-Dognon, Cheissoux, Chéronnac, Cieux, Cognac-la-Forêt, Compreignac, Condat-sur-Vienne, Coussac-Bonneval, Couzeix, La Croisille-sur-Briance, La Croix-sur-Gartempe, Cromac, Cussac, Dinsac, Dompierre-les-Églises, Domps, Le Dorat, Dournazac, Droux, Eybouleuf, Eyjeaux, Eymoutiers, Feytiat, Flavignac, Folles, Fromental, Gajoubert, La Geneytouse, Glandon, Glanges, Gorre, Les Grands-Chézeaux, Isle, Jabreilles-les-Bordes, Janailhac, Javerdat, La Jonchère-Saint-Maurice, Jouac, Jourgnac, Ladignac-le-Long, Laurière, Lavignac, Limoges, Linards, Lussac-les-églises, Magnac-Bourg, Magnac-Laval, Mailhac-sur-Benaize, Maisonnais-sur-Tardoire, Marval, Masléon, Meilhac, Meuzac, La Meyze, Moissannes, Montrol-Sénard, Mortemart, Nantiat, Nedde, Neuvic-Entier, Nexon, Nieul, Nouic, Oradour-Saint-Genest, Oradour-sur-Glane, Oradour-sur-Vayres, Pageas, Le Palais-sur-Vienne, Panazol, Pensol, Peyrat-de-Bellac, Peyrat-le-Château, Peyrilhac, Pierre-Buffière, La Porcherie, Rancon, Razès, Rempnat, Rilhac-Lastours, Rilhac-Rancon, Rochechouart, La Roche-l’Abeille, Royères och Roziers-Saint-Georges.

Omedelbart närområde (13)

Rättslig ram:

| | EU-lagstiftning |
| --- | --- |

EU-lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

| | Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området |
| --- | --- |

Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

| | Saillat-sur-Vienne, Saint-Amand-le-Petit, Saint-Amand-Magnazeix, Sainte-Anne-Saint-Priest, Saint-Auvent, Saint-Bazile, Saint-Bonnet-Briance, Saint-Bonnet-de-Bellac, Saint-Brice-sur-Vienne, Saint-Cyr, Saint-Denis-des-Murs, Saint-Gence, Saint-Genest-sur-Roselle, Saint-Georges-les-Landes, Saint-Germain-les-Belles, Saint-Gilles-les-Foréts, Saint-Hilaire-Bonneval, Saint-Hilaire-la-Treille, Saint-Hilaire-les-Places, Saint-Jean-Ligoure, Saint-Jouvent, Saint-Julien-le-Petit, Saint-Junien, Saint-Junien-les-Combes, Saint-Just-le-Martel, Saint-Laurent-les-églises, Saint-Laurent-sur-Gorre, Saint-Léger-la-Montagne, Saint-Léger-Magnazeix, Saint-Léonard-de-Noblat, Sainte-Marie-de-Vaux, Saint-Martial-sur-Isop, Saint-Martin-de-Jussac, Saint-Martin-le-Mault, Saint-Martin-le-Vieux, Saint-Martin-Terressus, Saint-Mathieu, Saint-Maurice-les-Brousses, Saint-Méard, Saint-Ouen-sur-Gartempe, Saint-Pardoux-le-Lac, Saint-Paul, Saint-Priest-Ligoure, Saint-Priest-sous-Aixe, Saint-Priest-Taurion, Saint-Sornin-la-Marche, Saint-Sornin-Leulac, Saint-Sulpice-Laurière, Saint-Sulpice-les-Feuilles, Saint-Sylvestre, Saint-Victurnien, Saint-Vitte-sur-Briance, Saint-Yrieix-la-Perche, Saint-Yrieix-sous-Aixe, Les Salles-Lavauguyon, Sauviat-sur-Vige, Séreilhac, Solignac, Surdoux, Sussac, Tersannes, Thouron, Val d’Issoire, Val-d’Oire-et-Gartempe, Vaulry, Vayres, Verneuil-Moustiers, Verneuil-sur-Vienne, Veyrac, Vicq-sur-Breuilh, Videix, Le Vigen och Villefavard. |
| --- | --- |

Saillat-sur-Vienne, Saint-Amand-le-Petit, Saint-Amand-Magnazeix, Sainte-Anne-Saint-Priest, Saint-Auvent, Saint-Bazile, Saint-Bonnet-Briance, Saint-Bonnet-de-Bellac, Saint-Brice-sur-Vienne, Saint-Cyr, Saint-Denis-des-Murs, Saint-Gence, Saint-Genest-sur-Roselle, Saint-Georges-les-Landes, Saint-Germain-les-Belles, Saint-Gilles-les-Foréts, Saint-Hilaire-Bonneval, Saint-Hilaire-la-Treille, Saint-Hilaire-les-Places, Saint-Jean-Ligoure, Saint-Jouvent, Saint-Julien-le-Petit, Saint-Junien, Saint-Junien-les-Combes, Saint-Just-le-Martel, Saint-Laurent-les-églises, Saint-Laurent-sur-Gorre, Saint-Léger-la-Montagne, Saint-Léger-Magnazeix, Saint-Léonard-de-Noblat, Sainte-Marie-de-Vaux, Saint-Martial-sur-Isop, Saint-Martin-de-Jussac, Saint-Martin-le-Mault, Saint-Martin-le-Vieux, Saint-Martin-Terressus, Saint-Mathieu, Saint-Maurice-les-Brousses, Saint-Méard, Saint-Ouen-sur-Gartempe, Saint-Pardoux-le-Lac, Saint-Paul, Saint-Priest-Ligoure, Saint-Priest-sous-Aixe, Saint-Priest-Taurion, Saint-Sornin-la-Marche, Saint-Sornin-Leulac, Saint-Sulpice-Laurière, Saint-Sulpice-les-Feuilles, Saint-Sylvestre, Saint-Victurnien, Saint-Vitte-sur-Briance, Saint-Yrieix-la-Perche, Saint-Yrieix-sous-Aixe, Les Salles-Lavauguyon, Sauviat-sur-Vige, Séreilhac, Solignac, Surdoux, Sussac, Tersannes, Thouron, Val d’Issoire, Val-d’Oire-et-Gartempe, Vaulry, Vayres, Verneuil-Moustiers, Verneuil-sur-Vienne, Veyrac, Vicq-sur-Breuilh, Videix, Le Vigen och Villefavard.

Länk till produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-1db0da02-46fc-4e90-95af-b544f83dd5cd

---

(1)  EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 27.7.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 264/63 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 264/63

---

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2023/C 264/11)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”Requeijão da Madeira”

EU-nr: PGI-PT-02831 – 6 mars 2022

SUB ( ) SGB (X)

1.   Namn [på SUB eller SGB]

”Requeijão da Madeira”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Portugal

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1.   Produkttyp

Produkttyp

Klass 1.4 Andra produkter från djur (ägg, honung, diverse mjölkprodukter utom smör etc.)

3.2.   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

”Requeijão da Madeira” är en färsk mjölkprodukt som härrör från utfällning genom upphettning av helmjölk eller skummjölk från kor på ön Madeira, som först har koagulerats genom naturlig acidifiering genom inverkan av inhemska mjölksyrebakterier som utvecklas i obehandlad mjölk. Inga typer av löpe, jäsningsmikroorganismer eller surgörande medel tillsätts. Enbart salt tillsätts, och produkten genomgår ingen lagringsprocess, i enlighet med den traditionella madeiranska framställningsmetoden.

Fysikalisk-kemiska egenskaper:

Produkten är en färsk produkt vars opressade massa formas i bomullsdukar som pressas samman till vad som lokalt kallas pães (limpor) eller bolas (bollar) av requeijão, och som kan variera i vikt (men väger mindre än 10 kg) och förpackas hela eller som portionsbitar på förseglade plastbrickor eller i plastpåsar. Den kan också formas i ostformar eller multiformar, vilket gör att vasslen rinner av, innan den förpackas i separata behållare med olika volym (mellan 100 g och 500 g), som också förseglas.

pães

bolas

requeijão

Fukthalten kan variera mellan 52 % (när den är sammanpressad) och 66 % (när den formats), och den är lätt syrlig (pH-värde mellan 5,6 och 6,2).

Den innehåller höga halter av följande:

| | Protein: vanligtvis över 15 %. |
| --- | --- |

Protein: vanligtvis över 15 %.

| | Fett: upp till 16 %. |
| --- | --- |

Fett: upp till 16 %.

| | Aska: över 1,8 %. |
| --- | --- |

Aska: över 1,8 %.

| | Sockerarter: mellan 2 % och 3 %. Den |
| --- | --- |

Sockerarter: mellan 2 % och 3 %. Den

| | har en salthalt på mellan 0,2 % och 0,3 %. |
| --- | --- |

har en salthalt på mellan 0,2 % och 0,3 %.

Dessa halter kan variera under årets lopp på grund av naturliga variationer i sammansättningen av den komjölk som produceras på ön, och fetthalten kan vara lägre om den obehandlade mjölken som används har skummats.

Organoleptiska egenskaper

Färgen kan vara intensiv och mer eller mindre matt och varierar mellan kalkvit och något gulaktig.

Konsistensen varierar från krämig och slät till relativt klimpig och tät, med en del sprickor eller hål. Den är ofta ganska fast, så den kan skäras upp innan den förpackas, men om den formats i ostformar eller på brickor för separat förpackning är den fuktigare och mindre fast. Den har låg till medelhög kohesion, adhesion och hårdhet samt normal knaprighet och elasticitet.

Den har en mjölkaktig, smörig doft med söta, fruktiga inslag. Också smaken är mjölkaktig och behaglig, något smörig och/eller söt, med mild syrlighet och normal salthalt. Både doft och smak är av normal intensitet.

3.3.   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Den råvara som huvudsakligen används för att framställa ”Requeijão da Madeira” är komjölk från ön, som idag främst produceras av kommersiella företag. Holstein-Frisisk nötboskap är den ras som främst används för mjölkproduktion.

På Madeira blir det ofta brist på fiberrikt foder (halm, hö och ensilage), som är en viktig del av mjölkkornas kost, och foderblandningar, som behövs under kornas olika tillväxtstadier, vilket innebär att lokala uppfödare ofta tvingas köpa dessa produkter på gemenskapsmarknaden.

Lokala jordbruksbaserade biprodukter används när dessa finns tillgängliga, t.ex. potatis eller sötpotatisskott, sockerrörsstrån, bananblad och sockerrörs-, äpple- eller kornbagass, som uppfödare köper eller hämtar från jordbrukare och den traditionella jordbruksindustrin och använder som kompletteringsfoder eller bäddar för djuren. Det är bara på de få familjejordbruk som fortsätter att hålla madeiransk blandrasboskap som djuren fortfarande utfodras med vilda växter, vinblad och andra skörderester från gården.

3.4.   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Produktionen av komjölk och bearbetningen av mjölken för att framställa ”Requeijão da Madeira” måste äga rum i det avgränsade geografiska området.

3.5.   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

På den lokala detaljhandelsmarknaden säljs produkten i enskild förpackning, oftast förseglad. Den kan också säljas som skivor eller portionsbitar av pão de requeijão (limpa) som förpackats i påsar eller på brickor som täckts med film av livsmedelskvalitet.

pão de requeijão

Hela pães de requeijão (limpor) säljs främst till lokala konditorier och cateringföretag som bakar traditionella och madeiranska kakor och andra konditorivaror.

pães de requeijão

All förpackning av ”Requeijão da Madeira” – oavsett form – äger rum på ön Madeira för att undvika risken för kontaminering eller försämring av den färska produkten, som framställs av naturligt syrad obehandlad mjölk, helmjölk eller skummjölk från kor, utan några andra konserveringsmedel än salt, och som inte lagras och därför har en begränsad hållbarhetstid och måste hållas kyld vid låga temperaturer (0 oC till 5 oC).

o

o

3.6.   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

–

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Kort beskrivning av det geografiska området

Ön Madeira.

5.   Samband med det geografiska området

Samband med det geografiska området

Sambandet mellan ”Requeijão da Madeira” och det geografiska området grundar sig på särskilda egenskaper som följer av den traditionella madeiranska framställningsprocessen.

För att framställa ”Requeijão da Madeira” ska komjölken som kommer till ostfabrikerna, och som kan ha skummats, snabbt kylas och förvaras i förvaringstemperatur (under 6 oC) under en längre period (över 24 timmar) så att den genom inverkan av inhemska bakterier som omvandlar laktosen till mjölksyra syras på naturlig väg. Mjölken kan också syras med hjälp av mjölksyrebakterier som framställs på plats genom att man tar en liten mängd av den obehandlade mjölk som man fått och placerar den i omgivningstemperaturen under skyddade förhållanden för att påskynda den naturliga syrningsprocessen, och sedan blandar man den med resten av den mjölk som ska bearbetas.

o

I båda fallen är syftet att minska det normala pH-värdet i mjölken (som ligger på 6,6–6,8) till runt 6,0–6,2, vilket anses vara optimalt för att inleda utfällning genom upphettning av den syrade mjölken eller blandningen av syrad mjölk och färskmjölk genom att den gradvis hettas upp under 1,5–2 timmar tills temperaturen når 90–92 oC, vilket leder till koagulering av mjölkproteinerna.

o

Tack vare de sakkunskaper som byggts upp under generationer kan de lokala ostmästarna lätt se när syran nått precis rätt nivå för att man ska börja ”koka upp” mjölken till hög temperatur. De förlitar sig framförallt på det empiriska ”skedtestet”, som innebär att de hettar upp små prover av den syrade mjölken eller blandningen av syrad mjölk och färskmjölk i en metallsked över en öppen låga tills den är tillräckligt sur för att mjölkproteinerna ska fällas ut.

Processen för koagulering med syra eller genom upphettning kräver en lägre syrahalt i mjölken för att kaseinutfällning ska inledas, eftersom gradvis upphettning till över 85–90 °C främjar denaturering av vassleproteiner i mjölken, som koagulerar tillsammans med kaseinet. På så sätt kan man få fram proteinerna och mjölkens andra beståndsdelar från ostmassan som flyter på ytan av vasslen. Dessa samlas antingen ihop och hälls i behållare fodrade med bomullsduk för att göra embrulhos (knyten), som pressas och formas till pães eller bolas, eller används för att fylla ostformar eller multiformar, där de lämnas så att vasslen ska få rinna av och ostmassan stelna innan den förpackas i enskilda förpackningar.

embrulhos

pães

bolas

Den traditionella metoden för att bearbeta komjölk som producerats på ön för att framställa ”Requeijão da Madeira” innebär att

| — | den har särskilda organoleptiska egenskaper, som anges i punkt 3.2, och som ger produkten en angenäm, frisk, mjölkaktig, lätt syrlig (pH-värde på mellan 5,6 och 6,2) och en aningen smörig och fruktig doft och smak, som är mycket välsmakande som den är, |
| --- | --- |

—

den har särskilda organoleptiska egenskaper, som anges i punkt 3.2, och som ger produkten en angenäm, frisk, mjölkaktig, lätt syrlig (pH-värde på mellan 5,6 och 6,2) och en aningen smörig och fruktig doft och smak, som är mycket välsmakande som den är,

| — | produktens sammansättning bevarar merparten av beståndsdelarna i den mjölk som används för att framställa den, och som följd av detta är den rik på protein, fett (om helmjölk används) och aska och innehåller fortfarande en del sockerarter och |
| --- | --- |

—

produktens sammansättning bevarar merparten av beståndsdelarna i den mjölk som används för att framställa den, och som följd av detta är den rik på protein, fett (om helmjölk används) och aska och innehåller fortfarande en del sockerarter och

| — | utöver kasein innehåller den höga koncentrationer av vassleproteiner, som ger den en hög fukthalt (mellan 52 % och 66 %), god förmåga att hålla ihop samt låg smältförmåga, vilket gör det lätt att skära upp den för förtäring som den är eller att förpacka den i portionsbitar, vilket gör att den är idealisk att använda för framställning av Madeiras mest välkända sötsaker, som säljs på kloster, samt moderna bakelser och andra konditorivaror. |
| --- | --- |

—

utöver kasein innehåller den höga koncentrationer av vassleproteiner, som ger den en hög fukthalt (mellan 52 % och 66 %), god förmåga att hålla ihop samt låg smältförmåga, vilket gör det lätt att skära upp den för förtäring som den är eller att förpacka den i portionsbitar, vilket gör att den är idealisk att använda för framställning av Madeiras mest välkända sötsaker, som säljs på kloster, samt moderna bakelser och andra konditorivaror.

Boskapsuppfödning på Madeira sträcker sig tillbaka till tiden när ön först befolkades runt 1425, då boskapen anlände på ön tillsammans med de första bosättarna. De tidigaste hänvisningarna till ostframställning på ön härrör från så sent som slutet av 1700-talet, när säljare gick från dörr till dörr för att sälja ost och smör från färsk komjölk. De räkenskapsböcker över inkomster och utgifter som fördes av öns kloster innehåller också register över inköp av lokalt framställd requeijão för att framställa queijadas (söta mördegsbakelser med ost) och andra typiska sötsaker som framställdes under högtider.

requeijão

queijadas

Enligt nuvarande producenter började deras far- och morföräldrar i de bergsnära områdena i Santo Antonio da Serra, Camacha och Gaula under tidigt 1900-tal att producera färska mjölkprodukter med hjälp av enkla processer som bevarats i århundraden av djuruppfödare och leiteros (dörrförsäljare av obehandlad mjölk) för att göra bruk av mjölk som hade surnat.

leiteros

Ursprungligen framställdes den av vad som gick under namnet soro (vassle) som erhållits från den komjölk som uppfödare tog med sig till mjölkskumningsanläggningar som låg spridda över hela ön så att grädden kunde skummas av, samlas in och skickas iväg för att bli smör för export, i den fabrik som byggts 1895 i Santo da Serra. Soro var det som uppfödarna fick åter och använde som mat för människor eller djur.

soro

Soro

Soro, som i själva verket var skummjölk, surnade naturligt, eftersom den innehöll alla de proteiner och andra beståndsdelar som finns i mjölk. För att göra bruk av den började en del uppfödare att ”koka” den tills det bildades ostmassor, som därefter kunde samlas in och pressas ihop tillsammans i bomullsdukar för att bli till små bolas eller pães som förtärdes inom familjen.

Soro

bolas

pães

Omstruktureringen av mjölkindustrin runt 1936, som följd av nedgången för smörexporten, ledde till att öns mjölkskumningsanläggningar tvingades stänga igen, vilket ledde till att en del producenter började använda helmjölk från kor för att framställa sina pães de requeijão, som utöver att förtäras inom familjen nu också var mycket eftertraktade lokalt. Den traditionella framställningsprocessen fördes vidare från generation till generation av lokala ostmästare innan den förfinades under andra halvan av 1900-talet för att säkerställa efterlevnad med regler och bestämmelser om hantverksmässig ostframställning.

pães de requeijão

Eftersom den ursprungligen framställdes av vad som då gick under namnet soro kallade de lokala ostmästarna sina produkter för requeijão, som är det namn som användes fram till slutet av 1900-talet då de blev tvungna att börja använda uttrycken ”Requeijão Madeirense” eller ”Requeijão da Madeira” för att särskilja den från requeijão från andra platser, som i själva verket är framställd av vassle som härrör från framställningen av flera olika typer av ost.

soro

requeijão

requeijão

På grund av dess kvalitet är ”Requeijão da Madeira” ytterst eftertraktad av konsumenter och av lokala bagare och restaurangägare, antingen för förtäring som den är eller för att användas för att framställa olika traditionella och moderna madeiranska bakelser och andra konditorivaror vars huvudingrediens är ”Requeijão da Madeira”, i synnerhet Madeiras mycket traditionella queijadas. ”Requeijão da Madeira” säljs i specialiserade butiker och på stora återförsäljningsställen på ön Madeira.

queijadas

De senaste åren har produktens anseende bland konditormästare, journalister och studenter inom madeiransk etnografi och kokkonst blivit allt större, vilket framgår av de åtskilliga artiklar i nationell press och andra publikationer som nämner ”Requeijão da Madeira” bl.a. artikeln ”Moro numa ilha subtropical” [Jag bor på en subtropisk ö] av Alexandra Prado Coelho, publicerad i ”Volta às Ilhas” [Runt öarna]-utgåvan av morgontidningen Públicos tidskrift Fugas i maj 2016, artikeln ”Madeira para todos os bolsos” [Madeira oavsett budget] av Tiago Pais, publicerad i morgontidningen Observador i juni 2017, sidan ”Sobremesas e doçaria típica da Madeira” [Typiska desserter och sötsaker på Madeira] publicerad på MadMarket i november 2017 och publikationen ”Gastronomia Tradicional – O Requeijão de massa”, publicerad i april 2017 som del av Madeiras etnografiska museums samling med tidskrifter.

Público

Fugas

Observador

Att osten är så eftertraktad och har så gott anseende beror på önskan att lära sig mer om denna speciella madeiranska produkt, med dess utpräglade organoleptiska egenskaper och unika konsistens som är ett resultat av att ”Requeijão da Madeira” varken är någon vanlig requeijão eller vanlig ost.

requeijão

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

https://tradicional.dgadr.gov.pt/pt/cat/queijos-e-produtos-lacteos/1116-requeijao-da-madeira

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

---

| 27.7.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 264/67 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 264/67

---

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2023/C 264/12)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”Achill Island Sea Salt”

EU-nr: PDO-IE-02652 – 23 december 2020

SUB (X) SGB ( )

1.   Namn [på SUB eller SGB]

”Achill Island Sea Salt”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Irland

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1.   Produkttyp

Produkttyp

Klass 2.6 Salt

3.2.   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

”Achill Island Sea Salt” är namnet på det havssalt som utvinns ur vattnet runt Achill Island, Co. Mayo, Irland. ”Achill Island Sea Salt” har en mjuk, flagnande konsistens, ett kristallvitt utseende och en koncentrerad saltsmak. Det innehåller varken tillsatser eller konserveringsmedel. Den mjuka, flagnande konsistensen gör att saltet lätt bryts ner och smälter in i maten, vilket snabbt förhöjer smaken.

Analysintyget för ”Achill Island Sea Salt” ligger inom ± 20 % av värdena i tabellen nedan:

| Analys av ”Achill Island Sea Salt” |
| --- |
| Ämne | mg/kg |
| As | Arsenik | < 0,01 |
| B | Bor | 6,9 |
| Cd | Kadmium | < 0,040 |
| Ca | Kalcium | 682 |
| Cr | Krom | < 0,20 |
| Co | Kobolt | < 0,050 |
| Cu | Koppar | < 0,10 |
| Fe | Järn | 1,3 |
| Pb | Bly | < 0,050 |
| Mg | Magnesium | 5 690 |
| Mn | Mangan | < 0,10 |
| Ni | Nickel | < 0,20 |
| K | Kalium | 3 000 |
| Se | Selen | < 5,0 |
| Na | Natrium | 364 000 |
| Zn | Zink | 0,86 |

Analys av ”Achill Island Sea Salt”

Ämne

mg/kg

As

Arsenik

< 0,01

B

Bor

6,9

Cd

Kadmium

< 0,040

Ca

Kalcium

682

Cr

Krom

< 0,20

Co

Kobolt

< 0,050

Cu

Koppar

< 0,10

Fe

Järn

1,3

Pb

Bly

< 0,050

Mg

Magnesium

5 690

Mn

Mangan

< 0,10

Ni

Nickel

< 0,20

K

Kalium

3 000

Se

Selen

< 5,0

Na

Natrium

364 000

Zn

Zink

0,86

3.3.   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Naturligt skördat havssalt från Atlanten

3.4.   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Hela förloppet med insamling, avdunstning, kristallisering och torkning genomförs i det avgränsade området under kontrollerade och övervakade former för att garantera enhetlighet och hög kvalitet i slutprodukten.

I produktionsprocesserna ingår följande:

| — | Pumpning av havsvatten från en angiven uppsamlingsplats till en vakuumtank. |
| --- | --- |

—

Pumpning av havsvatten från en angiven uppsamlingsplats till en vakuumtank.

| — | Transport av uppsamlat havsvatten till produktionsanläggningen. |
| --- | --- |

—

Transport av uppsamlat havsvatten till produktionsanläggningen.

| — | Filtrering av havsvatten med hjälp av ett specialanpassat filtreringssystem. |
| --- | --- |

—

Filtrering av havsvatten med hjälp av ett specialanpassat filtreringssystem.

| — | Avdunstning av havsvatten i ett slutet trycksatt system. |
| --- | --- |

—

Avdunstning av havsvatten i ett slutet trycksatt system.

| — | Kristallisering av den koncentrerade saltlösningen i en öppen grund kristalliseringsbassäng. |
| --- | --- |

—

Kristallisering av den koncentrerade saltlösningen i en öppen grund kristalliseringsbassäng.

| — | Skörd av havssaltsflingorna för hand. |
| --- | --- |

—

Skörd av havssaltsflingorna för hand.

| — | Torkning av havssaltsflingorna i ett temperaturreglerat torksystem.
  ”Achill Island Sea Salt” utvinns ur rent havsvatten. Inget ytterligare havssalt eller bergssalt tillsätts under något skede i produktionsprocessen. |
| --- | --- |

—

Torkning av havssaltsflingorna i ett temperaturreglerat torksystem.

”Achill Island Sea Salt” utvinns ur rent havsvatten. Inget ytterligare havssalt eller bergssalt tillsätts under något skede i produktionsprocessen.

3.5.   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Ej tillämpligt

3.6.   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Ej tillämpligt

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Kort beskrivning av det geografiska området

Achill Island är Irlands största ö och ligger utanför västkusten i County Mayo.

Ön är 140 kvadratkilometer stor med en kustlinje på 128 km med koordinaterna 53°57′50,0724′′ N och 10°0′10,9116′′ V.

Ön är 20 km lång i öst-västlig riktning och 18 km lång i nord-sydlig riktning och har en broförbindelse med fastlandet i sydöstra delen av ön, som kallas Achill Sound. Sundets bredd sträcker sig från ca 270 meter i söder till ca 6 km i norr.

5.   Samband med det geografiska området

Samband med det geografiska området

Achill Island omges av Atlanten, som har den högsta salthalten (3,5 %) av alla fem havsbassänger. Vattnet som omger Achill Island har genomgående klassificerats som klass A för skaldjurskvalitet av Sea Fisheries Protection Authority (den irländska skyddsmyndigheten för havsfiske). På grund av sitt lantliga läge påverkas vattnet inte av stora städer eller tung industri. Området där vattnet samlas upp på den måttligt skyddade norra stranden är idealiskt på grund av havsvattnets överlägsna kvalitet och konsistens.

Sea Fisheries Protection Authority

Det havsvatten som används för att utvinna ”Achill Island Sea Salt” samlas upp på öns norra sida vid piren runt Valley med koordinaterna 54°01′21,3′′ (norr) och 9°57′50,9′′ (väst).

Tidvattenströmmarna är relativt låga och nära kusten men ökar dramatiskt utanför kusten när strömmarna i Achill Sound når hastigheter på upp till ca 7 meter per sekund. Tidvattnet är den viktigaste drivkraften för vattencirkulation och vattenutbyte i kustvatten. Tidvattnet längs kusten kommer från en sydlig riktning och strömmar genom Achill Sound till norra sidan av ön. Tidvattenflödets omfattning och hastighet påverkas av tidvattencykeln, som varierar mellan springflod och nipflod (Aqua-Fact, 2003). Tidvattenflödet skapar en jämn fördelning av spårelement som bidrar till mineralinnehållet och därmed till den karakteristiska salta smaken hos ”Achill Island Sea Salt”.

Aqua-Fact

”Achill Island Sea Salt” innehåller inga tillsatser eller konserveringsmedel, och produktionsmetoden gör det möjligt att behålla över 20 spårelement som finns naturligt i havsvattnet. ”Achill Island Sea Salt” är karakteristiskt för sitt ursprung i fråga om smak och utseende, och påverkas av havsvattnets renhet, som har klassificerats som klass A för skaldjurskvalitet av Sea Fisheries Protection Authority, mineralinnehållet samt den tillämpade produktionsmetoden. Havsvattnets mineralinnehåll bidrar till att ge ”Achill Island Sea Salt” dess karakteristiska konsistens och koncentrerade salta smak. ”Achill Island Sea Salt” har ett naturligt rent, kristallvitt utseende. Saltflingornas oregelbundna form, olika storlek och mjuka konsistens beror på skördeprocessen för havssalt, där havsvattnet långsamt avdunstar under värme, vilket gör att havssaltsflingorna kristalliseras. Denna process utförs av utbildade salttillverkare som ser till att saltet håller högsta kvalitet och använder sin kunskap om rätt tid och temperatur för att ge saltet dess unika form och konsistens. Dessutom kräver reningen av havssaltsflingorna omsorg och skicklighet för att garantera att flingornas konsistens bibehålls. Varje anställd genomgår utbildning för att säkerställa att saltflingorna har rätt konsistens, storlek och form. Detta lär sig personalen som en del av ett utbildningsprogram, som inkluderar praktiska demonstrationer av hur havssaltet ska renas, och korrekt temperatur- och tidsreglering, vilket är centralt för att få de önskade havssaltsflingorna. Personalen får också se exempel på korrekt och felaktig konsistens och storlek på flingorna under hela utbildningen. All personal följer standardrutinerna för att garantera jämn kvalitet i alla avseenden.

Sea Fisheries Protection Authority

Historiskt sett skördades och utvanns havssalt på Achill Island fram till slutet av 1800-talet, vilket framgår av Mackenzies A Maritime Survey of Ireland från 1776 och Balds Map of Achill Island från 1809, där ”Salt Point” och ”Salt Pans” är tydligt markerade i Polranny vid Achill Sound. Man tror att saltproduktionen upphörde i början av 1800-talet av flera olika skäl, främst en kombination av livsmedelsbrist och den stora tillgången på billigare, industriellt framställt salt.

A Maritime Survey of Ireland

Map of Achill Island

Havet har varit livsnerven i samhället på Achill Island i generationer. De rika fiskevattnen försörjde lokalbefolkningen och gav människorna ett levebröd och ett sätt att leva. Salt, som är ett naturligt konserveringsmedel, var en viktig ingrediens i fiskeindustrin eftersom det möjliggjorde konservering, lagring och konsumtion.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

https://www.gov.ie/pdf/?file=https://assets.gov.ie/100780/7edb4c2b-0763-4bb7-bb9d-5051d5cefb8b.pdf#page=null

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

---

Rättelser

| 27.7.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 264/70 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 264/70

---

Rättelse till Öppen förslagsinfordran – GP/DVQ/ReferNet_FPA/001/23 ReferNet – Cedefops europeiska nätverk för sakkunskap om yrkesutbildning

(
  Europeiska unionens officiella tidning C 243 av den 10 juli 2023
  )

(2023/C 264/13)

Sidan 8, punkten 4 om tidsfrist

I stället för:

”Ansökningar om ramavtal om partnerskap och särskild överenskommelse för handlingsplanen ReferNet 2024 ska lämnas in senast den 22 september 2023.”

ska det stå:

”Ansökningar om ramavtal om partnerskap och särskild överenskommelse för handlingsplanen ReferNet 2024 ska lämnas in senast den 6 oktober 2023.”.

Sidan 8, punkten 5 om mer information

I stället för:

”Utförliga anvisningar till förslagsinfordran och ansökningsblankett med bilagor kommer från och med den 10 juli 2023 att finnas på Cedefops webbplats:

http://www.cedefop.europa.eu/about-cedefop/public-procurement”

ska det stå:

”Utförliga anvisningar till förslagsinfordran och ansökningsblankett med bilagor tillgängliggjordes den 10 juli 2023 på Cedefops webbplats:

http://www.cedefop.europa.eu/about-cedefop/public-procurement”.

---