# Euroopa Liidu C 180/2023

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 180 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 66. aastakäik23. mai 2023 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 180

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

66. aastakäik23. mai 2023

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | SOOVITUSED |
| | Nõukogu |
| 2023/C 180/01 | Nõukogu soovitus, 16. mai 2023, euroala majanduspoliitika kohta | 1 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

2023/C 180/01

Nõukogu soovitus, 16. mai 2023, euroala majanduspoliitika kohta

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2023/C 180/02 | Nõukogu otsus, 15. mai 2023, millega nimetatakse ametisse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop) haldusnõukogu liikmed ja asendusliikmed Saksamaalt ja Iirimaalt | 8 |
| 2023/C 180/03 | Nõukogu otsus, 15. mai 2023, millega nimetatakse ametisse Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ameti haldusnõukogu liikmed ja asendusliikmed Prantsusmaalt, Horvaatiast, Poolast ja Sloveeniast | 10 |
| 2023/C 180/04 | Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2011/235/ÜVJP teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Iraanis ja nõukogu määruses (EL) nr 359/2011, mis käsitleb teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Iraanis | 12 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 180/05 | Euro vahetuskurss — 22. mai 2023 | 14 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2023/C 180/02

Nõukogu otsus, 15. mai 2023, millega nimetatakse ametisse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop) haldusnõukogu liikmed ja asendusliikmed Saksamaalt ja Iirimaalt

8

2023/C 180/03

Nõukogu otsus, 15. mai 2023, millega nimetatakse ametisse Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ameti haldusnõukogu liikmed ja asendusliikmed Prantsusmaalt, Horvaatiast, Poolast ja Sloveeniast

10

2023/C 180/04

Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2011/235/ÜVJP teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Iraanis ja nõukogu määruses (EL) nr 359/2011, mis käsitleb teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Iraanis

12

Euroopa Komisjon

2023/C 180/05

Euro vahetuskurss — 22. mai 2023

14

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Nõukogu |
| 2023/C 180/06 | Teatis isikutele ja üksustele, kelle suhtes kohaldatakse meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2011/235/ÜVJP, mida rakendatakse nõukogu rakendusotsusega (ÜVJP) 2023/987, ja nõukogu määruses (EL) nr 359/2011, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2023/986 ning mis käsitlevad teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Iraanis | 15 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 180/07 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11107 – EDF / SEKG / NEBRAS / QUWATT / SCE-QUVVAT) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 17 |
| 2023/C 180/08 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11057 – DEKABANK / SC / LBBW / SWIAT) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 19 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 180/09 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 21 |
| 2023/C 180/10 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 31 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Nõukogu

2023/C 180/06

Teatis isikutele ja üksustele, kelle suhtes kohaldatakse meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2011/235/ÜVJP, mida rakendatakse nõukogu rakendusotsusega (ÜVJP) 2023/987, ja nõukogu määruses (EL) nr 359/2011, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2023/986 ning mis käsitlevad teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Iraanis

15

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2023/C 180/07

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11107 – EDF / SEKG / NEBRAS / QUWATT / SCE-QUVVAT) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

17

2023/C 180/08

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11057 – DEKABANK / SC / LBBW / SWIAT) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

19

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2023/C 180/09

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

21

2023/C 180/10

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

31

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

| 23.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 180/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 180/1

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

16. mai 2023,

euroala majanduspoliitika kohta

(2023/C 180/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 136 lõiget 1 koostoimes artikli 121 lõikega 2,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega,

pärast konsulteerimist majanduspoliitika komiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroala majanduse taastumist COVID-19 pandeemia järgsel ajal on takistanud mitmed välisšokid. Eelkõige tänu otsustavatele majanduspoliitilistele meetmetele, mida on võetud nii riikide kui ka liidu tasandil, ning piirangute kaotamisele kasvas euroala sisemajanduse koguprodukt (SKP) 2021. ja 2022. aastal märkimisväärselt: vastavalt 5,3 % ja 3,5 %. Ka tööturg on osutunud vastupanuvõimeliseks – töötuse määr langes 2022. aastal rekordiliselt madalale tasemele (6,7 %). Ülemaailmne energiahindade tõus, suurenenud ebakindlus ja tarneahela häired tulenevalt Venemaa agressioonisõjast Ukraina vastu tõid aga 2022. aasta teisel poolel kaasa majandustegevuse tuntava aeglustumise. Energiakriisi tõttu tuli 2023. aasta prognoose korrigeerida allapoole. SKP kasv peaks kogu euroalal 2023. aastal aeglustuma ainult 0,3 %-ni ning seejärel jõudma 2024. aastal uuesti 1,5 %-ni. Suundumused energiaturul ja muudel kaubaturgudel on kiirendanud inflatsiooni, mis on aja jooksul laienenud mujalegi ning ulatus 2022. aastal 8,4 %-ni. Inflatsioon peaks lähikuudel jääma kõrgeks, olles 2023. aastal 6,1 % ja alanedes alles 2024. aastal. Tööturud jäävad prognooside kohaselt tugevaks, sest nõudlus tööjõu järele on endiselt suur. Kuna suur osa ettevõtetest kurdab jätkuvalt tööjõunappuse üle, peaks töötus järgmisel aastal suurenema üksnes mõõdukalt, enne kui see 2024. aastal taas vähenema hakkab. Samal ajal peaks nominaalpalga kasv 2023. aastal kiirenema, kuid jääma inflatsioonitempost aeglasemaks, mis toob kaasa kodumajapidamiste ostujõu vähenemise.
  Selle taustal on euroala jooksevkonto ülejääk vähenenud, võttes arvesse märkimisväärselt halvenevat energiabilanssi, ning mis puutub tulevikku, siis euro nominaalne nõrgenemine USA dollari ja mõne muu valuuta suhtes alates 2021. aasta teisest poolest annab suurte energiakulude tõttu tõenäoliselt üksnes tagasihoidliku tõuke konkurentsivõimele. |
| --- | --- |

(1)

Euroala majanduse taastumist COVID-19 pandeemia järgsel ajal on takistanud mitmed välisšokid. Eelkõige tänu otsustavatele majanduspoliitilistele meetmetele, mida on võetud nii riikide kui ka liidu tasandil, ning piirangute kaotamisele kasvas euroala sisemajanduse koguprodukt (SKP) 2021. ja 2022. aastal märkimisväärselt: vastavalt 5,3 % ja 3,5 %. Ka tööturg on osutunud vastupanuvõimeliseks – töötuse määr langes 2022. aastal rekordiliselt madalale tasemele (6,7 %). Ülemaailmne energiahindade tõus, suurenenud ebakindlus ja tarneahela häired tulenevalt Venemaa agressioonisõjast Ukraina vastu tõid aga 2022. aasta teisel poolel kaasa majandustegevuse tuntava aeglustumise. Energiakriisi tõttu tuli 2023. aasta prognoose korrigeerida allapoole. SKP kasv peaks kogu euroalal 2023. aastal aeglustuma ainult 0,3 %-ni ning seejärel jõudma 2024. aastal uuesti 1,5 %-ni. Suundumused energiaturul ja muudel kaubaturgudel on kiirendanud inflatsiooni, mis on aja jooksul laienenud mujalegi ning ulatus 2022. aastal 8,4 %-ni. Inflatsioon peaks lähikuudel jääma kõrgeks, olles 2023. aastal 6,1 % ja alanedes alles 2024. aastal. Tööturud jäävad prognooside kohaselt tugevaks, sest nõudlus tööjõu järele on endiselt suur. Kuna suur osa ettevõtetest kurdab jätkuvalt tööjõunappuse üle, peaks töötus järgmisel aastal suurenema üksnes mõõdukalt, enne kui see 2024. aastal taas vähenema hakkab. Samal ajal peaks nominaalpalga kasv 2023. aastal kiirenema, kuid jääma inflatsioonitempost aeglasemaks, mis toob kaasa kodumajapidamiste ostujõu vähenemise.

Selle taustal on euroala jooksevkonto ülejääk vähenenud, võttes arvesse märkimisväärselt halvenevat energiabilanssi, ning mis puutub tulevikku, siis euro nominaalne nõrgenemine USA dollari ja mõne muu valuuta suhtes alates 2021. aasta teisest poolest annab suurte energiakulude tõttu tõenäoliselt üksnes tagasihoidliku tõuke konkurentsivõimele.

| (2) | Makromajanduslike tingimuste halvenemine ja suured hinnaerinevused liikmesriigiti takistavad sissetulekute ja majandustsüklite lähenemist euroalal. Kuigi COVID-19 pandeemia tõi kaasa olulised erinevused makromajanduslikes tulemustes, olid need erinevused suuresti lühiajalised ning pandeemial oli üksnes piiratud ja ajutine mõju majandustsüklite sünkroniseerimisele. Energiakriisil on euroalale uus heterogeenne makromajanduslik mõju. Kuna energiaallikate jaotus ja energiašoki mõju leevendamiseks võetud poliitikameetmed on riigiti erinevad, on tekkinud suured erinevused euroala riikide kogu- ja alusinflatsioonis. Kõrgematel energiahindadel ja tarneahela häiretel on olnud euroala liikmesriikides tootmisele ja teenustele ebaühtlane mõju ning see võib kaasa tuua suhtelise konkurentsivõime muutuse. Kuigi olemasolevad näitajad osutavad, et konkurentsivõime erinevused euroalal on seni olnud piiratud, on euroala jooksevkonto saldode erinevused viimasel ajal peamiselt energiabilansi halvenemise tõttu suurenenud. |
| --- | --- |

(2)

Makromajanduslike tingimuste halvenemine ja suured hinnaerinevused liikmesriigiti takistavad sissetulekute ja majandustsüklite lähenemist euroalal. Kuigi COVID-19 pandeemia tõi kaasa olulised erinevused makromajanduslikes tulemustes, olid need erinevused suuresti lühiajalised ning pandeemial oli üksnes piiratud ja ajutine mõju majandustsüklite sünkroniseerimisele. Energiakriisil on euroalale uus heterogeenne makromajanduslik mõju. Kuna energiaallikate jaotus ja energiašoki mõju leevendamiseks võetud poliitikameetmed on riigiti erinevad, on tekkinud suured erinevused euroala riikide kogu- ja alusinflatsioonis. Kõrgematel energiahindadel ja tarneahela häiretel on olnud euroala liikmesriikides tootmisele ja teenustele ebaühtlane mõju ning see võib kaasa tuua suhtelise konkurentsivõime muutuse. Kuigi olemasolevad näitajad osutavad, et konkurentsivõime erinevused euroalal on seni olnud piiratud, on euroala jooksevkonto saldode erinevused viimasel ajal peamiselt energiabilansi halvenemise tõttu suurenenud.

| (3) | Selleks et tagada asjakohane ja koordineeritud poliitiline reageerimine halvenevatele majandusväljavaadetele ja kõrgele inflatsioonile, peavad rahandus- ja eelarvepoliitika olema asjakohaselt läbimõeldud ja sidusad. Rahapoliitikas tuleb käsitleda kõrget inflatsiooni. Euroopa Keskpank (EKP) on valmis tegelema soovimatu ja korrapäratu turudünaamika võimalike riskidega, mis kujutavad endast tõsist ohtu rahapoliitika ülekandumisele kogu euroalal. Praeguses olukorras suurendaks nõudluse toetamisele suunatud laiapõhjaline ekspansiivne eelarvepoliitika veelgi inflatsioonisurvet. Valitsemissektori võlg on mitmes euroala liikmesriigis suur. Seetõttu on vaja eelarvepoliitikat, mis on liikmesriigiti asjakohaselt diferentseeritud vastavalt nende majandus- ja eelarveolukorrale, nagu soovitas nõukogu oma 12. juuli 2022. aastasoovitustes igale liikmesriigile, milles käsitletakse riiklikke reformikavasid ja esitatakse nõukogu arvamused 2022. aasta stabiilsusprogrammide kohta (3). Samuti peaksid liikmesriigid olema valmis kohandama riiklikult rahastatavaid jooksvaid esmaseid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale, säilitades ühtlasi võla jätkusuutlikkuse. Samal ajal tuleb võtta sihipäraseid ja ajutisi eelarvemeetmeid haavatavate inimeste ja ettevõtete toetamiseks, et muu hulgas kaitsta töökohti ja inimkapitali, säilitades ühtlasi hinnasignaalid ja pakkudes stiimuleid energiatarbimise vähendamiseks. Endiselt on väga oluline tihedalt koordineerida poliitikameetmeid liikmesriikide vahel. Kõrge inflatsiooni sotsiaalse mõju leevendamisel on esmatähtis roll ka tööturu- ja sotsiaalpoliitikal. Keskmine palk ei suutnud 2022. aastal inflatsiooniga sammu pidada.
  Edaspidi tuleb palgasuundumusi hoolikalt tasakaalustada, et kaitsta palgatöötajate ostujõudu, keskendudes madalapalgalistele, ja vältida samal ajal ohtu, et palgad soodustavad inflatsiooni ja süvendavad tekkivaid konkurentsierinevusi euroalal ja kogu maailmas. Kvaliteetse tööhõive edendamine võib aidata hoida ülal ka tarbimist. Sotsiaalpartnerite aktiivne kaasamine aitab tuvastada probleeme, sealhulgas rahaliiduga seotud konkreetseid probleeme, parandab poliitikalahendusi ning tagab laiema isevastutuse majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskava eest. Pakkumise poolel võetavad poliitikameetmed võivad samuti aidata vähendada inflatsiooni, kiirendades alternatiivsete energiaallikate kasutuselevõttu, suurendades konkurentsi ja tõhustades innovatsiooni, parandades ressursside jaotust ja toetades tootlikkuse kasvu. Ühtlasi tuleb pidevalt jälgida finantsstabiilsust ohustavaid riske. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et tagada asjakohane ja koordineeritud poliitiline reageerimine halvenevatele majandusväljavaadetele ja kõrgele inflatsioonile, peavad rahandus- ja eelarvepoliitika olema asjakohaselt läbimõeldud ja sidusad. Rahapoliitikas tuleb käsitleda kõrget inflatsiooni. Euroopa Keskpank (EKP) on valmis tegelema soovimatu ja korrapäratu turudünaamika võimalike riskidega, mis kujutavad endast tõsist ohtu rahapoliitika ülekandumisele kogu euroalal. Praeguses olukorras suurendaks nõudluse toetamisele suunatud laiapõhjaline ekspansiivne eelarvepoliitika veelgi inflatsioonisurvet. Valitsemissektori võlg on mitmes euroala liikmesriigis suur. Seetõttu on vaja eelarvepoliitikat, mis on liikmesriigiti asjakohaselt diferentseeritud vastavalt nende majandus- ja eelarveolukorrale, nagu soovitas nõukogu oma 12. juuli 2022. aastasoovitustes igale liikmesriigile, milles käsitletakse riiklikke reformikavasid ja esitatakse nõukogu arvamused 2022. aasta stabiilsusprogrammide kohta (3). Samuti peaksid liikmesriigid olema valmis kohandama riiklikult rahastatavaid jooksvaid esmaseid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale, säilitades ühtlasi võla jätkusuutlikkuse. Samal ajal tuleb võtta sihipäraseid ja ajutisi eelarvemeetmeid haavatavate inimeste ja ettevõtete toetamiseks, et muu hulgas kaitsta töökohti ja inimkapitali, säilitades ühtlasi hinnasignaalid ja pakkudes stiimuleid energiatarbimise vähendamiseks. Endiselt on väga oluline tihedalt koordineerida poliitikameetmeid liikmesriikide vahel. Kõrge inflatsiooni sotsiaalse mõju leevendamisel on esmatähtis roll ka tööturu- ja sotsiaalpoliitikal. Keskmine palk ei suutnud 2022. aastal inflatsiooniga sammu pidada.

Edaspidi tuleb palgasuundumusi hoolikalt tasakaalustada, et kaitsta palgatöötajate ostujõudu, keskendudes madalapalgalistele, ja vältida samal ajal ohtu, et palgad soodustavad inflatsiooni ja süvendavad tekkivaid konkurentsierinevusi euroalal ja kogu maailmas. Kvaliteetse tööhõive edendamine võib aidata hoida ülal ka tarbimist. Sotsiaalpartnerite aktiivne kaasamine aitab tuvastada probleeme, sealhulgas rahaliiduga seotud konkreetseid probleeme, parandab poliitikalahendusi ning tagab laiema isevastutuse majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskava eest. Pakkumise poolel võetavad poliitikameetmed võivad samuti aidata vähendada inflatsiooni, kiirendades alternatiivsete energiaallikate kasutuselevõttu, suurendades konkurentsi ja tõhustades innovatsiooni, parandades ressursside jaotust ja toetades tootlikkuse kasvu. Ühtlasi tuleb pidevalt jälgida finantsstabiilsust ohustavaid riske.

| (4) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/241 (4) loodud taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“) ning ühtekuuluvuspoliitika fondid on peamised vahendid euroala vastupidavuse tugevdamiseks ja lähenemise toetamiseks. Rahastu rakendamine euroala liikmesriikides edeneb kavakohaselt ning pärast eesmärkide ja sihtide täitmist on eelmaksetena välja makstud üle 136 000 000 000 euro. Ühtekuuluvuspoliitika programmidest on euroala liikmesriikidele alates pandeemia puhkemisest makstud välja üle 82 000 000 000 euro. Rahastu ning ühtekuuluvuspoliitika fondid aitavad euroala poliitikaprioriteetide saavutamisele kaasa mitmel moel: mõlemad toetavad majandustegevust lisainvesteeringutega ning pikemas perspektiivis peaksid kavandatud investeeringud ja struktuurireformid toetama rohe- ja digipööret, stimuleerides samal ajal tootlikkuse ja potentsiaalse toodangu kiiremat kasvu ning suurendades liikmesriikide vastupidavust. Suur osa rahastu raames tehtud investeeringutest ja reformidest on olulised varasemates euroala soovitustes kindlaks määratud poliitikaprioriteetide rakendamiseks. Seega on reformide tempo säilitamiseks oluline jätkata kokkulepitud reformide ja investeeringute elluviimist vastavalt kavandatud ajakavale. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/241 (4) loodud taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“) ning ühtekuuluvuspoliitika fondid on peamised vahendid euroala vastupidavuse tugevdamiseks ja lähenemise toetamiseks. Rahastu rakendamine euroala liikmesriikides edeneb kavakohaselt ning pärast eesmärkide ja sihtide täitmist on eelmaksetena välja makstud üle 136 000 000 000 euro. Ühtekuuluvuspoliitika programmidest on euroala liikmesriikidele alates pandeemia puhkemisest makstud välja üle 82 000 000 000 euro. Rahastu ning ühtekuuluvuspoliitika fondid aitavad euroala poliitikaprioriteetide saavutamisele kaasa mitmel moel: mõlemad toetavad majandustegevust lisainvesteeringutega ning pikemas perspektiivis peaksid kavandatud investeeringud ja struktuurireformid toetama rohe- ja digipööret, stimuleerides samal ajal tootlikkuse ja potentsiaalse toodangu kiiremat kasvu ning suurendades liikmesriikide vastupidavust. Suur osa rahastu raames tehtud investeeringutest ja reformidest on olulised varasemates euroala soovitustes kindlaks määratud poliitikaprioriteetide rakendamiseks. Seega on reformide tempo säilitamiseks oluline jätkata kokkulepitud reformide ja investeeringute elluviimist vastavalt kavandatud ajakavale.

| (5) | Komisjoni 22. novembri 2022. aasta teatises sisalduvas iga-aastases kestliku majanduskasvu analüüsis esitatakse järgmise aasta peamised poliitikaprioriteedid ja vastavad suunised, et tagada liidu tasandil järjepidev majanduspoliitiline reageerimine. Iga-aastane kestliku majanduskasvu analüüs on üles ehitatud konkurentsivõimelise kestlikkuse neljale mõõtmele, nimelt keskkonnakestlikkus, õiglus, tootlikkus ja makromajanduslik stabiilsus, ning on kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkidega. Lisaks esitatakse 22. novembril 2022 avaldatud häiremehhanismi aruandes komisjoni analüüs sellise võimaliku makromajandusliku tasakaalustamatuse kohta, mis võib takistada liikmesriikide majanduse, majandus- ja rahaliidu ning liidu kui terviku nõuetekohast toimimist. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni 22. novembri 2022. aasta teatises sisalduvas iga-aastases kestliku majanduskasvu analüüsis esitatakse järgmise aasta peamised poliitikaprioriteedid ja vastavad suunised, et tagada liidu tasandil järjepidev majanduspoliitiline reageerimine. Iga-aastane kestliku majanduskasvu analüüs on üles ehitatud konkurentsivõimelise kestlikkuse neljale mõõtmele, nimelt keskkonnakestlikkus, õiglus, tootlikkus ja makromajanduslik stabiilsus, ning on kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkidega. Lisaks esitatakse 22. novembril 2022 avaldatud häiremehhanismi aruandes komisjoni analüüs sellise võimaliku makromajandusliku tasakaalustamatuse kohta, mis võib takistada liikmesriikide majanduse, majandus- ja rahaliidu ning liidu kui terviku nõuetekohast toimimist.

| (6) | Inflatsiooni kiire kasv viimasel aastal on tinginud rahapoliitilise kursi kiire kohandamise kogu maailmas. EKP alustas rahapoliitika normaliseerimist eesmärgiga tagada, et inflatsioon naaseks aegsasti keskpika perioodi eesmärgi (2 %) juurde. Samuti märkis EKP, et intressimäärade normaliseerimist jätkatakse, võttes arvesse majandusandmete arengut. Tarnepiirangutel on oluline roll hiljutises inflatsioonitõusus ning inflatsioonierinevused muudavad rahapoliitika elluviimise keerulisemaks. Poliitilise kursi ühtlane ülekandumine kogu euroalal on rahapoliitika eesmärgi täitmise eeltingimus. |
| --- | --- |

(6)

Inflatsiooni kiire kasv viimasel aastal on tinginud rahapoliitilise kursi kiire kohandamise kogu maailmas. EKP alustas rahapoliitika normaliseerimist eesmärgiga tagada, et inflatsioon naaseks aegsasti keskpika perioodi eesmärgi (2 %) juurde. Samuti märkis EKP, et intressimäärade normaliseerimist jätkatakse, võttes arvesse majandusandmete arengut. Tarnepiirangutel on oluline roll hiljutises inflatsioonitõusus ning inflatsioonierinevused muudavad rahapoliitika elluviimise keerulisemaks. Poliitilise kursi ühtlane ülekandumine kogu euroalal on rahapoliitika eesmärgi täitmise eeltingimus.

| (7) | Euroala eelarvepoliitika, mõõdetuna esmaste netokulude muutusena keskmise potentsiaalse majanduskasvu suhtes, oli komisjoni arvates 2022. aastal ekspansiivne ja 2023. aastal üldiselt neutraalne, kuid muutub ekspansiivseks täiendavate energiatoetusmeetmete jõustamise või praeguste selliste meetmete pikendamise korral 2023. aasta jooksul. Eelarvepoliitika kujundamisel tuleks 2023. aastal vältida praeguste tarnešokkide inflatsioonimõju võimendamist ning nii riikide tasandil kui ka euroalal tervikuna ei ole majandusele laiapõhjalise fiskaalse impulsi andmine õigustatud. Olukord on eriti terav liikmesriikidel, kus on kõrge alusinflatsioon, võttes arvesse ka tõsiseid majanduslikke ja sotsiaalseid raskusi, mida põhjustab palgatöötajate, eelkõige madalapalgaliste töötajate ostujõu vähenemine. Lisaks peaks eelarvepoliitika jääma konservatiivseks ja sel puhul tuleks kombineerida suuremad investeeringud esmaste jooksvate netokulude kasvu kontrolliga. Selles kontekstis on rahastu vahendite kasutuselevõtu ja riiklikult rahastatavate investeeringute prognoositav suurenemine liikmesriikides kooskõlas vajadusega suurendada avaliku ja erasektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse. Samal ajal aitaks paindlik eelarvepoliitika reageerida suurele ebakindlusele ja majandusväljavaateid ohustavatele olulistele langusriskidele, kahjustamata samal ajal stiimuleid energiasüsteemi ümberkujundamiseks. COVID-19 pandeemia tagajärjeks on väga suur võlakoormus euroalal ning kuigi valitsemissektori võlg peaks prognooside kohaselt vähenema, jääb see pandeemiaeelsest tasemest siiski palju kõrgemaks. Lühiajalised kestlikkusriskid on küll üldiselt vähenenud, kuid mitmes liikmesriigis on riskid keskmises ja pikas perspektiivis endiselt suured ning intressimäärade tõusuga võlatase eeldatavasti järk-järgult suureneb. |
| --- | --- |

(7)

Euroala eelarvepoliitika, mõõdetuna esmaste netokulude muutusena keskmise potentsiaalse majanduskasvu suhtes, oli komisjoni arvates 2022. aastal ekspansiivne ja 2023. aastal üldiselt neutraalne, kuid muutub ekspansiivseks täiendavate energiatoetusmeetmete jõustamise või praeguste selliste meetmete pikendamise korral 2023. aasta jooksul. Eelarvepoliitika kujundamisel tuleks 2023. aastal vältida praeguste tarnešokkide inflatsioonimõju võimendamist ning nii riikide tasandil kui ka euroalal tervikuna ei ole majandusele laiapõhjalise fiskaalse impulsi andmine õigustatud. Olukord on eriti terav liikmesriikidel, kus on kõrge alusinflatsioon, võttes arvesse ka tõsiseid majanduslikke ja sotsiaalseid raskusi, mida põhjustab palgatöötajate, eelkõige madalapalgaliste töötajate ostujõu vähenemine. Lisaks peaks eelarvepoliitika jääma konservatiivseks ja sel puhul tuleks kombineerida suuremad investeeringud esmaste jooksvate netokulude kasvu kontrolliga. Selles kontekstis on rahastu vahendite kasutuselevõtu ja riiklikult rahastatavate investeeringute prognoositav suurenemine liikmesriikides kooskõlas vajadusega suurendada avaliku ja erasektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse. Samal ajal aitaks paindlik eelarvepoliitika reageerida suurele ebakindlusele ja majandusväljavaateid ohustavatele olulistele langusriskidele, kahjustamata samal ajal stiimuleid energiasüsteemi ümberkujundamiseks. COVID-19 pandeemia tagajärjeks on väga suur võlakoormus euroalal ning kuigi valitsemissektori võlg peaks prognooside kohaselt vähenema, jääb see pandeemiaeelsest tasemest siiski palju kõrgemaks. Lühiajalised kestlikkusriskid on küll üldiselt vähenenud, kuid mitmes liikmesriigis on riskid keskmises ja pikas perspektiivis endiselt suured ning intressimäärade tõusuga võlatase eeldatavasti järk-järgult suureneb.

| (8) | Energiahindade tõusule reageerimiseks on euroala liikmesriigid võtnud hädaolukorra meetmeid, mille maht on 2022. aastal hinnanguliselt 1,25 % SKPst ja 2023. aastal kuni 1 % SKPst, kusjuures meetmete mahu prognoositav langus sõltub energiahinna muutustest ja seotud meetmete kavandatud vähendamisest. Komisjoni talituste 2022. aasta sügisese majandusprognoosi kohaselt on seni võetud meetmete peamine eesmärk leevendada hinnatõusu ja keskmiselt ainult 20 % meetmetest on suunatud sissetulekumeetmed. Selliste toetusmeetmete eelarvekulu tuleb piirata, võttes samal ajal arvesse nende jaotuslikku mõju sissetulekuvahemike lõikes, mõju energianõudlusele ja rohepöördesse tehtavatele investeeringutele, võimalikke moonutusi ühtsel turul ja negatiivset ülekanduvat mõju liikmesriikide vahel. Selleks on oluline leppida kokku ühises käsituses. Eelkõige võiks analüüsida hästi läbimõeldud kahetasandilist energiahinnamudelit, mille puhul tagatakse haavatavatele tarbijatele reguleeritud hinnad kuni teatava tarbimistasemeni, ja muid skeeme, mis võimaldavad saavutada sarnaseid eesmärke, võttes arvesse riikide eripära. Lisaks võiks kaaluda asjakohaseid viise toetusmeetmete lõpetamiseks energiahinnasurve vähenemisel. Lisaks ajutistele energiameetmetele võivad aidata energiasõltumatust ja -julgeolekut ning rohepööret tugevdada ka avaliku ja erasektori investeeringud. Alates üleilmsest finantskriisist on euroalal nii era- kui ka avaliku sektori investeeringute tase olnud madal.
  COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud poliitikameetmed koos taasterahastu „NextGenerationEU“ erakorralise toetusega on aidanud säilitada avaliku sektori investeeringute taset, millel on positiivne mõju potentsiaalsele majanduskasvule, eriti liikmesriikides, kus valitsemissektori võlakoormus on suurim. Kestliku ja sidusa majanduskasvu tagamiseks ning rohe- ja digipöörde elluviimiseks on üliolulised täiendavad era- ja avaliku sektori investeeringud, eelkõige taaste- ja vastupidavuskavade, ühtekuuluvuspoliitika programmide ning liikmesriikide poolt 2023. aasta juuniks ajakohastatavate riiklike energia- ja kliimakavade rakendamise kaudu. |
| --- | --- |

(8)

Energiahindade tõusule reageerimiseks on euroala liikmesriigid võtnud hädaolukorra meetmeid, mille maht on 2022. aastal hinnanguliselt 1,25 % SKPst ja 2023. aastal kuni 1 % SKPst, kusjuures meetmete mahu prognoositav langus sõltub energiahinna muutustest ja seotud meetmete kavandatud vähendamisest. Komisjoni talituste 2022. aasta sügisese majandusprognoosi kohaselt on seni võetud meetmete peamine eesmärk leevendada hinnatõusu ja keskmiselt ainult 20 % meetmetest on suunatud sissetulekumeetmed. Selliste toetusmeetmete eelarvekulu tuleb piirata, võttes samal ajal arvesse nende jaotuslikku mõju sissetulekuvahemike lõikes, mõju energianõudlusele ja rohepöördesse tehtavatele investeeringutele, võimalikke moonutusi ühtsel turul ja negatiivset ülekanduvat mõju liikmesriikide vahel. Selleks on oluline leppida kokku ühises käsituses. Eelkõige võiks analüüsida hästi läbimõeldud kahetasandilist energiahinnamudelit, mille puhul tagatakse haavatavatele tarbijatele reguleeritud hinnad kuni teatava tarbimistasemeni, ja muid skeeme, mis võimaldavad saavutada sarnaseid eesmärke, võttes arvesse riikide eripära. Lisaks võiks kaaluda asjakohaseid viise toetusmeetmete lõpetamiseks energiahinnasurve vähenemisel. Lisaks ajutistele energiameetmetele võivad aidata energiasõltumatust ja -julgeolekut ning rohepööret tugevdada ka avaliku ja erasektori investeeringud. Alates üleilmsest finantskriisist on euroalal nii era- kui ka avaliku sektori investeeringute tase olnud madal.

COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud poliitikameetmed koos taasterahastu „NextGenerationEU“ erakorralise toetusega on aidanud säilitada avaliku sektori investeeringute taset, millel on positiivne mõju potentsiaalsele majanduskasvule, eriti liikmesriikides, kus valitsemissektori võlakoormus on suurim. Kestliku ja sidusa majanduskasvu tagamiseks ning rohe- ja digipöörde elluviimiseks on üliolulised täiendavad era- ja avaliku sektori investeeringud, eelkõige taaste- ja vastupidavuskavade, ühtekuuluvuspoliitika programmide ning liikmesriikide poolt 2023. aasta juuniks ajakohastatavate riiklike energia- ja kliimakavade rakendamise kaudu.

| (9) | Komisjon avaldas 9. novembril 2022 teatise ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta, et parandada majandusjärelevalve ja poliitika koordineerimise tulemuslikkust liidus. Nimetatud teatise eesmärk on kindlaks määrata makromajandusliku ja eelarvejärelevalve lihtsam ja integreeritud struktuur, et tagada võla jätkusuutlikkus ning edendada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Kõnealuse teatise põhielementide eesmärk on lihtsustada raamistikku, suurendada riikide isevastutust ja tugevdada nõuete täitmise tagamist. Kõnealuses teatises pannakse ette, et eelarvekurss tuleks esitada liikmesriikide keskpika perioodi eelarve- ja struktuurimeetmete kavades läbipaistvas ühises liidu raamistikus. Nendesse kavadesse, mille võtab vastu nõukogu, koondataks eelarve-, reformi- ja investeerimiskohustused, mis toetavad võla jätkusuutlikkust ja kestlikku majanduskasvu ning võtavad arvesse liidu ja riikide prioriteete. Riiklikus keskpika perioodi eelarve- ja struktuurimeetmete kavas esitatud reformi- ja investeerimiskohustused võimaldaksid pikemat eelarve kohandamise perioodi.
  Säilitades aluslepingus sätestatud kontrollväärtused 3 % SKPst puudujäägi puhul ja 60 % SKPst võla puhul, tugineks raamistik riskipõhisemale järelevalvele, mis keskendub võla jätkusuutlikkusele. Makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse puhul on oluline jätkata makromajandusliku tasakaalustamatuse käsitlemist koordineeritud ja tasakaalustatud viisil. Komisjoni teatises pakutakse välja rohkem tulevikku suunatud raamistik, et tekkivaid riske saaks tuvastada võimalikult varakult. Tasakaalustamatuse esinemise hindamine põhineks endiselt kolmel kriteeriumil: tõsidus, muutumine ja poliitikameetmed. Hindamisel võetaks aga rohkem arvesse muutumise kriteeriumi ja asjaomase liikmesriigi poliitikameetmeid. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon avaldas 9. novembril 2022 teatise ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta, et parandada majandusjärelevalve ja poliitika koordineerimise tulemuslikkust liidus. Nimetatud teatise eesmärk on kindlaks määrata makromajandusliku ja eelarvejärelevalve lihtsam ja integreeritud struktuur, et tagada võla jätkusuutlikkus ning edendada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Kõnealuse teatise põhielementide eesmärk on lihtsustada raamistikku, suurendada riikide isevastutust ja tugevdada nõuete täitmise tagamist. Kõnealuses teatises pannakse ette, et eelarvekurss tuleks esitada liikmesriikide keskpika perioodi eelarve- ja struktuurimeetmete kavades läbipaistvas ühises liidu raamistikus. Nendesse kavadesse, mille võtab vastu nõukogu, koondataks eelarve-, reformi- ja investeerimiskohustused, mis toetavad võla jätkusuutlikkust ja kestlikku majanduskasvu ning võtavad arvesse liidu ja riikide prioriteete. Riiklikus keskpika perioodi eelarve- ja struktuurimeetmete kavas esitatud reformi- ja investeerimiskohustused võimaldaksid pikemat eelarve kohandamise perioodi.

Säilitades aluslepingus sätestatud kontrollväärtused 3 % SKPst puudujäägi puhul ja 60 % SKPst võla puhul, tugineks raamistik riskipõhisemale järelevalvele, mis keskendub võla jätkusuutlikkusele. Makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse puhul on oluline jätkata makromajandusliku tasakaalustamatuse käsitlemist koordineeritud ja tasakaalustatud viisil. Komisjoni teatises pakutakse välja rohkem tulevikku suunatud raamistik, et tekkivaid riske saaks tuvastada võimalikult varakult. Tasakaalustamatuse esinemise hindamine põhineks endiselt kolmel kriteeriumil: tõsidus, muutumine ja poliitikameetmed. Hindamisel võetaks aga rohkem arvesse muutumise kriteeriumi ja asjaomase liikmesriigi poliitikameetmeid.

| (10) | Tänu COVID-19 kriisi ajal võetud poliitikameetmetele on euroala tööturg olnud märkimisväärselt vastupanuvõimeline. 2022. aasta esimeses kvartalis ületas töötundide koguarv pandeemiaeelse taseme ja tööhõive kasvas kogu 2022. aasta esimeses pooles, jõudes 2022. aasta teises kvartalis rekordtasemele, nii et töötuse määr langes 6,8 %-ni, mis on madalaim tase alates euro kasutuselevõtust. Siiski on veel arenguruumi naiste, noorte ja eakate, puudega inimeste ja haavatavate elanikkonnarühmade tööturule integreerimisel. Edaspidi peaks majandustegevuse prognoositav aeglustumine pärssima tööhõiveväljavaateid ning töötuse määra 2023. aastal pisut suurendama. On vähe tõendeid selle kohta, et COVID-19 kriis oleks põhjustanud tööjõu pakkumise ja nõudluse mittevastavuse probleemide struktuurset süvenemist.
  Tööturunäitajates on liikmesriigiti ja sektoriti siiski suuri erinevusi. Alates 2019. aastast on töökohti loodud kõige rohkem infotehnoloogia ja kutseteenuste vallas, samal ajal kui transpordi, majutuse ja toitlustuse vallas on täheldatud töökohtade kadu. Ka demograafilised muutused mängivad tõenäoliselt rolli euroala tööturgude pingestumisel. Asjakohased ja tulemuslikud investeeringud kvaliteetsesse haridusse ja koolitusse igas vanuses on väga olulised praeguse ja tulevase oskuste nappuse leevendamiseks ning rohe- ja digipöörde toetamiseks. Palgakasv jätkus 2022. aastal teataval määral, mis tõi üldkokkuvõttes kaasa tööjõu ühikukulu kasvu. Üldiselt jäi see siiski mõõdukaks ja jääb prognooside kohaselt inflatsioonist tublisti allapoole. Töötajate reaalpalk peaks 2022. aastal vähenema 2,8 % ja 2023. aastal veel 0,9 %, enne kui see 2024. aastal osaliselt taastub. Kindlad inflatsiooniootused on esmatähtsad, leevendamaks riski, et palganõuete kiire kasv suurendab inflatsiooni veelgi. |
| --- | --- |

(10)

Tänu COVID-19 kriisi ajal võetud poliitikameetmetele on euroala tööturg olnud märkimisväärselt vastupanuvõimeline. 2022. aasta esimeses kvartalis ületas töötundide koguarv pandeemiaeelse taseme ja tööhõive kasvas kogu 2022. aasta esimeses pooles, jõudes 2022. aasta teises kvartalis rekordtasemele, nii et töötuse määr langes 6,8 %-ni, mis on madalaim tase alates euro kasutuselevõtust. Siiski on veel arenguruumi naiste, noorte ja eakate, puudega inimeste ja haavatavate elanikkonnarühmade tööturule integreerimisel. Edaspidi peaks majandustegevuse prognoositav aeglustumine pärssima tööhõiveväljavaateid ning töötuse määra 2023. aastal pisut suurendama. On vähe tõendeid selle kohta, et COVID-19 kriis oleks põhjustanud tööjõu pakkumise ja nõudluse mittevastavuse probleemide struktuurset süvenemist.

Tööturunäitajates on liikmesriigiti ja sektoriti siiski suuri erinevusi. Alates 2019. aastast on töökohti loodud kõige rohkem infotehnoloogia ja kutseteenuste vallas, samal ajal kui transpordi, majutuse ja toitlustuse vallas on täheldatud töökohtade kadu. Ka demograafilised muutused mängivad tõenäoliselt rolli euroala tööturgude pingestumisel. Asjakohased ja tulemuslikud investeeringud kvaliteetsesse haridusse ja koolitusse igas vanuses on väga olulised praeguse ja tulevase oskuste nappuse leevendamiseks ning rohe- ja digipöörde toetamiseks. Palgakasv jätkus 2022. aastal teataval määral, mis tõi üldkokkuvõttes kaasa tööjõu ühikukulu kasvu. Üldiselt jäi see siiski mõõdukaks ja jääb prognooside kohaselt inflatsioonist tublisti allapoole. Töötajate reaalpalk peaks 2022. aastal vähenema 2,8 % ja 2023. aastal veel 0,9 %, enne kui see 2024. aastal osaliselt taastub. Kindlad inflatsiooniootused on esmatähtsad, leevendamaks riski, et palganõuete kiire kasv suurendab inflatsiooni veelgi.

| (11) | Struktuurireformid, sealhulgas need, mis viiakse ellu Euroopa rohelise kokkuleppe või rohe- ja digireformide osana ning mida toetatakse rahastust, eriti pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2023/435 (5) tehtud muudatusi määrusesse (EL) 2021/241, et rakendada komisjoni 18. mai 2022. aasta teatises esitatud kava „REPowerEU“, on esmatähtsad ühtse turu ja euroala majanduse vastupidavuse tugevdamiseks. Sellega seoses on samuti tähtis viia ellu nõukogu 2022. aasta Euroopa poolaasta raames soovitatud riigipõhiseid reforme. Ettevõtluskeskkonna edasine parandamine, sealhulgas vähendades investeerimis- ja kapitali ümberpaigutamise tõkkeid, avaliku halduse ajakohastamine, lubade andmise kiirendamine, kaitstes samal ajal keskkonda, ja piiravate õigusraamistike kaotamine, võivad suurendada tootlikkust ja majanduskasvu. Reformid koos investeeringutega on väga olulised rohe- ja digipöörde elluviimiseks, eelkõige et parandada energiatõhusust, toetada üleminekut kliimaneutraalsusele, suurendada taastuvenergia pakkumist ja kasutuselevõttu ning toetada ümberõpet ja oskuste täiendamist. Energiahindade kiire ja püsiva tõusu tõttu on energiamahukate tööstusharude ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ärimudelid sattunud surve alla, mis mõjutab töökohti ja inimkapitali. Tõhus maksejõuetuskord võib toetada üleminekut ja hõlbustada ressursside ümberpaigutamist. Maksejõuetuskorrad on euroalal endiselt väga erinevad ning nende tulemuslikkuse suurendamine ja ühtlustamine toetaks majanduse kohandamist ja ühtset kapitaliturgu. |
| --- | --- |

(11)

Struktuurireformid, sealhulgas need, mis viiakse ellu Euroopa rohelise kokkuleppe või rohe- ja digireformide osana ning mida toetatakse rahastust, eriti pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2023/435 (5) tehtud muudatusi määrusesse (EL) 2021/241, et rakendada komisjoni 18. mai 2022. aasta teatises esitatud kava „REPowerEU“, on esmatähtsad ühtse turu ja euroala majanduse vastupidavuse tugevdamiseks. Sellega seoses on samuti tähtis viia ellu nõukogu 2022. aasta Euroopa poolaasta raames soovitatud riigipõhiseid reforme. Ettevõtluskeskkonna edasine parandamine, sealhulgas vähendades investeerimis- ja kapitali ümberpaigutamise tõkkeid, avaliku halduse ajakohastamine, lubade andmise kiirendamine, kaitstes samal ajal keskkonda, ja piiravate õigusraamistike kaotamine, võivad suurendada tootlikkust ja majanduskasvu. Reformid koos investeeringutega on väga olulised rohe- ja digipöörde elluviimiseks, eelkõige et parandada energiatõhusust, toetada üleminekut kliimaneutraalsusele, suurendada taastuvenergia pakkumist ja kasutuselevõttu ning toetada ümberõpet ja oskuste täiendamist. Energiahindade kiire ja püsiva tõusu tõttu on energiamahukate tööstusharude ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ärimudelid sattunud surve alla, mis mõjutab töökohti ja inimkapitali. Tõhus maksejõuetuskord võib toetada üleminekut ja hõlbustada ressursside ümberpaigutamist. Maksejõuetuskorrad on euroalal endiselt väga erinevad ning nende tulemuslikkuse suurendamine ja ühtlustamine toetaks majanduse kohandamist ja ühtset kapitaliturgu.

| (12) | Pangandussektor pidas 2022. aastal üldiselt hästi vastu. Kuigi euroala pangandussektor tervikuna on hästi kapitaliseeritud ja kasumlikkus on alates 2021. aastast paranenud, võib makromajandusliku väljavaate järsk halvenemine koos laenuvõtjate kulusid suurendavate kõrgemate intressimääradega tuua kaasa varade kvaliteedi vähenemise. Krediidi kättesaadavuse vähenedes on oluline aegsasti jälgida riske, ennetavalt kaasata võlgnikke ja aktiivselt hallata viivislaene, et säilitada pankade suutlikkus rahastada majandust. Krediidiasutuste vastupidavust võivad kahjustada struktuursed tegurid, sealhulgas ülevõimsus ja uutest finantsteenuste osutajatest tulenev konkurents. Finantsturgudel võivad esile kerkida ka muud riskid. Eelkõige võivad kõrgemad riskipreemiad ja likviidsustingimuste halvenemine viia varade hinna languseni. Lisatagatise nõuete tõttu võib see lisaks likviidsusprobleemidele, millega mõned energiaettevõtted on juba kokku puutunud, põhjustada täiendavat survet. Hoolega tuleb jälgida ka seda, kuidas elamu- ja ärikinnisvaraturud reageerivad kõrgematele intressimääradele, sest väiksem nõudlus ja võla teenindamise suutlikkuse halvenemine võivad avaldada survet kinnisvarahindade languseks ja võimendada tsüklilisi riske, eelkõige euroala liikmesriikides, kus kodumajapidamiste võlatase on kõrgem. Lisaks tuleb rohkem tähelepanu pöörata suurenenud küberriskidele ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2022/2554 (6) tugevdab finantsettevõtete vastupidavust info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaga seotud riskide suhtes. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu andis 2022. aasta septembris välja soovituses ESRB/2022/7 esitatud hoiatuse, milles paluti erasektori asutustel, turuosalistel ja asjaomastel ametiasutustel jätkata ettevalmistusi äärmuslikeks riskistsenaariumideks. |
| --- | --- |

(12)

Pangandussektor pidas 2022. aastal üldiselt hästi vastu. Kuigi euroala pangandussektor tervikuna on hästi kapitaliseeritud ja kasumlikkus on alates 2021. aastast paranenud, võib makromajandusliku väljavaate järsk halvenemine koos laenuvõtjate kulusid suurendavate kõrgemate intressimääradega tuua kaasa varade kvaliteedi vähenemise. Krediidi kättesaadavuse vähenedes on oluline aegsasti jälgida riske, ennetavalt kaasata võlgnikke ja aktiivselt hallata viivislaene, et säilitada pankade suutlikkus rahastada majandust. Krediidiasutuste vastupidavust võivad kahjustada struktuursed tegurid, sealhulgas ülevõimsus ja uutest finantsteenuste osutajatest tulenev konkurents. Finantsturgudel võivad esile kerkida ka muud riskid. Eelkõige võivad kõrgemad riskipreemiad ja likviidsustingimuste halvenemine viia varade hinna languseni. Lisatagatise nõuete tõttu võib see lisaks likviidsusprobleemidele, millega mõned energiaettevõtted on juba kokku puutunud, põhjustada täiendavat survet. Hoolega tuleb jälgida ka seda, kuidas elamu- ja ärikinnisvaraturud reageerivad kõrgematele intressimääradele, sest väiksem nõudlus ja võla teenindamise suutlikkuse halvenemine võivad avaldada survet kinnisvarahindade languseks ja võimendada tsüklilisi riske, eelkõige euroala liikmesriikides, kus kodumajapidamiste võlatase on kõrgem. Lisaks tuleb rohkem tähelepanu pöörata suurenenud küberriskidele ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2022/2554 (6) tugevdab finantsettevõtete vastupidavust info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaga seotud riskide suhtes. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu andis 2022. aasta septembris välja soovituses ESRB/2022/7 esitatud hoiatuse, milles paluti erasektori asutustel, turuosalistel ja asjaomastel ametiasutustel jätkata ettevalmistusi äärmuslikeks riskistsenaariumideks.

| (13) | Eurorühm leppis 2022. aasta juunis kokku, et pangandusliidu väljakujundamiseks tehtavas töös tuleks viivitamatu sammuna keskenduda pankade kriisiohje ja riiklike hoiuste tagamise skeemide ühise raamistiku tugevdamisele, et luua kord, mis sobib igat liiki pankade jaoks. Seejärel võttis eurorühm kohustuse vaadata läbi pangandusliidu olukord ja määrata konsensuse alusel kindlaks muude lahendamata küsimustega seotud võimalikud täiendavad meetmed pangandusliidu tugevdamiseks ja väljakujundamiseks. Komisjon on teatanud, et kavatseb 2023. aasta esimeses pooles esitada seadusandliku ettepaneku kriisiohje ja hoiuste tagamise raamistiku kohta. Kriisiohje ja hoiuste tagamise raamistiku muutmine võib suurendada euroala pangandussektori vastupidavust. Samuti on komisjon teatanud, et ta esitab 2023. aasta esimeses pooles seadusandliku ettepaneku, millega kehtestatakse digieuro ja reguleeritakse selle põhiaspekte, mille kohta peavad tegema otsuse kaasseadusandjad. Võimaliku otsuse digieuro emiteerimise kohta teeb EKP nõukogu pärast võimaliku realiseerimisetapi lõppu. Digiraha, mis täiendaks tavaraha, võib tuua euroala majandusele mitmesugust kasu. See toetaks eelkõige majanduse digitaliseerimist ja innovatsiooni maksete vallas, tugevdades samal ajal euro rahvusvahelist rolli. Digieuro arendamine võib ka praegust geopoliitilist olukorda arvesse võttes aidata suurendada euroala ja liidu majanduslikku ja finantsautonoomiat, |
| --- | --- |

(13)

Eurorühm leppis 2022. aasta juunis kokku, et pangandusliidu väljakujundamiseks tehtavas töös tuleks viivitamatu sammuna keskenduda pankade kriisiohje ja riiklike hoiuste tagamise skeemide ühise raamistiku tugevdamisele, et luua kord, mis sobib igat liiki pankade jaoks. Seejärel võttis eurorühm kohustuse vaadata läbi pangandusliidu olukord ja määrata konsensuse alusel kindlaks muude lahendamata küsimustega seotud võimalikud täiendavad meetmed pangandusliidu tugevdamiseks ja väljakujundamiseks. Komisjon on teatanud, et kavatseb 2023. aasta esimeses pooles esitada seadusandliku ettepaneku kriisiohje ja hoiuste tagamise raamistiku kohta. Kriisiohje ja hoiuste tagamise raamistiku muutmine võib suurendada euroala pangandussektori vastupidavust. Samuti on komisjon teatanud, et ta esitab 2023. aasta esimeses pooles seadusandliku ettepaneku, millega kehtestatakse digieuro ja reguleeritakse selle põhiaspekte, mille kohta peavad tegema otsuse kaasseadusandjad. Võimaliku otsuse digieuro emiteerimise kohta teeb EKP nõukogu pärast võimaliku realiseerimisetapi lõppu. Digiraha, mis täiendaks tavaraha, võib tuua euroala majandusele mitmesugust kasu. See toetaks eelkõige majanduse digitaliseerimist ja innovatsiooni maksete vallas, tugevdades samal ajal euro rahvusvahelist rolli. Digieuro arendamine võib ka praegust geopoliitilist olukorda arvesse võttes aidata suurendada euroala ja liidu majanduslikku ja finantsautonoomiat,

SOOVITAB euroala liikmesriikidel võtta aastatel 2023–2024 individuaalselt, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade rakendamise kaudu, ja eurorühmas ühiselt järgmisi meetmeid.

| 1) | Hoiduda 2023. aastal kogunõudluse laiapõhjalisest toetamisest, keskendudes samal ajal rohkem eelarvemeetmetele, millega leevendatakse kõrgete energiahindade mõju haavatavatele kodumajapidamistele ja elujõulistele ettevõtetele, ning säilitades paindlikkuse kiiresti muutuva olukorraga kohaneda, kui see on vajalik. Jätkata liikmesriikide eelarvepoliitika koordineerimist, et säilitada võla jätkusuutlikkus ja suurendada kestlikul viisil kasvupotentsiaali, hõlbustades seeläbi ka rahapoliitika ülesannet tagada, et inflatsioon naaseks aegsasti Euroopa Keskpanga keskpika perioodi eesmärgi (2 %) juurde. Leppida kokku ühises käsituses ja eelkõige kaaluda laiapõhjaliste hinnameetmete asendamist hästi läbimõeldud kulutõhusa kahetasandilise energiahinnamudeliga, mis tagab stiimulid energiasäästuks, või muude skeemidega, mis võimaldavad saavutada sarnaseid eesmärke, võttes arvesse riikide eripära, ning kaaluda asjakohaseid viise toetusmeetmete lõpetamiseks energiahinna surve vähenemise korral. Määrata kindlaks asjakohaselt diferentseeritud keskpika perioodi eelarvestrateegiad järkjärgulise ja kestliku konsolideerimise ning investeeringute ja reformide kaudu, et saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Säilitada mahukad avaliku sektori investeeringud ja soodustada erasektori investeeringuid, mida on vaja majandusliku ja sotsiaalse vastupidavuse suurendamiseks ning rohe- ja digipöörde toetamiseks, sealhulgas energiatõhususe parandamiseks ja taastuvatele energiaallikatele üleminekuks. Rakendada ühtekuuluvuspoliitika programme ning taaste- ja vastupidavuskavasid, tagades reformide ja investeeringute õigeaegse elluviimise, ning tagada, et kavade ajakohastamine on sihipärane, võttes arvesse muutuvat majandusolukorda, samal ajal üldist ambitsiooni vähendamata. Võtta täiendavaid meetmeid, sealhulgas taaste- ja vastupidavuskavade „REPowerEU“ peatükkide ning riiklike energia- ja kliimakavade kaudu, et kiirendada energiasüsteemi ümberkujundamist ja suurendada liidu energiasõltumatust. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Toetada riiklike tavade kohaselt ja sotsiaalpartnerite rolli austades palgasuundumusi, mis leevendavad palgatöötajate, eelkõige madalapalgaliste töötajate ostujõu vähenemist, võttes samal ajal arvesse tootlikkuse arengut keskpikas perspektiivis ja piirates teisest mõju inflatsioonile. Töötada vastavalt vajadusele välja sotsiaalabisüsteemid või kohandada neid, et aidata haavatavatel kodumajapidamistel tulla toime energiašoki ning rohe- ja digipöördega ning leevendada suurenenud vaesusriski. Parandada veelgi aktiivset tööturupoliitikat ning võtta meetmeid oskuste nappuse leevendamiseks ja kvaliteetse tööhõive edendamiseks. Tagada, et sotsiaalpartnerid kaasatakse tulemuslikult poliitika kujundamisse, ja tugevdada sotsiaaldialoogi. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Tagada, et energiakriisi tõttu finantssurve alla sattunud ettevõtjatele, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, antav toetus oleks kulutõhus, ajutine ja suunatud elujõulistele ettevõtjatele. Toetus peaks säilitama energiatõhususe ja taastuvenergia stiimulid, tagades samal ajal võrdsed tingimused ja ühtse turu terviklikkuse, sealhulgas riigiabi ajutise kriisiraamistiku kaudu. Parandada ettevõtluskeskkonda, eelkõige tõhustades konkurentsivõimet ja suurendades maksejõuetusraamistike tõhusust, tagamaks, et need toimivad pankroti ja äriühingute restruktureerimise korral tõhusalt ja piisavalt kiiresti. Aidata kaasa kapitaliturgude liidu suunas liikumisele. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Säilitada makromajanduslik finantsstabiilsus, hoida majanduse krediidikanalid avatuna ja vältida finantsvaldkonna killustatuse riski. Jälgida riske, mis on seotud eelkõige pingetega energiasektoris, finantstingimuste karmistamisega, viivisnõuetega, erasektori võlakoormusega ja kinnisvaraturgude arenguga. Jätkata tööd pangandusliidu väljakujundamiseks, võttes järgmise sammuna ette praeguse kriisiohje ja hoiuste tagamise raamistiku reformi. Jätkata aktiivset osalemist ettevalmistustöös digieuro potentsiaalseks kasutuselevõtuks.
  Majandus- ja rahaliidu süvendamiseks võetavate edasiste sammude puhul tuleks võtta arvesse kogemusi, mis on saadud COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud liidu ulatuslike majanduspoliitiliste meetmete kavandamisel ja rakendamisel. Kiirete edusammude tegemine majanduse juhtimise hindamisel on majanduspoliitika koordineerimise tõhustamiseks esmatähtis. Edusamme majandus- ja rahaliidu süvendamisel tuleks jätkata, austades täielikult liidu ühtset turgu ning tehes seda euroalaväliste liikmesriikide suhtes avatud ja läbipaistval viisil. |
| --- | --- |

5)

Majandus- ja rahaliidu süvendamiseks võetavate edasiste sammude puhul tuleks võtta arvesse kogemusi, mis on saadud COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud liidu ulatuslike majanduspoliitiliste meetmete kavandamisel ja rakendamisel. Kiirete edusammude tegemine majanduse juhtimise hindamisel on majanduspoliitika koordineerimise tõhustamiseks esmatähtis. Edusamme majandus- ja rahaliidu süvendamisel tuleks jätkata, austades täielikult liidu ühtset turgu ning tehes seda euroalaväliste liikmesriikide suhtes avatud ja läbipaistval viisil.

Brüssel, 16. mai 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

E. SVANTESSON

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  Nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitused, milles käsitletakse riiklikke reformikavasid ja esitatakse nõukogu arvamused 2022. aasta stabiilsusprogrammide kohta (ELT C 334, 1.9.2022, lk 1, 35, 44, 52, 60, 70, 96, 104, 112, 120, 128, 146, 154, 162, 181, 197, 205, 213, 221).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. veebruari 2023. aasta määrus (EL) 2023/435, millega muudetakse määrust (EL) 2021/241 riiklike taaste- ja vastupidavuskavade REPowerEU peatükkide osas ning määrusi (EL) nr 1303/2013, (EL) 2021/1060 ja (EL) 2021/1755 ning direktiivi 2003/87/EÜ (ELT L 63, 28.2.2023, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2022. aasta määrus (EL) 2022/2554, mis käsitleb finantssektori digitaalset tegevuskerksust ning millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 1060/2009, (EL) nr 648/2012, (EL) nr 600/2014, (EL) nr 909/2014 ja (EL) 2016/1011 (ELT L 333, 27.12.2022, lk 1).

6

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 23.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 180/8 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 180/8

---

NÕUKOGU OTSUS,

15. mai 2023,

millega nimetatakse ametisse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop) haldusnõukogu liikmed ja asendusliikmed Saksamaalt ja Iirimaalt

(2023/C 180/02)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. jaanuari 2019. aasta määrust (EL) 2019/128, millega asutatakse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop) ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 337/75, (1) eriti selle artiklit 4,

võttes arvesse kandidaatide nimekirja, mille liikmesriikide valitsused ning töötajate ja tööandjate organisatsioonid on nõukogule esitanud,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu nimetas oma 28. märtsi 2023. aasta otsusega (2) ajavahemikuks 1. aprillist 2023 kuni 31. märtsini 2027 ametisse Cedefopi haldusnõukogu liikmed ja asendusliikmed. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu nimetas oma 28. märtsi 2023. aasta otsusega (2) ajavahemikuks 1. aprillist 2023 kuni 31. märtsini 2027 ametisse Cedefopi haldusnõukogu liikmed ja asendusliikmed.

| (2) | Saksamaa ja Iirimaa valitsus ning töötajate organisatsioon ETUC on nimetanud mitmele täidetavale ametikohale täiendavad kandidaadid, |
| --- | --- |

(2)

Saksamaa ja Iirimaa valitsus ning töötajate organisatsioon ETUC on nimetanud mitmele täidetavale ametikohale täiendavad kandidaadid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Cedefopi haldusnõukogu liikmeteks ja asendusliikmeteks nimetatakse 31. märtsil 2027 lõppevaks ajavahemikuks järgmised isikud:

| I. | VALITSUSTE ESINDAJAD







  Liikmesriik | Liikmed | Asendusliikmed |
| --- | --- | --- | --- |
| Saksamaa | Peter THIELE | |
| Iirimaa | Alan McGRATH | Justin SINNOTT |

I.

VALITSUSTE ESINDAJAD

Liikmesriik

Liikmed

Asendusliikmed

Saksamaa

Peter THIELE

Iirimaa

Alan McGRATH

Justin SINNOTT

| II. | TÖÖTAJATE ORGANISATSIOONIDE ESINDAJAD







  Liikmesriik | Liikmed | Asendusliikmed |
| --- | --- | --- | --- |
| Iirimaa | Frank VAUGHAN | Eoin GRIFFIN |

II.

TÖÖTAJATE ORGANISATSIOONIDE ESINDAJAD

Liikmesriik

Liikmed

Asendusliikmed

Iirimaa

Frank VAUGHAN

Eoin GRIFFIN

Artikkel 2

Nõukogu nimetab veel määramata liikmed ja asendusliikmed ametisse hiljem.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 15. mai 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

J. FORSSMED

---

(1)  ELT L 30, 31.1.2019, lk 90.

1

(2)  Nõukogu 28. märtsi 2023. aasta otsus, millega nimetatakse ametisse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop) haldusnõukogu liikmed ja asendusliikmed (ELT C 116, 31.3.2023, lk 15).

2

---

| 23.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 180/10 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 180/10

---

NÕUKOGU OTSUS,

15. mai 2023,

millega nimetatakse ametisse Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ameti haldusnõukogu liikmed ja asendusliikmed Prantsusmaalt, Horvaatiast, Poolast ja Sloveeniast

(2023/C 180/03)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. jaanuari 2019. aasta määrust (EL) 2019/126, millega asutatakse Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Amet (EU-OSHA) ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 2062/94, (1) eriti selle artiklit 4,

võttes arvesse kandidaatide nimekirja, mille liikmesriikide valitsused ning töötajate ja tööandjate organisatsioonid on nõukogule esitanud,

võttes arvesse tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee liikmete ja asendusliikmete nimekirju

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu nimetas oma 28. märtsi 2023. aasta otsusega (2) ajavahemikuks 1. aprillist 2023 kuni 31. märtsini 2027 ametisse EU-OSHA haldusnõukogu liikmed ja asendusliikmed. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu nimetas oma 28. märtsi 2023. aasta otsusega (2) ajavahemikuks 1. aprillist 2023 kuni 31. märtsini 2027 ametisse EU-OSHA haldusnõukogu liikmed ja asendusliikmed.

| (2) | Töötajate organisatsioon ETUC ja tööandjate organisatsioon Business Europe on esitanud mitmele täidetavale ametikohale täiendavad kandidaadid Prantsusmaalt, Horvaatiast, Poolast ja Sloveeniast, |
| --- | --- |

(2)

Töötajate organisatsioon ETUC ja tööandjate organisatsioon Business Europe on esitanud mitmele täidetavale ametikohale täiendavad kandidaadid Prantsusmaalt, Horvaatiast, Poolast ja Sloveeniast,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

EU-OSHA haldusnõukogu liikmeteks ja asendusliikmeteks nimetatakse 31. märtsil 2027 lõppevaks ajavahemikuks järgmised isikud:

| II. | TÖÖTAJATE ORGANISATSIOONIDE ESINDAJAD







  Liikmesriik | Liikmed | Asendusliikmed |
| --- | --- | --- | --- |
| Prantsusmaa | | Edwina LAMOUREUX |
| Horvaatia | Ivana ŠEPAK ROBIĆ | Katarina RUMORA |
| Sloveenia | Lučka BÖHM | Martina VUK |

II.

TÖÖTAJATE ORGANISATSIOONIDE ESINDAJAD

Liikmesriik

Liikmed

Asendusliikmed

Prantsusmaa

Edwina LAMOUREUX

Horvaatia

Ivana ŠEPAK ROBIĆ

Katarina RUMORA

Sloveenia

Lučka BÖHM

Martina VUK

| III. | TÖÖANDJATE ORGANISATSIOONIDE ESINDAJAD







  Liikmesriik | Liikmed | Asendusliikmed |
| --- | --- | --- | --- |
| Poola | Rafał HRYNYK | Edyta DEFAРSKA-CZUJKO |

III.

TÖÖANDJATE ORGANISATSIOONIDE ESINDAJAD

Liikmesriik

Liikmed

Asendusliikmed

Poola

Rafał HRYNYK

Edyta DEFAРSKA-CZUJKO

Artikkel 2

Nõukogu nimetab hiljem ametisse need liikmed ja asendusliikmed, keda ei ole veel määratud.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 15. mai 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

J. FORSSMED

---

(1)  ELT L 30, 31.1.2019, lk 58.

1

(2)  Nõukogu 28. märtsi 2023. aasta otsus, millega nimetatakse ametisse Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ameti (EU-OSHA) haldusnõukogu liikmed ja asendusliikmed (ELT C 116, 31.3.2023, lk 19).

2

---

| 23.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 180/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 180/12

---

Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2011/235/ÜVJP teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Iraanis ja nõukogu määruses (EL) nr 359/2011, mis käsitleb teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Iraanis

(2023/C 180/04)

Andmesubjektide tähelepanu juhitakse järgmisele teabele vastavalt määruse Euroopa Parlamendi ja nõukogu (EL) nr 2018/1725 (1) artiklile 16.

Töötlemistoimingu õigusliku aluse moodustavad nõukogu otsus 2011/235/ÜVJP (2), mida rakendatakse nõukogu rakendusotsusega (ÜVJP) 2023/987 (3), ning nõukogu määrus (EL) nr 359/2011 (4), mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2023/986 (5).

Kõnealuse töötlemistoimingu vastutav töötleja on Euroopa Liidu Nõukogu, keda esindab nõukogu peasekretariaadi välissuhete peadirektoraadi (RELEX) peadirektor, ning töötlev talitus on peadirektoraadi RELEX üksus 1, kellega on võimalik ühendust võtta järgmisel aadressil:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Nõukogu andmekaitseametnikuga saab ühendust võtta järgmisel aadressil:

| | Andmekaitseametnik |
| --- | --- |

Andmekaitseametnik

| | data.protection@consilium.europa.eu |
| --- | --- |

data.protection@consilium.europa.eu

Töötlemistoimingu eesmärk on koostada ja ajakohastada loetelu isikutest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid vastavalt otsusele 2011/235/ÜVJP, mida rakendatakse rakendusotsusega (ÜVJP) 2023/987, ning määrusele (EL) nr 359/2011, mida rakendatakse rakendusmäärusega (EL) 2023/986.

Andmesubjektid on füüsilised isikud, kes vastavad otsuses 2011/235/ÜVJP ja määruses (EL) nr 359/2011 kehtestatud kriteeriumidele.

Kogutud isikuandmed hõlmavad andmeid, mis on vajalikud asjaomase isiku õigeks tuvastamiseks, põhjendusi ja mis tahes muid loetellu kandmise põhjustega seotud andmeid.

Isikuandmete töötlemise õiguslikud alused on ELi lepingu artikli 29 alusel vastu võetud nõukogu otsused ning ELi toimimise lepingu artikli 215 alusel vastu võetud nõukogu määrused, millega kantakse loetellu füüsilised isikud (andmesubjektid) ning kehtestatakse varade külmutamine ja reisipiirangud.

Töötlemine on vajalik avalikes huvides oleva ülesande täitmiseks kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 5 lõike 1 punktiga a ning eespool nimetatud õigusaktides sätestatud vastutava töötleja õiguslikult siduvate kohustuste täitmiseks kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 5 lõike 1 punktiga b.

Töötlemine on vajalik olulise avaliku huviga seotud põhjustel kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 10 lõike 2 punktiga g.

Nõukogu võib saada andmesubjektide isikuandmeid liikmesriikidelt ja/või Euroopa välisteenistuselt. Isikuandmete vastuvõtjad on liikmesriigid, Euroopa Komisjon ja Euroopa välisteenistus.

Kõiki isikuandmeid, mida nõukogu töötleb seoses ELi autonoomsete piiravate meetmetega, säilitatakse 5 aastat alates hetkest, mil andmesubjekt eemaldatakse nende isikute loetelust, kelle suhtes kohaldatakse varade külmutamist, või alates hetkest, mil kõnealuse meetme kehtivus lõppeb, või, kui Euroopa Kohtule on esitatud hagi, siis kuni lõpliku kohtuotsuse tegemiseni. Nõukogu registreeritud dokumentides sisalduvaid isikuandmeid säilitab nõukogu avalikes huvides toimuva arhiveerimise eesmärgil määruse (EL) 2018/1725 artikli 4 lõike 1 punkti e tähenduses.

Nõukogul võib olla vaja vahetada andmesubjekti puudutavaid isikuandmeid kolmanda riigiga või rahvusvahelise organisatsiooniga seoses ÜRO kannete ülevõtmisega nõukogu poolt või seoses ELi piiravate meetmete poliitikat puudutava rahvusvahelise koostööga.

Kui kaitse piisavuse otsust ei ole tehtud või kui asjakohased kaitsemeetmed puuduvad, on isikuandmete kolmandale riigile või rahvusvahelisele organisatsioonile edastamise aluseks vastavalt määruse (EL) 2018/1725 artiklile 50 järgmised tingimused: edastamine on vajalik avalikust huvist tulenevatel kaalukatel põhjustel; edastamine on vajalik õigusnõuete koostamiseks, esitamiseks või kaitsmiseks.

Andmesubjekti isikuandmete töötlemine ei hõlma automatiseeritud otsuste tegemist.

Andmesubjektidel on õigus saada teavet ja tutvuda oma isikuandmetega. Neil on ka õigus lasta oma andmeid parandada ja täiendada. Teatud tingimustel on neil õigus paluda oma isikuandmed kustutada, õigus olla vastu nende töötlemisele või paluda töötlemise piiramist.

Andmesubjektid saavad neid õigusi kasutada, saates vastutavale töötlejale e-kirja koos koopiaga andmekaitseametnikule, nagu on osutatud eespool.

Andmesubjektid peavad oma taotlusele lisama isikusamasuse kinnitamiseks isikut tõendava dokumendi (ID-kaart või pass) koopia. Selles dokumendis peavad olema esitatud isikukood, väljaandjariik, kehtivusaeg, nimi, aadress ja sünnikuupäev. Kõik muud isikut tõendava dokumendi koopial esitatud andmed, näiteks foto või mis tahes isikutunnused, võib hägustada.

Andmesubjektidel on õigus esitada kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile kooskõlas määrusega (EL) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

Enne kaebuse esitamist Euroopa Andmekaitseinspektorile on soovitav, et andmesubjektid võtaks kõigepealt lahenduse leidmiseks ühendust vastutava töötleja ja/või nõukogu andmekaitseametnikuga.

---

(1)  ELT L 295, 21.11.2018, lk 39.

(2)  ELT L 100, 14.4.2011, lk 51.

(3)  ELT L 134 I, 22.5.2023, lk 6.

(4)  ELT L 100, 14.4.2011, lk 1.

(5)  ELT L 134 I, 22.5.2023, lk 1.

---

Euroopa Komisjon

| 23.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 180/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 180/14

---

Euro vahetuskurss (1)

22. mai 2023

(2023/C 180/05)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0822 |
| JPY | Jaapani jeen | 149,64 |
| DKK | Taani kroon | 7,4478 |
| GBP | Inglise nael | 0,86846 |
| SEK | Rootsi kroon | 11,3765 |
| CHF | Šveitsi frank | 0,9700 |
| ISK | Islandi kroon | 151,30 |
| NOK | Norra kroon | 11,7765 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 23,676 |
| HUF | Ungari forint | 374,73 |
| PLN | Poola zlott | 4,5133 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9737 |
| TRY | Türgi liir | 21,4629 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6294 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4618 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,4696 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7232 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4554 |
| KRW | Korea vonn | 1 423,76 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 20,9137 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,6067 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 100,33 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,9218 |
| PHP | Filipiini peeso | 60,353 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 37,282 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,4056 |
| MXN | Mehhiko peeso | 19,3742 |
| INR | India ruupia | 89,6710 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0822

JPY

Jaapani jeen

149,64

DKK

Taani kroon

7,4478

GBP

Inglise nael

0,86846

SEK

Rootsi kroon

11,3765

CHF

Šveitsi frank

0,9700

ISK

Islandi kroon

151,30

NOK

Norra kroon

11,7765

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

23,676

HUF

Ungari forint

374,73

PLN

Poola zlott

4,5133

RON

Rumeenia leu

4,9737

TRY

Türgi liir

21,4629

AUD

Austraalia dollar

1,6294

CAD

Kanada dollar

1,4618

HKD

Hongkongi dollar

8,4696

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7232

SGD

Singapuri dollar

1,4554

KRW

Korea vonn

1 423,76

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

20,9137

CNY

Hiina jüaan

7,6067

IDR

Indoneesia ruupia

16 100,33

MYR

Malaisia ringit

4,9218

PHP

Filipiini peeso

60,353

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

37,282

BRL

Brasiilia reaal

5,4056

MXN

Mehhiko peeso

19,3742

INR

India ruupia

89,6710

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Nõukogu

| 23.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 180/15 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 180/15

---

Teatis isikutele ja üksustele, kelle suhtes kohaldatakse meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2011/235/ÜVJP, mida rakendatakse nõukogu rakendusotsusega (ÜVJP) 2023/987, ja nõukogu määruses (EL) nr 359/2011, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2023/986 ning mis käsitlevad teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Iraanis

(2023/C 180/06)

Nõukogu otsuse 2011/235/ÜVJP (1) (mida rakendatakse nõukogu rakendusotsusega (ÜVJP) 2023/987 (2)) lisas ning nõukogu määruse (EL) nr 359/2011 (3) (mis käsitleb teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Iraanis ning mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2023/986 (4)) I lisas loetletud isikutele ja üksustele tehakse teatavaks järgmine teave.

Euroopa Liidu Nõukogu on otsustanud, et need isikud ja üksused tuleks lisada selliste isikute ja üksuste nimekirja, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud otsuses 2011/235/ÜVJP ja määruses (EL) nr 359/2011.

Asjaomaste isikute ja üksuste tähelepanu juhitakse võimalusele taotleda asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide pädevatelt asutustelt, kelle veebisaitide aadressid on toodud määruse (EL) nr 359/2011 II lisas, luba külmutatud rahaliste vahendite kasutamiseks põhivajaduste rahuldamiseks või erimaksete tegemiseks (vt määruse artikkel 4).

Asjaomased isikud ja üksused võivad esitada nõukogule enne 1. jaanuari 2024 koos täiendavate dokumentidega taotluse, et otsus nende kandmise kohta eespool nimetatud loetellu uuesti läbi vaadataks, saates taotluse järgmisel aadressil:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Samuti juhitakse asjaomaste isikute ja üksuste tähelepanu võimalusele vaidlustada nõukogu otsus Euroopa Liidu Üldkohtus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 275 teises lõigus ning artikli 263 neljandas ja kuuendas lõigus sätestatud tingimuste kohaselt.

---

(1)  ELT L 100, 14.4.2011, lk 51.

(2)  ELT L 134 I, 22.5.2023, lk 6.

(3)  ELT L 100, 14.4.2011, lk 1.

(4)  ELT L 134 I, 22.5.2023, lk 1.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 23.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 180/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 180/17

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.11107 – EDF / SEKG / NEBRAS / QUWATT / SCE-QUVVAT)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 180/07)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Electricité de France SA („EDF“, Prantsusmaa) |
| --- | --- |

—

Electricité de France SA („EDF“, Prantsusmaa)

| — | Siemens Energy Global GmbH & Co. KG („SEKG“, Saksamaa) |
| --- | --- |

—

Siemens Energy Global GmbH & Co. KG („SEKG“, Saksamaa)

| — | Nebras Power Q.P.S.C. („Nebras, Katar), |
| --- | --- |

—

Nebras Power Q.P.S.C. („Nebras, Katar),

| — | QuWatt B.V („QuWatt“, Madalmaad) |
| --- | --- |

—

QuWatt B.V („QuWatt“, Madalmaad)

| — | SCE-Quvvat LLC („SCE-QuvvaT“, Usbekistan) |
| --- | --- |

—

SCE-Quvvat LLC („SCE-QuvvaT“, Usbekistan)

EDF, SEKG, Nebras JA QuWatt omandavad ettevõtja SCE-Quvvat üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | EDF Group tegutseb peamiselt elektriturgudel, nagu elektritootmine ja hulgimüük, elektrienergiaga kauplemine, elektrienergia ülekandmine, jaotamine ja jaemüük; |
| --- | --- |

—

EDF Group tegutseb peamiselt elektriturgudel, nagu elektritootmine ja hulgimüük, elektrienergiaga kauplemine, elektrienergia ülekandmine, jaotamine ja jaemüük;

| — | SEKG on kontserni Siemens Energy valitseva mõju alla kuuluv ettevõtja, mis pakub lahendusi ja teenuseid elektrienergia ülekandmise, tavalise keskse ja hajutatud elektritootmise, nafta- ja gaasitööstuse tööstuslike rakenduste, tööstusprotsesside rakenduste ja taastuvenergia sektori jaoks; |
| --- | --- |

—

SEKG on kontserni Siemens Energy valitseva mõju alla kuuluv ettevõtja, mis pakub lahendusi ja teenuseid elektrienergia ülekandmise, tavalise keskse ja hajutatud elektritootmise, nafta- ja gaasitööstuse tööstuslike rakenduste, tööstusprotsesside rakenduste ja taastuvenergia sektori jaoks;

| — | Nebras on tegev energeetika- ja veesektori projektides; |
| --- | --- |

—

Nebras on tegev energeetika- ja veesektori projektides;

| — | QuWatt on valdusettevõtja, mis arendab Usbekistanis energiaprojekte. |
| --- | --- |

—

QuWatt on valdusettevõtja, mis arendab Usbekistanis energiaprojekte.

3.

SCE-Quvvat arendab ja käitab Usbekistanis Surxondaryo piirkonnas asuvat gaasiküttel kombitsükliga gaasiturbiini (CCGT) elektrijaama.

4.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

5.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.11107 – EDF / SEKG / NEBRAS / QUWATT / SCE-QUVVAT

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 23.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 180/19 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 180/19

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.11057 – DEKABANK / SC / LBBW / SWIAT)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 180/08)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | DekaBank Deutsche Girozentrale („DekaBank“, Saksamaa), |
| --- | --- |

—

DekaBank Deutsche Girozentrale („DekaBank“, Saksamaa),

| — | Standard Chartered UK Holdings Limited („SC“, Ühendkuningriik), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Standard Chartered PLC (Ühendkuningriik), |
| --- | --- |

—

Standard Chartered UK Holdings Limited („SC“, Ühendkuningriik), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Standard Chartered PLC (Ühendkuningriik),

| — | Landesbank Baden-Württenberg („LBBW“, Saksamaa), |
| --- | --- |

—

Landesbank Baden-Württenberg („LBBW“, Saksamaa),

| — | SWIAT GmbH („SWIAT“, Saksamaa), mille üle on praegu valitsev mõju ettevõtjal DekaBank. |
| --- | --- |

—

SWIAT GmbH („SWIAT“, Saksamaa), mille üle on praegu valitsev mõju ettevõtjal DekaBank.

DekaBank, SC ja LBBW omandavad ettevõtja SWIAT üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses. Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | DekaBank pakub ettevõtjale Sparkassen-Finanzgruppe (Saksamaa avalik-õiguslike pankade võrk) varahaldus- ja kapitaliturulahendusi; |
| --- | --- |

—

DekaBank pakub ettevõtjale Sparkassen-Finanzgruppe (Saksamaa avalik-õiguslike pankade võrk) varahaldus- ja kapitaliturulahendusi;

| — | SC on grupi Standard Chartered liige, mis on hargmaine pangandusgrupp, mis pakub tarbijale mõeldud panganduse, äripanganduse ja institutsionaalpanganduse teenuseid ning varahaldusteenuseid; |
| --- | --- |

—

SC on grupi Standard Chartered liige, mis on hargmaine pangandusgrupp, mis pakub tarbijale mõeldud panganduse, äripanganduse ja institutsionaalpanganduse teenuseid ning varahaldusteenuseid;

| — | LBBW on universaalpank ja rahvusvaheline äripank, Baden-Württembergi, Saksimaa ja Rheinland-Pfalzi liidumaa hoiupankade keskpank ning Stuttgarti hoiupank. |
| --- | --- |

—

LBBW on universaalpank ja rahvusvaheline äripank, Baden-Württembergi, Saksimaa ja Rheinland-Pfalzi liidumaa hoiupankade keskpank ning Stuttgarti hoiupank.

3.

SWIAT hakkab pakkuma pankadele, varahalduritele ja taristuteenuste osutajatele tarkvarasüsteemide arendamise, levitamise ja hooldamise, konsultatsiooni- ning plokiahelapõhiste tarkvarasüsteemide kasutuselevõtu teenuseid.

4.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

5.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.11057 – DEKABANK / SC / LBBW / SWIAT

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 23.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 180/21 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 180/21

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2023/C 180/09)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Cité de Carcassonne“

PGI-FR-A1203-AM01

Teate esitamise kuupäev: 24.2.2023

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Vahetus läheduses asuv piirkond

Kaitstud päritolunimetusega „Cité de Carcassonne“ hõlmatud toote spetsifikaadi I peatüki punkti 4.2 on muudetud, lisatud on viide 2022. aasta jaanuari ametlikule geograafilisele koodile; vahetus läheduses asuva piirkonna kantonite loetelu on üle võetud ilma muudatusteta.

See redaktsiooniline muudatus võimaldab viidata geograafilisele piirkonnale INSEE avaldatud ametliku geograafilise koodi 2022. aastal kehtinud redaktsiooni järgi ja tagada geograafilise piirkonna õiguslik määratlemine.

Sellele ajakohastamisele viidatakse koonddokumendi punktis „Lisatingimused – vahetus läheduses asuv piirkond“.

2.   Viinamarjasordid

Muudetud on kaitstud geograafilise tähise „Cité de Carcassonne“ tootespetsifikaadi I peatüki punkti 5 „Viinamarjasordid“.

Kaitstud geograafilise tähisega veini „Cité de Carcassonne“ tootmiseks valitud sortide loetelu on täiendatud järgmiste sortidega:

| 1. | Punaste veinide puhul: Agiorgitiko N, Artaban N, Cabernet cortis N, Calabrese N, Monarch N, Montepulciano N, Primitivo N, Prior N, Touriga nacional N, Vidoc N, Xinomavro N. |
| --- | --- |

1.

Punaste veinide puhul: Agiorgitiko N, Artaban N, Cabernet cortis N, Calabrese N, Monarch N, Montepulciano N, Primitivo N, Prior N, Touriga nacional N, Vidoc N, Xinomavro N.

| 2. | Roosade veinide puhul: Agiorgitiko N, Artaban N, Cabernet cortis N, Calabrese N, Monarch N, Montepulciano N, Primitivo N, Prior N, Touriga nacional N, Vidoc N, Xinomavro N. |
| --- | --- |

2.

Roosade veinide puhul: Agiorgitiko N, Artaban N, Cabernet cortis N, Calabrese N, Monarch N, Montepulciano N, Primitivo N, Prior N, Touriga nacional N, Vidoc N, Xinomavro N.

| 3. | Valgete veinide puhul: Alvarinho B, Assyrtiko B, Cabernet blanc B, Carricante B, Fiano B, Floréal B, Moschofilero Rs, Muscaris B, Parellada B, Roditis Rs, Sauvignac B, Saphira B, Soreli B, Souvignier gris Rs, Verdejo B, Voltis B. |
| --- | --- |

3.

Valgete veinide puhul: Alvarinho B, Assyrtiko B, Cabernet blanc B, Carricante B, Fiano B, Floréal B, Moschofilero Rs, Muscaris B, Parellada B, Roditis Rs, Sauvignac B, Saphira B, Soreli B, Souvignier gris Rs, Verdejo B, Voltis B.

Need viinamarjasordid on põuakindlad ja seenhaiguste suhtes vastupidavad, mis võimaldab kasutada vähem taimekaitsevahendeid, ning nende omadused vastavad KGTga toote jaoks kasutatavate viinamarjasortide füsioloogilistele ja önoloogilistele omadustele. Nendega ei muudeta KGTga veinide omadusi.

Need muudatused esitatakse koonddokumendi punktis „Veiniviinamarjasordid“.

3.   Kontrolliasutus

Kaitstud geograafilise tähise „Cité de Carcassonne“ tootespetsifikaadi III peatükki on muudetud, et lihtsustada punkti „Kontrolliasutus“ ja täpsustada, et tootespetsifikaadi nõuetele vastavuse kontrollimine toimub heakskiidetud kontrollikava alusel ja seda teostab riikliku päritolunimetuste instituudi (INAO) volitatud kolmas isik, kes tagab pädevuse, erapooletuse ja sõltumatuse.

See lihtsustamine ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Cité de Carcassonne

2.   Geograafilise tähise tüüp

KGT – kaitstud geograafiline tähis

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

LÜHIKIRJELDUS

Kaitstud geograafilist tähist „Cité de Carcassonne“ kasutatakse vaiksete punaste, roosade ja valgete veinide puhul.

Malolaktiline käärimine peab kaitstud geograafilise tähisega punaste veinide „Cité de Carcassonne“ puhul olema lõppenud tarbimisse andmise etapi alguseks. Seda sätet ei kohaldata kaitstud geograafilise tähisega veinide „Cité de Carcassonne“ puhul, mille nimetust on täiendatud märkega „primeur“ (varajane) või „nouveau“ (uus).

Üldalkoholisisaldus mahuprotsentides (minimaalne või maksimaalne), üldhappesus, lenduvate hapete sisaldus ja vääveldioksiidi kogusisaldus on sätestatud Euroopa Liidu õigusaktides.

Toodetud veine iseloomustab eelkõige elegants ja värskus. Punased veinid on üldjuhul erksa värvusega, neil on sõltuvalt kasutatud veinivalmistamise tehnoloogiast tugevad puuviljased lõhna- ja maitsenüansid lühema kääritamisajaga veinide puhul ning vürtsikas iseloom ja harmooniline struktuur pikema kääritamisajaga veinide puhul. Roosad ja valged veinid on üldjuhul heas tasakaalus, neid iseloomustab värskus, mis väljendub nende veinide puuviljases ja lillelises iseloomus ning annab veinile pika järelmaitse.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 11 |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

11

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   Veinivalmistuse eritavad

Veinivalmistustavade puhul tuleb kinni pidada liidu tasandil ning maaelu ja merekalapüügi seadustikus (code rural et de la pêche maritime) sätestatud kohustustest.

5.2.   
  Maksimaalne saagis

90 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade koristamine, nende töötlemine ja kaitstud geograafilise tähisega veini „Cité de Carcassonne“ valmistamine toimub järgmistes Aude’i departemangu kommuunides: Berriac, Carcassonne, Cavanac, Cazilhac, Couffoulens, Montirat, Palaja, Pennautier, Trèbes, Preixan, Leuc, Rouffiac-d’Aude, Verzeille et Villedubert, Caux-et-Sauzens, Villemoustaussou, Bouilhonnac, Pezens, Villeséquelande.

7.   Veiniviinamarjasort / veiniviinamarjasordid

Agiorgitiko N

Alicante Henri Bouschet N

Alvarinho – Albariño

Arinarnoa N

Artaban N

Assyrtiko B

Bourboulenc B – Doucillon blanc

Cabernet blanc B

Cabernet cortis N

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Calabrese N

Caladoc N

Carignan N

Carignan blanc B

Carricante

Chardonnay B

Chasan B

Chenanson N

Chenin B

Cinsaut N – Cinsault

Clairette B

Colombard B

Cot N – Malbec

Egiodola N

Fiano

Floreal B

Gewurztraminer Rs

Grenache N

Grenache blanc B

Grenache gris G

Macabeu B – Macabeo

Marsanne B

Marselan N

Mauzac B

Merlot N

Monarch N

Montepulciano

Moschofilero Rs

Muscaris B

Muscat d’Alexandrie B – Muscat, Moscato

Muscat de Hambourg N – Muscat, Moscato

Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato

Parellada B

Pinot blanc B

Pinot gris G

Pinot Noir N

Piquepoul blanc B

Portan N

Primitivo N - Zinfandel

Prior N

Roditis Rs

Roussanne B

Saphira B

Sauvignac

Sauvignon B – Sauvignon blanc

Sauvignon gris G – Fié gris

Semillon B

Soreli B

Souvignier gris Rs

Syrah N – Shiraz

Touriga nacional N

Ugni blanc B

Verdejo B

Vidoc N

Viognier B

Voltis B

Xinomavro N

8.   Seos(t)e kirjeldus

8.1.   Geograafilise piirkonna eripära ja toote eripära

Carcassonne’i viinamarjakasvatusala asub Carcassonne’i linna ümbruses Prantsusmaa edelaosas, Aude’i departemangu südames. Tegemist on soodsa ja märkimisväärselt mitmekesise maastikuga geograafilise piirkonnaga

Seda geograafilist ala piiravad läänest Malepère’i künkad, lõunast Püreneede eelmäestiku jalam, idast Minervois„ piirkond ja Corbières’i mäed, põhja poole jääb Cabardès“ mägismaa piirkond. Maastik on ühtlaselt jagunenud tasandike ja laugjate küngaste vahel ning moodustab kaare majesteetliku Carcassonne’i kindluslinna ümber, mullad asuvad molassi (purdsetendid) sisaldaval aluspõhjal, mis võimaldab viinapuid optimaalselt kasvatada.

Carcassonne paikneb kahe kliimapiirkonna piirialal: vahemereline kliima, mis kandub piirkonda soojade ja niiskete meretuultega, ning Atlandi ookeani mõjudega ookeaniline kliima, mida iseloomustavad külmad edelatuuled, mis toovad kaasa märkimisväärselt palju sademeid. Need kaks tuult on täheldatavad enam kui 300 päeva jooksul aastas, need vahelduvad ja ühendavad oma mõju, mis on soodne viinapuude arenguks ning on selle sektori iseloomulik tunnus.

Sellist erilist nõrkade vahemereliste tunnustega kliimat iseloomustab keskmine sademete hulk 700 mm aastas, mis jaguneb ühtlaselt ligikaudu 150 päeva peale, kusjuures puuduvad tüüpilisele vahemerelisele kliimale iseloomulikud suvised põuaperioodid.

UNESCO maailmapärandi hulka kuuluval Carcassonne’i kindluslinnal on ligikaudu 2 000 aasta pikkune ajalugu. Carcassonne’i, mis on järgemööda olnud galloromaani ja läänegootide asula, krahvkond (comté), vikontkond (vicomté), kuninga asehalduri hallatav territoorium (sénéchaussée), on alati seostatud veinikultuuri ja veinidega. Juba aastast 300 eKr võib leida andmeid piirkonna aktiivse kaubanduse kohta ja see tegevus on jätkunud sajandite jooksul, läbinud kõik kriisid ja puhkenud õitsele XVII sajandil tänu Canal du Midi olemasolule. Viinamarjakasvatus on domineerinud piirkonna majanduses kuni 20. sajandi keskpaigani, seejuures oli veinivalmistamine peaaegu ainuke tegevusala. 1970. aastatel korraldati viinamarjakasvatuspiirkond ümber ja tänu viinamarjakasvatajate aktiivsetele jõupingutustele sortide valikul hakati tootma väga kvaliteetseid veine. 1980. aastal asutati veinide kaitse ametkondlik ühendus, mille põhieesmärk on piirkonna pakutava kvaliteedi reklaamimine. Cité de Carcassonne’i veini tunnustati kui maakonnaveini (vin de pays) 25. jaanuari 1982. aasta dekreediga.

Tänapäeval toodetakse KGT veine „Cité de Carcassonne“ kolmes värvuses, toodangu kogumaht on 55 000 hl, millest 50 % moodustavad punased ja 40 % roosad veinid. Valgete veinide arengu kõrgpunkt on alles ees. Kuna piirkond on viinamarjakasvatuse jaoks väga soodne, on kasutatavate viinamarjasortide valik väga mitmekesine. Algsete Atlandi ookeani piirkonna viinamarjasortide („Merlot“, „Cabernet“, „Cot“) kõrvale on tekkinud traditsioonilised Vahemere piirkonna viinamarjasordid („Carignan“, „Cinsault“, „Grenache“, „Syrah“). Samuti tuleb märkida ristandsortide esinemist („Caladoc“, „Chenanson“, „Marselan“, „Chasan“); nende sortide jaoks on tegemist väga soodsa piirkonnaga. Punaste ja roosade veinide puhul kasutatakse üldjuhul viinamarjasortide segu, samas kui valged veinid pärinevad peamiselt ühest viinamarjasordist. Kõigil neil veinidel, mis kuuluvad täiel määral Vahemere piirkonna iseloomuliku struktuuri ja omadustega veinide hulka, on lisaks sellele piirkonnale omane värskus ja elegants.

8.2.   Geograafilise piirkonna ja toote eripära põhjuslik seos

Kaitstud geograafilise tähisega veini „Cité de Carcassonne“ geograafilises piirkonnas valitseb vahelduv kliima, kus Vahemere ja Atlandi ookeanist mõjutatud tuuled segunevad kogu viinamarjakasvatusala ulatuses. Piirkonnale, mida ühelt poolt piirab Montagne Noire’i mäemassiiv ja teiselt poolt Pürenee mägede esimesed eelmäestikud, on lisaks iseloomulikud jahedad ööd, mis soodustavad viinamarja ühtlast ja optimaalset tasakaalustatud küpsemist.

Traditsioonilised Vahemere piirkonna viinamarjasordid on edukalt oma positsiooni säilitanud, samas kui ka Atlandi ookeani piirkonna viinamarjasordid on siinsete tingimustega hästi kohanenud. Piirkonnale on samuti iseloomulik nende algsete viinamarjasortide ristamisel saadud sortide kasutamine.

Viinamarjasortide kohanemine erinevate mulla- ja kliimatingimustega võimaldab toota rikkalikke ja terviklikke veine, mis on puuviljased, äärmiselt peenekoelised ja tähelepanuväärselt värsked.

Carcassonne’i linn, kus igal aastal viibib enam kui miljon külastajat, ning sama nimega KGT vein, on harmooniliselt edasi arenenud. Kümnekonna aasta jooksul on kaitstud geograafilise tähisega veini tootmine märkimisväärselt edasi liikunud, ära on kasutatud turistidevoogu ja kogu suve jooksul toimuvaid olulisi kultuurisündmusi, nagu Carcassonne’i festival, mille raames toimub ligi 120 etendust, linna tulefestival ja Féria du Sud, mis pakuvad suurepäraseid võimalusi tutvumiseks Carcassonne’i linna erilise iseloomuga veinidega, mis on välja kujunenud selle piirkonna ajaloo jooksul.

Veinivalmistamine kujutab endast piirkonna peamist põllumajandustegevust, viinamarjakasvatusala suurus ulatub 3 000 hektarini ning KGT veinid „Cité de Carcassonne“ on kujunenud linna esindajateks ja osalevad aktiivselt kogu piirkonna majandusarengus.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Märgistamine

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Kaitstud geograafilist tähist „Cité de Carcassonne“ võib täiendada järgmise teabega:

| — | ühe või mitme viinamarjasordi nimetus; |
| --- | --- |

—

ühe või mitme viinamarjasordi nimetus;

| — | märkega „primeur“ (varajane) või „nouveau“ (uus). |
| --- | --- |

—

märkega „primeur“ (varajane) või „nouveau“ (uus).

Kui märge „Kaitstud geograafiline tähis“ asendatakse traditsioonilise märkega „Vin de pays“ (piirkonnavein), peab märgistusel olema Euroopa Liidu kaitstud geograafilise tähise logo.

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse kaitstud geograafilise tähisega veinide „Cité de Carcassonne“ valmistamiseks kasutatavate viinamarjade pressimise ning veini valmistamise erandit, hõlmab järgmiste kommuunide territooriumi vastavalt ametlikule geograafilisele koodile 1. jaanuari 2022. aasta seisuga:

Aude’i departemang:

Aigues-Vives, Airoux, Ajac, Alaigne, Alairac, Albas, Albières, Alet-les-Bains, Alzonne, Antugnac, Aragon, Argeliers, Argens-Minervois, Armissan, Arques, Arquettes-en-Val, Artigues, Arzens, Aunat, Auriac, Axat, Azille, Badens, Bages, Bagnoles, Baraigne, Barbaira, Belcaire, Belcastel-et-Buc, Belflou, Belfort-sur-Rebenty, Bellegarde-du-Razès, Belpech, Belvèze-du-Razès, Belvianes-et-Cavirac, Belvis, Bessède-de-Sault, La Bezole, Bizanet, Bize-Minervois, Blomac, Bouisse, Bouriège, Bourigeole, Le Bousquet, Boutenac, Bram, Brézilhac, Brousses-et-Villaret, Brugairolles, Les Brunels, Bugarach, Cabrespine, Cahuzac, Cailhau, Cailhavel, Cailla, Cambieure, Campagna-de-Sault, Campagne-sur-Aude, Camplong-d’Aude, Camps-sur-l’Agly, Camurac, Canet, Capendu, Carlipa, Cascastel-des-Corbières, La Cassaigne, Cassaignes, Les Cassés, Castans, Castelnaudary, Castelnau-d’Aude, Castelreng, Caudebronde, Val de Lambronne, Caunes-Minervois, Caunette-sur-Lauquet, Caunettes-en-Val, Caves, Cazalrenoux, Cenne-Monestiés, Cépie, Chalabre, Citou, Le Clat, Clermont-sur-Lauquet, Comigne, Comus, Conilhac-Corbières, Conques-sur-Orbiel, Corbières, Coudons, Couiza, Counozouls, Cournanel, Coursan, Courtauly, La Courtète, Coustaussa, Coustouge, Cruscades, Cubières-sur-Cinoble, Cucugnan, Cumiès, Cuxac-Cabardès, Cuxac-d’Aude, Davejean, Dernacueillette, La Digne-d’Amont, La Digne-d’Aval, Donazac, Douzens, Duilhac-sous-Peyrepertuse, Durban-Corbières, Embres-et-Castelmaure, Escales, Escouloubre, Escueillens-et-Saint-Just-de-Bélengard, Espéraza, Espezel, Val-du-Faby, Fabrezan, Fajac-en-Val, Fajac-la-Relenque, La Fajolle, Fanjeaux, Félines-Termenès, Fendeille, Fenouillet-du-Razès, Ferrals-les-Corbières, Ferran, Festes-et-Saint-André, Feuilla, Fitou, Fleury, Floure, Fontanès-de-Sault, Fontcouverte, Fonters-du-Razès, Fontiers-Cabardès, Fontiès-d’Aude, Fontjoncouse, La Force, Fournes-Cabardès, Fourtou, Fraisse-Cabardès, Fraissé-des-Corbières, Gaja-et-Villedieu, Gaja-la-Selve, Galinagues, Gardie, Generville, Gincla, Ginestas, Ginoles, Gourvieille, Gramazie, Granès, Greffeil, Gruissan, Homps, Hounoux, Les Ilhes, Issel, Jonquières, Joucou, Labastide-d’Anjou, Labastide-en-Val, Labastide-Esparbairenque, Labécède-Lauragais, Lacombe, Ladern-sur-Lauquet, Lafage, Lagrasse, Lairière, Lanet, Laprade, Laroque-de-Fa, Lasbordes, Lasserre-de-Prouille, Lastours, Laurabuc, Laurac, Lauraguel, Laure-Minervois, Lavalette, Lespinassière, Leucate, Lézignan-Corbières, Lignairolles, Limousis, Limoux, Loupia, La Louvière-Lauragais, Luc-sur-Aude, Luc-sur-Orbieu,

jätkub ... vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Magrie, Mailhac, Maisons, Malras, Malves-en-Minervois, Malviès, Marcorignan, Marquein, Marsa, Marseillette, Les Martys, Mas-Cabardès, Mas-des-Cours, Massac, Mas-Saintes-Puelles, Mayreville, Mayronnes, Mazerolles-du-Razès, Mazuby, Mérial, Mézerville, Miraval-Cabardès, Mirepeisset, Mireval-Lauragais, Missègre, Molandier, Molleville, Montauriol, Montazels, Montbrun-des-Corbières, Montclar, Montferrand, Montfort-sur-Boulzane, Montgaillard, Montgradail, Monthaut, Montjardin, Montjoi, Val-de-Dagne, Montmaur, Montolieu, Montréal, Montredon-des-Corbières, Montséret, Monze, Moussan, Moussoulens, Mouthoumet, Moux, Narbonne, Nébias, Névian, Niort-de-Sault, Port-la-Nouvelle, Ornaisons, Orsans, Ouveillan,

Padern, Palairac, La Palme, Paraza, Pauligne, Payra-sur-l’Hers, Paziols, Pécharic-et-le-Py, Pech-Luna, Pépieux, Pexiora, Peyrefitte-du-Razès, Peyrefitte-sur-l’Hers, Peyrens, Peyriac-de-Mer, Peyriac-Minervois, Peyrolles, Pieusse, Plaigne, Plavilla, La Pomarède, Pomas, Pomy, Portel-des-Corbières, Pouzols-Minervois, Pradelles-Cabardès, Puginier, Puichéric, Puilaurens, Puivert, Quillan, Quintillan, Quirbajou, Raissac-d’Aude, Raissac-sur-Lampy, La Redorte, Rennes-le-Château, Rennes-les-Bains, Ribaute, Ribouisse, Ricaud, Rieux-en-Val, Rieux-Minervois, Rivel, Rodome, Roquecourbe-Minervois, Roquefère, Roquefeuil, Roquefort-de-Sault, Roquefort-des-Corbières, Roquetaillade-et-Conilhac, Roubia, Rouffiac-des-Corbières, Roullens, Routier, Rustiques, Saint-Amans, Saint-André-de-Roquelongue, Saint-Benoît, Sainte-Camelle, Sainte-Colombe-sur-Guette, Sainte-Colombe-sur-l’Hers, Saint-Couat-d’Aude, Saint-Couat-du-Razès, Saint-Denis, Sainte-Eulalie, Saint-Ferriol, Saint-Frichoux, Saint-Gaudéric, Saint-Hilaire, Saint-Jean-de-Barrou, Saint-Jean-de-Paracol, Saint-Julia-de-Bec, Saint-Julien-de-Briola, Saint-Just-et-le-Bézu, Saint-Laurent-de-la-Cabrerisse, Saint-Louis-et-Parahou, Saint-Marcel-sur-Aude, Saint-Martin-des-Puits, Saint-Martin-de-Villereglan, Saint-Martin-Lalande, Saint-Martin-le-Vieil, Saint-Martin-Lys, Saint-Michel-de-Lanès, Saint-Nazaire-d’Aude, Saint-Papoul, Saint-Paulet, Saint-Pierre-des-Champs, Saint-Polycarpe, Saint-Sernin, Sainte-Valière, Saissac, Sallèles-Cabardès, Sallèles-d’Aude, Salles-d’Aude, Salles-sur-l’Hers, Salsigne, Salvezines, Salza, Seignalens, La Serpent, Serres, Serviès-en-Val, Sigean, Sonnac-sur-l’Hers, Sougraigne, Souilhanels, Souilhe, Soulatgé, Soupex, Talairan, Taurize, Termes, Terroles, Thézan-des-Corbières, La Tourette-Cabardès, Tournissan, Tourouzelle, Tourreilles, Trassanel, Trausse, Treilles, Tréville, Tréziers, Tuchan, Valmigère, Ventenac-Cabardès, Ventenac-en-Minervois, Véraza, Verdun-en-Lauragais, Vignevieille, Villalier, Villanière, Villardebelle, Villardonnel, Villar-en-Val, Villar-Saint-Anselme, Villarzel-Cabardès, Villarzel-du-Razès, Villasavary, Villautou, Villebazy, Villedaigne, Villefloure, Villefort, Villegailhenc, Villegly, Villelongue-d’Aude, Villemagne, Villeneuve-la-Comptal, Villeneuve-les-Corbières, Villeneuve-lès-Montréal, Villeneuve-Minervois, Villepinte, Villerouge-Termenès, Villesèque-des-Corbières, Villesiscle, Villespy, Villetritouls, Vinassan.

jätkub ... vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Herault’ departemang:

Abeilhan, Adissan, Agde, Agel, Aigne, Aigues-Vives, Les Aires, Alignan-du-Vent, Assignan, Aumes, Autignac, Azillanet, Babeau-Bouldoux, Bassan, Beaufort, Bédarieux, Berlou, Bessan, Béziers, Boisset, Boujan-sur-Libron, Cabrerolles, Cabrières, Cambon-et-Salvergues, Camplong, Capestang, Carlencas-et-Levas, Cassagnoles, Castanet-le-Haut, Castelnau-de-Guers, La Caunette, Causses-et-Veyran, Caussiniojouls, Caux, Cazedarnes, Cazouls-d’Hérault, Cazouls-lès-Béziers, Cébazan, Cers, Cessenon-sur-Orb, Cesseras, Colombières-sur-Orb, Colombiers, Combes, Corneilhan, Coulobres, Courniou, Creissan, Cruzy, Espondeilhan, Faugères, Félines-Minervois, Ferrals-les-Montagnes, Ferrières-Poussarou, Florensac, Fontès, Fos, Fouzilhon, Fraisse-sur-Agout, Gabian, Graissessac, Hérépian, Lamalou-les-Bains, Laurens, Lespignan, Lézignan-la-Cèbe, Lieuran-Cabrière, Lieuran-lès-Béziers, Lignan-sur-Orb, La Livinière, Magalas, Maraussan, Margon, Marseillan, Maureilhan, Minerve, Mons, Montady, Montagnac, Montblanc, Montels, Montesquieu, Montouliers, Murviel-lès-Béziers, Neffiès, Nézignan-l’Évêque, Nissan-lez-Enserune, Nizas, Olargues, Olonzac, Oupia, Pailhès, Pardailhan, Péret, Pézenas, Pézènes-les-Mines, Pierrerue, Pinet, Poilhes, Pomérols, Portiragnes, Le Poujol-sur-Orb, Pouzolles, Le Pradal, Prades-sur-Vernazobre, Prémian, Puimisson, Puissalicon, Puisserguier, Quarante, Rieussec, Riols, Roquebrun, Roquessels, Rosis, Roujan, Saint-Chinian, Saint-Étienne-d’Albagnan, Saint-Étienne-Estréchoux, Saint-Geniès-de-Varensal, Saint-Geniès-de-Fontedit, Saint-Gervais-sur-Mare, Saint-Jean-de-Minervois, Saint-Julien, Saint-Martin-de-l’Arçon, Saint-Nazaire-de-Ladarez, Saint-Pons-de-Thomières, Saint-Pons-de-Mauchiens, Saint-Thibéry, Saint-Vincent-d’Olargues, La Salvetat-sur-Agout, Sauvian, Sérignan, Servian, Siran, Le Soulié, Taussac-la-Billière, Thézan-lès-Béziers, Tourbes, La Tour-sur-Orb, Usclas-d’Hérault, Vailhan, Valras-Plage, Valros, Vélieux, Vendres, Verreries-de-Moussans, Vias, Vieussan, Villemagne-l’Argentière, Villeneuve-lès-Béziers, Villespassans.

jätkub ... vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Ariège’i departemang:

Aigues-Juntes, Aigues-Vives, L’Aiguillon, Albiès, Alliat, Allières, Alzen, Appy, Arabaux, Arignac, Arnave, Artigat, Artigues, Artix, Arvigna, Ascou, Aston, Aulos-Sinsat, Auzat, Axiat, Ax-les-Thermes, La Bastide-de-Besplas, La Bastide-de-Bousignac, La Bastide-de-Lordat, La Bastide-de-Sérou, La Bastide-sur-l’Hers, Baulou, Bédeilhac-et-Aynat, Bélesta, Belloc, Bénac, Benagues, Bénaix, Besset, Bestiac, Bézac, Bompas, Bonnac, Les Bordes-sur-Arize, Le Bosc, Bouan, Brassac, Brie, Burret, Les Cabannes, Cadarcet, Calzan, Camarade, Camon, Campagne-sur-Arize, Canté, Capoulet-et-Junac, Carcanières, Carla-Bayle, Carla-de-Roquefort, Le Carlaret, Castéras, Castex, Caussou, Caychax, Cazals-des-Baylès, Cazaux, Cazenave-Serres-et-Allens, Celles, Château-Verdun, Clermont, Cos, Coussa, Coutens, Crampagna, Dalou, Daumazan-sur-Arize, Dreuilhe, Dun, Durban-sur-Arize, Durfort, Esclagne, Escosse, Esplas, Ferrières-sur-Ariège, Foix, Fornex, Le Fossat, Fougax-et-Barrineuf, Freychenet, Gabre, Ganac, Garanou, Gaudiès, Génat, Gestiès, Gourbit, Gudas, L’Herm, L’Hospitalet-près-l’Andorre, Ignaux, Ilhat, Illier-et-Laramade, Les Issards, Justiniac, Labatut, Lagarde, Lanoux, Lapège, Lapenne, Larbont, Larcat, Larnat, Laroque-d’Olmes, Lassur, Lavelanet, Léran, Lercoul, Lescousse, Lesparrou, Leychert, Lézat-sur-Lèze, Lieurac, Limbrassac, Lissac, Lordat, Loubaut, Loubens, Loubières, Ludiès, Luzenac, Madière, Malegoude, Malléon, Manses, Le Mas-d’Azil, Mazères, Méras, Mercus-Garrabet, Mérens-les-Vals, Miglos, Mijanès, Mirepoix, Monesple, Montagagne, Montaillou, Montaut, Montbel, Montégut-Plantaurel, Montels, Montfa, Montferrier, Montgailhard, Montoulieu, Montségur, Montseron, Moulin-Neuf, Nalzen, Nescus, Niaux, Orgeix, Orlu, Ornolac-Ussat-les-Bains, Orus, Pailhès, Pamiers, Pech, Péreille, Perles-et-Castelet, Le Peyrat, Le Pla, Prades, Pradettes, Pradières, Prayols, Le Puch, Les Pujols, Quérigut, Quié, Rabat-les-Trois-Seigneurs, Raissac, Régat, Rieucros, Rieux-de-Pelleport, Roquefixade, Roquefort-les-Cascades, Roumengoux, Rouze, Sabarat, Saint-Amadou, Saint-Amans, Saint-Bauzeil, Sainte-Suzanne, Saint-Félix-de-Rieutord, Saint-Félix-de-Tournegat, Sainte-Foi, Saint-Jean-d’Aigues-Vives, Saint-Jean-de-Verges, Saint-Jean-du-Falga, Saint-Julien-de-Gras-Capou, Saint-Martin-de-Caralp, Saint-Martin-d’Oydes, Saint-Michel, Saint-Paul-de-Jarrat, Saint-Pierre-de-Rivière, Saint-Quentin-la-Tour, Saint-Quirc, Saint-Victor-Rouzaud, Saint-Ybars, Saurat, Sautel, Saverdun, Savignac-les-Ormeaux, Ségura, Senconac, Sentenac-de-Sérou, Serres-sur-Arget, Sieuras, Siguer, Sorgeat, Soula, Surba, Suzan, Tabre, Tarascon-sur-Ariège, Teilhet, Thouars-sur-Arize, Tignac, La Tour-du-Crieu, Tourtrol, Trémoulet, Troye-d’Ariège, Unac, Unzent, Urs, Ussat, Val-de-Sos, Vals, Varilhes, Vaychis, Vèbre, Ventenac, Verdun, Vernajoul, Vernaux, Le Vernet, Verniolle, Villeneuve-d’Olmes, Villeneuve-du-Latou, Villeneuve-du-Paréage, Vira, Viviès.

jätkub ... vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Haute Garonne’i departemang:

Aigrefeuille, Ayguesvives, Albiac, Aucamville, Auragne, Aureville, Auriac-sur-Vendinelle, Aurin, Aussonne, Auzeville-Tolosane, Auzielle, Avignonet-Lauragais, Azas, Balma, Baziège, Bazus, Beaupuy, Beauteville, Beauville, Beauzelle, Belberaud, Belbèze-de-Lauragais, Bélesta-en-Lauragais, Bellegarde-Sainte-Marie, Bellesserre, Bessières, Blagnac, Bondigoux, Bonrepos-Riquet, Le Born, Bouloc, Bourg-Saint-Bernard, Brax, Bretx, Brignemont, Bruguières, Le Burgaud, Buzet-sur-Tarn, Cabanac-Séguenville, Le Cabanial, Cadours, Caignac, Calmont, Cambiac, Caragoudes, Caraman, Castanet-Tolosan, Castelginest, Castelmaurou, Castelnau-d’Estrétefonds, Le Castéra, Caubiac, Cépet, Cessales, Clermont-le-Fort, Colomiers, Cornebarrieu, Corronsac, Cox, Cugnaux, Daux, Deyme, Donneville, Drémil-Lafage, Drudas, Escalquens, Espanès, Le Faget, Falga, Fenouillet, Flourens, Folcarde, Fonbeauzard, Fourquevaux, Francarville, Fronton, Gagnac-sur-Garonne, Garac, Gardouch, Gargas, Garidech, Gauré, Gémil, Gibel, Goyrans, Gragnague, Gratentour, Grenade, Le Grès, Issus, Juzes, Labastide-Beauvoir, Labastide-Saint-Sernin, Labège, Lacroix-Falgarde, Lagarde, Lagraulet-Saint-Nicolas, Lanta, Lapeyrouse-Fossat, Laréole, Larra, Lasserre-Pradère, Launac, Launaguet, Lauzerville, Lavalette, Layrac-sur-Tarn, Léguevin, Lespinasse, Lévignac, Loubens-Lauragais, Lux, La Magdelaine-sur-Tarn, Mascarville, Mauremont, Maurens, Maureville, Mauvaisin, Menville, Mérenvielle, Mervilla, Merville, Mirepoix-sur-Tarn, Mondonville, Mondouzil, Monestrol, Mons, Montaigut-sur-Save, Montastruc-la-Conseillère, Montberon, Montbrun-Lauragais, Montclar-Lauragais, Montégut-Lauragais, Montesquieu-Lauragais, Montgaillard-Lauragais, Montgeard, Montgiscard, Montjoire, Montlaur, Montpitol, Montrabé, Mourvilles-Basses, Mourvilles-Hautes, Nailloux, Nogaret, Noueilles, Odars, Ondes, Paulhac, Péchabou, Pechbonnieu, Pechbusque, Pelleport, Pibrac, Pin-Balma, Plaisance-du-Touch, Pompertuzat, Pouze, Préserville, Prunet, Puysségur, Quint-Fonsegrives, Ramonville-Saint-Agne, Rebigue, Renneville, Revel, Rieumajou, Roquesérière, Rouffiac-Tolosan, Roumens, Saint-Alban, Saint-Cézert, Saint-Félix-Lauragais, Sainte-Foy-d’Aigrefeuille, Saint-Geniès-Bellevue, Saint-Germier, Saint-Jean, Saint-Jean-Lherm, Saint-Jory, Saint-Julia, Saint-Léon, Sainte-Livrade, Saint-Loup-Cammas, Saint-Marcel-Paulel, Saint-Orens-de-Gameville, Saint-Paul-sur-Save, Saint-Pierre, Saint-Pierre-de-Lages, Saint-Rome, Saint-Rustice, Saint-Sauveur, Saint-Vincent, La Salvetat-Saint-Gilles, La Salvetat-Lauragais, Saussens, Ségreville, Seilh, Seyre, Tarabel, Thil, Toulouse, Tournefeuille, Toutens, Trébons-sur-la-Grasse, L’Union, Vacquiers, Vallègue, Vallesvilles, Varennes, Vaudreuille, Vaux, Vendine, Verfeil, Vieille-Toulouse, Vieillevigne, Vignaux, Vigoulet-Auzil, Villariès, Villaudric, Villefranche-de-Lauragais, Villematier, Villemur-sur-Tarn, Villeneuve-lès-Bouloc, Villeneuve-Tolosane, Villenouvelle.

jätkub ... vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Tarni departemang:

Aguts, Aiguefonde, Albine, Algans, Ambres, Anglès, Appelle, Arfons, Arifat, Aussillon, Bannières, Barre, Belcastel, Belleserre, Berlats, Bertre, Le Bez, Blan, Boissezon, Bout-du-Pont-de-Larn, Brassac, Briatexte, Brousse, Burlats, Busque, Cabanès, Cahuzac, Cambon-lès-Lavaur, Cambounès, Cambounet-sur-le-Sor, Les Cammazes, Carbes, Castres, Caucalières, Cuq, Cuq-Toulza, Damiatte, Dourgne, Durfort, Escoussens, Escroux, Espérausses, Fiac, Fontrieu, Fréjeville, Garrevaques, Garrigues, Gijounet, Giroussens, Graulhet, Guitalens-L’Albarède, Jonquières, Labastide-Rouairoux, Labastide-Saint-Georges, Laboulbène, Labruguière, Lacabarède, Lacaune, Lacaze, Lacougotte-Cadoul, Lacroisille, Lacrouzette, Lagardiolle, Lagarrigue, Lamontélarié, Lasfaillades, Lautrec, Lavaur, Lempaut, Lescout, Lugan, Magrin, Marzens, Le Masnau-Massuguiès, Massac-Séran, Massaguel, Maurens-Scopont, Mazamet, Missècle, Montcabrier, Montdragon, Montfa, Montgey, Montpinier, Montredon-Labessonnié, Mont-Roc, Moulayrès, Moulin-Mage, Mouzens, Murat-sur-Vèbre, Nages, Navès, Noailhac, Palleville, Payrin-Augmontel, Péchaudier, Peyregoux, Pont-de-Larn, Poudis, Prades, Pratviel, Puéchoursi, Puybegon, Puycalvel, Puylaurens, Rayssac, Le Rialet, Roquecourbe, Roquevidal, Rouairoux, Saint-Affrique-les-Montagnes, Saint-Agnan, Saint-Amancet, Saint-Amans-Soult, Saint-Amans-Valtoret, Saint-Avit, Saint-Gauzens, Saint-Genest-de-Contest, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Germier, Saint-Jean-de-Rives, Saint-Jean-de-Vals, Saint-Julien-du-Puy, Saint-Lieux-lès-Lavaur, Saint-Paul-Cap-de-Joux, Saint-Pierre-de-Trivisy, Saint-Salvi-de-Carcavès, Saint-Salvy-de-la-Balme, Saint-Sernin-lès-Lavaur, Saint-Sulpice-la-Pointe, Saïx, Sauveterre, Sémalens, Senaux, Serviès, Sorèze, Soual, Teulat, Teyssode, Vabre, Valdurenque, Veilhes, Vénès, Verdalle, Viane, Vielmur-sur-Agout, Villeneuve-lès-Lavaur, Le Vintrou, Viterbe, Viviers-lès-Lavaur, Viviers-lès-Montagnes.

jätkub ... vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Pyrénées-Orientales’i departemang:

Alénya, Les Angles, Angoustrine-Villeneuve-des-Escaldes, Ansignan, Arboussols, Ayguatébia-Talau, Bages, Baho, Baillestavy, Baixas, Le Barcarès, Bélesta, Bolquère, Bompas, Boule-d’Amont, Bouleternère, Bourg-Madame, Brouilla, La Cabanasse, Cabestany, Caixas, Calce, Camélas, Campôme, Campoussy, Canaveilles, Canet-en-Roussillon, Canohès, Caramany, Casefabre, Cases-de-Pène, Cassagnes, Casteil, Castelnou, Catllar, Caudiès-de-Fenouillèdes, Caudiès-de-Conflent, Claira, Clara-Villerach, Codalet, Conat, Corbère, Corbère-les-Cabanes, Corneilla-de-Conflent, Corneilla-la-Rivière, Corneilla-del-Vercol, Dorres, Égat, Elne, Enveitg, Err, Escaro, Espira-de-l’Agly, Espira-de-Conflent, Estagel, Estavar, Estoher, Eus, Eyne, Feilluns, Fenouillet, Fillols, Finestret, Fontpédrouse, Fontrabiouse, Formiguères, Fosse, Fourques, Fuilla, Glorianes, Ille-sur-Têt, Joch, Jujols, Lansac, Latour-Bas-Elne, Latour-de-Carol, Latour-de-France, Lesquerde, La Llagonne, Llauro, Llo, Llupia, Mantet, Marquixanes, Los Masos, Matemale, Maury, Millas, Molitg-les-Bains, Montalba-le-Château, Montescot, Mont-Louis, Montner, Mosset, Nahuja, Néfiach, Nohèdes, Nyer, Font-Romeu-Odeillo-Via, Olette, Opoul-Périllos, Oreilla, Ortaffa, Osséja, Palau-de-Cerdagne, Passa, Perpignan, Peyrestortes, Pézilla-de-Conflent, Pézilla-la-Rivière, Pia, Planès, Planèzes, Pollestres, Ponteilla, Porta, Porté-Puymorens, Prades, Prats-de-Sournia, Prugnanes, Prunet-et-Belpuig, Puyvalador, Py, Rabouillet, Railleu, Rasiguères, Réal, Ria-Sirach, Rigarda, Rivesaltes, Rodès, Sahorre, Saillagouse, Saint-Arnac, Sainte-Colombe-de-la-Commanderie, Saint-Cyprien, Saint-Estève, Saint-Féliu-d’Amont, Saint-Féliu-d’Avall, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-Lasseille, Saint-Laurent-de-la-Salanque, Sainte-Léocadie, Sainte-Marie-la-Mer, Saint-Martin-de-Fenouillet, Saint-Michel-de-Llotes, Saint-Nazaire, Saint-Paul-de-Fenouillet, Saint-Pierre-dels-Forcats, Saleilles, Salses-le-Château, Sansa, Sauto, Serdinya, Le Soler, Souanyas, Sournia, Tarerach, Targasonne, Taurinya, Tautavel, Terrats, Théza, Thuès-Entre-Valls, Thuir, Tordères, Torreilles, Toulouges, Tresserre, Trévillach, Trilla, Trouillas, Ur, Urbanya, Valcebollère, Valmanya, Vernet-les-Bains, Villefranche-de-Conflent, Villelongue-de-la-Salanque, Villemolaque, Villeneuve-de-la-Raho, Villeneuve-la-Rivière, Vinça, Vingrau, Vira, Le Vivier.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-144e1a75-30f8-4762-a730-36d160685b15

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 23.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 180/31 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 180/31

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2023/C 180/10)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Vallée du Paradis“

PGI-FR-A1141-AM01

Teate kuupäev: 24.2.2023

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Vahetus läheduses asuv piirkond

Kaitstud geograafilise tähisega „Vallée du Paradis“ hõlmatud toote spetsifikaadi I peatükis on muudetud punkti 4.2 „Vahetus läheduses asuv piirkond“. Nende kommuunide loetelu, mis moodustavad vahetus läheduses asuva piirkonna, on ajakohastatud ilma muudatusi tegemata kooskõlas 2022. aasta ametliku geograafilise koodiga.

See redaktsiooniline muudatus võimaldab viidata geograafilisele piirkonnale INSEE avaldatud ametliku geograafilise koodi 2022. aastal kehtinud redaktsiooni järgi ja tagada geograafilise piirkonna määratluse õiguslik korrektsus.

Koonddokumendis ajakohastatakse punkti „Lisatingimused – vahetus läheduses asuv piirkond“.

2.   Viinamarjasordid

Kaitstud geograafilise tähisega „Vallée du Paradis“ hõlmatud toote spetsifikaadi I peatükis on muudetud punkti 5 „Viinamarjasordid“. Kaitstud geograafilise tähisega veini „Vallée du Paradis“ tootmiseks valitud sortide loetelu on muudetud järgmiselt:

| — | Kasutusele on võetud 13 sorti, mis on viinapuude haiguste suhtes resistentsed:
  ’Artaban N' (tume), 'Cabernet blanc B' (hele), 'Cabernet cortis N' (tume), 'Floréal B' (hele), 'Monarch N' (tume), 'Muscaris B' (hele), 'Prior N' (tume), 'Saphira B' (hele), 'Soreli B' (hele), 'Souvignier gris Rs' (roosa), 'Sauvignac B' (hele), 'Vidoc N' (tume), 'Voltis B' (hele). |
| --- | --- |

—

Kasutusele on võetud 13 sorti, mis on viinapuude haiguste suhtes resistentsed:

’Artaban N' (tume), 'Cabernet blanc B' (hele), 'Cabernet cortis N' (tume), 'Floréal B' (hele), 'Monarch N' (tume), 'Muscaris B' (hele), 'Prior N' (tume), 'Saphira B' (hele), 'Soreli B' (hele), 'Souvignier gris Rs' (roosa), 'Sauvignac B' (hele), 'Vidoc N' (tume), 'Voltis B' (hele).

| — | Kasutusele on võetud 12 sorti, mis on kliimamuutustega kohanemise potentsiaaliga:
  ’Agiorgitiko N' (tume), 'Assyrtyko B' (hele), Calabrese N' (tume), 'Carricante B' (hele), 'Fiano B' (hele), 'Montepulciano N' (tume), 'Moschofilero Rs' (roosa), 'Primitivo N' (tume), 'Roditis Rs' (roosa), 'Touriga nacional N' (tume), 'Verdejo B' (hele), 'Xinomavro N' (tume).
  Need viinamarjasordid on põuakindlad ja seenhaiguste suhtes resistentsed. Need sordid võimaldavad kasutada vähem taimekaitsevahendeid ning nende omadused vastavad KGTga toote jaoks kasutatavate viinamarjasortide füsioloogilistele ja önoloogilistele omadustele. Need ei muuda KGTga veinide omadusi. |
| --- | --- |

—

Kasutusele on võetud 12 sorti, mis on kliimamuutustega kohanemise potentsiaaliga:

’Agiorgitiko N' (tume), 'Assyrtyko B' (hele), Calabrese N' (tume), 'Carricante B' (hele), 'Fiano B' (hele), 'Montepulciano N' (tume), 'Moschofilero Rs' (roosa), 'Primitivo N' (tume), 'Roditis Rs' (roosa), 'Touriga nacional N' (tume), 'Verdejo B' (hele), 'Xinomavro N' (tume).

Need viinamarjasordid on põuakindlad ja seenhaiguste suhtes resistentsed. Need sordid võimaldavad kasutada vähem taimekaitsevahendeid ning nende omadused vastavad KGTga toote jaoks kasutatavate viinamarjasortide füsioloogilistele ja önoloogilistele omadustele. Need ei muuda KGTga veinide omadusi.

| — | Välja on jäetud järgmised kaheksa sorti: neid sorte ei ole loetletud viinamarjasortide valikus ja neid ei kasutata KGTga toodete tootmiseks.
  ’Altesse B' (hele), 'Chasselas B' (hele), 'Chasselas Rs' (roosa), 'Danlas B' (hele), 'Gamay de Chaudenay N' (tume), 'Ganson N' (tume), 'Mondeuse N' (tume), 'Ribol N' (tume).
  Need muudatused tehakse koonddokumendi punktis „Veiniviinamarjasordid“. |
| --- | --- |

—

Välja on jäetud järgmised kaheksa sorti: neid sorte ei ole loetletud viinamarjasortide valikus ja neid ei kasutata KGTga toodete tootmiseks.

’Altesse B' (hele), 'Chasselas B' (hele), 'Chasselas Rs' (roosa), 'Danlas B' (hele), 'Gamay de Chaudenay N' (tume), 'Ganson N' (tume), 'Mondeuse N' (tume), 'Ribol N' (tume).

Need muudatused tehakse koonddokumendi punktis „Veiniviinamarjasordid“.

3.   Kontrolliasutus

Kaitstud geograafilise tähisega „Vallée du Paradis“ hõlmatud toote spetsifikaadi III peatükki on muudetud, et lihtsustada punkti „Kontrolliasutus“ ning täpsustada, et seda, kas tootmisel järgitakse tootespetsifikaati, kontrollib heakskiidetud kontrollikava alusel INAO delegeeritud kolmas isik, kes tagab pädevuse, erapooletuse ja sõltumatuse.

See lihtsustamine ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Vallée du Paradis

2.   Geograafilise tähise tüüp

KGT – kaitstud geograafiline tähis

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

4.   Veini(de) kirjeldus

LÜHIKIRJELDUS

Kaitstud geograafiline tähis „Vallée du Paradis“ on mõeldud punastele, roosadele, hallidele, gris de gris’dele ja valgetele veinidele.

Üldalkoholisisaldus mahuprotsentides (minimaalne või maksimaalne), üldhappesus, lenduvate hapete sisaldus ja vääveldioksiidi kogusisaldus on sätestatud Euroopa Liidu õigusaktides.

Ranged tootmistingimused ning viinamarjade väga hea küpsus võimaldavad toota äärmiselt tasakaalustatud punaseid veine, mis pika vaadis laagerdumise korral on jõulised ja lühema vaadis laagerdumise korral puuviljased. Roosade veinide värvus ulatub kõige heledamast hallist, eelkõige gris de gris’ puhul, kuni sügavama roosani, olenedes kasutatud viinamarjasortidest. Need veinid on sageli väga värsked ja puuvilja- või lillenootidega. Valgete veinide värvus ulatub kõige kahvatumast rohekaskollasest kuldkollaseni. Neid veine iseloomustab sageli suur värskus, mõnikord eksootiliste või lillenootidega, ja mõnel juhul ka mineraalsus.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 11 |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi (SO2) üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

11

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi (SO2) üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   Konkreetsed veinivalmistustavad

| 1. | Konkreetne veinivalmistustava
  Veinivalmistustavade puhul tuleb järgida kohustusi, mis on kehtestatud liidu tasandil ning maaelu ja merekalapüügi seadustikuga (code rural et de la pêche maritime). |
| --- | --- |

1.

Konkreetne veinivalmistustava

Veinivalmistustavade puhul tuleb järgida kohustusi, mis on kehtestatud liidu tasandil ning maaelu ja merekalapüügi seadustikuga (code rural et de la pêche maritime).

5.2.   Maksimaalne saagikus

| 1. | 80 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

1.

80 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade kasvatamine, nende töötlemine ja kaitstud geograafilise tähisega veini „Vallée du Paradis“ valmistamine toimuvad Aude'i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil:

Albas, Cascastel-des-Corbières, Coustouge, Durban-Corbières, Embres-et-Castelmaure, Fontjoncouse, Fraissé-des-Corbières, Jonquières, Quintillan, Saint-Jean-de-Barrou, Villeneuve-les-Corbières, Villesèque-des-Corbières.

7.   Veiniviinamarjasordid

| | Agiorgitiko N |
| --- | --- |

Agiorgitiko N

| | Alicante Henri Bouschet N |
| --- | --- |

Alicante Henri Bouschet N

| | Alphonse Lavallée N |
| --- | --- |

Alphonse Lavallée N

| | Alvarinho - Albariño |
| --- | --- |

Alvarinho - Albariño

| | Aramon N |
| --- | --- |

Aramon N

| | Aranel B |
| --- | --- |

Aranel B

| | Arinarnoa N |
| --- | --- |

Arinarnoa N

| | Arriloba B |
| --- | --- |

Arriloba B

| | Artaban N |
| --- | --- |

Artaban N

| | Assyrtiko B |
| --- | --- |

Assyrtiko B

| | Aubun N - Murescola |
| --- | --- |

Aubun N - Murescola

| | Bourboulenc B - Doucillon blanc |
| --- | --- |

Bourboulenc B - Doucillon blanc

| | Cabernet blanc B |
| --- | --- |

Cabernet blanc B

| | Cabernet cortis N |
| --- | --- |

Cabernet cortis N

| | Cabernet franc N |
| --- | --- |

Cabernet franc N

| | Cabernet-Sauvignon N |
| --- | --- |

Cabernet-Sauvignon N

| | Calabrese N |
| --- | --- |

Calabrese N

| | Caladoc N |
| --- | --- |

Caladoc N

| | Cardinal Rg |
| --- | --- |

Cardinal Rg

| | Carignan N |
| --- | --- |

Carignan N

| | Carignan blanc B |
| --- | --- |

Carignan blanc B

| | Carmenère N |
| --- | --- |

Carmenère N

| | Carricante |
| --- | --- |

Carricante

| | Chardonnay B |
| --- | --- |

Chardonnay B

| | Chasan B |
| --- | --- |

Chasan B

| | Chenanson N |
| --- | --- |

Chenanson N

| | Chenin B |
| --- | --- |

Chenin B

| | Cinsaut N - Cinsault |
| --- | --- |

Cinsaut N - Cinsault

| | Clairette B |
| --- | --- |

Clairette B

| | Clairette rose Rs |
| --- | --- |

Clairette rose Rs

| | Colombard B |
| --- | --- |

Colombard B

| | Cot N - Malbec |
| --- | --- |

Cot N - Malbec

| | Danlas B |
| --- | --- |

Danlas B

| | Egiodola N |
| --- | --- |

Egiodola N

| | Fer N - Fer Servadou, Braucol, Mansois, Pinenc |
| --- | --- |

Fer N - Fer Servadou, Braucol, Mansois, Pinenc

| | Fiano |
| --- | --- |

Fiano

| | Floreal B |
| --- | --- |

Floreal B

| | Gamay N |
| --- | --- |

Gamay N

| | Gewurztraminer Rs |
| --- | --- |

Gewurztraminer Rs

| | Gramon N |
| --- | --- |

Gramon N

| | Grenache N |
| --- | --- |

Grenache N

| | Grenache blanc B |
| --- | --- |

Grenache blanc B

| | Grenache gris G |
| --- | --- |

Grenache gris G

| | Gros Manseng B |
| --- | --- |

Gros Manseng B

| | Jurançon noir N - Dame noire |
| --- | --- |

Jurançon noir N - Dame noire

| | Listan B - Palomino |
| --- | --- |

Listan B - Palomino

| | Lledoner pelut N |
| --- | --- |

Lledoner pelut N

| | Macabeu B - Macabeo |
| --- | --- |

Macabeu B - Macabeo

| | Marsanne B |
| --- | --- |

Marsanne B

| | Marselan N |
| --- | --- |

Marselan N

| | Mauzac B |
| --- | --- |

Mauzac B

| | Mauzac rose Rs |
| --- | --- |

Mauzac rose Rs

| | Merlot N |
| --- | --- |

Merlot N

| | Monarch N |
| --- | --- |

Monarch N

| | Monerac N |
| --- | --- |

Monerac N

| | Montepulciano |
| --- | --- |

Montepulciano

| | Morrastel N - Minustellu, Graciano |
| --- | --- |

Morrastel N - Minustellu, Graciano

| | Moschofilero Rs |
| --- | --- |

Moschofilero Rs

| | Mourvèdre N - Monastrell |
| --- | --- |

Mourvèdre N - Monastrell

| | Muscaris B |
| --- | --- |

Muscaris B

| | Muscat d'Alexandrie B - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat d'Alexandrie B - Muscat, Moscato

| | Muscat de Hambourg N - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat de Hambourg N - Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains blancs B - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains blancs B - Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains rouges Rg - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains rouges Rg - Muscat, Moscato

| | Nielluccio N - Nielluciu |
| --- | --- |

Nielluccio N - Nielluciu

| | Négrette N |
| --- | --- |

Négrette N

| | Parrellada B |
| --- | --- |

Parrellada B

| | Petit Manseng B |
| --- | --- |

Petit Manseng B

| | Petit Verdot N |
| --- | --- |

Petit Verdot N

| | Pinot blanc B |
| --- | --- |

Pinot blanc B

| | Pinot gris G |
| --- | --- |

Pinot gris G

| | Pinot noir N |
| --- | --- |

Pinot noir N

| | Piquepoul blanc B |
| --- | --- |

Piquepoul blanc B

| | Piquepoul noir N |
| --- | --- |

Piquepoul noir N

| | Portan N |
| --- | --- |

Portan N

| | Primitivo N - Zinfandel |
| --- | --- |

Primitivo N - Zinfandel

| | Prior N |
| --- | --- |

Prior N

| | Riesling B |
| --- | --- |

Riesling B

| | Roditis Rs |
| --- | --- |

Roditis Rs

| | Roussanne B |
| --- | --- |

Roussanne B

| | Saphira B |
| --- | --- |

Saphira B

| | Sauvignac |
| --- | --- |

Sauvignac

| | Sauvignon B - Sauvignon blanc |
| --- | --- |

Sauvignon B - Sauvignon blanc

| | Sauvignon gris G - Fié gris |
| --- | --- |

Sauvignon gris G - Fié gris

| | Semillon B |
| --- | --- |

Semillon B

| | Servant B |
| --- | --- |

Servant B

| | Soreli B |
| --- | --- |

Soreli B

| | Souvignier gris Rs |
| --- | --- |

Souvignier gris Rs

| | Sylvaner B |
| --- | --- |

Sylvaner B

| | Syrah N - Shiraz |
| --- | --- |

Syrah N - Shiraz

| | Tannat N |
| --- | --- |

Tannat N

| | Tempranillo N |
| --- | --- |

Tempranillo N

| | Terret blanc B |
| --- | --- |

Terret blanc B

| | Terret gris G |
| --- | --- |

Terret gris G

| | Terret noir N |
| --- | --- |

Terret noir N

| | Tourbat B |
| --- | --- |

Tourbat B

| | Touriga nacional N |
| --- | --- |

Touriga nacional N

| | Ugni blanc B |
| --- | --- |

Ugni blanc B

| | Verdejo B |
| --- | --- |

Verdejo B

| | Verdelho B |
| --- | --- |

Verdelho B

| | Vermentino B - Rolle |
| --- | --- |

Vermentino B - Rolle

| | Vidoc N |
| --- | --- |

Vidoc N

| | Villard blanc B |
| --- | --- |

Villard blanc B

| | Villard noir N |
| --- | --- |

Villard noir N

| | Viognier B |
| --- | --- |

Viognier B

| | Voltis B |
| --- | --- |

Voltis B

| | Xinomavro N |
| --- | --- |

Xinomavro N

8.   Seos(t)e kirjeldus

| 8.1. | Geograafiline tähis „Vallée du Paradis“ hõlmab Lõuna-Prantsusmaal Languedoc-Roussillonis asuva Aude’i departemangu 12 kommuuni. „Vallée du Paradis“ paikneb Corbières’i mäemassiivi viinamarjaistanduste keskmes ja seda eraldavad Vahemerest lubjarikkad mäed.
  Selle ala geoloogiline ajalugu annab maastikele erakordselt suure mineraalse ilu.
  Berre, peamine jõgi, mis neid viinamarjaistandusi läbib, läbistab seega üksteise järel lubja- ja kiltkiviplatoosid.
  Viinamarjaistandused, mis asuvad 150–300 m kõrgusel, koosnevad peamiselt väikestest, peaaegu alati kaldus maatükkidest gariigi keskel.
  Kliima on vahemereline, st kuum ja kuiv, ning sageli esineb tugevaid sademeid sügis- ja kevadäikese kujul. Keskmine sademete hulk on ligikaudu 600 mm. Loodetuul, mida kutsutakse cers’iks ja mis puhub ligi 200 päeval aastas, aitab tagada viinamarjade väga hea sanitaarseisundi ning võimaldab neil pikka aega küpseda, soodustades nõnda kvaliteetveinide valmistamist.
  Seda piirkonda, mis on olnud asustatud alates kõige kaugemast antiikajast, iseloomustab peamiselt põllumajandus- ja kaevandustegevus. Tõelise teedevõrgu puudumine selle tõttu, et see on suletud Corbières'i mägede vahele, on sundinud elanikke otsima tootmisharusid, millel on väga suur lisandväärtus. Lisaks kaevandustoodetele toodeti ka piiritusejooke, liköörveine, oliiviõli ja kõiki lambakasvatusega seotud tooteid.
  19. sajandi lõpus, kui org avanes ja asuti looma tõelist teedevõrku, hakkas põllumajandus märkimisväärselt arenema ning viinapuust sai põhikultuur; nüüd sai veini kergesti transportida ja seda soodustasid uued transpordiliigid, eelkõige raudtee. Nii hakati valmistama kergemaid ja puuviljasemaid veine, mis vastasid tarbijate nõudlusele.
  Neid tunnustati 16. märtsil 1981 nimetusega „vin de pays de la vallée du Paradis“, kusjuures tootmistingimused olid hästi reguleeritud.
  KGTga veinides kasutatavate viinamarjade sortide valik on kohandatud piirkonna tootmistingimustele: traditsioonilised Vahemere sordid 'Carignan noir', 'Grenache noir', 'Grenache gris' ja 'Grenache blanc', 'Cinsaut', 'Maccabeu' ja 'Muscat'd'.
  Ligikaudu 20 aasta jooksul võimaldas sordivaliku mitmekesistamine, mis toimus peamiselt kõige sügavamate muldadega maatükkidel, istutada teistest viinamarjaistandustest pärit sorte, nagu 'Merlot' ja 'Cot', aga ka 'Métis Chenanson' ja 'Caladoc', mis leidsid sellel territooriumil märkimisväärselt väljendusrikka keskkonna.
  KGTga veinide „Vallée du Paradis“ toodang suurusjärgus 10 000 hektoliitrit jaguneb punasteks veinideks, mis moodustavad 60 % toodangust, roosadeks veinideks (30 %) ja valgeteks veinideks (10 %). Roosade veinide tootmine kasvab, eelkõige suureneb hallide veinide gris de gris tootmine, mida valmistatakse peamiselt sordist 'Grenache gris'. |
| --- | --- |

8.1.

Selle ala geoloogiline ajalugu annab maastikele erakordselt suure mineraalse ilu.

Berre, peamine jõgi, mis neid viinamarjaistandusi läbib, läbistab seega üksteise järel lubja- ja kiltkiviplatoosid.

Viinamarjaistandused, mis asuvad 150–300 m kõrgusel, koosnevad peamiselt väikestest, peaaegu alati kaldus maatükkidest gariigi keskel.

Kliima on vahemereline, st kuum ja kuiv, ning sageli esineb tugevaid sademeid sügis- ja kevadäikese kujul. Keskmine sademete hulk on ligikaudu 600 mm. Loodetuul, mida kutsutakse cers’iks ja mis puhub ligi 200 päeval aastas, aitab tagada viinamarjade väga hea sanitaarseisundi ning võimaldab neil pikka aega küpseda, soodustades nõnda kvaliteetveinide valmistamist.

Seda piirkonda, mis on olnud asustatud alates kõige kaugemast antiikajast, iseloomustab peamiselt põllumajandus- ja kaevandustegevus. Tõelise teedevõrgu puudumine selle tõttu, et see on suletud Corbières'i mägede vahele, on sundinud elanikke otsima tootmisharusid, millel on väga suur lisandväärtus. Lisaks kaevandustoodetele toodeti ka piiritusejooke, liköörveine, oliiviõli ja kõiki lambakasvatusega seotud tooteid.

19. sajandi lõpus, kui org avanes ja asuti looma tõelist teedevõrku, hakkas põllumajandus märkimisväärselt arenema ning viinapuust sai põhikultuur; nüüd sai veini kergesti transportida ja seda soodustasid uued transpordiliigid, eelkõige raudtee. Nii hakati valmistama kergemaid ja puuviljasemaid veine, mis vastasid tarbijate nõudlusele.

Neid tunnustati 16. märtsil 1981 nimetusega „vin de pays de la vallée du Paradis“, kusjuures tootmistingimused olid hästi reguleeritud.

KGTga veinides kasutatavate viinamarjade sortide valik on kohandatud piirkonna tootmistingimustele: traditsioonilised Vahemere sordid 'Carignan noir', 'Grenache noir', 'Grenache gris' ja 'Grenache blanc', 'Cinsaut', 'Maccabeu' ja 'Muscat'd'.

Ligikaudu 20 aasta jooksul võimaldas sordivaliku mitmekesistamine, mis toimus peamiselt kõige sügavamate muldadega maatükkidel, istutada teistest viinamarjaistandustest pärit sorte, nagu 'Merlot' ja 'Cot', aga ka 'Métis Chenanson' ja 'Caladoc', mis leidsid sellel territooriumil märkimisväärselt väljendusrikka keskkonna.

KGTga veinide „Vallée du Paradis“ toodang suurusjärgus 10 000 hektoliitrit jaguneb punasteks veinideks, mis moodustavad 60 % toodangust, roosadeks veinideks (30 %) ja valgeteks veinideks (10 %). Roosade veinide tootmine kasvab, eelkõige suureneb hallide veinide gris de gris tootmine, mida valmistatakse peamiselt sordist 'Grenache gris'.

| 8.2. | Seda piirkonda, mida läbib Berre’i ülemjooksu, on nimetatud paradiisioruks („vallée du Paradis“) sealse aukartust äratava maastiku tõttu. Tootmispiirkond, kus viinapuud kasvavad kallakutel õhukestel kuni keskmise sügavusega muldadel, annab veinidele nende ainulaadsuse.
  Nendes mulla- ja kliimatingimustes saavutavad kõik sordid igal aastal täisküpsuse ning võimaldavad toota väga elegantseid veine. Seejuures kasutatakse nüüdisaegseid veinivalmistusmeetodeid, et soodustada punaste veinide puhul tanniinide tasast ekstraheerumist ning saavutada roosade ja valgete veinide puhul optimaalne temperatuur.
  Vallée du Paradis' viinamarjakasvatajad on säilitanud selle väikese piirkonna veinide eripära ja veinivalmistustraditsiooni.
  Vallée du Paradis' veinide tuntus põhineb nende viinapuude eripäral, mis kasvavad Corbières'i mäemassiivi nõlvadel.
  Põllumajandustegevus, mis kunagi oli mitmekesine, seisneb nüüd peaaegu eranditult viinamarjakasvatuses. Viinamarjakasvatajad annavad maastikule rütmi ja kogu identiteedi; viinamarjakasvatajatel on siin oluline roll maastiku kujundamisel, sest viinapuud ja juurdepääsuteed on parim viis võidelda tulekahjudega, mis seda tundlikku piirkonda igal aastal ähvardavad.
  Turiste meelitab üha enam ligi inimese ja looduse sünergia, nad otsivad jõulist ja säilinud loodust. Veiniturism võimaldab seega tutvustada Vallée du Paradis' veine, suurendab nende tuntust ja väärtustamist ning soodustab vastutasuna investeeringuid, mis on selle ainulaadse viinamarjakasvatuse säilimiseks vajalikud. |
| --- | --- |

8.2.

Nendes mulla- ja kliimatingimustes saavutavad kõik sordid igal aastal täisküpsuse ning võimaldavad toota väga elegantseid veine. Seejuures kasutatakse nüüdisaegseid veinivalmistusmeetodeid, et soodustada punaste veinide puhul tanniinide tasast ekstraheerumist ning saavutada roosade ja valgete veinide puhul optimaalne temperatuur.

Vallée du Paradis' viinamarjakasvatajad on säilitanud selle väikese piirkonna veinide eripära ja veinivalmistustraditsiooni.

Vallée du Paradis' veinide tuntus põhineb nende viinapuude eripäral, mis kasvavad Corbières'i mäemassiivi nõlvadel.

Põllumajandustegevus, mis kunagi oli mitmekesine, seisneb nüüd peaaegu eranditult viinamarjakasvatuses. Viinamarjakasvatajad annavad maastikule rütmi ja kogu identiteedi; viinamarjakasvatajatel on siin oluline roll maastiku kujundamisel, sest viinapuud ja juurdepääsuteed on parim viis võidelda tulekahjudega, mis seda tundlikku piirkonda igal aastal ähvardavad.

Turiste meelitab üha enam ligi inimese ja looduse sünergia, nad otsivad jõulist ja säilinud loodust. Veiniturism võimaldab seega tutvustada Vallée du Paradis' veine, suurendab nende tuntust ja väärtustamist ning soodustab vastutasuna investeeringuid, mis on selle ainulaadse viinamarjakasvatuse säilimiseks vajalikud.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Märgistus

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Kaitstud geograafilisele tähisele „Vallée du Paradis“ võib lisada ühe või mitme viinamarjasordi nimetuse.

Kaitstud geograafilist tähist „Vallée du Paradis“ võib täiendada märkega „primeur“ (värske) või „nouveau“ (uus).

Kui märge „Kaitstud geograafiline tähis“ asendatakse traditsioonilise märkega „Vin de pays“ (piirkonnavein), peab märgistusel olema Euroopa Liidu kaitstud geograafilise tähise logo.

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse kaitstud geograafilise tähisega veinide „Vallée du Paradis“ tarbeks viinamarjade töötlemise ja veini valmistamisega seotud erandit, hõlmab ametliku geograafilise koodi 1. jaanuaril 2022 kehtinud redaktsiooni alusel geograafilise piirkonna piiriäärseid kommuune:

Aude'i departemang:

Albières, Argens-Minervois, Arquettes-en-Val, Auriac, Bouisse, Boutenac, Camplong-d'Aude, Castelnau-d'Aude, Caunettes-en-Val, Caves, Conilhac-Corbières, Cruscades, Cucugnan, Davejean, Dernacueillette, Duilhac-sous-Peyrepertuse, Escales, Fabrezan, Fajac-en-Val, Félines-Termenès, Ferrals-les-Corbière, Feuilla, Fitou, Fontcouverte, Homps, La Palme, Labastide-en-Val, Lagrasse , Lairière, Lanet, Laroque-de-Fa, Leucate, Lézignan-Corbières, Luc-sur-Orbieu, Maisons, Massac, Mayronnes, Montbrun-des-Corbières, Montgaillard, Montjoi, Montlaur, Montséret, Mouthoumet, Ornaisons, Padern, Palairac, Paziols, Peyriac-de-Mer, Portel-des-Corbières, Port-la-Nouvelle, Pradelles-en-Val, Ribaute, Rieux-en-Val, Roquefort-des-Corbières, Rouffiac-des-Corbières, Saint-André-de-Roquelongue, Saint-Laurent-de-la-Cabrerisse, Saint-Martin-des-Puits, Saint-Pierre-des-Champs, Salza, Serviès-en-Val, Sigean, Soulatgé, Talairan, Taurize, Termes, Thézan-des-Corbières, Tournissan, Tourouzelle, Treilles, Tuchan, Vignevieille, Villar-en-Val, Villerouge-Termenès, Villetritouls;

Pyrénées-Orientales'i departemang:

Cases-de-Pène, Espira-de-l'Agly, Opoul-Périllos, Peyrestortes, Pia, Rivesaltes, Salses-le-Château, Vingrau

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-25f27181-8b76-4251-9727-cb15d0f84997

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---