# Euroopa Liidu C 211/2023

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 211 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 66. aastakäik16. juuni 2023 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 211

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

66. aastakäik16. juuni 2023

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 211/01 | Komisjoni teatis, milles käsitletakse teatavate ELi taksonoomiamääruse õigusnormide tõlgendamist ja rakendamist ning seoseid jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamise määrusega | 1 |
| 2023/C 211/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.11107 – EDF / SEKG / NEBRAS / QUWATT / SCE-QUVVAT) (
  1
  ) | 6 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2023/C 211/01

Komisjoni teatis, milles käsitletakse teatavate ELi taksonoomiamääruse õigusnormide tõlgendamist ja rakendamist ning seoseid jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamise määrusega

1

2023/C 211/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.11107 – EDF / SEKG / NEBRAS / QUWATT / SCE-QUVVAT) (
  1
  )

1

6

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 211/03 | Euro vahetuskurss — 15. juuni 2023 | 7 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2023/C 211/04 | Kokkuvõte Euroopa Komisjoni otsustest, millega lubatakse kasutamiseks turule lasta ja/või kasutada aineid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist) (REACH) XIV lisas
  (Avaldatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006
  artikli 64 lõikele 9)

   (
  1
  ) | 8 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2023/C 211/03

Euro vahetuskurss — 15. juuni 2023

7

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2023/C 211/04

Kokkuvõte Euroopa Komisjoni otsustest, millega lubatakse kasutamiseks turule lasta ja/või kasutada aineid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist) (REACH) XIV lisas
  (Avaldatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006
  artikli 64 lõikele 9)

   (
  1
  )

(Avaldatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006

artikli 64 lõikele 9)

1

8

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 211/05 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 9 |

V   Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2023/C 211/05

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

9

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 16.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 211/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 211/1

---

KOMISJONI TEATIS,

milles käsitletakse teatavate ELi taksonoomiamääruse õigusnormide tõlgendamist ja rakendamist ning seoseid jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamise määrusega

(2023/C 211/01)

Käesolevate korduma kippuvate küsimustega (KKK) soovitakse ettevõtjatele selgitada, kuidas neil tuleks tõlgendada nõudeid, millega tagatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/852 (1) (edaspidi „taksonoomiamäärus“) artikli 18 kohaste minimaalsete kaitsemeetmete täitmine. Samuti soovitakse käesoleva dokumendiga selgitada taksonoomiaga kooskõlas olevasse majandustegevusse ja varasse tehtud investeeringute liigitust määruse (EL) 2019/2088 (2) (edaspidi „jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamise määrus“) alusel.

Käesolevas dokumendis käsitletud korduma kippuvates küsimustes selgitatakse kohaldatavates õigusaktides juba sisalduvaid sätteid. Nendega ei laiendata mingil viisil sellistest õigusaktidest tulenevaid õigusi ja kohustusi ega kehtestata asjaomastele ettevõtjatele ja pädevatele asutustele mingeid lisanõudeid. Korduma kippuvate küsimuste eesmärk on üksnes aidata finants- ja mittefinantsettevõtjaid asjakohaste õigusnormide rakendamisel. Liidu õiguse siduva tõlgendamise pädevus on ainult Euroopa Liidu Kohtul. Käesolevas teatises väljendatud seisukohad ei mõjuta seisukohti, mille Euroopa Komisjon võib võtta liidu ja liikmesriikide kohtutes.

Sisukord

| ELi taksonoomiamääruse kohased minimaalsed kaitsemeetmed | 2 |
| --- | --- |

| 1. | Mis roll on minimaalsetel kaitsemeetmetel ELi taksonoomiamääruses? | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Kuidas on minimaalsed kaitsemeetmed määratletud ELi taksonoomiamääruse artiklis 18? | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Mida ettevõtjatelt taksonoomiamääruse artikli 18 täitmiseks põhiliselt oodatakse? | 3 |
| --- | --- | --- |

3.

| Koostoime jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamise määrusega | 5 |
| --- | --- |

| 4. | Kas taksonoomiaga kooskõlas olevad investeeringud liigituvad jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamise määruse kohaselt jätkusuutlikeks investeeringuteks? | 5 |
| --- | --- | --- |

4.

ELi taksonoomiamääruse kohased minimaalsed kaitsemeetmed

1.   Mis roll on minimaalsetel kaitsemeetmetel ELi taksonoomiamääruses?

Taksonoomiamääruse kohaselt saab majandustegevuse liigitada keskkonnasäästlikuks üksnes juhul, kui see toimub artiklis 18 sätestatud minimaalseid kaitsemeetmeid järgides ja vastab muudele artikli 3 nõuetele (3). See on kooskõlas nii põhimõtetega, mis on sätestatud Euroopa sotsiaalõiguste sambas, et toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, kui ka asjaomaste rahvusvaheliste miinimumnõuetega inimõiguste ja töötajate õiguste valdkonnas.

Minimaalsed kaitsemeetmed on seega taksonoomia lahutamatu osa ja üks neljast artiklis 3 sätestatud kriteeriumist, mis peab olema täidetud, et majandustegevust saaks käsitada keskkonnasäästlikuna. Minimaalsed kaitsemeetmed on taksonoomia raamistikku lisatud selleks, et ettevõtjad, kelle majandustegevust käsitatakse taksonoomiaga kooskõlas olevana, järgiksid teatavaid minimaalseid sotsiaal- ja juhtimisalaseid nõudeid.

Teisisõnu soovitakse taksonoomiamääruse kohaste minimaalsete kaitsemeetmetega hoida ära sellise tegevuse või investeeringu käsitamist kestlikuna, mille puhul rikutakse peamisi sotsiaalpõhimõtteid või inimõigusi või töötajate õigusi või mis ei ole kooskõlas vastutustundliku äritegevuse miinimumnõuetega.

2.   Kuidas on minimaalsed kaitsemeetmed määratletud ELi taksonoomiamääruse artiklis 18?

Taksonoomiamääruse artiklis 18 on minimaalsetele kaitsemeetmetele kehtestatud konkreetsed nõuded, mis on seotud vastutustundliku äritegevuse rahvusvaheliste nõuetega (artikli 18 lõige 1) ja jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamise määruse (4) põhimõttega „ei kahjusta oluliselt“ (artikli 18 lõige 2).

Artikli 18 lõike 1 kohaselt käsitatakse minimaalsete kaitsemeetmetena hoolduskohustus- ja parandusmeetmeid, mida majandustegevust viljelev ettevõtja rakendab selleks, et tagada kooskõla OECD suunistega rahvusvahelistele ettevõtjatele (OECD MNEs) ning ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetega
  (UNGP). Viimased hõlmavad põhimõtteid ja õigusi, mis on sätestatud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsioonis (5) nimetatud kümnest põhikonventsioonis kaheksas ning rahvusvahelises inimõiguste koodeksis (6).

OECD suunistesse rahvusvahelistele ettevõtjatele on koondatud kõik vastutustundliku äritegevuse ja tarneahela vastutustundliku juhtimise teemavaldkonnad. Samuti soovitatakse suunistes, et ettevõtjad kohaldaksid head ühingujuhtimise tava (7), mis on esitatud OECD äriühingute üldjuhtimise põhimõtetes.

ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetes on i) esitatud ettevõtjate tegevusnõuded inimõiguste rikkumise vältimiseks ning ii) käsitletud kõiki ohte, mis võivad tekkida, kui ettevõtjad viljelevad majandustegevust. Ettevõtjate kohustus austada inimõigusi hõlmab vähemalt selliste rahvusvaheliselt tunnustatud õiguste austamist, mis on sätestatud kümnest ILO põhikonventsioonis kaheksas ning rahvusvahelises inimõiguste koodeksis.

Artikli 18 lõikes 2 on sätestatud otsene seos jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamise määruse artikli 2 punktis 17 nimetatud põhimõttega „ei kahjusta oluliselt“. See tagab, et minimaalsed sotsiaalnõuded määratakse kindlaks Euroopa tasandil ja on Euroopa õigusaktides ühtsed.

Jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamise määruses nimetatud põhimõtet „ei kahjusta oluliselt“ on täpsustatud delegeeritud määruses (EL) 2022/1288, mille Euroopa Komisjon võttis vastu 2022. aasta aprillis. Kõnealuse määruse kohaselt tuleb jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamise määruses nimetatud põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ rakendamiseks lisaks andmete avaldamisele selle kohta, kas kestlik investeering on kooskõlas OECD MNEsiga ja UNGPga, võtta arvesse loetletud negatiivse mõju näitajaid. Euroopa Komisjon leiab, et taksonoomiamääruse artikli 18 lõike 2 puhul tuleb minimaalsete kaitsemeetmete ja jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamise määruses nimetatud põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ vahelise seose all vähemalt mõista jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamise määruse delegeeritud määruse (8) I lisa tabelis 1 loetletud sotsiaalsete ja töötajatega seotud küsimuste, inimõiguste austamise ning korruptsiooni- ja altkäemaksuvastase võitlusega seotud põhilisi negatiivse mõju näitajaid.

| Tabeli 1 kestlikkusele avalduva negatiivse mõju näitaja | Mõõtühik |
| --- | --- |
| ÜRO üleilmse kokkuleppe põhimõtete ning rahvusvahelisi ettevõtteid käsitlevate Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) suuniste rikkumine | Selliste investeeringute osakaal, mis on tehtud investeerimisobjektiks olevatesse äriühingutesse, mis on olnud seotud ÜRO üleilmse kokkuleppe põhimõtete või rahvusvahelisi ettevõtteid käsitlevate OECD suuniste rikkumisega |
| Puuduvad menetlused ja vastavuskontrolli-mehhanismid, et jälgida vastavust ÜRO üleilmse kokkuleppe põhimõtetele ja rahvusvahelisi ettevõtteid käsitlevatele OECD suunistele | Selliste investeeringute osakaal, mis on tehtud investeerimisobjektiks olevatesse äriühingutesse, kus puuduvad strateegiad, et jälgida vastavust ÜRO üleilmse kokkuleppe põhimõtetele või rahvusvahelisi ettevõtteid käsitlevatele OECD suunistele, või kaebuste menetlemise mehhanismid, et menetleda ÜRO üleilmse kokkuleppe põhimõtete või rahvusvahelisi ettevõtteid käsitlevate OECD suuniste rikkumisi |
| Korrigeerimata sooline palgalõhe | Investeerimisobjektiks olevate äriühingute keskmine korrigeerimata sooline palgalõhe |
| Juhtorganite sooline mitmekesisus | Juhtorganite nais- ja meesliikmete keskmine suhtarv investeerimisobjektiks olevates äriühingutes, väljendatuna protsendina kõigist juhtorgani liikmetest |
| Kokkupuude vastuoluliste relvadega (jalaväe vastased miinid, kobarlahingumoon, keemia- ja bioloogilised relvad) | Selliste investeeringute osakaal, mis on tehtud investeerimisobjektiks olevatesse äriühingutesse, mis on seotud vastuoluliste relvade tootmise või müügiga |

Tabeli 1 kestlikkusele avalduva negatiivse mõju näitaja

Mõõtühik

ÜRO üleilmse kokkuleppe põhimõtete ning rahvusvahelisi ettevõtteid käsitlevate Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) suuniste rikkumine

Selliste investeeringute osakaal, mis on tehtud investeerimisobjektiks olevatesse äriühingutesse, mis on olnud seotud ÜRO üleilmse kokkuleppe põhimõtete või rahvusvahelisi ettevõtteid käsitlevate OECD suuniste rikkumisega

Puuduvad menetlused ja vastavuskontrolli-mehhanismid, et jälgida vastavust ÜRO üleilmse kokkuleppe põhimõtetele ja rahvusvahelisi ettevõtteid käsitlevatele OECD suunistele

Selliste investeeringute osakaal, mis on tehtud investeerimisobjektiks olevatesse äriühingutesse, kus puuduvad strateegiad, et jälgida vastavust ÜRO üleilmse kokkuleppe põhimõtetele või rahvusvahelisi ettevõtteid käsitlevatele OECD suunistele, või kaebuste menetlemise mehhanismid, et menetleda ÜRO üleilmse kokkuleppe põhimõtete või rahvusvahelisi ettevõtteid käsitlevate OECD suuniste rikkumisi

Korrigeerimata sooline palgalõhe

Investeerimisobjektiks olevate äriühingute keskmine korrigeerimata sooline palgalõhe

Juhtorganite sooline mitmekesisus

Juhtorganite nais- ja meesliikmete keskmine suhtarv investeerimisobjektiks olevates äriühingutes, väljendatuna protsendina kõigist juhtorgani liikmetest

Kokkupuude vastuoluliste relvadega (jalaväe vastased miinid, kobarlahingumoon, keemia- ja bioloogilised relvad)

Selliste investeeringute osakaal, mis on tehtud investeerimisobjektiks olevatesse äriühingutesse, mis on seotud vastuoluliste relvade tootmise või müügiga

3.   Mida ettevõtjatelt taksonoomiamääruse artikli 18 täitmiseks põhiliselt oodatakse?

Ettevõtjad, kes teatavad oma tegevuse kooskõlast taksonoomiamäärusega, peavad hindama, kas nad täidavad artikli 18 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõudeid minimaalsete kaitsemeetmete kohta.

Artikli 18 lõike 1 kohaselt peavad ettevõtjad selleks, et nende majandustegevust käsitataks taksonoomiamäärusega kooskõlas olevana, rakendama hoolsuskohustus- ja parandusmeetmeid, mis tagavad kooskõla vastutustundliku äritegevuse nõuetega, mida on nimetatud OECD suunistes rahvusvahelistele ettevõtjatele ning ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetes (vt küsimus 2). Mõlemas nimetatud tekstis on üksikasjalikult selgitatud, kuidas neid põhimõtteid ja hoolsuskohustust tuleks rakendada.

Artikli 18 lõike 1 keskne nõue on, et ettevõtja peab rakendama nõuetekohaseid menetlusi, sealhulgas menetlusi, mille eesmärk on pidavalt teha kindlaks oma tegevusest, tarneahelatest või ärisuhetest tulenev oluline tegelik või võimalik kahjulik mõju, seda vältida või leevendada või see heastada, et ettevõtja tegevus toimub kooskõlas nende nõuetega.

Mõnikord ei suuda ettevõtja teatavate ohtudega arvestada või teatavat kahjulikku mõju ära hoida, kuigi ta rakendab kõiki asjakohaseid menetlusi. See ei tähenda tingimata, et ettevõtja ei järgi minimaalseid kaitsemeetmeid, kuid selleks peab ta olema selgelt teatanud sellisest võimalikust mõjust ja selgitanud, mida ta on teinud selle kindlakstegemiseks, vältimiseks, leevendamiseks ja heastamiseks ning miks tal ei õnnestunud seda ära hoida. Tõdetakse, et teatavatel juhtudel ei pruugi ettevõtjal mõistlikest hoolsuskohustuse meetmetest hoolimata olla võimalik vältida, peatada või leevendada kahjulikku mõju, mis lähtub tema tarneahelast.

Artikli 18 lõike 2 kohaselt tuleb ettevõtjal nende hoolsuskohustus- ja parandusmenetluste raames võtta arvesse jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamise määruse sotsiaalsete ja töötajatega seotud küsimuste, inimõiguste austamise ning korruptsiooni- ja altkäemaksuvastase võitlusega seotud põhilisi negatiivse mõju näitajaid, millele on osutatud küsimuses 2 (9).

Ainus artikli 18 lõike 2 alla kuuluv küsimus, mida ei ole praegu artikli 18 lõikes 1 selge sõnaga käsitletud, on põhiline negatiivne mõju, mis tuleneb kokkupuutest vastuoluliste relvadega, mis on määratletud jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamise määruse delegeeritud määruses (10) (jalaväe vastased miinid, kobarlahingumoon, keemia- ja bioloogilised relvad). Artikli 18 lõike 2 kohaselt peab ettevõtja tagama, et tema hoolsuskohustus- ja parandusmeetmed võimaldavad teha kindlaks tegeliku või võimaliku kokkupuute vastuoluliste relvade tootmise või müügiga, seda kokkupuudet vältida või leevendada või selle heastada.

Peale eespool kirjeldatud artikli 18 lõike 2 sätete ei käsitleta taksonoomiamääruses mitte kuskil relvade või kaitsealase varustuse või tehnoloogia arvessevõtmist minimaalsete kaitsemeetmete hindamisel. Nagu on märgitud komisjoni teatise eelnõus ELi taksonoomia kliimaalase delegeeritud õigusakti teatavate õigusnormide tõlgendamise ja rakendamise kohta (11), tunnistab komisjon vajadust tagada kõigile strateegilistele sektoritele, sealhulgas kaitsetööstusele, juurdepääs rahastusele ja investeeringutele, kaasa arvatud erasektori rahastusele ja investeeringutele. Samuti tunnistatakse kaitsetööstuse suurt panust liidu vastupanuvõimesse ja julgeolekusse ning seega ka rahu ja sotsiaalse kestlikkuse tagamisse (12).

Jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamise määruse sotsiaalsete ja töötajatega seotud küsimuste, inimõiguste austamise ning korruptsiooni- ja altkäemaksuvastase võitlusega seotud põhiliste negatiivse mõju näitajate loetelu võib jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamise määruse delegeeritud määruse läbivaatamise korral tulevikus muutuda. Artikli 18 lõike 2 kohaselt tuleb ettevõtjal võtta arvesse mis tahes küsimust, mida tulevikus võidakse jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamise määruse negatiivse mõju näitajates käsitleda.

Äriühingute kestlikkusaruandluse direktiivi (13) kohane aruandlus aitab ettevõtjal hinnata oma vastavust artikli 18 nõuetele ning investoril saada investeerimisobjektiks olevalt ettevõtjalt vajaliku teabe (14). Kuna ELi taksonoomiamääruse artikliga 18 ei nõuta täiendava teabe avaldamist, ei dubleeri see äriühingute kestlikkusaruandluse direktiivi aruandlusnõudeid.

Kasutajatel on võimalik saada hea tava kohta täiendavaid mitteametlikke nõuandeid 2022. aasta oktoobris avaldatud kestliku rahanduse platvormi lõpparuandest minimaalsete kaitsemeetmete kohta.

Koostoime jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamise määrusega

4.   Kas taksonoomiaga kooskõlas olevad investeeringud liigituvad jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamise määruse kohaselt jätkusuutlikeks investeeringuteks?

Taksonoomiamääruse põhjenduses 19 on selgitatud, et jätkusuutlikud investeeringud jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamise määruse tähenduses hõlmavad investeeringuid keskkonnasäästlikku majandustegevusse taksonoomiamääruse tähenduses.

Määratledes majandustegevuse keskkonnasäästlikuna käsitamise tingimused, luuakse artikli 18 lõikega 2 taksonoomiamääruse ja jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamise määruse vahel seos ühe taksonoomiamääruse nõude – kohustus järgida minimaalseid kaitsemeetmeid – kaudu. Vastavalt küsimustes 1 ja 2 antud suunistele loetakse põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ sotsiaalsed kriteeriumid täidetuks ettevõtja puhul, kes teatab, et tema majandustegevus on ELi taksonoomia kohaselt keskkonnasäästlik.

Vastavalt küsimustes 1 ja 2 antud suunistele loetakse ka jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamise määruse põhimõte „ei kahjusta oluliselt“ ja nõue tagada, et investeerimisobjektiks olev ettevõtja järgib head ühingujuhtimise tava, täidetuks investeeringute puhul, mis on tehtud taksonoomiaga kooskõlas olevasse majandustegevusse, sest sellised investeeringud vastavad taksonoomia minimaalsetele kaitsemeetmetele. Jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamise määruse artikli 2 punktis 17 osutatud neli hea juhtimistava kriteeriumi (tugeva juhtimisstruktuur, head töösuhted, töötajate tasustamine ja maksukohustuste täitmine (15)) võib lugeda määruse (EL) 2020/852 artiklis 18 osutatud sätete tulemusena täidetuks.

Seega võib selliseid investeeringuid taksonoomiaga kooskõlas olevasse keskkonnasäästlikusse majandustegevusse lugeda jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamise määruse tootetasandi avalikustamisnõuete raames automaatselt jätkusuutlikeks investeeringuteks. See tähendab, et asjaomasesse majandustegevusse tehtud investeeringuid võib lugeda jätkusuutlikeks investeeringuteks.

Kui aga finantsturu osaline investeerib mõnel määral taksonoomiaga kooskõlas olevasse ettevõtjasse rahastamisvahendi kaudu, mille puhul ei ole täpsustatud, kuidas tulu, näiteks omakapitali või laenukapitali kasutatakse, tuleb tal jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamise määruse kohaselt kontrollida ka muid andmeid, et kogu sellesse ettevõtjasse tehtud investeeringut saaks lugeda jätkusuutlikuks. Seega peab finantsturu osaline veel: i) kontrollima, kas ettevõtja ülejäänud majandustegevus järgib jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamise määruses nimetatud põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ keskkonnanõudeid, ning ii) hindama, kas ettevõtja panus keskkonnaeesmärkide saavutamisse on tema arvates piisav.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrus (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088 (ELT L 198, 22.6.2020, lk 13).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2088, mis käsitleb jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamist finantsteenuste sektoris (ELT L 317, 9.12.2019, lk 1).

(3)  Taksonoomiamääruse artiklis 3 on esitatud neli kriteeriumi, mille kohaselt majandustegevus: a) aitab artiklite 10–16 kohaselt oluliselt kaasa ühe või mitme artiklis 9 sätestatud keskkonnaeesmärgi saavutamisele; b) ei tekita artikli 17 kohaselt olulist kahju ühelegi artiklis 9 sätestatud keskkonnaeesmärgile; c) toimub artiklis 18 sätestatud minimaalseid kaitsemeetmeid järgides; d) vastab tehnilistele sõelumiskriteeriumidele, mille komisjon on artikli 10 lõike 3, artikli 11 lõike 3, artikli 12 lõike 2, artikli 13 lõike 2, artikli 14 lõike 2 või artikli 15 lõike 2 kohaselt kehtestanud.

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2088, mis käsitleb jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamist finantsteenuste sektoris (ELT L 317, 9.12.2019, lk 1).

(5)  Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni põhikonventsioonid on: ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse konventsioon, 1948 (nr 87); organiseerumisõiguse ja kollektiivse läbirääkimisõiguse konventsioon, 1949 (nr 98); sunniviisilise töö konventsioon, 1930 (nr 29), ja selle 2014. aasta protokoll; sunniviisilise töö kaotamise konventsioon, 1957 (nr 105); vanuse alammäära konventsioon, 1973 (nr 138); lapsele sobimatu töö konventsioon, 1999 (nr 182); võrdse töötasu konventsioon, 1951 (nr 100); töö- ja kutsealase diskrimineerimise konventsioon, 1958 (nr 111).

(6)  Nende hulka kuuluvad: inimõiguste ülddeklaratsioon (1948); kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt (1966); majanduslike, sotsiaalsete ja kultuurialaste õiguste rahvusvaheline pakt (1966).

(7)  Vt ka konkreetselt OECD hoolsuskohustuse suunised vastutustundliku ettevõtluse kohta (2018) ja OECD valdkondlikud suunised, mis on kättesaadavad aadressil https://mneguidelines.oecd.org/mneguidelines/ ja milles pakutakse ettevõtjatele praktilist tuge, et rakendada OECD suuniseid rahvusvahelistele ettevõtjatele.

(8)  Nende näitajate arvutamise metoodika on esitatud delegeeritud määruse (EL) 2022/1288 I lisas. Delegeeritud määruse (EL) 2022/1288 I lisa tabelis 1 kasutatud mõiste „investeerimisobjektiks olev äriühing“ vastab taksonoomiamääruse mõistele „ettevõtja“.

(9)  Nende näitajate arvutamise metoodika on esitatud delegeeritud määruse (EL) 2022/1288 I lisa tabelites 1 ja 3 (ELT L 196, 25.7.2022, lk 1).

(10)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/1288, 6. aprill 2022, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/2088 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks põhimõttega „ei kahjusta oluliselt“ seotud teabe sisu ja esitamise üksikasjad, kestlikkuse näitajate ja kestlikkusele avalduva negatiivse mõjuga seotud teabe sisu, metoodika ja esitusviis ning keskkonnaalaste või sotsiaalsete omaduste edendamise ja kestliku investeerimise eesmärkidega seotud teabe sisu ja esitusviis lepingueelsetes dokumentides, veebisaitidel ja perioodilistes aruannetes (ELT L 196, 25.7.2022, lk 1).

(11)  Küsimus 11. Kuidas kohaldatakse kestliku rahanduse raamistikku kaitsetööstuse erarahastusele juurdepääsu suhtes? (lk 16).

(12)  Vt komisjoni ettepanek: määrus, millega kehtestatakse laskemoona tootmist toetav õigusakt (COM(2023) 237 final).

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2022. aasta direktiiv (EL) 2022/2464, millega muudetakse määrust (EL) nr 537/2014, direktiivi 2004/109/EÜ, direktiivi 2006/43/EÜ ja direktiivi 2013/34/EL seoses äriühingute kestlikkusaruandlusega (ELT L 322, 16.12.2022, lk 15).

(14)  Äriühingute kestlikkusaruandluse direktiiviga nõutakse, et kestlikkusaruanded, mida ettevõtja peab oma aruandluskohustuse täitmiseks esitama, sisaldaksid teavet, mida finantsturu osalised vajavad oma avalikustamiskohustuste täitmiseks, mis tulenevad jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamise määrusest. See tähendab tegelikkuses, et ettevõtjal tuleb esitada põhiliste kahjuliku mõju näitajate kohta sama teave, nagu nõutakse jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamise määruse delegeeritud määrusega. Direktiivi 2013/34/EL artikli 29b lõike 5 punkt b:

5. Lõike 1 kohaste delegeeritud õigusaktide vastuvõtmisel võtab komisjon võimalikult suurel määral arvesse järgmist: [...] b) teave, mida finantsturu osalised vajavad oma määruses (EL) 2019/2088 ja selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktides sätestatud avalikustamiskohustuste täitmiseks.

(15)  2023. aasta veebruaris ajakohastati maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loetelu. See loetelu aitab teha kindlaks riigid, kes ei ole täitnud oma kohustust täita hea maksuhaldustava kriteeriumid kindlaksmääratud aja jooksul, samuti riigid, kes on keeldunud seda tegemast.

---

| 16.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 211/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 211/6

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.11107 – EDF / SEKG / NEBRAS / QUWATT / SCE-QUVVAT)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 211/02)

12. juunil 2023 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32023M11107 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32023M11107 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 16.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 211/7 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 211/7

---

Euro vahetuskurss (1)

15. juuni 2023

(2023/C 211/03)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0819 |
| JPY | Jaapani jeen | 152,86 |
| DKK | Taani kroon | 7,4523 |
| GBP | Inglise nael | 0,85555 |
| SEK | Rootsi kroon | 11,6206 |
| CHF | Šveitsi frank | 0,9761 |
| ISK | Islandi kroon | 149,30 |
| NOK | Norra kroon | 11,5025 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 23,751 |
| HUF | Ungari forint | 376,03 |
| PLN | Poola zlott | 4,4693 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9578 |
| TRY | Türgi liir | 25,6112 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5924 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4415 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,4661 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7559 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4543 |
| KRW | Korea vonn | 1 387,60 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 19,9252 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,7491 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 208,51 |
| MYR | Malaisia ringit | 5,0049 |
| PHP | Filipiini peeso | 60,638 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 37,693 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,2244 |
| MXN | Mehhiko peeso | 18,5832 |
| INR | India ruupia | 88,9825 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0819

JPY

Jaapani jeen

152,86

DKK

Taani kroon

7,4523

GBP

Inglise nael

0,85555

SEK

Rootsi kroon

11,6206

CHF

Šveitsi frank

0,9761

ISK

Islandi kroon

149,30

NOK

Norra kroon

11,5025

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

23,751

HUF

Ungari forint

376,03

PLN

Poola zlott

4,4693

RON

Rumeenia leu

4,9578

TRY

Türgi liir

25,6112

AUD

Austraalia dollar

1,5924

CAD

Kanada dollar

1,4415

HKD

Hongkongi dollar

8,4661

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7559

SGD

Singapuri dollar

1,4543

KRW

Korea vonn

1 387,60

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

19,9252

CNY

Hiina jüaan

7,7491

IDR

Indoneesia ruupia

16 208,51

MYR

Malaisia ringit

5,0049

PHP

Filipiini peeso

60,638

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

37,693

BRL

Brasiilia reaal

5,2244

MXN

Mehhiko peeso

18,5832

INR

India ruupia

88,9825

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 16.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 211/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 211/8

---

Kokkuvõte Euroopa Komisjoni otsustest, millega lubatakse kasutamiseks turule lasta ja/või kasutada aineid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist) (REACH) XIV lisas

(Avaldatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 (1)
  artikli 64 lõikele 9)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 211/04)

Loa andmise otsus

| Otsuse viide (2) | Otsuse kuupäev | Aine nimetus | Loa hoidja | Loa number | Lubatud kasutus | Läbivaatamisperioodi lõppkuupäev | Otsuse põhjendused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C(2023) 3646 | 9. juuni 2023 | 4-(1,1,3,3-tetrametüülbutüül)fenool, etoksüülitud (4-tert-OPnEO)
  EÜ nr: –; CASi nr: – | Alexion Pharma International Operations Unlimited Company, College Business & Technology Park, Blanchardstown, D15 R925, Dublin 15, Iirimaa | REACH/23/18/0 | Tööstuslik kasutamine viiruse inaktiveerimiseks alfaandeksaneedi valmistamisel; toimeainet kasutatakse niisuguste täiskasvanud patsientide ravis, keda ravitakse Xa-faktori (FXa) otsese inhibiitoriga, kui eluohtliku või ravile allumatu veritsuse tõttu on vaja nende ravimite anitkoaguleeriv toime neutraliseerida | 31. detsember 2030 | Määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 60 lõike 4 kohaselt kaalub sotsiaal-majanduslik kasu üles aine kasutamisest inimeste tervisele ja keskkonnale tulenevad riskid ning puuduvad sobivad alternatiivsed ained või tehnoloogiad. |

Otsuse viide (2)

Otsuse kuupäev

Aine nimetus

Loa hoidja

Loa number

Lubatud kasutus

Läbivaatamisperioodi lõppkuupäev

Otsuse põhjendused

C(2023) 3646

9. juuni 2023

4-(1,1,3,3-tetrametüülbutüül)fenool, etoksüülitud (4-tert-OPnEO)

EÜ nr: –; CASi nr: –

Alexion Pharma International Operations Unlimited Company, College Business & Technology Park, Blanchardstown, D15 R925, Dublin 15, Iirimaa

REACH/23/18/0

Tööstuslik kasutamine viiruse inaktiveerimiseks alfaandeksaneedi valmistamisel; toimeainet kasutatakse niisuguste täiskasvanud patsientide ravis, keda ravitakse Xa-faktori (FXa) otsese inhibiitoriga, kui eluohtliku või ravile allumatu veritsuse tõttu on vaja nende ravimite anitkoaguleeriv toime neutraliseerida

31. detsember 2030

Määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 60 lõike 4 kohaselt kaalub sotsiaal-majanduslik kasu üles aine kasutamisest inimeste tervisele ja keskkonnale tulenevad riskid ning puuduvad sobivad alternatiivsed ained või tehnoloogiad.

---

(1)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

(2)  Otsus on kättesaadav Euroopa Komisjoni veebisaidil aadressil: Authorisation (europa.eu).

---

V Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 16.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 211/9 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 211/9

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2023/C 211/05)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Gigondas“

PDO-FR-A0143-AM03

Teate kuupäev: 20.4.2023

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Geograafilise piirkonna ja vahetus läheduses asuva piirkonna redaktsiooniline muudatus

Tootespetsifikaadi I peatüki IV punkti „Geograafiline piirkond ja selle vahetus läheduses asuv piirkond“ on täiendatud (ilma muudatuseta) viitega ametlikule geograafilisele koodile, millega tunnustatakse ja kehtestatakse kommuunide loetelu departemangude kaupa riiklikul tasandil. See redaktsiooniline muudatus võimaldab viidata geograafilisele piirkonnale INSEE avaldatud ametliku geograafilise koodi 2022. aastal kehtinud redaktsiooni järgi ja tagada geograafilise piirkonna õigusliku määratlemise.

Koonddokumendis on selle viitega täiendatud punkte „Geograafiline piirkond“ ja „Lisatingimused – vahetus läheduses asuv piirkond“.

2.   Valgete veinide tootmise tingimused

Nimetust on laiendatud valgetele veinidele, mida toodetakse heledatest viinamarjasortidest, mis on tootespetsifikaadis juba ette nähtud punaste ja roosade veinide tootmiseks. Gigondas’ ajalugu käsitlevate mitmesuguste dokumentide ja arhiivimaterjalide kohaselt on viinamarjakasvatajad alati valmistanud valgeid veine.

Toodetud veini kirjeldus ja tootmistingimused on esitatud tootespetsifikaadis ja koonddokumendis.

Tootespetsifikaadi järgmisi punkte on täiendatud:

| — | V punkt „Viinamarjasordid“: täpsustatud on valgete veinide tootmiseks valitud viinamarjasortide loetelu.
  Koonddokumendi punkti „Veiniviinamarjasordid“ on kantud sordid 'Clairette blanc B', 'Bourboulenc B', 'Clairette Rose Rs', 'Grenache blanc B', 'Grenache Gris', 'Marsanne B', 'Piquepoul blanc B' ja 'Roussanne B'.
  Sordid 'Viognier B' ja 'Ugni blanc B' on nimetatud koonddokumendi punktis „Teisesed sordid“. |
| --- | --- |

—

V punkt „Viinamarjasordid“: täpsustatud on valgete veinide tootmiseks valitud viinamarjasortide loetelu.

Koonddokumendi punkti „Veiniviinamarjasordid“ on kantud sordid 'Clairette blanc B', 'Bourboulenc B', 'Clairette Rose Rs', 'Grenache blanc B', 'Grenache Gris', 'Marsanne B', 'Piquepoul blanc B' ja 'Roussanne B'.

Sordid 'Viognier B' ja 'Ugni blanc B' on nimetatud koonddokumendi punktis „Teisesed sordid“.

| — | IX punkti alapunktis 1 „Sortide segu veinis“ on sordi 'Clairette blanc B' osakaaluks määratud vähemalt 70 %. See täpsustus on tehtud ka koonddokumendi punktis „Veini(de) kirjeldus“. |
| --- | --- |

—

IX punkti alapunktis 1 „Sortide segu veinis“ on sordi 'Clairette blanc B' osakaaluks määratud vähemalt 70 %. See täpsustus on tehtud ka koonddokumendi punktis „Veini(de) kirjeldus“.

| — | X punkt „Seos geograafilise piirkonnaga“: valgete veinide organoleptiline kirjeldus on lisatud 2. ossa „Teave toodete kvaliteedi kohta“. See kirjeldus on esitatud koonddokumendi punktis „Veini(de) kirjeldus“. |
| --- | --- |

—

X punkt „Seos geograafilise piirkonnaga“: valgete veinide organoleptiline kirjeldus on lisatud 2. ossa „Teave toodete kvaliteedi kohta“. See kirjeldus on esitatud koonddokumendi punktis „Veini(de) kirjeldus“.

| — | VII punktis „Saagikoristus ning viinamarjade transport ja valmimine“ on valgete sortide minimaalseks suhkrusisalduseks valgete veinide tootmisel määratud 196 g/l. See säte ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet. |
| --- | --- |

—

VII punktis „Saagikoristus ning viinamarjade transport ja valmimine“ on valgete sortide minimaalseks suhkrusisalduseks valgete veinide tootmisel määratud 196 g/l. See säte ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

| — | Valgete veinide minimaalseks naturaalseks alkoholisisalduseks mahuprotsentides on määratud 12 mahuprotsenti tootespetsifikaadi samas, VII punktis ning see säte on esitatud koonddokumendi punktis „Veini(de) kirjeldus“. |
| --- | --- |

—

Valgete veinide minimaalseks naturaalseks alkoholisisalduseks mahuprotsentides on määratud 12 mahuprotsenti tootespetsifikaadi samas, VII punktis ning see säte on esitatud koonddokumendi punktis „Veini(de) kirjeldus“.

| — | Valgete veinide lenduvate hapete sisaldus on kuni 17,30 meq liitri kohta, nagu on sätestatud tootespetsifikaadi I peatüki IX punktis „Viinamarjade töötlemine ja veini valmistamine“. See kriteerium on esitatud ka koonddokumendi punktis „Veini(de) kirjeldus“. |
| --- | --- |

—

Valgete veinide lenduvate hapete sisaldus on kuni 17,30 meq liitri kohta, nagu on sätestatud tootespetsifikaadi I peatüki IX punktis „Viinamarjade töötlemine ja veini valmistamine“. See kriteerium on esitatud ka koonddokumendi punktis „Veini(de) kirjeldus“.

| — | VIII punkt „Saagikus“: valgete veinide saagikust on täpsustatud, st maksimaalne saagikus on 44 hl/ha. See säte on esitatud koonddokumendi punktis „Maksimaalne saagikus“. |
| --- | --- |

—

VIII punkt „Saagikus“: valgete veinide saagikust on täpsustatud, st maksimaalne saagikus on 44 hl/ha. See säte on esitatud koonddokumendi punktis „Maksimaalne saagikus“.

3.   Roosade veinide tootmise tingimuste muutmine

| — | Viinapuude lõikamise eeskirjad
  Tootespetsifikaadi I peatüki VI punkti „Viinamarjaistanduse pidamine“ on muudetud, et täiendada lõikamiseeskirju ning lubada sortide 'Syrah' ja 'Viognier' puhul kasutada ühe- või kaheõlalise Guyot’ lõikust.
  Need sätted on esitatud koonddokumendi punktis „Veinivalmistustavad“. |
| --- | --- |

—

Viinapuude lõikamise eeskirjad

Tootespetsifikaadi I peatüki VI punkti „Viinamarjaistanduse pidamine“ on muudetud, et täiendada lõikamiseeskirju ning lubada sortide 'Syrah' ja 'Viognier' puhul kasutada ühe- või kaheõlalise Guyot’ lõikust.

Need sätted on esitatud koonddokumendi punktis „Veinivalmistustavad“.

| — | Peamiste viinamarjasortide loetelu
  Tootespetsifikaadi I peatüki V punktis „Viinamarjasordid“ on sort 'Cinsault' üle viidud teiseste sortide loetelust peamiste sortide loetellu. Tootjad peavad seda sorti huvipakkuvaks, sest see annab veinidele põneva nüansi ja kerguse, muutmata nende organoleptilisi omadusi. See muudatus on tehtud koonddokumendi punktis „Veiniviinamarjasordid“. |
| --- | --- |

—

Peamiste viinamarjasortide loetelu

Tootespetsifikaadi I peatüki V punktis „Viinamarjasordid“ on sort 'Cinsault' üle viidud teiseste sortide loetelust peamiste sortide loetellu. Tootjad peavad seda sorti huvipakkuvaks, sest see annab veinidele põneva nüansi ja kerguse, muutmata nende organoleptilisi omadusi. See muudatus on tehtud koonddokumendi punktis „Veiniviinamarjasordid“.

| — | Segamise eeskirjade muutmine:
  Tootespetsifikaadi I peatüki IX punkti alapunkti 1 „Viinamarjasortide segu“ on muudetud, sest tootjate rühm soovib laiendada teiste sortide osakaalu punastes ja roosades veinides, vähendades sordi 'Grenache' osakaalu kuni 50 %ni.
  Sordi 'Clairette blanc' osakaaluks valgetes veinides on määratud vähemalt 70 %. Need sätted on esitatud koonddokumendi punktis „Veini(de) kirjeldus“. |
| --- | --- |

—

Segamise eeskirjade muutmine:

Tootespetsifikaadi I peatüki IX punkti alapunkti 1 „Viinamarjasortide segu“ on muudetud, sest tootjate rühm soovib laiendada teiste sortide osakaalu punastes ja roosades veinides, vähendades sordi 'Grenache' osakaalu kuni 50 %ni.

Sordi 'Clairette blanc' osakaaluks valgetes veinides on määratud vähemalt 70 %. Need sätted on esitatud koonddokumendi punktis „Veini(de) kirjeldus“.

| — | Punaste veinide maksimaalse õunhappesisalduse vähendamine 0,4 grammilt 0,3 grammile liitri kohta
  See väärtus võimaldab paremini kindlaks teha malolaktilise käärimise lõpu. See on sätestatud tootespetsifikaadi I peatüki IX punktis „Viinamarjade töötlemine ja veini valmistamine“, muudetud on koonddokumendi punkti „Punaste veinide kirjeldus“. |
| --- | --- |

—

Punaste veinide maksimaalse õunhappesisalduse vähendamine 0,4 grammilt 0,3 grammile liitri kohta

See väärtus võimaldab paremini kindlaks teha malolaktilise käärimise lõpu. See on sätestatud tootespetsifikaadi I peatüki IX punktis „Viinamarjade töötlemine ja veini valmistamine“, muudetud on koonddokumendi punkti „Punaste veinide kirjeldus“.

| — | Roosade ja punaste veinide laagerdamise nõude kaotamine
  Tootespetsifikaadi I peatüki IX punkti alapunkti 2 „Sätted toodete kaupa“ on muudetud, et jätta välja laagerdumiskuupäevad, milleks olid roosade veinide puhul 1. jaanuar pärast saagikoristust ja punaste veinide puhul 15. jaanuar pärast saagikoristust. Tootjate rühm soovib kaotada selle laagerdamiskohustuse, mis nende nimetusega veinide tootmise puhul end enam ei õigusta, ja vältida turuleviijate diskrimineerimise juhtumeid. See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet. |
| --- | --- |

—

Roosade ja punaste veinide laagerdamise nõude kaotamine

Tootespetsifikaadi I peatüki IX punkti alapunkti 2 „Sätted toodete kaupa“ on muudetud, et jätta välja laagerdumiskuupäevad, milleks olid roosade veinide puhul 1. jaanuar pärast saagikoristust ja punaste veinide puhul 15. jaanuar pärast saagikoristust. Tootjate rühm soovib kaotada selle laagerdamiskohustuse, mis nende nimetusega veinide tootmise puhul end enam ei õigusta, ja vältida turuleviijate diskrimineerimise juhtumeid. See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

| — | Tarbija jaoks turule viimise kuupäeva kohandamine
  Tootespetsifikaadi I peatüki IX punkti alapunktis 5 „Toodete liikumist ja tarbija jaoks turuleviimist käsitlevad sätted“ on turuleviimise kuupäevaks määratud roosade veinide puhul 15. jaanuar pärast saagikoristust ja punaste veinide puhul 31. jaanuar. Et laagerdamise kohustus on kaotatud, soovib tootjate rühm tuua roosade veinide tarbija jaoks turuleviimise kuupäeva ettepoole, st määrata selleks 15. detsembri, säilitades samas punaste veinide turuleviimise kuupäeva. See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet. |
| --- | --- |

—

Tarbija jaoks turule viimise kuupäeva kohandamine

Tootespetsifikaadi I peatüki IX punkti alapunktis 5 „Toodete liikumist ja tarbija jaoks turuleviimist käsitlevad sätted“ on turuleviimise kuupäevaks määratud roosade veinide puhul 15. jaanuar pärast saagikoristust ja punaste veinide puhul 31. jaanuar. Et laagerdamise kohustus on kaotatud, soovib tootjate rühm tuua roosade veinide tarbija jaoks turuleviimise kuupäeva ettepoole, st määrata selleks 15. detsembri, säilitades samas punaste veinide turuleviimise kuupäeva. See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

4.   Deklareerimiskohustused

Tootespetsifikaadi II peatüki I punkti „Deklareerimiskohustused“ on muudetud järgmiselt:

| — | Pakendamisdeklaratsioon on kohandatud kontrollikavale ja selle võib saata otse kontrolliasutusele kuni kolme tööpäeva jooksul pärast pakendamist. |
| --- | --- |

—

Pakendamisdeklaratsioon on kohandatud kontrollikavale ja selle võib saata otse kontrolliasutusele kuni kolme tööpäeva jooksul pärast pakendamist.

| — | Üldisema nimetusega veini tootmise deklaratsioon on tarbetu. See on välja jäetud, sest erinevate tootmistingimuste tõttu ei saa veinidele taotleda üldisemat nimetust „Côtes du Rhône“. |
| --- | --- |

—

Üldisema nimetusega veini tootmise deklaratsioon on tarbetu. See on välja jäetud, sest erinevate tootmistingimuste tõttu ei saa veinidele taotleda üldisemat nimetust „Côtes du Rhône“.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Gigondas

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

4.   Veini(de) kirjeldus

1.   Roosad vaiksed veinid

LÜHIKIRJELDUS

Minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 12,5 mahuprotsenti.

Pakendamisel on veinidel järgmised omadused: – Fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus on kuni 3 grammi liitri kohta.

Muud analüütilised kriteeriumid vastavad liidu õigusnormidele.

Punaseid ja roosasid veine valmistatakse peamiselt sortidest 'Grenache N', 'Syrah N' ja 'Mourvèdre N'. Sordi 'Grenache N' osakaaluks veinides on määratud vähemalt 50 protsenti.

Viinamarjasort 'Grenache N' lisab segudesse tanniine ja täidlust. Veini iseloomu arvestades tugevdab mõõdukas koguses lisatud viinamarjasort 'Syrah N' veini värvust ja lõhna intensiivsust ning soodustab veini laagerdumist. Viinamarjasort 'Mourvèdre N' on tugevate antioksüdatiivsete omadustega ja seetõttu täiendab väga hästi viinamarjasorti 'Grenache N'. See sort suurendab lõhnabuketi terviklust, lisab vürtsikust ja sobib väga hästi veini laagerdamiseks puitvaatides. Roosad veinid moodustavad toodangust ainult väga väikese osa, kuid on samas väga huvipakkuvad oma nüansirikaste maitseomaduste tõttu. Nendel veinidel on väljapeetud roosa värvus violetsete varjunditega. Lõhnabuketis võib tunda mandli ja väikeste kuumtöödeldud puuviljade nüansse. Maitseomadused on ühtaegu intensiivsed ja tasakaalustatud.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 14,5 |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | milliekvivalentides liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 14,28 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi (SO2) üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

14,5

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

milliekvivalentides liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

14,28

Maksimaalne vääveldioksiidi (SO2) üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2.   Punased vaiksed veinid

LÜHIKIRJELDUS

Minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 12,5 mahuprotsenti.

Pakendamisel on veinidel järgmised omadused:

| — | õunhappesisaldus veini pakendamisetapis on kuni 0,3 grammi liitri kohta; |
| --- | --- |

—

õunhappesisaldus veini pakendamisetapis on kuni 0,3 grammi liitri kohta;

| — | polüfenoolide koguindeks veini pakendamisetapis on kuni 45; |
| --- | --- |

—

polüfenoolide koguindeks veini pakendamisetapis on kuni 45;

| — | fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus on kuni 3 grammi liitri kohta. |
| --- | --- |

—

fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus on kuni 3 grammi liitri kohta.

Muud analüütilised kriteeriumid vastavad liidu õigusnormidele.

Punaseid ja roosasid veine valmistatakse peamiselt sortidest 'Grenache N', 'Syrah N' ja 'Mourvèdre N'. Sordi 'Grenache N' osakaaluks veinides on määratud vähemalt 50 protsenti.

Viinamarjasort 'Grenache N' lisab segudesse tanniine ja täidlust. Veini iseloomu arvestades tugevdab mõõdukas koguses lisatud viinamarjasort 'Syrah N' veini värvust ja lõhna intensiivsust ning soodustab veini laagerdumist. Viinamarjasort 'Mourvèdre N' on tugevate antioksüdatiivsete omadustega ja seetõttu täiendab väga hästi viinamarjasorti 'Grenache N'. See sort suurendab lõhnabuketi terviklust, lisab vürtsikust ja sobib väga hästi veini laagerdamiseks puitvaatides. Punane vein on pika säilivusajaga vein, mille kirgas värvus ulatub rubiinpunasest tumedama granaatõunapunaseni. Noorel veinil on nüansirikas ning külluslik lõhna- ja maitsebukett, mis meenutab väga küpseid punaseid ja musti puuvilju. Laagerdudes lisandub alusmetsa ja trühvli nüansse.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 14,5 |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | milliekvivalentides liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 17,30 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi (SO2) üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

14,5

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

milliekvivalentides liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

17,30

Maksimaalne vääveldioksiidi (SO2) üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

3.   Valged vaiksed veinid

LÜHIKIRJELDUS

Valge veini minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 12 mahuprotsenti.

Veinide fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus on kuni 3 grammi liitri kohta.

Muud analüütilised kriteeriumid vastavad liidu õigusnormidele.

Valged veinid on valmistatud viinamarjadest või veinidest, mis on saadud vähemalt 70 % ulatuses sordist 'Clairette blanc'.

Valgeid veine toodetakse kolmes sektoris, mis väljenduvad nende mineraalsuses ja tasakaalus ning on säravad ja kahvatu värvusega, milles on rohelisi helke, kusjuures vananedes võib see värvus omandada intensiivsemaid ja kuldseid varjundeid.

Kõrgetes asukohtades küpsevad heledad sordid, peamiselt 'Clairette', aeglaselt, mis annab neile värskuse. Mineraalsuse annab lubjakivisubstraat. Nende kahe elemendi kombinatsioon annab veinidele õhulisuse.

Setete koonusel muutuvad heledad sordid veidi tihedamaks ja nendes avaldub taas lubakivi, mida leidub Gigondas’s kõikjal.

Müotseeni liivadel omandavad heledad sordid, eriti 'Clairette', soolakuse ning keeruka maitse- ja lõhnabuketi.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 14,5 |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 17,30 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi (SO2) üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

14,5

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

17,30

Maksimaalne vääveldioksiidi (SO2) üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   Konkreetsed veinivalmistustavad

1.   Viinapuude kasvatamine

Viljelustava

| — | ridadevaheline laius ei või olla suurem kui 2,50 meetrit; |
| --- | --- |

—

ridadevaheline laius ei või olla suurem kui 2,50 meetrit;

| — | iga puu kasvuala maksimaalne pindala on 2,50 ruutmeetrit. Pindala saamiseks korrutatakse ridade vahekaugus ja sama rea tüvede vahekaugus; |
| --- | --- |

—

iga puu kasvuala maksimaalne pindala on 2,50 ruutmeetrit. Pindala saamiseks korrutatakse ridade vahekaugus ja sama rea tüvede vahekaugus;

| — | viinapuude tüvede vahemaa samas reas võib olla 0,80–1,25 meetrit; |
| --- | --- |

—

viinapuude tüvede vahemaa samas reas võib olla 0,80–1,25 meetrit;

| — | viinapuud lõigatakse madalaks (lehtrikujuline või Royat’ nöörpuu vorm), nii et neil oleks kõige rohkem kuus võrset. Igal võrsel on kuni kaks punga; |
| --- | --- |

—

viinapuud lõigatakse madalaks (lehtrikujuline või Royat’ nöörpuu vorm), nii et neil oleks kõige rohkem kuus võrset. Igal võrsel on kuni kaks punga;

| — | võrakujunduse või noorendamise kestus Royat’ nöörpuu vormi puhul võib olla kuni kaks aastat. Sel perioodil on lubatud kasutada üheõlalist Guyot’ lõikust, jättes pikale võrsele kuni kaheksa punga ja lühikesele võrsele kuni kaks punga, või kaheõlalist Guyot’ lõikust, mille puhul on lubatud kaks võrset viie pungaga ja kaks kõrvalvõrset, millest kummalgi on kaks punga. |
| --- | --- |

—

võrakujunduse või noorendamise kestus Royat’ nöörpuu vormi puhul võib olla kuni kaks aastat. Sel perioodil on lubatud kasutada üheõlalist Guyot’ lõikust, jättes pikale võrsele kuni kaheksa punga ja lühikesele võrsele kuni kaks punga, või kaheõlalist Guyot’ lõikust, mille puhul on lubatud kaks võrset viie pungaga ja kaks kõrvalvõrset, millest kummalgi on kaks punga.

| — | Sortidel 'Syrah N' ja 'Viognier B' võib kasutada üheõlalist Guyot’ lõikust, mille puhul on pikal võrsel kõige rohkem kaheksa punga ja lisaks üks või kaks võrset kuni kahe pungaga. |
| --- | --- |

—

Sortidel 'Syrah N' ja 'Viognier B' võib kasutada üheõlalist Guyot’ lõikust, mille puhul on pikal võrsel kõige rohkem kaheksa punga ja lisaks üks või kaks võrset kuni kahe pungaga.

Niisutamine võib olla lubatud.

2.   Veinivalmistustavad

Konkreetne veinivalmistustava

| — | saagi termiline töötlemine temperatuuril üle 40 °C on keelatud; |
| --- | --- |

—

saagi termiline töötlemine temperatuuril üle 40 °C on keelatud;

| — | puutükkide kasutamine on keelatud; |
| --- | --- |

—

puutükkide kasutamine on keelatud;

| — | roosade veinide puhul on aktiivsöe kasutamine nii puhtal kujul kui ka seguna keelatud. |
| --- | --- |

—

roosade veinide puhul on aktiivsöe kasutamine nii puhtal kujul kui ka seguna keelatud.

Peale eespool esitatud sätete tuleb veinivalmistustavade puhul järgida kohustusi, mis on kehtestatud liidu tasandil ning põllumajanduse ja merekalanduse seadustikuga (code rural et de la pêche maritime).

5.2.   Maksimaalne saagikus

| 1. | Punased ja roosad veinid
  40 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

1.

Punased ja roosad veinid

40 hektoliitrit hektari kohta

| 2. | Valged veinid
  44 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

2.

Valged veinid

44 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade koristamine, pressimine, veini valmistamine ja laagerdamine toimuvad Vaucluse’i departemangu Gigondas’ kommuuni territooriumil vastavalt 2022. aasta ametlikule geograafilisele koodile.

7.   Veiniviinamarjasort/veiniviinamarjasordid

| | ’Bourboulenc B' (hele) – 'Doucillon blanc' |
| --- | --- |

’Bourboulenc B' (hele) – 'Doucillon blanc'

| | ’Cinsaut N' (tume) – 'Cinsault' |
| --- | --- |

’Cinsaut N' (tume) – 'Cinsault'

| | ’Clairette B' (hele) |
| --- | --- |

’Clairette B' (hele)

| | ’Clairette rose Rs' (roosa) |
| --- | --- |

’Clairette rose Rs' (roosa)

| | ’Grenache N' (tume) |
| --- | --- |

’Grenache N' (tume)

| | ’Grenache blanc B' (hele) |
| --- | --- |

’Grenache blanc B' (hele)

| | ’Grenache gris G' (hall) |
| --- | --- |

’Grenache gris G' (hall)

| | ’Marsanne B' (hele) |
| --- | --- |

’Marsanne B' (hele)

| | ’Mourvèdre N' (tume) – 'Monastrell N' |
| --- | --- |

’Mourvèdre N' (tume) – 'Monastrell N'

| | ’Piquepoul blanc B' (hele) |
| --- | --- |

’Piquepoul blanc B' (hele)

| | ’Roussanne B' (hele) |
| --- | --- |

’Roussanne B' (hele)

| | ’Syrah N' (tume) – 'Shiraz' |
| --- | --- |

’Syrah N' (tume) – 'Shiraz'

8.   Seos(t)e kirjeldus

8.1.   Seost väljendavate loodus- ja inimtegurite kirjeldus

Vallée du Rhône’i lõunaosas asuvad viinamarjaistandused, mida kutsutakse Cru des Côtes du Rhône’iks, hõlmavad kontrollitud päritolunimetuse „Gigondas“ territooriumi, millele on iseloomulikud silmatorkava reljeefiga muljetavaldava Dentelles de Montmirail’ lubjakivimassiivi erodeerunud nõlvad. Geograafiline piirkond on piiritletud Vaucluse’i departemangus asuva Gigondas’ kommuuniga. Viinamarjaistandused asuvad 160–400 meetri kõrgusel sellistes kohtades, kus nad on kaitstud ülemäärase suvise päikesekiirguse eest. Paiknemine nõlvadel kaitseb neid kevadise udu ja öökülmade eest ning tagab ühtlase saagi igal aastal. Kliima on tüüpiline Provence’i piirkonna kliima, millele on iseloomulik suur kontrast vahemerelise suve palavuse ja tugeva mistraali vahel. Sarnaselt kogu Vahemere piirkonnale võivad kevadise ja sügisese pööripäeva aegsed vihmad olla äärmiselt tugevad.

Juba kahe tuhande aasta jooksul on Dentelles de Montmirail’ jalamil asuv Gigondas’ küla elatunud peamiselt viinamarjakasvatusest. Esimeste veinivalmistuskodade asutajateks peetakse Rooma teise leegioni sõjamehi. XIX sajandil arenes veinide „Gigondas“ tootmine ja maine. Tänu tuntusele anti veinile 6. mai 1919. aasta seaduse alusel 1924. aastal päritolunimetus „Gigondas“.

Vein „Gigondas“, mille piirkond kuulus esialgu kontrollitud päritolunimetuse „Côtes du Rhône“ geograafilise piirkonna hulka (19. novembri 1937. aasta dekreet), saavutas tänu oma kvaliteedile ja veinide isikupärale kiiresti laialdase tuntuse. Seetõttu võib pidada loomulikuks, et alates 1951. aastast lisati nende veinide puhul kontrollitud päritolunimetusele „Côtes du Rhône“ ka kommuuni nimetus ning 6. jaanuari 1971. aasta dekreediga tunnustati kontrollitud päritolunimetust „Gigondas“, mis kuulub seega veinirühma Crus des Côtes du Rhône.

2009. aastal hõlmasid viinamarjaistandused 1 230 hektari suurust pindala ja nende keskmine toodang oli 32 500 hektoliitrit.

Veinid on jagatud värvuse järgi kolmeks, kusjuures punased veinid moodustavad 99 % toodangust, roosasid ja valgeid toodetakse vähem. 80 % veinidest toodavad erakeldrid.

8.2.   Põhjuslikud seosed

Gigondas’ kommuuni, omaaegse nimega jucunditas, mis tähendab ladina keeles „rõõmu ja elujõudu“, võib pidada piirkonnaks, mis on väga sobilik iseloomulike omaduste ja ammusest ajast hinnatud kvaliteediga veinide tootmiseks.

Selle kommuuni elanikud on ajaloo jooksul väärtustanud selle viinapuude kasvatamiseks väga soodsa piirkonna loodusvarasid ning taganud maaharimistraditsioonist tuleneva tooraine algupära.

Viinamarjaistandused asuvad maastikul, mis on ühtaegu nii suursugune kui ka soodsa mesokliimaga, piirkonnas, kus kasvavad iilekstammed ja õlipuud; taimi kasvatakse vett läbilaskval pinnasel, mis leevendab voolava vee tekitatavat erosiooni ja võimaldab hoolikalt valitud kasvatusaladel kiiresti kuivada. Mullad on üldiselt savirikkad, mis aitab veerežiimi hõlpsalt hallata, samuti on pinnas klibune, mis ühelt poolt soodustab kuivamist ja teiselt poolt kiirgab soojust ajal, mil viinamarjad on jõudnud hilisesse küpsusstaadiumisse. Rhône’i jõe udust kõrgemal asuvad mäenõlvakud (160–400 meetrit) ja nende kalde suund (põhja-loodesuunaline) kaitsevad nii ülemäärase kuumuse kui ka kevadiste öökülmade eest.

Seega pakub Gigondas’ kliima kõiki Provence’i piirkonna kliima eeliseid: rikkalik päikesepaiste ning jahe ja kuiv tuul (mistraal), mis piirab seenhaiguste levikut ja soodustab viinamarjade loodusliku kontsentratsiooni suurenemist ning mille negatiivsed tegurid ei pääse mõjule tänu kaitsele, mida pakub Dentelles de Montmirail’ ahelik.

Kõik need tegurid koos viinamarjakasvatajate töö ja oskusteabega, mis avaldub eeskätt sordivaliku ning nõuetekohase saagikoristuse ja saagi kohustusliku sortimise kaudu, on juba kahe tuhande aasta jooksul võimaldanud Gigondas’ nimetusega veine tunnustada, nende mainet arendada ning eeskätt nende iseloomulikke omadusi säilitada.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse viinamarjade pressimist, veini valmistamist ja kääritamist käsitlevat erandit, hõlmab 2022. aasta ametliku geograafilise koodi alusel Vaucluse’i departemangu järgmiste kommuunide territooriume:

Aubignan, Le Barroux, Beaumes-de-Venise, Beaumont-du-Ventoux, Bédarrides, Bollène, Buisson, Caderousse, Cairanne, Camaret-sur-Aigues, Caromb, Carpentras, Châteauneuf-du-Pape, Courthezon, Le Crestet, Entrechaux, Faucon, Jonquières, Lafare, Lagarde-Paréol, Lamotte-du-Rhône, Lapalud, Loriol-du-Comtat, Malaucène, Mazan, Mondragon, Mornas, Orange, Piolenc, Puymeras, Rasteau, Roaix, La Roque-Alric, Sablet, Sainte-Cécile-les-Vignes, Saint-Hippolyte-le-Graveyron, Saint-Léger-du-Ventoux, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Romain-en-Viennois, Saint-Roman-de-Malegarde, Sarrians, Séguret, Sérignan-du-Comtat, Sorgues, Suzette, Travaillan, Uchaux, Vacqueyras, Vaison-la-Romaine, Vedène, Villedieu, Violès, Visan.

Märgistamisega seotud lisasätted

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistusega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

| a) | kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib esitada väiksema geograafilise piirkonna nimetuse, kui kõnealune piirkond on






  — | kantud katastrisse; |
| --- | --- | --- |

a)

kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib esitada väiksema geograafilise piirkonna nimetuse, kui kõnealune piirkond on

—

kantud katastrisse;

| — | märgitud saagideklaratsioonile; |
| --- | --- |

—

märgitud saagideklaratsioonile;

| b) | kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib osutada suuremale geograafilisele piirkonnale Cru des Côtes du Rhône või Vignobles de la Vallée du Rhône. Suurema geograafilise üksuse „Vignobles de la Vallée du Rhône“ nimetuse kasutamise tingimused on täpsustatud asjaomaste kaitse- ja haldusasutuste vahel sõlmitud kokkuleppes. |
| --- | --- |

b)

kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib osutada suuremale geograafilisele piirkonnale Cru des Côtes du Rhône või Vignobles de la Vallée du Rhône. Suurema geograafilise üksuse „Vignobles de la Vallée du Rhône“ nimetuse kasutamise tingimused on täpsustatud asjaomaste kaitse- ja haldusasutuste vahel sõlmitud kokkuleppes.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-ba4e714e-f1f5-476d-9097-07279359da1a

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---