# Jurnalul Oficial C 253/2023

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 253 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6618 iulie 2023 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 253

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6618 iulie 2023

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | IV   Informări |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2023/C 253/01 | Rata de schimb a monedei euro – 17 iulie 2023 | 1 |
| | Autoritatea Europeană pentru Protecţia Datelor |
| 2023/C 253/02 | Rezumatul avizului Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind Recomandarea de Decizie a Consiliului de autorizare a deschiderii negocierilor privind disciplinele care vizează comerțul digital cu Republica Coreea și cu Singapore
  (Textul integral al avizului poate fi consultat în engleză, franceză și germană pe site-ul AEPD https://edps.europa.eu) | 2 |
| 2023/C 253/03 | Rezumatul avizului Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind semnarea, încheierea și aplicarea cu titlu provizoriu a unui Acord de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil între Uniunea Europeană și Republica Madagascar și a protocolului de punere în aplicare a acestuia (2023-2027)
  (Textul integral al avizului poate fi consultat în (limbile) engleză, franceză și germană pe site-ul AEPD https://edps.europa.eu) | 4 |
| 2023/C 253/04 | Rezumat al Avizului Autorității Europene pentru Protecția Datelor referitor la Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind transferul de proceduri în materie penală
  (Textul integral al avizului poate fi consultat în limbile engleză, franceză și germană pe site-ul AEPDhttps://edps.europa.eu) | 6 |
| 2023/C 253/05 | Rezumat al avizului Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind Propunerea de directivă al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Directivelor 2009/102/CE și (UE) 2017/1132 în ceea ce privește extinderea și îmbunătățirea suplimentară a utilizării instrumentelor și proceselor digitale în domeniul dreptului societăților comerciale
  (Textul integral al avizului poate fi consultat în engleză, franceză și germană pe site-ul AEPD https://edps.europa.eu) | 8 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE |
| 2023/C 253/06 | Comunicare a Comisiei în temeiul articolului 17 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate – Invitație de participare la procedura de ofertare pentru operarea de servicii aeriene regulate în conformitate cu obligațiile de serviciu public (
  1
  ) | 10 |

Cuprins

Pagina

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2023/C 253/01

Rata de schimb a monedei euro – 17 iulie 2023

1

Autoritatea Europeană pentru Protecţia Datelor

2023/C 253/02

Rezumatul avizului Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind Recomandarea de Decizie a Consiliului de autorizare a deschiderii negocierilor privind disciplinele care vizează comerțul digital cu Republica Coreea și cu Singapore
  (Textul integral al avizului poate fi consultat în engleză, franceză și germană pe site-ul AEPD https://edps.europa.eu)

(Textul integral al avizului poate fi consultat în engleză, franceză și germană pe site-ul AEPD https://edps.europa.eu)

2

2023/C 253/03

Rezumatul avizului Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind semnarea, încheierea și aplicarea cu titlu provizoriu a unui Acord de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil între Uniunea Europeană și Republica Madagascar și a protocolului de punere în aplicare a acestuia (2023-2027)
  (Textul integral al avizului poate fi consultat în (limbile) engleză, franceză și germană pe site-ul AEPD https://edps.europa.eu)

(Textul integral al avizului poate fi consultat în (limbile) engleză, franceză și germană pe site-ul AEPD https://edps.europa.eu)

4

2023/C 253/04

Rezumat al Avizului Autorității Europene pentru Protecția Datelor referitor la Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind transferul de proceduri în materie penală
  (Textul integral al avizului poate fi consultat în limbile engleză, franceză și germană pe site-ul AEPDhttps://edps.europa.eu)

(Textul integral al avizului poate fi consultat în limbile engleză, franceză și germană pe site-ul AEPDhttps://edps.europa.eu)

6

2023/C 253/05

Rezumat al avizului Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind Propunerea de directivă al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Directivelor 2009/102/CE și (UE) 2017/1132 în ceea ce privește extinderea și îmbunătățirea suplimentară a utilizării instrumentelor și proceselor digitale în domeniul dreptului societăților comerciale
  (Textul integral al avizului poate fi consultat în engleză, franceză și germană pe site-ul AEPD https://edps.europa.eu)

(Textul integral al avizului poate fi consultat în engleză, franceză și germană pe site-ul AEPD https://edps.europa.eu)

8

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

2023/C 253/06

Comunicare a Comisiei în temeiul articolului 17 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate – Invitație de participare la procedura de ofertare pentru operarea de servicii aeriene regulate în conformitate cu obligațiile de serviciu public (
  1
  )

1

10

---

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2023/C 253/07 | Publicarea unei cereri de modificare la nivelul Uniunii a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, în temeiul articolului 97 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului | 11 |
| 2023/C 253/08 | Publicarea documentului unic modificat ca urmare a aprobării unei modificări minore în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 | 25 |
| 2023/C 253/09 | Publicarea unei cereri de înregistrare a unei denumiri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare | 27 |
| 2023/C 253/10 | Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei | 32 |

V   Anunțuri

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2023/C 253/07

Publicarea unei cereri de modificare la nivelul Uniunii a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, în temeiul articolului 97 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului

11

2023/C 253/08

Publicarea documentului unic modificat ca urmare a aprobării unei modificări minore în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012

25

2023/C 253/09

Publicarea unei cereri de înregistrare a unei denumiri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

27

2023/C 253/10

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

32

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 18.7.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 253/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 253/1

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

17 iulie 2023

(2023/C 253/01)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,1230 |
| JPY | yen japonez | 155,38 |
| DKK | coroana daneză | 7,4504 |
| GBP | lira sterlină | 0,85873 |
| SEK | coroana suedeză | 11,4873 |
| CHF | franc elvețian | 0,9652 |
| ISK | coroana islandeză | 146,90 |
| NOK | coroana norvegiană | 11,2420 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 23,757 |
| HUF | forint maghiar | 373,03 |
| PLN | zlot polonez | 4,4508 |
| RON | leu românesc nou | 4,9414 |
| TRY | lira turcească | 29,5517 |
| AUD | dolar australian | 1,6487 |
| CAD | dolar canadian | 1,4845 |
| HKD | dolar Hong Kong | 8,7750 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,7727 |
| SGD | dolar Singapore | 1,4839 |
| KRW | won sud-coreean | 1 421,92 |
| ZAR | rand sud-african | 20,2582 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 8,0457 |
| IDR | rupia indoneziană | 16 842,79 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 5,0990 |
| PHP | peso Filipine | 61,125 |
| RUB | rubla rusească | |
| THB | baht thailandez | 38,856 |
| BRL | real brazilian | 5,3960 |
| MXN | peso mexican | 18,8477 |
| INR | rupie indiană | 92,1073 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,1230

JPY

yen japonez

155,38

DKK

coroana daneză

7,4504

GBP

lira sterlină

0,85873

SEK

coroana suedeză

11,4873

CHF

franc elvețian

0,9652

ISK

coroana islandeză

146,90

NOK

coroana norvegiană

11,2420

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

23,757

HUF

forint maghiar

373,03

PLN

zlot polonez

4,4508

RON

leu românesc nou

4,9414

TRY

lira turcească

29,5517

AUD

dolar australian

1,6487

CAD

dolar canadian

1,4845

HKD

dolar Hong Kong

8,7750

NZD

dolar neozeelandez

1,7727

SGD

dolar Singapore

1,4839

KRW

won sud-coreean

1 421,92

ZAR

rand sud-african

20,2582

CNY

yuan renminbi chinezesc

8,0457

IDR

rupia indoneziană

16 842,79

MYR

ringgit Malaiezia

5,0990

PHP

peso Filipine

61,125

RUB

rubla rusească

THB

baht thailandez

38,856

BRL

real brazilian

5,3960

MXN

peso mexican

18,8477

INR

rupie indiană

92,1073

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

Autoritatea Europeană pentru Protecţia Datelor

| 18.7.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 253/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 253/2

---

Rezumatul avizului Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind Recomandarea de Decizie a Consiliului de autorizare a deschiderii negocierilor privind disciplinele care vizează comerțul digital cu Republica Coreea și cu Singapore

(2023/C 253/02)

(Textul integral al avizului poate fi consultat în engleză, franceză și germană pe site-ul AEPD https://edps.europa.eu)

La 14 aprilie 2023, Comisia Europeană a emis o Recomandare de Decizie a Consiliului de autorizare a deschiderii negocierilor privind disciplinele care vizează comerțul digital cu Republica Coreea și cu Singapore.

Obiectivul acestei recomandări este de a autoriza Comisia să deschidă negocieri cu Republica Coreea și cu Singapore în vederea stabilirii unor discipline obligatorii privind comerțul cu bunuri și servicii facilitat prin mijloace electronice. Aceste negocieri pot viza fluxurile transfrontaliere de date cu încredere, cerințele de localizare a datelor și protecția datelor cu caracter personal.

AEPD reamintește că, întrucât protecția datelor cu caracter personal este un drept fundamental în Uniune, aceasta nu poate face obiectul negocierilor în contextul acordurilor comerciale ale UE. Dialogurile în materie de protecție a datelor și negocierile comerciale cu țările terțe se pot completa reciproc, dar trebuie să urmeze direcții separate. Fluxurile de date cu caracter personal între UE și țările terțe ar trebui facilitate prin utilizarea mecanismelor prevăzute de legislația UE privind protecția datelor. AEPD reamintește că, în 2018, Comisia a aprobat dispoziții orizontale privind fluxurile transfrontaliere de date și protecția datelor cu caracter personal în cadrul negocierilor comerciale. AEPD consideră că aceste dispoziții asigură un compromis echilibrat între interesele publice și cele private, deoarece permit UE să abordeze practicile protecționiste din țările terțe în ceea ce privește comerțul digital, garantând în același timp că acordurile comerciale nu pot fi utilizate pentru a contesta nivelul ridicat de protecție garantat de Carta drepturilor fundamentale a UE și de legislația UE privind protecția datelor cu caracter personal. AEPD înțelege din recomandare că negocierile privind fluxurile de date și protecția datelor ar trebui deschise pentru a conveni dispoziții care să fie coerente cu aceste dispoziții orizontale. Din motive de claritate, AEPD recomandă să se facă o trimitere expresă la aceste dispoziții orizontale.

În plus, în ceea ce privește, mai exact, Republica Coreea, AEPD observă că această țară a primit deja o constatare a Comisiei privind caracterul adecvat al nivelului de protecție în 2021. În consecință, transferurile de date cu caracter personal de la un operator sau de la o persoană împuternicită de operator din Spațiul Economic European (SEE) către organizații din Republica Coreea care fac obiectul deciziei privind caracterul adecvat al nivelului de protecție pot avea loc fără a fi necesară obținerea unei autorizații suplimentare. Prin urmare, AEPD recomandă explicarea mai clară a motivului pentru care, în pofida deciziei privind caracterul adecvat al nivelului de protecție, se consideră că sunt necesare negocieri suplimentare privind fluxurile transfrontaliere de date și protecția datelor în cazul Republicii Coreea.

În plus, AEPD înțelege directivele de negociere și dispozițiile orizontale ca permițând, în cazuri justificate în mod corespunzător, măsuri care ar impune operatorilor sau persoanelor împuternicite de operatori să stocheze date cu caracter personal în UE/SEE. AEPD reamintește că, împreună cu CEPD, a recomandat recent ca operatorii și persoanele împuternicite de operatori, stabilite în UE/SEE și care prelucrează date electronice cu caracter personal privind sănătatea care intră în domeniul de aplicare al propunerii Comisiei de Regulament referitor la spațiul european al datelor privind sănătatea, să aibă obligația de a stoca aceste date în UE/SEE, fără a aduce atingere posibilității de a transfera date electronice cu caracter personal privind sănătatea în conformitate cu capitolul V din RGPD. Pentru a evita orice îndoială, AEPD recomandă să se clarifice în mod expres în directivele de negociere că normele negociate nu ar trebui să împiedice UE sau statele membre să adopte, în cazuri justificate în mod corespunzător, măsuri care ar impune operatorilor sau persoanelor împuternicite de operatori să stocheze date cu caracter personal în UE/SEE.

1.   INTRODUCERE

| 1. | La 14 aprilie 2023, Comisia Europeană („Comisia”) a emis o Recomandare de Decizie a Consiliului de autorizare a deschiderii negocierilor privind disciplinele care vizează comerțul digital cu Republica Coreea și cu Singapore (1) („recomandarea”). O anexă la recomandare detaliază directivele de negociere a disciplinelor care vizează comerțul digital cu Republica Coreea și cu Singapore, precum și conținutul propus al normelor și angajamentelor („anexa”). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Uniunea Europeană („UE”) are un acord de liber schimb cu Republica Coreea din 2011 și un acord de liber schimb cu Singapore din 2019. Aceste acorduri de liber schimb prevăd angajamente substanțiale pentru comerțul cu bunuri și servicii între părți, dar nu includ norme cuprinzătoare privind comerțul digital (2). |
| --- | --- |

2.

| 3. | UE și Republica Coreea au încheiat un parteneriat digital la 28 noiembrie 2022 și, în acest context, au convenit principii de comerț digital neobligatorii la 30 noiembrie 2022. UE și Singapore au încheiat un parteneriat digital la 1 februarie 2023 și au convenit principii de comerț digital neobligatorii la 31 ianuarie 2023 (3). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Obiectivul recomandării este de a autoriza Comisia să deschidă negocieri cu Republica Coreea și cu Singapore pentru a stabili discipline obligatorii privind comerțul cu bunuri și servicii, facilitate prin mijloace electronice, în conformitate cu articolul 218 alineatele (3) și (4) din TFUE. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Prezentul aviz al AEPD este emis ca răspuns la o consultare a Comisiei Europene din 14 aprilie 2023, în temeiul articolului 42 alineatul (1) din RPDUE (4). |
| --- | --- |

5.

5.   CONCLUZII

| 18. | Având în vedere cele de mai sus, AEPD face următoarele recomandări:






  (1) | să se facă o trimitere expresă la faptul că negocierile privind fluxurile de date și protecția datelor ar trebui deschise pentru a conveni dispoziții care să fie coerente cu dispozițiile orizontale privind fluxurile transfrontaliere de date și protecția datelor cu caracter personal în cadrul negocierilor comerciale aprobate de Comisie în 2018; |
| --- | --- | --- |

18.

(1)

să se facă o trimitere expresă la faptul că negocierile privind fluxurile de date și protecția datelor ar trebui deschise pentru a conveni dispoziții care să fie coerente cu dispozițiile orizontale privind fluxurile transfrontaliere de date și protecția datelor cu caracter personal în cadrul negocierilor comerciale aprobate de Comisie în 2018;

| (2) | să se explice într-un considerent de ce, în ciuda deciziei privind caracterul adecvat al nivelului de protecție acordate Republicii Coreea, se consideră că sunt necesare negocieri suplimentare cu această țară cu privire la fluxurile transfrontaliere de date și la protecția datelor; |
| --- | --- |

(2)

să se explice într-un considerent de ce, în ciuda deciziei privind caracterul adecvat al nivelului de protecție acordate Republicii Coreea, se consideră că sunt necesare negocieri suplimentare cu această țară cu privire la fluxurile transfrontaliere de date și la protecția datelor;

| (3) | să se clarifice, în directivele de negociere incluse în anexa la recomandare, că normele negociate nu ar trebui să împiedice UE sau statele membre să impună operatorilor și persoanelor împuternicite de operatori, în cazuri justificate în mod corespunzător, să stocheze date cu caracter personal în UE/SEE; |
| --- | --- |

(3)

să se clarifice, în directivele de negociere incluse în anexa la recomandare, că normele negociate nu ar trebui să împiedice UE sau statele membre să impună operatorilor și persoanelor împuternicite de operatori, în cazuri justificate în mod corespunzător, să stocheze date cu caracter personal în UE/SEE;

| (4) | să se introducă o trimitere la consultarea AEPD într-un considerent al Deciziei Consiliului. |
| --- | --- |

(4)

să se introducă o trimitere la consultarea AEPD într-un considerent al Deciziei Consiliului.

Bruxelles, 15 mai 2023.

Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

---

(1)  COM(2023) 230 final, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?qid=1681472401391&uri=COM%3A2023%3A230%3AFIN

1

(2)  Considerentul 1 din recomandare.

2

(3)  Considerentul 2 din recomandare.

3

(4)  Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2018 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și a Deciziei nr. 1247/2002/CE (JO L 295, 21.11.2018, p. 39).

4

---

| 18.7.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 253/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 253/4

---

Rezumatul avizului Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind semnarea, încheierea și aplicarea cu titlu provizoriu a unui Acord de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil între Uniunea Europeană și Republica Madagascar și a protocolului de punere în aplicare a acestuia (2023-2027)

(2023/C 253/03)

(Textul integral al avizului poate fi consultat în (limbile) engleză, franceză și germană pe site-ul AEPD https://edps.europa.eu)

AEPD este consultat cu privire la propunerile Comisiei de semnare, încheiere și aplicare cu titlu provizoriu a unui nou acord de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil între Uniunea Europeană și Republica Madagascar și a protocolului de punere în aplicare a acestuia, al cărui obiectiv principal este de a stabili un parteneriat și un cadru de guvernanță juridică, de mediu, economică și socială în domeniul pescuitului.

AEPD salută introducerea unei dispoziții specifice privind protecția datelor la articolul 16 din protocol, precum și introducerea apendicelui 2 la anexa la protocol, care detaliază în mod util condițiile și garanțiile referitoare la prelucrarea datelor cu caracter personal. În scopul transferului de date, AEPD recomandă totuși să se recurgă la comitetul mixt, format din reprezentanți ai autorităților Uniunii și ai ministerului din Madagascar responsabil cu pescuitul, pentru a detalia mai mult aceste garanții adecvate, drepturile opozabile ale persoanelor vizate și căile de atac eficiente. Astfel, AEPD recomandă Comisiei să țină seama în mod corespunzător de Orientările nr. 2/2020 ale CEPD referitoare la articolul 46 alineatul (2) litera (a) și articolul 46 alineatul (3) litera (b) din Regulamentul (UE) 2016/679 a Parlamentului European și a Consiliului (1) pentru transferuri de date cu caracter personal între autorități și organisme publice din SEE și din afara SEE.

1.   INTRODUCERE

| 1. | La 28 aprilie 2023, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a emis:






  — | o propunere de Decizie a Consiliului privind semnarea, în numele Uniunii Europene, și aplicarea cu titlu provizoriu a unui Acord de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil între Uniunea Europeană și Republica Madagascar și a protocolului de punere în aplicare a acestuia (2023-2027) (denumită în continuare „propunerea de semnare”) (2) și |
| --- | --- | --- |

1.

—

o propunere de Decizie a Consiliului privind semnarea, în numele Uniunii Europene, și aplicarea cu titlu provizoriu a unui Acord de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil între Uniunea Europeană și Republica Madagascar și a protocolului de punere în aplicare a acestuia (2023-2027) (denumită în continuare „propunerea de semnare”) (2) și

| — | o propunere de Decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, și aplicarea cu titlu provizoriu a unui Acord de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil între Uniunea Europeană și Republica Madagascar și a protocolului de punere în aplicare a acestuia (2023-2027) (denumită în continuare „propunerea de încheiere”) (3). |
| --- | --- |

—

o propunere de Decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, și aplicarea cu titlu provizoriu a unui Acord de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil între Uniunea Europeană și Republica Madagascar și a protocolului de punere în aplicare a acestuia (2023-2027) (denumită în continuare „propunerea de încheiere”) (3).

| 2. | Obiectivul propunerii de semnare este (i) autorizarea semnării, în numele Uniunii, a Acordului de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil dintre Uniunea Europeană și Republica Madagascar (denumit în continuare „acordul de parteneriat”) și a protocolului de punere în aplicare a acordului de parteneriat (2023-2027) (denumit în continuare „protocolul”) (4) și (ii) aplicarea cu titlu provizoriu a acordului de parteneriat și a protocolului (5). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Obiectivul propunerii de încheiere este de a aproba acordul de parteneriat și protocolul (6). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Obiectivul acordului de parteneriat este de a stabili un parteneriat și un cadru de guvernanță juridică, de mediu, economică și socială în domeniul pescuitului (7). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Obiectivul protocolului este de a pune în aplicare dispozițiile acordului de parteneriat prin stabilirea, în special, a condițiilor de acces al navelor din Uniune în zona de pescuit a Madagascarului și a cooperării prevăzute de acordul de parteneriat (8). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Prezentul aviz al AEPD este emis ca răspuns la consultarea sa de către Comisia Europeană din 28 aprilie 2023, în temeiul articolului 42 alineatul (1) din RPDUE. AEPD salută trimiterea la această consultare la considerentul 9 din propunerea de semnare și la considerentul 8 din propunerea de încheiere. În această privință, AEPD constată, de asemenea, cu satisfacție, că a fost deja consultat anterior în mod informal în temeiul considerentului 60 din RPDUE. |
| --- | --- |

6.

3.   CONCLUZII

| 7. | Având în vedere cele de mai sus, AEPD face următoarele recomandări:






  (1) | să se recurgă la comitetul mixt pentru a detalia mai mult garanțiile adecvate, drepturile opozabile ale persoanelor vizate și căile de atac eficiente enumerate în apendicele 2 la anexa la protocol. Astfel, AEPD recomandă Comisiei să țină seama în mod corespunzător de Orientările nr. 2/2020 ale CEPD referitoare la articolul 46 alineatul (2) litera (a) și articolul 46 alineatul (3) litera (b) din Regulamentul (UE) 2016/679 pentru transferuri de date cu caracter personal între autorități și organisme publice din SEE și din afara SEE. |
| --- | --- | --- |

7.

(1)

să se recurgă la comitetul mixt pentru a detalia mai mult garanțiile adecvate, drepturile opozabile ale persoanelor vizate și căile de atac eficiente enumerate în apendicele 2 la anexa la protocol. Astfel, AEPD recomandă Comisiei să țină seama în mod corespunzător de Orientările nr. 2/2020 ale CEPD referitoare la articolul 46 alineatul (2) litera (a) și articolul 46 alineatul (3) litera (b) din Regulamentul (UE) 2016/679 pentru transferuri de date cu caracter personal între autorități și organisme publice din SEE și din afara SEE.

Bruxelles, 1 iunie 2023.

Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

---

(1)  Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (JO L 119, 4.5.2016, p. 1).

1

(2)  COM(2023) 218 final.

2

(3)  COM(2023) 219 final.

3

(4)  Articolul 1 din propunerea de semnare.

4

(5)  Articolele 3 și 4 din propunerea de semnare.

5

(6)  Articolul 1 din propunerea de încheiere.

6

(7)  Articolul 2 din acordul de parteneriat.

7

(8)  Articolul 2 din protocol.

8

---

| 18.7.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 253/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 253/6

---

Rezumat al Avizului Autorității Europene pentru Protecția Datelor referitor la Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind transferul de proceduri în materie penală

(2023/C 253/04)

(Textul integral al avizului poate fi consultat în limbile engleză, franceză și germană pe site-ul AEPDhttps://edps.europa.eu)

La 5 aprilie 2023, Comisia Europeană a emis o Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind transferul de proceduri în materie penală.

AEPD sprijină pe deplin obiectivul Comisiei de a prevedea norme comune privind transferul procedurilor penale dintr-un stat membru în altul pentru a combate în mod eficient criminalitatea transfrontalieră și pentru a se asigura că statul membru cel mai bine plasat investighează sau urmărește penal o infracțiune.

AEPD salută, de asemenea, clarificarea din propunere potrivit căreia viitorul regulament ar constitui temeiul juridic pentru schimbul de date cu caracter personal între statele membre în scopul transferului de proceduri penale, în conformitate cu articolul 8 și cu articolul 10 litera (a) din Directiva (UE) 2016/680 al Parlamentului European și al Consiliului (1).

AEPD invită în continuare legiuitorul să clarifice rolurile și responsabilitățile autorităților centrale în temeiul prezentei propuneri, precum și trimiterile la cadrul juridic privind protecția datelor.

1.   INTRODUCERE

| 1. | La 5 aprilie 2023, Comisia Europeană a emis o Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind transferul de proceduri în materie penală (2) (denumită în continuare „propunerea”). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Obiectivul propunerii este de a adopta un nou instrument privind transferul procedurilor penale între statele membre pentru: (1) îmbunătățirea administrării eficiente și adecvate a justiției în UE; (2) îmbunătățirea respectării drepturilor fundamentale în procesul de transfer al procedurilor penale; (3) îmbunătățirea eficienței și a securității juridice a transferurilor de proceduri penale; (4) permiterea transferurilor de proceduri penale, în cazul în care acestea sunt în interesul justiției, dar nu sunt posibile în prezent între statele membre, și reducerea fenomenului impunității (3). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Această inițiativă a fost inclusă în programul de lucru al Comisiei pentru 2022 (4) și face parte din strategia UE de combatere a criminalității organizate pentru perioada 2021-2025 (5). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Prezentul aviz al AEPD este emis ca răspuns la consultarea sa de către Comisia Europeană din 5 aprilie 2023, în temeiul articolului 42 alineatul (1) din RPDUE (6). AEPD salută trimiterea la această consultare în considerentul 62 din propunere. În această privință, AEPD constată, de asemenea, cu satisfacție, că a fost deja consultat anterior în mod informal în temeiul considerentului 60 din RPDUE. |
| --- | --- |

4.

5.   CONCLUZII

| 13. | Având în vedere cele de mai sus, AEPD face următoarele recomandări:






  (1) | să se clarifice rolurile și responsabilitățile autorităților centrale din considerentul 58 și de la articolul 22 alineatul (2) din propunere, |
| --- | --- | --- |

13.

(1)

să se clarifice rolurile și responsabilitățile autorităților centrale din considerentul 58 și de la articolul 22 alineatul (2) din propunere,

| (2) | să se clarifice și să se alinieze considerentele 55 și 58 în ceea ce privește trimiterile la cadrul juridic privind protecția datelor. |
| --- | --- |

(2)

să se clarifice și să se alinieze considerentele 55 și 58 în ceea ce privește trimiterile la cadrul juridic privind protecția datelor.

Bruxelles, 22 mai 2023.

Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

---

(1)  Directiva (UE) 2016/680 a Parlamentului European și a Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile competente în scopul prevenirii, depistării, investigării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Deciziei-cadru 2008/977/JAI a Consiliului (JO L 119, 4.5.2016, p. 89).

1

(2)  COM(2023) 185 final.

2

(3)  Vezi pagina 3 din expunerea de motive.

3

(4)  https://commission.europa.eu/system/files/2023-01/cwp2022_en.pdf

4

(5)  Comunicarea Comisiei referitoare la Strategia UE de combatere a criminalității organizate 2021-2025, COM(2021) 170 final.

5

(6)  Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2018 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și a Deciziei nr. 1247/2002/CE (JO L 295, 21.11.2018, p. 39).

6

---

| 18.7.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 253/8 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 253/8

---

Rezumat al avizului Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind Propunerea de directivă al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Directivelor 2009/102/CE și (UE) 2017/1132 în ceea ce privește extinderea și îmbunătățirea suplimentară a utilizării instrumentelor și proceselor digitale în domeniul dreptului societăților comerciale

(2023/C 253/05)

(Textul integral al avizului poate fi consultat în engleză, franceză și germană pe site-ul AEPD https://edps.europa.eu)

La 29 martie 2023, Comisia Europeană a emis Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2009/102/CE și (UE) 2017/1132 în ceea ce privește extinderea și îmbunătățirea suplimentară a utilizării instrumentelor și proceselor digitale în domeniul dreptului societăților comerciale (denumită în continuare „propunerea”).

AEPD ia act de obiectivul general al propunerii, care vizează sporirea transparenței și a încrederii în mediul de afaceri, atât pentru întreprinderi, consumatori și alte părți interesate private, cât și pentru autoritățile publice. Potrivit jurisprudenței constante a Curții de Justiție a Uniunii Europene, legislația care prevede divulgarea publică a datelor cu caracter personal interferează cu dreptul la protecția vieții private și a datelor cu caracter personal. Deși AEPD înțelege că ar putea fi necesar ca anumite categorii de date cu caracter personal să fie făcute publice pentru a îndeplini obiective de interes public specifice și clar definite, obiectivul transparenței nu poate fi invocat ca scop în sine. Pentru a asigura respectarea articolelor 7 și 8 din cartă, AEPD consideră că obiectivele de interes public care justifică divulgarea datelor cu caracter personal ar trebui formulate mai clar în partea dispozitivă a propunerii. În plus, categoriile de date cu caracter personal care urmează să fie puse la dispoziția publicului ar trebui specificate în mod exhaustiv, ținând seama de cerințele în materie de necesitate și proporționalitate.

În mod similar, AEPD înțelege că conectarea diferitelor sisteme de interconectare a registrelor de la nivelul Uniunii are ca scop sporirea în continuare a transparenței. Stabilirea de conexiuni între sistemul de interconectare a registrelor comerțului (BRIS), sistemul de interconectare a registrelor beneficiarilor reali (BORIS) și sistemul de interconectare a registrelor de insolvență (IRI) ar trebui să corespundă însă unor obiective specifice, prevăzute în mod explicit în partea dispozitivă a propunerii.

În sfârșit, propunerea ar trebui să clarifice rolurile specifice ale statelor membre și Comisiei, în special în contextul BRIS, precum și al conexiunii dintre BRIS, BORIS și IRI.

1.   INTRODUCERE

| 1. | La 29 martie 2023, Comisia Europeană a emis Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2009/102/CE și (UE) 2017/1132 în ceea ce privește extinderea și îmbunătățirea suplimentară a utilizării instrumentelor și proceselor digitale în domeniul dreptului societăților comerciale (1) (denumită în continuare „propunerea”). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Obiectivele generale ale propunerii sunt de a spori transparența și încrederea în mediul de afaceri, de a crea servicii publice transfrontaliere mai digitalizate și conectate pentru societăți și de a facilita extinderea transfrontalieră a IMM-urilor, lucru care va duce, la rândul său, la o piață unică mai integrată și mai digitalizată. În acest scop, propunerea ar duce la creșterea volumului de date privind societățile disponibile în registrele comerțului și/sau în sistemul de interconectare a registrelor comerțului (BRIS) și la îmbunătățirea fiabilității acestora. Propunerea ar face posibilă, de asemenea, utilizarea directă a datelor privind societățile care sunt disponibile în registrele comerțului atunci când se înființează sucursale și filiale transfrontaliere, precum și în alte activități și situații transfrontaliere (2). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Propunerea este aliniată cu obiectivele UE în materie de digitalizare, stabilite, în special, în Comunicarea Comisiei intitulată „Busola pentru dimensiunea digitală 2030: modelul european pentru deceniul digital” (3). De asemenea, este în concordanță cu comunicările Comisiei „Actualizarea noii Strategii industriale 2020” (4) și „O strategie pentru IMM-uri pentru o Europă sustenabilă și digitală” (5), deoarece vizează abordarea obstacolelor din calea extinderii transfrontaliere cu care se confruntă în prezent întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile) pe piața unică. Propunerea este inclusă în programul de lucru al Comisiei pentru 2023 ca una dintre acțiunile-cheie din cadrul obiectivului ambițios emblematic al Comisiei intitulat „O Europă pregătită pentru era digitală” (6). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Prezentul aviz al AEPD este emis ca răspuns la consultarea autorității de către Comisia Europeană la 30 martie 2023, în temeiul articolului 42 alineatul (1) din RPDUE (7). AEPD salută trimiterea la această consultare în considerentul 39 al propunerii. În această privință, AEPD constată, de asemenea, cu satisfacție, că a fost deja consultată anterior în mod informal în temeiul considerentului 60 din RPDUE. |
| --- | --- |

4.

6.   CONCLUZII

| 26. | Având în vedere cele de mai sus, AEPD face Comisiei următoarele recomandări:






  (1) | să formuleze mai clar, în partea dispozitivă a propunerii, obiectivele de interes public care justifică divulgarea publică; |
| --- | --- | --- |

26.

(1)

să formuleze mai clar, în partea dispozitivă a propunerii, obiectivele de interes public care justifică divulgarea publică;

| (2) | să precizeze în mod exhaustiv în propunere toate categoriile de date cu caracter personal care urmează să fie puse la dispoziția publicului; |
| --- | --- |

(2)

să precizeze în mod exhaustiv în propunere toate categoriile de date cu caracter personal care urmează să fie puse la dispoziția publicului;

| (3) | să precizeze ce se înțelege prin termenul „informații”; |
| --- | --- |

(3)

să precizeze ce se înțelege prin termenul „informații”;

| (4) | să precizeze în partea dispozitivă a propunerii scopurile specifice ale stabilirii de conexiuni între sistemul de interconectare a registrelor comerțului, sistemul de interconectare a registrelor beneficiarilor reali și sistemul de interconectare a registrelor de insolvență; |
| --- | --- |

(4)

să precizeze în partea dispozitivă a propunerii scopurile specifice ale stabilirii de conexiuni între sistemul de interconectare a registrelor comerțului, sistemul de interconectare a registrelor beneficiarilor reali și sistemul de interconectare a registrelor de insolvență;

| (5) | să clarifice rolurile specifice ale statelor membre și Comisiei, în special în contextul conexiunilor care urmează să fie stabilite între sistemul de interconectare a registrelor comerțului, sistemul de interconectare a registrelor beneficiarilor reali și sistemul de interconectare a registrelor de insolvență. |
| --- | --- |

(5)

să clarifice rolurile specifice ale statelor membre și Comisiei, în special în contextul conexiunilor care urmează să fie stabilite între sistemul de interconectare a registrelor comerțului, sistemul de interconectare a registrelor beneficiarilor reali și sistemul de interconectare a registrelor de insolvență.

Bruxelles, 17 mai 2023.

Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

---

(1)  COM(2023) 177 final.

1

(2)  COM(2023) 177 final, p. 2.

2

(3)  COM(2021) 118 final.

3

(4)  COM(2021) 350 final.

4

(5)  COM (2020) 103 final.

5

(6)  COM(2022) 548 final.

6

(7)  Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2018 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și a Deciziei nr. 1247/2002/CE (JO L 295, 21.11.2018, p. 39).

7

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

| 18.7.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 253/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 253/10

---

Comunicare a Comisiei în temeiul articolului 17 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate

Invitație de participare la procedura de ofertare pentru operarea de servicii aeriene regulate în conformitate cu obligațiile de serviciu public

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2023/C 253/06)

| Stat membru | Franța |
| --- | --- |
| Ruta vizată | Brest-Ouessant |
| Perioada de valabilitate a contractului | 1 aprilie 2024 - 31 martie 2028 |
| Data-limită de depunere a candidaturilor și a ofertelor | 22 septembrie 2023, ora 17:00 (ora Parisului) |
| Adresa de la care se pot obține textul invitației de participare la procedura de ofertare, precum și toate informațiile și/sau documentele pertinente referitoare la procedura de ofertare și la obligația de serviciu public | REGIUNEA BRETANIA |
| Direction des Transports et des Mobilités |
| Boulevard Isidore Marfille |
| CS 42941 |
| 29229 Brest CEDEX 2 |
| FRANCE |

Stat membru

Franța

Ruta vizată

Brest-Ouessant

Perioada de valabilitate a contractului

1 aprilie 2024 - 31 martie 2028

Data-limită de depunere a candidaturilor și a ofertelor

22 septembrie 2023, ora 17:00 (ora Parisului)

Adresa de la care se pot obține textul invitației de participare la procedura de ofertare, precum și toate informațiile și/sau documentele pertinente referitoare la procedura de ofertare și la obligația de serviciu public

REGIUNEA BRETANIA

Direction des Transports et des Mobilités

Boulevard Isidore Marfille

CS 42941

29229 Brest CEDEX 2

FRANCE

Tel. +33 299279731

E-mail: stephane.marsille@bretagne.bzh

Adresa profilului achizitorului:

https://marches.megalis.bretagne.bzh/entreprise

---

V Anunțuri

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 18.7.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 253/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 253/11

---

Publicarea unei cereri de modificare la nivelul Uniunii a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, în temeiul articolului 97 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului

(2023/C 253/07)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la respectiva cerere, în temeiul articolului 98 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în termen de două luni de la data prezentei publicări.

CERERE DE MODIFICARE LA NIVELUL UNIUNII A CAIETULUI DE SARCINI AL PRODUSULUI

„Dealu Mare”

PDO-RO-A1079-AM02

Data cererii: 15.1.2021

1.   Solicitantul și interesul legitim

ASOCIAȚIA PROFESIONALĂ VITIVINICOLĂ DEALU MARE

ASOCIAȚIA PROFESIONALĂ VITIVINICOLĂ DEALU MARE este membră a Organizației Naționale Interprofesionale Vitivinicole, denumită O.N.I.V. constituită ca o grupare reprezentativă, din organizațiile de producători, pe baza liberei inițiative a acestora, organizație recunoscută în anul 2011 ca O.I.P.A. pe filiera vitivinicolă.

Este reprezentativă pentru gestionarea suprafețelor de viță-de-vie înscrise în Registrul Plantațiilor Viticole (RPV) care utilizează denumirea de origine protejată DOP Dealu Mare și indicația geografică protejată IGP Dealurile Munteniei, reunește 15 operatori economici (producători) stabiliți pe teritoriul județelor Buzău și Prahova care produc și comercializează vinuri DOC, IG, gestionează aproximativ 1 500 de hectare de plantații din care se obțin vinuri de calitate cu drept DOP/IGP, cu un număr mare de soiuri de struguri de vinificație de proveniență națională în cultură/înregistrare în sistemul de calitate.

2.   Rubrica din caietul de sarcini care face obiectul modificării

| ☐ | Denumirea produsului |
| --- | --- |

☐

Denumirea produsului

| ☒ | Categoria de produse vitivinicole |
| --- | --- |

☒

Categoria de produse vitivinicole

| ☒ | Legătura |
| --- | --- |

☒

Legătura

| ☒ | Restricții privind comercializarea |
| --- | --- |

☒

Restricții privind comercializarea

3.   Descrierea și justificarea modificării

1.   Includerea unor noi categorii de vinuri

Întrucât România a transmis în eBacchus mai multe caiete de sarcini întocmite separat pe fiecare categorie de produs stabilită prin legislație, pentru DOP Dealu Mare, este necesară unificarea si reunirea într-un singur caiet de sarcini a dispozițiilor privind producerea vinurilor care să cuprindă condițiile de obținere ale tuturor categoriilor de vinuri obținute în această denumire: vin liniștit, vin spumant de calitate, vin spumant de calitate de tip aromat, vin petiant.

Categoriile de vinuri sunt definite astfel:

Vinul spumant de calitate este vinul obținut prin fermentație alcoolică primară sau secundară, din struguri proaspeți, must de struguri sau vin, care la deschiderea recipientului degajă dioxid de carbon provenit exclusiv din fermentație.

Vinul spumant de calitate de tip aromat este vinul spumant de calitate obținut din mustul sau mustul parțial fermentat fabricat din strugurii soiurilor aromate cultivate în plantațiile viticole delimitate în arealul delimitat al denumirii de origine.

Vinul petiant este vinul fabricat din vinul și mustul sau mustul parțial fermentat obținut din strugurii soiurilor cultivate în plantațiile viticole delimitate în arealul delimitat al denumirii. Este produsul care se obține din vin cu condiția ca acesta să aibă o tărie alcoolică totală de minim 9 % vol. și care prezintă în recipiente închise, o suprapresiune datorată dioxidului de carbon endogen.

Ca urmare, a fost modificat Cap. I din caietul de sarcini și secțiunea 3. din Documentul unic.

2.   Indicarea soiurilor pentru obținerea noilor categorii de vinuri

Urmare a introducerii noilor categorii de vinuri care să se obțină în DOP Dealu Mare este necesară indicarea în caietul de sarcini a soiurilor destinate din care să se obțină aceste categorii de vinuri (vinuri spumante de calitate, vinuri spumante de calitate de tip aromat, vinuri petiante) în DOP Dealu Mare.

Ca urmare, a fost modificat Cap. IV, V, VI din caietul de sarcini și secțiunea 5.2. din Documentul unic.

3.   Indicarea producțiilor vitivinicole pentru noile categorii de vinuri

Introducerea noilor categorii de vinuri în DOP Dealu Mare determină completarea caietului de sarcini cu producțiile viticole și vinicole pentru aceste noi categorii de vinuri, care sunt stabilite la valori de maxim 14 000 kg/ha struguri și maxim 105 hl/ha vin producție de vin.

Ca urmare, a fost modificat Cap. V, VI din caietul de sarcini și secțiunea 5.2. din Documentul unic.

4.   Completarea legăturii cu aria delimitată pentru noile categorii de vinuri

Introducerea noilor categorii de vinuri în DOP Dealu Mare determină completarea caietului de sarcini cu detalii suplimentare privind aria geografică, detalii ale legăturii arie-produs (interacțiune cauzală) pentru aceste noi categorii de vinuri solicitate.

Se completează cu detaliile privind produsul (noile categorii de vinuri - vinuri spumante de calitate, vinuri spumante de calitate de tip aromat, vinuri petiante), cu informațiile privind factorul uman implicat în obținerea vinurilor. Modificările sunt necesare pentru a se asigura conformitatea cu legislația în vigoare în cazul unei DOP.

Pentru claritate, anumite informații privind legătura de cauzalitate arie-produs sunt reformulate.

Ca urmare, a fost modificat Cap. II din caietul de sarcini și secțiunea 8. din Documentul unic.

5.   Indicarea unor dispoziții legate de etichetarea noilor categorii de vinuri

Introducerea noilor categorii de vinuri determină completarea caietului de sarcini cu condiții privind etichetarea (indicații obligatorii, facultative) si prezentarea vinurilor (îmbuteliere) pentru noile categorii introduse.

Se completează caietul de sarcini cu unele condiții pentru etichetarea vinurilor spumante de calitate de tip aromat și petiante, cu numele unor arii geografice (localități) care au renume în producția vinurilor, care au rezonanță alături de numele DOP Dealu Mare evocând tradiția obținerii vinului de calitate superioară produs în arie.

Ca urmare, a fost modificat Cap. XII din caietul de sarcini și secțiunea 9 din Documentul unic.

6.   Indicarea unor condiții legate de practicile de cultură

Se completează caietul de sarcini cu specificații care privesc practicile de cultură legate de densitatea plantațiilor, pentru obținerea noilor categorii de vinuri spumante de calitate, vinuri spumante de calitate de tip aromat și vinuri petiante (densitate de plantare minimă de butuci/ha, încărcătura maximă de rod -ochi viabili pentru toate soiurile, formă de conducere - joasă sau pe tulpini semiînalte).

Ca urmare, a fost modificat Cap. VIII din caietul de sarcini, nu este afectat documentul unic.

7.   Indicarea parametrilor fizico-chimici pentru noile categorii de vinuri

Odată cu introducerea noilor categorii de vinuri obținute în DOP Dealu Mare este necesară completarea caietului de sarcini și cu parametrii fizico-chimici specifici noilor categorii de vinuri introduse prin cererea de modificare, pentru a asigura conformitatea cu legislația în cazul unei DOP.

Ca urmare, a fost modificat Cap. XI din caietul de sarcini si secțiunea 4. din documentul unic.

8.   Indicarea caracteristicilor organoleptice pentru noile categorii de vinuri

Odată cu introducerea noilor categorii de vinuri obținute în DOP Dealu Mare este necesară completarea caietului de sarcini și cu caracteristicile organoleptice specifice noilor categorii de vinuri introduse prin cererea de modificare, pentru asigurarea conformității cu legislația în cazul unei DOP.

Astfel, a fost modificat Cap. XI din caietul de sarcini si secțiunea 4. din documentul unic.

9.   Indicarea practicilor tehnologice specifice obținerii noilor categorii de vinuri

A fost completat caietul de sarcini cu practicile tehnologice specifice de obținere ale noilor categorii de vinuri solicitate - vinuri spumante de calitate, vinuri spumante de calitate de tip aromat, vinuri petiante.

Ca urmare, a fost modificat Cap.X din caietul de sarcini, dar nu este afectat documentul unic.

10.   Eliminarea unui soi de struguri de vinificație din cultură

Se modifică caietul de sarcini și se elimină soiul principal de vinificație Trebbiano întrucât nu se obține producție din acest soi în DOP Dealu Mare.

Ca urmare, se modifică Cap. IV, V, VI, XI din caietul de sarcini și sect. 5.2 și 7. din documentul unic.

DOCUMENT UNIC

1.   Denumirea produsului

Dealu Mare

2.   Tipul indicației geografice

DOP – Denumire de origine protejată

3.   Categorii de produse vitivinicole

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 5. | Vin spumant de calitate |
| --- | --- |

5.

Vin spumant de calitate

| 6. | Vin spumant de calitate de tip aromat |
| --- | --- |

6.

Vin spumant de calitate de tip aromat

| 8. | Vin petiant |
| --- | --- |

8.

Vin petiant

4.   Descrierea vinului (vinurilor)

4.1.   Caracteristici analitice și organoleptice - vinuri albe

Olfactiv vinurile au arome de fructe exotice, pere, nuanțe florale de flori de viță-de-vie, fân cosit, iasomie, salcâm.

Culoare cel mai adesea în nuanțe de galben, galben-lămâi, galben-pai cu reflexe verzui.

Gustativ, sunt proaspete, fructuoase, ușor minerale.

Vinurile Dealu Mare care nu provin din Valea Călugărească au conținut de zaharuri, exprimat prin suma glucoză + fructoză de minimum 5 g/l. (dioxid de sulf de 250 mg/l la vinurile albe și roze).

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Concentrație alcoolică totală maximă (în % volum) | 15,00 |
| Tărie alcoolică dobândită minimă (în % volum) | 11 |
| Aciditate totală minimă | 5,5 în grame pe litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditate volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) | 18 |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame pe litru) | 250 |

Caracteristici analitice generale

Concentrație alcoolică totală maximă (în % volum)

15,00

Tărie alcoolică dobândită minimă (în % volum)

11

Aciditate totală minimă

5,5 în grame pe litru, exprimată în acid tartric

Aciditate volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru)

18

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

250

4.2.   Caracteristici analitice și organoleptice - vinuri roze

Culoare: roz somon deschis/strălucitor, roz deschis spre oranj, roz pal-trandafiriu, uneori roze-zmeură.

Arome/gust: de zmeură și căpșune zemoase, fragi, merișoare, accente fine de trandafiri, aciditate proaspătă, post-gust fructat, uneori cu tente ușoare de rodie și fructe roșii în coacere, urme fine de piper alb.

Miros: buchet predominant fructat – cireșe, fragi, căpșune, flori de trandafir, vișine coapte, zmeură, pomelo.

Vinurile Dealu Mare care nu provin din Valea Călugărească au conținut de zaharuri, exprimat prin suma glucoză + fructoză de minimum 5 g/l (dioxid de sulf de 250 mg/l la vinurile albe și roze).

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Concentrație alcoolică totală maximă (în % volum) | 15,00 |
| Tărie alcoolică dobândită minimă (în % volum) | 11 |
| Aciditate totală minimă | 5,5 în grame pe litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditate volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) | 18 |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame pe litru) | 250 |

Caracteristici analitice generale

Concentrație alcoolică totală maximă (în % volum)

15,00

Tărie alcoolică dobândită minimă (în % volum)

11

Aciditate totală minimă

5,5 în grame pe litru, exprimată în acid tartric

Aciditate volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru)

18

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

250

4.3   Caracteristici analitice și organoleptice - vinuri roșii

Vinurile roșii sunt caracterizate prin finețe, taninuri lejere, catifelare și intensitate colorantă medie. Sunt vinuri cu arome delicate de fructe roșii coapte, prune uscate, fructe negre de pădure, scorțișoară, migdale dulci. Gustativ sunt ample, corpolente, armonioase, cu aciditate și taninuri bine integrate, cu nuanțe diferite de roșu rubiniu, roșu granat chiar roșu închis.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Concentrație alcoolică totală maximă (în % volum) | 15,00 |
| Tărie alcoolică dobândită minimă (în % volum) | 11 |
| Aciditate totală minimă | 4,5 în grame pe litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditate volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) | 20 |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame pe litru) | 150 |

Caracteristici analitice generale

Concentrație alcoolică totală maximă (în % volum)

15,00

Tărie alcoolică dobândită minimă (în % volum)

11

Aciditate totală minimă

4,5 în grame pe litru, exprimată în acid tartric

Aciditate volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru)

20

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

150

4.4   Caracteristici analitice și organoleptice - vinuri spumante de calitate

Vinurile albe (galben pai, galben auriu discret) - fructuozitate, prospețime, aromă discretă de flori de salcâm, perlare fină de durată, vioiciune din echilibrul dulce-acid.

Sunt catifelate și onctuoase, cu conținut ridicat în extract și glicerol, aciditate mai ridicată, aromă de grepfrut, miere, mosc, gust de citrice proaspete, piersici, pere coapte și migdale, ori dulce-amărui ușor condimentat, de fân proaspăt cosit, pâine prăjită, cremozitate, perlare fină.

Spumantul roze - nuanțe de somon palid/ roz străveziu foarte deschis, răcoritor, arome de fructe roșii (căpșune, zmeură bine coaptă) florale (trandafir), gust de coacăze, zmeură, fragi proaspeți, spumare fină, persistentă, uneori aciditate ridicată.

Vinurile roșii de culoare roșu rubiniu sunt florale (trandafir discret), cu perlare fină, de durată, prospețime (zmeur copt zemos, căpșuni), fructuozitate mai ridicată.

Vinurile au suprapresiune la 20 °C: min. 3,5 bari.

În funcție de culoarea vinurilor și cu respectarea legislației în vigoare pentru aceasta, aciditatea volatilă maximă a vinurilor (mEq/l) prezintă valori diferite.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Concentrație alcoolică totală maximă (în % volum) | 14,0 |
| Tărie alcoolică dobândită minimă (în % volum) | 10,0 |
| Aciditate totală minimă | 6,0 în grame pe litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditate volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) | 18 |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame pe litru) | 185 |

Caracteristici analitice generale

Concentrație alcoolică totală maximă (în % volum)

14,0

Tărie alcoolică dobândită minimă (în % volum)

10,0

Aciditate totală minimă

6,0 în grame pe litru, exprimată în acid tartric

Aciditate volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru)

18

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

185

4.5   Caracteristici analitice și organoleptice - vinuri spumante de calitate de tip aromat

Vinurile prezintă spumare abundentă, perlare fină de durată, nuanțe galben pai cu reflexe verzui, aromă de muscat fină intensă, floare de viță-de-vie, grepfrut, agreabile, armonioase, cu echilibru între dulce și acid.

Vinurile au suprapresiune la temperatura de 20 °C: min. 3,0 bari.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Concentrație alcoolică totală maximă (în % volum) | 14,0 |
| Tărie alcoolică dobândită minimă (în % volum) | 6,0 |
| Aciditate totală minimă | 5,0 în grame pe litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditate volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) | 18 |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame pe litru) | 185 |

Caracteristici analitice generale

Concentrație alcoolică totală maximă (în % volum)

14,0

Tărie alcoolică dobândită minimă (în % volum)

6,0

Aciditate totală minimă

5,0 în grame pe litru, exprimată în acid tartric

Aciditate volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru)

18

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

185

4.6   Caracteristici analitice și organoleptice - vinuri petiante

Vinurile prezintă extractivitate și bună aciditate. Vinul petiant este sub forma vinului alb sau roze (obținut din soiurile de struguri negri), se produce în varianta sec, demisec, demidulce și dulce.

Vinul petiant alb are nuanțe de galben pai cu reflexe verzui, prezintă spumare abundentă, perlare fină de durată, nuanțe, aromă de muscat fină intensă, de floare de viță-de-vie, grepfrut, cu echilibru între dulce și acid.

Vinurile petiante roze au arome fructate (căpșuni, prune, cireșe negre, fructe de pădure, afine, ierburi aromate miere, fragi), se prezintă în roz palid până la o nuanță de somon deschis.

Vinurile au suprapresiune la 20 °C de min. 1 bar și max. 2,5 bari datorată dioxidului de carbon endogen.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Concentrație alcoolică totală maximă (în % volum) | 13,0 |
| Tărie alcoolică dobândită minimă (în % volum) | 7,0 |
| Aciditate totală minimă | 5 în grame pe litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditate volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) | 18 |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame pe litru) | 185 |

Caracteristici analitice generale

Concentrație alcoolică totală maximă (în % volum)

13,0

Tărie alcoolică dobândită minimă (în % volum)

7,0

Aciditate totală minimă

5 în grame pe litru, exprimată în acid tartric

Aciditate volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru)

18

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

185

5.   Practici enologice

(a)   Practici oenologice specifice

Practică de cultivare

| — | densitatea plantației: minim 3 000 de plante/ha sau minim 75 % din plante viabile, față de densitatea proiectată. |
| --- | --- |

—

densitatea plantației: minim 3 000 de plante/ha sau minim 75 % din plante viabile, față de densitatea proiectată.

| — | plantațiile din care se obțin vinurile cu DOP trebuie să aibă o puritate de soi de cel puțin 85 %; butucii-impurități din aceste plantații vor face parte numai din soiuri aparținând speciei Vitis vinifera, iar strugurii acestor soiuri se vor separa la cules, de cei ai soiului ce stă la baza producerii vinului pentru care se acordă denumirea de origine. |
| --- | --- |

—

plantațiile din care se obțin vinurile cu DOP trebuie să aibă o puritate de soi de cel puțin 85 %; butucii-impurități din aceste plantații vor face parte numai din soiuri aparținând speciei Vitis vinifera, iar strugurii acestor soiuri se vor separa la cules, de cei ai soiului ce stă la baza producerii vinului pentru care se acordă denumirea de origine.

Plantațiile de viță-de-vie destinate producerii vinurilor petiante cu DOP Dealu Mare au densitatea de plantare minimă de 3 300 de butuci/ha. Încărcătura maximă de rod este de 30 de ochi viabili pentru toate soiurile. Forma de conducere - joasă sau pe tulpini semiînalte.

În realizarea producției pentru obținerea vinurilor spumante de calitate: densitatea plantației este de minim 3 000 de plante / ha sau minim 75 % din plante viabile, față de densitatea proiectată. Plantațiile de viță-de-vie destinate producerii vinurilor spumante de calitate de tip aromat cu DOP Dealu Mare au densitatea de plantare minimă de 3 300 de butuci/ha.

Încărcătura maximă de rod este de 30 de ochi viabili pentru toate soiurile.

Forma de conducere - joasă sau pe tulpini semiînalte.

Practici specifice

Restricție relevantă privind producerea vinurilor

La vinurile spumante de calitate, maturitatea tehnologică a strugurilor coincide sau precedă maturitatea deplină. Pentru producerea vinurilor de bază, maturitatea tehnologică se atinge la valori de 8-10 g/l H2SO4, o aciditate relativ ridicată fiind un factor de prospețime și stabilitate necesare vinului spumant.

Pentru vinurile spumante de calitate de tip aromat, maturitatea este evaluată pe baza concentrației de zaharuri de min. 153 g/l. Data recoltării se stabilește pe baza dinamicii maturării strugurilor realizată la nivel de soi și parcelă viticolă.

Starea de maturitate a strugurilor pentru vinurile petiante este evaluată pe baza concentrației de zaharuri de min. 136 g/l.

(b)   Producții maxime

| 1. | vinuri liniștite, recoltă cules la maturitate deplină (CMD), soiuri albe
  14 000 de kilograme de struguri pe hectar |
| --- | --- |

1.

vinuri liniștite, recoltă cules la maturitate deplină (CMD), soiuri albe

14 000 de kilograme de struguri pe hectar

| 2. | vinuri spumante de calitate, soiuri albe
  14 000 de kilograme de struguri pe hectar |
| --- | --- |

2.

vinuri spumante de calitate, soiuri albe

14 000 de kilograme de struguri pe hectar

| 3. | vinuri spumante de calitate, soiuri roze/roșii
  12 000 de kilograme de struguri pe hectar |
| --- | --- |

3.

vinuri spumante de calitate, soiuri roze/roșii

12 000 de kilograme de struguri pe hectar

| 4. | vinuri spumante de calitate de tip aromat, soiuri albe
  14 000 de kilograme de struguri pe hectar |
| --- | --- |

4.

vinuri spumante de calitate de tip aromat, soiuri albe

14 000 de kilograme de struguri pe hectar

| 5. | vinuri spumante de calitate de tip aromat, soiuri roze/roșii
  12 000 de kilograme de struguri pe hectar |
| --- | --- |

5.

vinuri spumante de calitate de tip aromat, soiuri roze/roșii

12 000 de kilograme de struguri pe hectar

| 6. | vinuri liniștite, recoltă cules la maturitate deplină (CMD), soiuri albe
  91 de hectolitri pe hectar |
| --- | --- |

6.

vinuri liniștite, recoltă cules la maturitate deplină (CMD), soiuri albe

91 de hectolitri pe hectar

| 7. | vinuri liniștite, recoltă cules târziu (CT), soiuri albe
  78 de hectolitri pe hectar |
| --- | --- |

7.

vinuri liniștite, recoltă cules târziu (CT), soiuri albe

78 de hectolitri pe hectar

| 8. | vinuri liniștite, recoltă cules la înnobilarea boabelor (CIB), soiuri albe
  65 de hectolitri pe hectar |
| --- | --- |

8.

vinuri liniștite, recoltă cules la înnobilarea boabelor (CIB), soiuri albe

65 de hectolitri pe hectar

| 9. | vinuri spumante de calitate, soiuri albe
  91 de hectolitri pe hectar |
| --- | --- |

9.

vinuri spumante de calitate, soiuri albe

91 de hectolitri pe hectar

| 10. | vinuri spumante de calitate, soiuri roze/roșii
  78 de hectolitri pe hectar |
| --- | --- |

10.

vinuri spumante de calitate, soiuri roze/roșii

78 de hectolitri pe hectar

| 11. | vinuri spumante de calitate de tip aromat, soiuri albe
  105 hectolitri pe hectar |
| --- | --- |

11.

vinuri spumante de calitate de tip aromat, soiuri albe

105 hectolitri pe hectar

| 12. | vinuri spumante de calitate de tip aromat, soiuri roșii/roze
  90 de hectolitri pe hectar |
| --- | --- |

12.

vinuri spumante de calitate de tip aromat, soiuri roșii/roze

90 de hectolitri pe hectar

| 13. | vinuri petiante, soiuri albe/roșii/roze
  100 de hectolitri pe hectar |
| --- | --- |

13.

vinuri petiante, soiuri albe/roșii/roze

100 de hectolitri pe hectar

| 14. | vinuri petiante, soiuri albe/roze/roșii
  14 000 de kilograme de struguri pe hectar |
| --- | --- |

14.

vinuri petiante, soiuri albe/roze/roșii

14 000 de kilograme de struguri pe hectar

| 15. | vinuri liniștite, recoltă cules târziu (CT), soiuri albe
  12 000 de kilograme de struguri pe hectar |
| --- | --- |

15.

vinuri liniștite, recoltă cules târziu (CT), soiuri albe

12 000 de kilograme de struguri pe hectar

| 16. | vinuri liniștite, recoltă cules la înnobilarea boabelor (CIB), soiuri albe
  10 000 de kilograme de struguri pe hectar |
| --- | --- |

16.

vinuri liniștite, recoltă cules la înnobilarea boabelor (CIB), soiuri albe

10 000 de kilograme de struguri pe hectar

| 17. | vinuri liniștite, recoltă cules la maturitate deplină (CMD), soiuri roze/roșii
  14 000 de kilograme de struguri pe hectar |
| --- | --- |

17.

vinuri liniștite, recoltă cules la maturitate deplină (CMD), soiuri roze/roșii

14 000 de kilograme de struguri pe hectar

| 18. | vinuri liniștite, recoltă cules târziu (CT), soiuri roze/roșii
  12 000 de kilograme de struguri pe hectar |
| --- | --- |

18.

vinuri liniștite, recoltă cules târziu (CT), soiuri roze/roșii

12 000 de kilograme de struguri pe hectar

| 19. | vinuri liniștite, recoltă cules la înnobilarea boabelor (CIB), soiuri roze/roșii
  10 000 de kilograme de struguri pe hectar |
| --- | --- |

19.

vinuri liniștite, recoltă cules la înnobilarea boabelor (CIB), soiuri roze/roșii

10 000 de kilograme de struguri pe hectar

6.   Aria geografică delimitată

Județul Prahova

| 1. | Subdenumirea de origine „DEALU MARE-BOLDEȘTI”






  — | Orașul Boldești-Scăieni - localitate componentă Seciu; - Com. Bucov - satele Pleașa, Bucov; - Com. Plopu - satele Gâlmeia, Plopu. |
| --- | --- | --- |

1.

Subdenumirea de origine „DEALU MARE-BOLDEȘTI”

—

Orașul Boldești-Scăieni - localitate componentă Seciu; - Com. Bucov - satele Pleașa, Bucov; - Com. Plopu - satele Gâlmeia, Plopu.

Subdenumirea de origine „DEALU MARE-BOLDEȘTI” poate fi completată și cu una din următoarele denumiri de plai viticol*: SECIU, DEALU FRUMOS, VALEA CORBULUI.

| 2. | Subdenumirea de origine „DEALU MARE-VALEA CĂLUGĂREASCĂ”






  — | Com. Valea Călugărească - satele Valea Călugărească, Valea Largă, Valea Nicovani, Valea Poienii, Valea Mantei, Valea Popii, Valea Ursoi, Vârfurile, Schiau, Răchieri, Valea Săracă; |
| --- | --- | --- |

2.

Subdenumirea de origine „DEALU MARE-VALEA CĂLUGĂREASCĂ”

—

Com. Valea Călugărească - satele Valea Călugărească, Valea Largă, Valea Nicovani, Valea Poienii, Valea Mantei, Valea Popii, Valea Ursoi, Vârfurile, Schiau, Răchieri, Valea Săracă;

| — | Com. Bucov - satele Chițorani, Valea Orlei, Bucov, Bighilin; |
| --- | --- |

—

Com. Bucov - satele Chițorani, Valea Orlei, Bucov, Bighilin;

| — | Com. Albești - Paleologu - satul Albești - Paleologu; |
| --- | --- |

—

Com. Albești - Paleologu - satul Albești - Paleologu;

| — | Oraș Urlați - localitatea componentă Valea Mieilor. |
| --- | --- |

—

Oraș Urlați - localitatea componentă Valea Mieilor.

Subdenumirea de origine „DEALU MARE-VALEA CĂLUGĂREASCĂ” poate fi completată și cu una din următoarele denumiri de plai viticol*: CHIŢORANI, VALEA ORLEI, VALEA POPII,

VALEA SĂRACĂ, VALEA MANTEI, VALEA POIENII, VALEA NICOVANI, VALEA LARGĂ, VALEA MIEILOR.

| 3. | Subdenumirea de origine „DEALU MARE-URLAȚI”






  — | Oraș - Urlați - localități componente Urlați, Arioneștii Noi, Arioneștii Vechi, Cherba, Măruntiș, Orzoaia de Jos, Orzoaia de Sus, Valea Bobului, Valea Crângului, Valea Nucetului, Valea Pietrei, Valea Seman, Valea Urloi, Jercălăi. |
| --- | --- | --- |

3.

Subdenumirea de origine „DEALU MARE-URLAȚI”

—

Oraș - Urlați - localități componente Urlați, Arioneștii Noi, Arioneștii Vechi, Cherba, Măruntiș, Orzoaia de Jos, Orzoaia de Sus, Valea Bobului, Valea Crângului, Valea Nucetului, Valea Pietrei, Valea Seman, Valea Urloi, Jercălăi.

| — | Com. Apostolache - sat Apostolache; |
| --- | --- |

—

Com. Apostolache - sat Apostolache;

| — | Com. Iordăcheanu - sate Iordăcheanu, Mocești, Plavia. |
| --- | --- |

—

Com. Iordăcheanu - sate Iordăcheanu, Mocești, Plavia.

Subdenumirea de origine „DEALU MARE-URLAȚI” poate fi completată și cu una din următoarele denumiri de plai viticol*:

VALEA PIETREI, VALEA BOBULUI, VALEA NUCETULUI, VIA

DOMNEASCĂ, VALEA URLOI, VALEA SEMAN, VALEA CRÂNGULUI.

| 4. | Subdenumirea de origine „DEALU MARE-CEPTURA”






  — | Com. Ceptura - satele Ceptura de Jos, Ceptura de Sus, Malu Roșu, Rotari, Șoimești; |
| --- | --- | --- |

4.

Subdenumirea de origine „DEALU MARE-CEPTURA”

—

Com. Ceptura - satele Ceptura de Jos, Ceptura de Sus, Malu Roșu, Rotari, Șoimești;

| — | Com. Fântânele, satele Fântânele, Bozieni. |
| --- | --- |

—

Com. Fântânele, satele Fântânele, Bozieni.

Subdenumirea de origine „DEALU MARE - CEPTURA” poate fi completată și cu una din următoarele denumiri de plai viticol*:

MALU ROȘU, VALEA GARDULUI, VALEA

MĂNĂSTIRII.

| 5. | Subdenumirea de origine „DEALU MARE-TOHANI”






  — | Com. Gura Vadului - satele Gura Vadului, Perșunari, Tohani; |
| --- | --- | --- |

5.

Subdenumirea de origine „DEALU MARE-TOHANI”

—

Com. Gura Vadului - satele Gura Vadului, Perșunari, Tohani;

| — | Com. Vadu Săpat - satele Vadu Săpat, Ghinoaica, Ungureni; |
| --- | --- |

—

Com. Vadu Săpat - satele Vadu Săpat, Ghinoaica, Ungureni;

| — | Com. Călugăreni - satele Călugăreni, Valea Scheilor; |
| --- | --- |

—

Com. Călugăreni - satele Călugăreni, Valea Scheilor;

| — | Com. Jugureni - satele Jugureni, Boboci; |
| --- | --- |

—

Com. Jugureni - satele Jugureni, Boboci;

Subdenumirea de origine „DEALU MARE-TOHANI” poate fi completată și cu una din următoarele denumiri de plai viticol*:

VÂRFUL CU DOR, GURA VADULUI, DUMBRAVA, VADU SĂPAT

Județul Buzău

| 6. | Subdenumirea de origine „DEALU MARE-BREAZA”






  — | Com. Breaza - satele Breaza, Bădeni, Greceanca, Văleanca-Vilănești, Vispești; |
| --- | --- | --- |

6.

Subdenumirea de origine „DEALU MARE-BREAZA”

—

Com. Breaza - satele Breaza, Bădeni, Greceanca, Văleanca-Vilănești, Vispești;

| — | Com. Năeni - satele Năeni, Fințești, Fântânele, Prosca, Vârf; |
| --- | --- |

—

Com. Năeni - satele Năeni, Fințești, Fântânele, Prosca, Vârf;

| — | Com. Săhăteni - satele Săhăteni, Istrița de Jos. |
| --- | --- |

—

Com. Săhăteni - satele Săhăteni, Istrița de Jos.

Subdenumirea de origine „DEALU MARE-BREAZA” poate fi completată și cu una din următoarele denumiri de plai viticol*:

BREAZA, GRECEANCA, NĂENI, VISPEȘTI, FINȚEȘTI,

SĂHĂTENI.

| 7. | Subdenumirea de origine „DEALU MARE-MEREI”






  — | Com. Merei - satele Merei, Dealul Viei, Ciobănoaia, Izvoru Dulce, Gura Sărății, Nenciulești, Dobrilești, Sărata Monteoru, Valea Puțului-Merei, Ogrăzile; |
| --- | --- | --- |

7.

Subdenumirea de origine „DEALU MARE-MEREI”

—

Com. Merei - satele Merei, Dealul Viei, Ciobănoaia, Izvoru Dulce, Gura Sărății, Nenciulești, Dobrilești, Sărata Monteoru, Valea Puțului-Merei, Ogrăzile;

| — | Com. Ulmeni - satul Vâlcele. |
| --- | --- |

—

Com. Ulmeni - satul Vâlcele.

Subdenumirea de origine „DEALU MARE-MEREI ” poate fi completată și cu una din următoarele denumiri de plai viticol*:

IZVORU DULCE, GURA SĂRĂŢII, DEALUL VIEI, DOBRILEŞTI,

NENCIULEŞTI, VALEA PUŢULUI, CIOBĂNOAIA.

| 8. | Subdenumirea de origine „DEALU MARE-ZOREȘTI”






  — | Com. - Vernești - satele Vernești, Zorești, Săsenii pe Vale, Săsenii Noi, Săsenii Vechi, Nișcov, Nenciu, Cârlomăneşti, Cândeşti. |
| --- | --- | --- |

8.

Subdenumirea de origine „DEALU MARE-ZOREȘTI”

—

Com. - Vernești - satele Vernești, Zorești, Săsenii pe Vale, Săsenii Noi, Săsenii Vechi, Nișcov, Nenciu, Cârlomăneşti, Cândeşti.

Subdenumirea de origine „DEALU MARE-ZOREȘTI” poate fi completată și cu una din următoarele denumiri de plai viticol*:

VALEA TEANCULUI, DEALUL ZORILOR, NIȘCOV.

7.   Soiul/soiurile de struguri de vinificație

Aligoté B - Plant de trois, Plant gris, Vert blanc, Troyen blanc

Barbera N

Burgund Mare N - Grosser burgunder, Grossburgunder, Blaufrankisch, Kekfrankos, Frankovka, Limberger

Busuioacă de Bohotin Rs - Schwarzer Muscat, Muscat fioletovâi, Muscat violet cyperus, Tămâioasă violetă

Băbească neagră N - Grossmuttertraube, Hexentraube, Crăcana, Rară neagră, Căldărușă, Serecsia

Cabernet Franc N

Cabernet Sauvignon N - Petit Vidure, Bourdeos tinto

Chardonnay B - Gentil blanc, Pinot blanc Chardonnay

Crâmpoșie selecționată B

Fetească albă B - Păsărească albă, Poama fetei, Mädchentraube, Leanyka, Leanka

Fetească neagră N - Schwarze Mädchentraube, Poama fetei neagră, Păsărească neagră, Coada rândunicii

Fetească regală B - Königliche Mädchentraube, Konigsast, Ktralyleanka, Dănășană, Galbenă de Ardeal

Grasă de Cotnari B - Dicktraube, Grasă, Köver szölö

Grenache Noir N

Merlot N - Bigney rouge

Mourvedre N

Muscat Ottonel B - Muscat Ottonel blanc

Nebbiolo N

Negru Aromat N

Negru de Drăgășani N

Novac N

Petit Verdot N

Pinot Gris G - Affumé, Grau Burgunder, Grauburgunder, Grauer Mönch, Pinot cendré, Pinot Grigio, Ruländer

Pinot Blanc B - Pinot Bianco

Pinot Noir N - Blauer Spätburgunder, Burgund mic, Burgunder roter, Klävner Morillon Noir

Pinot noir N - Spätburgunder, Pinot nero

Riesling de Rhin B - Weisser Riesling, White Riesling

Riesling italian B - Olasz Riesling, Olaszriesling, Welschriesling

Sangiovese N - Brunello di Montalcino, Morellino

Sauvignon B - Sauvignon verde

Syrah N - Shiraz, Petit Syrah

Traminer Roz Rs - Rosetraminer, Savagnin roz, Gewürztraminer

Tămâioasă românească B - Busuioacă de Moldova, Muscat blanc à petit grains

Tămâioasă românească B - Rumänische Weihrauchtraube, Tamianka

Viognier B - Bergeron, Barbin, Rebolot, Greffou, Picotin Blanc, Vionnier

Viognier B - Petit Vionnier, Viogne, Galopine, Vugava bijela

8.   Descrierea legăturii (legăturilor)

8.1.   Detalii privind aria geografică

Aria este delimitată la nord de zona dealurilor înalte și a pădurilor, iar la sud printr-o limită care corespunde, pentru centrul viticol Valea Călugărească cu șoseaua națională Ploiești – Buzău și care, începând de la Urlați către Buzău, se retrage spre piciorul pantei la o distanță de 2-3 km nord de șosea.

În cadrul podgoriei se întâlnește o mare diversitate de soluri, partea de vest a masivului Dealu Mare prezintă soluri formate pe argile roșii, marne și în proporție mai redusă pe nisipuri fine roșcate. Adeseori, alternanțele dintre straturile de argilă și cele de nisip, înclinate în sensul pantei, provoacă alunecări de terenuri, proces destul de frecvent în podgorie. Aceste soluri, cu un conținut ridicat în oxizi de fier, sunt foarte indicate pentru cultura soiurilor pentru vinuri roșii.

Solurile din partea estică a masivului au la bază calcare sarmatice, argile, gresii și tufuri dacitice, depozite de nisipuri fine în alternanță cu pietriș format din fragmente de roci cristaline, lehmuri și löess.

Ca tip genetic, spre vest predomină solurile brun-roșcate de pădure erodate, iar în zona de est rendzinele, pseudorendzinele și, în măsură mai mică, solurile nisipoase solificate. În anumite centre se întâlnesc soluri scheletice, cu roca mamă la mică adâncime și cu un conținut ridicat în carbonat de calciu, care favorizează obținerea vinurilor aromate.

Orientarea generală a văilor pe direcția N-S creează condiții foarte favorabile culturii viței-de-vie, care ocupă ambii versanți ai dealurilor. Expoziția predominantă a versanților este cea sudică, sud-estică și sud-vestică. Cultura viței-de-vie se face, în cea mai mare parte, pe versanții a căror pantă variază între 8 % și 30 % și în măsură mai mică pe pante cu înclinații mai mari.

Temperatura critică pentru înghețul mugurilor viței-de-vie se realizează mai frecvent pe văi și la câmpie și mai rar pe versanți. Pe deal, temperaturile minime sunt mai ridicate cu circa 3 °C față de șes, iar frecvența iernilor geroase este mult mai mică. Din această cauză viile cultivate pe deal pot ierna fără pericol de îngheț.

8.2.   Informații privind calitatea și caracteristicile produselor

Vinuri liniștite

Vinurile albe au echilibru optim între alcool, aciditate și zaharuri, cu arome olfactive de fructe exotice, pere, nuanțe de flori de viță-de-vie, iasomie, salcâm, culoarea este de la galben-lămâi la galben-pai (cu reflexe verzui), cu arome gustative ușor minerale, cu note de caise, citrice, fructe exotice, discret condimentate, cu prospețime.

Vinurile roșii au taninurile lejere, prezintă catifelare și o bună intensitate colorantă, corpolență, taninuri bine integrate la vinuri din soiuri cu intensitate colorantă peste medie). Sunt pregnante aromele de fructe roșii coapte, prune uscate, fructe negre de pădure bine coapte, afine, cireșe, migdale dulci, note de vanilie în olfactiv, cu culoare care variază de la un roșu rubiniu spre roșu granat către un roșu închis.

Vinurile roze au arome de fructe exotice, de citrice, gust proaspăt, revigorant, bună aciditate, echilibru, cu post gust fructat.

Vinurile roșii din ariile Ceptura, Tohani, Merei sunt mai robuste, viguroase, cu intensitate colorantă sporită datorită unui plus al resurselor heliotermice și solurilor cu textură ușoară.

Vin spumant de calitate

Vinurile albe sunt extractive, au structură echilibrată, bună aciditate, datorită expoziției sud-estice a versanților dar și practicilor de cultură care mențin producții moderate.

Au fructuozitate, prospețime, spumare abundentă, perlare fină persistentă cu bule mici pe înălțimea paharului, de durată, cu echilibru între dulce și acid.

Vinurile roze/roșii au caracter floral, finețe, taninuri lejere, intensitate colorantă medie mai ales cele din ariile Valea Călugărească și Urlați.

Vinuri spumante de calitate de tip aromat

Prezintă spumare abundentă, perlare fină de durată, arome tipice fine de soi (Muscat), arome florale de salcâm, miere (Tămâioasă românească). Au arome florale de busuioc, culoare galben-pai, arome de trandafir, salcâm, fagure de miere, fân proaspăt cosit, fructuozitate, prospețime. Vinurile din soiul Busuioacă de Bohotin au o culoare interesantă rozé-pal, arome olfactive de trandafir și busuioc.

Vinuri petiante

Au extractivitate, bună aciditate, prezintă echilibru între alcool, aciditate și pH, prospețime și o perlare fină și de durată. Vinurile rozé petiante, obținute din soiurile negre sunt vinuri cu arome delicate de fructe roșii, agreabile, cu perlare de calitate, fină, spumare persistentă.

8.3.   Influența factorului uman

În perioada prefiloxerică, pentru producerea vinurilor albe erau folosite soiuri ca Gordin și Tămâioasă, iar pentru cele roșii soiurile Negru moale, Negru vârtos și Băbeasca neagră, care se vinificau de obicei în amestec. Producerea vinurilor spumante a început din 1892 la Azuga, un loc vechi unde se produc vinuri spumante după metoda tradițională, aici sunt pivnițe înființate la suprafață, cu pereți groși de peste 1,20 m, ce oferă condiții bune pentru producerea vinului spumant după metoda tradițională, întrucât fermentația secundară necesită o temperatură constantă și scăzută, climatul de la Azuga fiind în iulie de 14 °C și în ianuarie -4 °C.

Producerea vinurilor spumante de calitate de tip aromat a fost dezvoltată în țara noastră la Valea Călugărească în anii 1970, ulterior tehnologia de producere a condus către fermentarea în recipiente metalice, în anul 1990 a fost brevetat procedeul de obținere a unui nou tip de vin Muscat spumant.

În obținerea vinurilor, prin protocolul de vinificație se vizează reducerea conținutului de bioxid de sulf, presarea în regim de presiune menajantă, prezervarea aromelor varietale (fructate mai ales) care dau finețe și rotunjime vinurilor, dar și o calitate bună a perlării.

Pentru plantațiile cu expoziția sud-estică a versanților prin aplicarea practicilor de cultură (în general în forma semiînaltă cu sisteme de susținere care asigură o repartiție bună a suprafeței foliare/producției, potrivite pentru maturarea optimă a strugurilor se permite obținerea vinurilor cu structură echilibrată și bună aciditate imprimată de această poziționare). Pentru reglarea producției se fac tăierile în uscat, care se execută manual și se definitivează la intrarea în pârgă prin recoltare în verde. Producțiile echilibrate permit obținerea unei maturități optime începând cu prima parte a lunii septembrie până la sfârșitul lui octombrie.

8.4.   Interacțiunea cauzală

Vinurile sunt majoritar vinuri monovarietale dar și ca asamblaje de 2-3 soiuri, cu proporțiile stabilite și decise la momentul asamblării în funcție de potențialul soiurilor specific anului de recoltă.

Ecartul altitudinal larg din areal, determinat de existența zonei de câmpie și a versantului care urcă până la peste 380 m altitudine, determină o diferențiere a condițiilor de cultură, a distribuției spațiale a soiurilor, dar și a tipurilor de vin care se obțin.

Zona joasă de câmpie și treimea inferioară a versanților, cu soluri mai fertile și mai bine aprovizionate cu apă, determină creșteri mai viguroase și producții mai mari, care sunt valorificate, cu precădere, prin obținerea vinurilor liniștite și spumante de calitate cu amprentă de prospețime și catifelare/onctuozitate. Zona furnizează vinuri echilibrate, mediu extractive, cu arome florale (flori de viță-de-vie, salcâm, busuioc), fructate (caise, citrice, fructe de pădure), tărie alcoolică moderată, ori fructuoase (fructe exotice, citrice). Pentru temperarea creșterilor vegetative este generalizată înierbarea alternativă de durată a intervalelor dintre rânduri, iar încărcăturile de rod care se atribuie pe butuc la tăiere sunt mai mari decât în rest.

Porțiunea mediană a versanților (altitudine 280-300 m) este zona cu cel mai ridicat potențial a arealului furnizoare a vinurilor de mare marcă. Versanții au înclinare moderată, expoziții sudice, sud-estice, sud-vestice, soluri subțiri, fertilitate medie și pe alocuri scheletice, calcaroase, sunt cultivați pentru obținerea vinurilor, vinurile liniștite și spumante de calitate de tip aromat exploatează la maximum potențialul calitativ sub aspectul aromelor intense, bine conturate, proaspăt fructate. Vinurile roșii provin din plantațiile amplasate cu precădere pe expozițiile sudice și solurile mai erodate, mai slab fertile, condiții ce le temperează vigoarea, le asigură o expunere perfectă la soare a aparatului foliar și odată cu aceasta, condiții optime de acumulare a polifenolilor și zaharurilor, sunt intens colorate, bogate în arome primare de afine, mure, prune și cireșe negre. Un plus în acest sens, generat de bogăția resurselor heliotermice și solurile cu textură ușoară, caracterizează ariile viticole Ceptura, Tohani, Merei unde se obțin vinuri roșii liniștite robuste, corpolente, viguroase, cu intensitate colorantă sporită. Local, în partea de vest a masivului Dealu Mare (centrele viticole Valea Călugărească și Urlați-Ceptura), solurile cu conținut ridicat de oxizi de fier, formate pe argile roșii, marne și nisipuri fine, roșcate, furnizează vinuri cu caracteristici senzoriale distinctive – intensitate colorantă medie și sporită, onctuozitate, caracter intens aromatic fructat (vinuri spumante de calitate, vinuri petiante) care se adaugă caracteristicilor ca arome florale bine definite, prospețime specifică. Favorabilitatea de excepție a solurilor din această zonă se valorifică pentru producția de vinuri albe și tipic aromate, echilibrate, extractive, cu caracter mineral și arome florale și vegetale specifice. Acestea sunt amplasate cu precădere pe versanți estici și vestici, cu valori mai moderate ale radiației solare și insolației, ce conservă mai bine aciditatea și asigură caracterul fructuos al vinurilor liniștite și petiante.

Prezența zonală, cu precădere în partea de est a podgoriei (centrele viticole Pietroasa, Breaza) a solurilor scheletice, cu conținut ridicat de carbonat de calciu, este valorificată prin cultura soiurilor tipic aromate, vinurile liniștite și spumante de calitate de tip aromat fiind extractive, proaspete, cu caracter mineral și arome florale complexe bine definite (salcâm, busuioc, miere). Tot în partea de est a podgoriei, pe calcare sarmatice, argile, gresii, depozite de nisipuri fine și pietriș, se valorifică vinurile roșii intens colorate și cele albe intens fructate.

Zona situată la cea mai mare altitudine (300-380 m) este, în condițiile bogăției de resurse heliotermice, o zonă de mare potențial, cu solurile cele mai slab fertile, cu conținut ridicat de schelet calcaros, expoziții sudice favorabile pentru soiurile roșii, expoziții vestice și nord-vestice favorabile pentru soiurile albe, dar și zone de platou, pe care se valorifică din plin soiurile mai viguroase. Vinurile albe produse aici sunt cele mai fructuoase și cu cel mai pronunțat caracter mineral. Amplasarea lor pe versanți vestici le ferește de radiația solară accentuată specifică expozițiilor sudice și, asociat cu regimul termic mai moderat determinat de altitudinea mare, le conservă mai bine aciditatea și nuanțele aromatice vegetale și florale. În același timp, prin diminuarea vigorii în condițiile solurilor slab fertile, dar și a regimului termic mai moderat specific altitudinii mari, vinurile roșii (spumante de calitate, spumante de calitate de tip aromat, petiante) provenite din această zonă sunt corpolente, robuste, bogate în taninuri, cu potențial ridicat de învechire.

9.   Alte condițiile esențiale (ambalarea, etichetarea, alte cerințe)

Condiții pentru etichetare

Cadrul juridic:

în legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare privind etichetarea

Descrierea condiției:

În scopul comercializării, vinurile spumante de calitate sunt scoase pe piață numai în butelii de sticlă (către consumator în formă îmbuteliată).

Îmbutelierea vinurilor spumante de calitate tip aromat se realizează începând cu data de 1 decembrie a anului de recoltă. Îmbutelierea se face în sticle de 0,375, 0,750, 1,500 și 3,000 l.

Vinurile spumante de calitate de tip aromat sunt introduse în piață pentru a fi puse în consum începând cu data de 1 decembrie a anului de recoltă.

Vinurile petiante sunt introduse pe piață pentru a fi puse în consum începând cu data de 1 decembrie a anului de recoltă. Îmbutelierea se face în sticle de 0,375, 0,750 și 1,500 l.

Producție în afara ariei delimitate

Cadrul juridic:

în legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Derogare privind producția în aria geografică delimitată

Descrierea condiției:

Producerea vinurilor cu denumire de origine controlată Dealu Mare se poate face și în arealul de proximitate, în aceeași unitate administrativă, respectiv orașele Ploiești, Buzău și Mizil (jud. Prahova) și orașul Buzău (jud. Buzău).

Producerea vinurilor spumante cu denumire de origine controlată Dealu Mare, a vinurilor spumante de calitate de tip aromat cu denumire de origine controlată Dealu Mare se poate face și în arealul de proximitate, în aceeași unitate administrativă, respectiv orașele Ploiești, Azuga, Mizil (jud. Prahova) și orașul Buzău (jud. Buzău).

În această situație producătorii vor face dovada existenței facilităților de condiționare-îmbuteliere în locațiile de proximitate înaintea aderării României la Uniunea Europeană, fapt ce se traduce prin tradiție în domeniu și experiența obținerii unor produse de calitate.

Link către caietul de sarcini al produsului

https://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_sarcini_doc_dealu_mare_modif_cf_cererii_1996_01.10.2020_toate_categ_cf_notificarii_945_12.05.2022.pdf

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

---

| 18.7.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 253/25 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 253/25

---

Publicarea documentului unic modificat ca urmare a aprobării unei modificări minore în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012

(2023/C 253/08)

Comisia Europeană a aprobat această modificare minoră în temeiul articolului 6 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul delegat (UE) nr. 664/2014 al Comisiei (1).

Cererea de aprobare a acestei modificări minore poate fi consultată în baza de date eAmbrosia a Comisiei.

DOCUMENT UNIC

„MEISSNER FUMMEL”

Nr. UE: PGI-DE-0079-AM01 – 21.4.2022

DOP ( ) IGP (X)

1.   Nume

„Meißner Fummel”

2.   Statul membru sau țara terță

Germania

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tipul de produs

Clasa 2.3. Produse de panificație, produse de patiserie, produse de cofetărie, biscuiți

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

„Meißner Fummel” este un biscuit cu durată lungă de valabilitate, și anume un aluat gol pe dinăuntru, pufos, cu dimensiunea și forma unei mici pâini, cu un înveliș de aluat foarte subțire și ușor de desfăcut. Ingredientele sunt grăsime, zahăr, făină și sare.

Toate ingredientele [grăsime (aproximativ 100 g), zahăr, făină și sare] se amestecă pentru a se obține un aluat ferm. Bucățile de aluat cu o greutate de 50-100 g sunt întinse într-un strat subțire, o față este umezită cu apă sau cu ou, cealaltă față este împăturită, iar muchia este presată ferm. Se suflă aer cu un pai, iar aluatul se coace la 240 °C timp de 3 minute.

3.3.   Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

—

3.4.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Întregul proces de producție a „Meißner Fummel” are loc în aria geografică descrisă în secțiunea 4.

3.5.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. ale produsului la care se referă denumirea înregistrată

—

3.6.   Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

Toate tipurile de ambalaje trebuie etichetate cu mențiunea „Meißner Fummel g.g.A.”.

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Aria geografică de origine a „Meißner Fummel” este limitată la orașul Meißen din Saxonia.

5.   Legătura cu aria geografică

Legenda spune că indicația geografică „Meißner Fummel” datează din 1710 și este considerată până în prezent o specialitate a orașului Meißen. Denumirea specialității Meißen este cunoscută și renumită în toată Saxonia. Se pare că „Meißner Fummel” este produs în Meißen încă din vremea prințului „Augustus cel Puternic” (1670-1733). Prima atestare documentară a unui produs de patiserie din Meißen, denumit „Fommel”, datează din 1747.

Anunțurile din 1891 ale Societății istorice a orașului Meißen conțin informații despre „Meißner Fummel”, ceea ce indică faptul că era o specialitate a orașului încă din 1747. O altă dovadă a reputației produsului „Meißner Fummel” este atestată de o broșură din 1956, care conține următoarea mențiune:

„Un mesager al prințului de Saxonia călătorea în mod regulat între Dresda și Meißen. Pentru că ii cam plăcea vinul de Meißen, el nu își ținea foarte bine echilibrul în șaua calului. Prin urmare, prințul de Saxonia, Augustus cel Puternic, a dispus ca breasla brutarilor din Meißen să facă un produs de patiserie care se sparge cu ușurință, pe care mesagerul trebuia să îl prezinte intact prințului după vizita sa în oraș.”

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

https://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/42319

---

(1)  JO L 179, 19.6.2014, p. 17.

1

---

| 18.7.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 253/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 253/27

---

Publicarea unei cereri de înregistrare a unei denumiri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

(2023/C 253/09)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare, în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1) , în termen de trei luni de la data prezentei publicări.

DOCUMENT UNIC

„Asparago verde di Canino”

Nr. UE: PGI-IT-02868 – 29.9.2022

DOP ( ) IGP (X)

1.   Nume

„Asparago verde di Canino”

2.   Statul membru sau țara terță

Italia

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tipul de produs

Clasa 1.6. Fructe, legume și cereale, proaspete sau prelucrate

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

IGP „Asparago verde di Canino” este rezervată lăstarilor de sparanghel verde din familia Liliaceae, soiul Asparagus officinalis L., din următoarele cultivare: Atlas, Grande, UC157, Vegalim, Starlim, Italo, Atticus, Verdus.

La momentul în care este pus la dispoziția consumatorului, produsul cu IGP „Asparago verde di Canino” trebuie să prezinte următoarele caracteristici morfologice, merceologice, organoleptice și chimico-fizice:

| | Caracteristici morfologice






  — | colorit verde aprins pe întreaga suprafață a tulpinii, vârfuri cu nuanțe de violet; |
| --- | --- | --- |

Caracteristici morfologice

—

colorit verde aprins pe întreaga suprafață a tulpinii, vârfuri cu nuanțe de violet;

| — | intact și drept, cu vârfuri închise compact; textură fermă, fără fleșcăire; |
| --- | --- |

—

intact și drept, cu vârfuri închise compact; textură fermă, fără fleșcăire;

| — | curat, fără sol și orice alte impurități. |
| --- | --- |

—

curat, fără sol și orice alte impurități.

| | Caracteristici merceologice






  — | Clasa „Extra”: diametru al tulpinii > 16 mm; |
| --- | --- | --- |

Caracteristici merceologice

—

Clasa „Extra”: diametru al tulpinii > 16 mm;

| — | Clasa I: diametru al tulpinii între 10,1 și 16 mm; |
| --- | --- |

—

Clasa I: diametru al tulpinii între 10,1 și 16 mm;

| — | Clasa II: diametru al tulpinii între 8 și 10 mm. |
| --- | --- |

—

Clasa II: diametru al tulpinii între 8 și 10 mm.

În cazul tulpinilor dintr-un singur ambalaj care nu îndeplinesc criteriul privind diametrul de mai sus, se admite o marjă de toleranță de ± 10 % din greutate.

| | Caracteristici organoleptice






  — | miros: de la delicat până la intens, fără note anormale; |
| --- | --- | --- |

Caracteristici organoleptice

—

miros: de la delicat până la intens, fără note anormale;

| — | gust: dulce, cu un gust rezidual vegetal. |
| --- | --- |

—

gust: dulce, cu un gust rezidual vegetal.

| | Caracteristici chimico-fizice






  — | fier: cel puțin 1 mg/100 g; |
| --- | --- | --- |

Caracteristici chimico-fizice

—

fier: cel puțin 1 mg/100 g;

| — | magneziu: cel puțin 10 mg/100 g. |
| --- | --- |

—

magneziu: cel puțin 10 mg/100 g.

De asemenea, produsul cu IGP „Asparago verde di Canino” trebuie să aibă tulpini solide (nu goale pe dinăuntru) și fără despicături. Întrucât sparanghelul poate fi consumat în întregime și nicio porțiune nu se risipește, el este cunoscut și sub denumirea „mangiatutto” („mănâncă-tot”) în limba italiană.

Sparanghelul destinat prelucrării poate include și lăstari care îndeplinesc toate cerințele prevăzute în caietul de sarcini, cu excepția criteriilor privind dimensiunea și forma. Sunt permise, de asemenea, ușoare alterări superficiale ale lăstarilor, cu condiția ca acestea să nu compromită calitatea și durata de conservare a lăstarilor. Lăstarii respectivi pot purta IGP „Asparago verde di Canino”, dar nu pot fi comercializați către consumatorul final ca produs proaspăt neprelucrat.

Produsul este comercializat proaspăt, congelat rapid sau congelat (categoria III).

3.3.   Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

—

3.4.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Toate operațiunile legate de producția de sparanghel cu IGP „Asparago verde di Canino” (cultivare, curățare, selecție, spălare, calibrare, tăiere, grupare în legături și sortare în funcție de categoria de comercializare) trebuie să se desfășoare în aria delimitată la punctul 4 de mai jos.

3.5.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. ale produsului la care se referă denumirea înregistrată

Pentru a fi introdus pe piață, produsul cu IGP „Asparago verde di Canino” trebuie ambalat în unul dintre următoarele moduri:

În cazul produselor agricole proaspete

Ambalat în legături, legate corespunzător și tăiate manual sau mecanic la bază, în formă pătrată, după cum urmează:

| — | etichetă circulară din materiale de uz alimentar (greutate cuprinsă între 0,250 g și 1 000 g); |
| --- | --- |

—

etichetă circulară din materiale de uz alimentar (greutate cuprinsă între 0,250 g și 1 000 g);

| — | banderole destinate ambalării din materiale de uz alimentar (greutate cuprinsă între 0,250 g și 1 000 g); |
| --- | --- |

—

banderole destinate ambalării din materiale de uz alimentar (greutate cuprinsă între 0,250 g și 1 000 g);

| — | tăvițe din materiale de uz alimentar (greutate cuprinsă între 0,125 g și 1 000 g); |
| --- | --- |

—

tăvițe din materiale de uz alimentar (greutate cuprinsă între 0,125 g și 1 000 g);

| — | cutii din materiale de uz alimentar (greutate cuprinsă între 1 kg și 6 kg); |
| --- | --- |

—

cutii din materiale de uz alimentar (greutate cuprinsă între 1 kg și 6 kg);

| — | lădițe din materiale de uz alimentar (greutate cuprinsă între 1 kg și 12 kg). |
| --- | --- |

—

lădițe din materiale de uz alimentar (greutate cuprinsă între 1 kg și 12 kg).

Este permisă vânzarea de lăstari în vrac în recipiente de uz alimentar (greutate de până la 12 kg); ambalajele de acest tip trebuie să fie închise cu plasă sau alt material de uz alimentar și legate cu o banderolă pe care să figureze informațiile necesare pentru etichetarea produsului cu IGP „Asparago verde di Canino”, pentru a garanta că produsul rămâne intact.

Pentru categoria III:

| — | în pachete din materiale de uz alimentar, sigilate, în atmosferă controlată (greutate cuprinsă între 0,10 kg și 10 kg); |
| --- | --- |

—

în pachete din materiale de uz alimentar, sigilate, în atmosferă controlată (greutate cuprinsă între 0,10 kg și 10 kg);

| — | în pachete din materiale de uz alimentar, sigilate și ambalate în vid (greutate cuprinsă între 0,5 kg și 10 kg). |
| --- | --- |

—

în pachete din materiale de uz alimentar, sigilate și ambalate în vid (greutate cuprinsă între 0,5 kg și 10 kg).

Toate ambalajele trebuie să fie confecționate din materiale de uz alimentar și sigilate astfel încât produsul să nu poată fi scos fără ruperea ambalajului.

3.6.   Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

Pe lângă informațiile obligatorii prevăzute de legislația națională și europeană specifică, precum și simbolul european pentru IGP și logoul IGP ilustrat mai jos, pe etichetă trebuie să figureze următoarele informații suplimentare, cu caractere clare și lizibile:

| — | denumirea „Asparago verde di Canino”, urmată de acronimul IGP sau de mențiunea „Indicazione Geografica Protetta” (Indicație geografică protejată); |
| --- | --- |

—

denumirea „Asparago verde di Canino”, urmată de acronimul IGP sau de mențiunea „Indicazione Geografica Protetta” (Indicație geografică protejată);

| — | numele sau denumirea comercială și adresa sau sediul producătorului individual și/sau asociat și/sau ale ambalatorului. |
| --- | --- |

—

numele sau denumirea comercială și adresa sau sediul producătorului individual și/sau asociat și/sau ale ambalatorului.

Este permisă utilizarea trimiterilor la nume, denumiri comerciale sau mărci, cu condiția să nu aibă scop laudativ și să nu inducă în eroare consumatorul.

Mențiunea Indicazione Geografica Protetta sau acronimul I.G.P. pot fi repetate și pe alte părți ale recipientului sau ale etichetei.

Este interzisă adăugarea oricăror alte mențiuni care nu sunt prevăzute în mod expres.

Logoul

Image 1

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Aria de producție a sparanghelului cu IGP „Asparago verde di Canino” cuprinde teritoriul administrativ al comunelor Canino, Cellere, Montalto di Castro, Tarquinia, Tuscania, Tessennano și Arlena di Castro.

5.   Legătura cu aria geografică

Cererea de recunoaștere a produsului „Asparago verde di Canino” se bazează deopotrivă pe reputația produsului și pe calitatea distinctivă a acestuia, având în vedere culoarea sa verde aprins, consistența sa, gustul său și faptul că poate fi consumat în întregime, fără risipă, de unde și porecla sa „mangiatutto” („mănâncă-tot”) în limba italiană. Produsul este bogat în săruri minerale precum fierul și magneziul.

Culoarea verde aprins, tipică pentru „Asparago verde di Canino”, se datorează condițiilor pedoclimatice unice ale ariei și solurilor vulcanice ale acesteia, bogate în potasiu și săruri minerale (în special fier și magneziu), care influențează în mod vizibil și determină culoarea. Noțiunea de „mangiatutto” („mănâncă-tot”) este legată de faptul că produsul nu este ațos și că este recoltat prin tăierea lăstarului deasupra nivelului solului, lăsându-se astfel în urmă partea mai albă, care este fibroasă, tare și neplăcută la gust. Această particularitate agronomică și tehnică îi permite consumatorului să se bucure de întregul produs, de unde și porecla „mangiatutto”.

Caracteristicile menționate anterior sunt determinate, indiferent de genetică, de condițiile agricole și pedoclimatice favorabile și de tehnicile de cultivare utilizate de fermierii locali din aria menționată la punctul 4. Relieful are un rol esențial: caracteristicile pedologice ale ariei de cultivare se pretează cu ușurință la cultivarea sparanghelului. Solurile din aria respectivă sunt predominant lutoase spre argiloase-nisipoase. Solurile îmbină, în principal, suprafețe calcaroase terasate și depozite vulcanice cu o bună fertilitate chimică, facilitând încolțirea lăstarilor de „Asparago verde di Canino”. Caracteristicile hidrologice ale solurilor împiedică îmbibarea cu apă a acestora în perioadele ploioase. În special, solurile prezintă niveluri ridicate de calciu, potasiu și, mai ales, fier și magneziu. Drept consecință, conținutul de fier și de magneziu este o caracteristică a calității produsului cu IGP „Asparago verde di Canino”. Condițiile climatice ale zonei sunt deosebit de favorabile datorită prezenței unui microclimat care se potrivește acestei legume și care este, de asemenea, rezultatul proximității relative a mării. Iernile și primăverile blânde favorizează creșterea timpurie a coroanelor sparanghelului, care încep, în general, să dezvolte lăstari potriviți pentru recoltare încă de la începutul lunii ianuarie.

Verile care nu sunt excesiv de umede și de ploioase sunt favorabile pentru sparanghelul cu IGP „Asparago verde di Canino”, căruia nu îi place să își coboare rădăcinile într-un sol încărcat cu umiditate și nici să își ude frunzele, deoarece pot apărea astfel boli criptogamice. Temperaturile anuale sunt destul de uniforme, valorile medii lunare fiind de aproximativ 16 °C; valorile medii minime și maxime sunt de aproximativ 11 °C și, respectiv, 22 °C, cele mai reci luni fiind ianuarie și februarie, când temperaturile minime, exprimate în valori absolute, scad rareori sub temperatura de îngheț; lunile cele mai calde sunt iulie și august, când temperaturile maxime, exprimate în valori absolute, ating aproximativ 32 °C. Precipitațiile din arie sunt, de asemenea, extrem de uniforme și, în ultimii ani, au fost caracterizate de o medie anuală cumulată care depășește cu puțin 472 mm. Precipitațiile sunt concentrate în perioada toamnă-iarnă, perioada uscată fiind în lunile de vară. De asemenea, ar trebui menționată în mod special utilizarea tehnologiei geotermale pentru producția acoperită. Rădăcinile sunt încălzite cu ajutorul unor tuburi îngropate prin care curge apă caldă din izvoare subterane. În timpul iernii, partea comestibilă este protejată cu ajutorul solariilor. Acestea mențin o microclimă caldă, ideală pentru sparanghel.

Produsul „Asparago verde di Canino” are o istorie destul de recentă, dar ilustră. Succesul său comercial și legătura sa cu teritoriul datează de la începutul anilor 1980. La momentul respectiv, s-au dezvoltat cunoștințele de specialitate inițiale cu privire la gestionarea fermelor moderne de sparanghel. Prima fermă de sparanghel datează din 1980 și avea o suprafață totală de nouă hectare cultivate cu sparanghel verde.

Această nouă metodă agricolă a determinat dezvoltarea unor instrumente adecvate pentru recoltarea sparanghelului verde, acordându-se o atenție deosebită metodelor de recoltare manuală, deoarece s-a înțeles imediat că această etapă este importantă „nu numai pentru calitatea lăstarilor, ci și pentru producția viitoare. [...] Pentru a obține lăstari fragezi, cu bractee închise compact, era necesară o recoltare frecventă, în fiecare zi pe parcursul perioadei de vârf a producției și cel puțin o dată la două zile la începutul și la sfârșitul perioadei de recoltare” [Saccardo F., Temperini O., Asparago: tecnica agronomica e scelta varietale (Sparanghelul: tehnici de cultivare și alegerea soiurilor), în (editat de) ARSIAL (Agenția regională pentru dezvoltare și inovare în domeniul agricol din Lazio), Esperienze sulla coltivazione dell’asparago nel Lazio (Experiența cultivării sparanghelului în Lazio), 2004, p. 17].

Ulterior, în încercarea de a prelungi sezonul de producție și perioada în care produsul este disponibil pe piață, producătorii au demarat un experiment reușit care a constat în cultivarea forțată cu ajutorul apei calde, datorită prezenței izvoarelor termale în câmpia Paglieto. Combinația fericită dintre condițiile pedologice și cele climatice care au produs condiții optime pentru cultivarea sparanghelului a transformat complet agricultura din comuna Canino [a se vedea Innovazione e agricoltura (Inovare și agricultură), 2, nr. 2, 1999, p. 36-39; L’Informatore agrario (Raportorul agricol), nr. 50, 2001, p. 45].

Produsul „Asparago verde di Canino” este apreciat pentru textura sa, gustul său și faptul că întregul lăstar este comestibil, motiv pentru care este denumit în mod uzual „mangiatutto”. Acesta este modul în care este descris în ghidul Frutta e ortaggi in Italia (Fructele și legumele din Italia), publicat de Touring Club Italiano, care îl plasează printre soiurile cele mai îndrăgite la nivel național (Cabrini L., Malerba F., Frutta e ortaggi in Italia, TCI, Milano, 2005, p. 49). Sparanghelul este descris din nou ca „mangiatutto” în cartea intitulată 1001 specialità della cucina italiana da provare almeno una volta nella vita (1001 specialități ale bucătăriei italiene pe care să le încerci cel puțin o dată în viață), unde este plasat printre produsele remarcabile din regiunea Lazio (Machado A., Prete C., Newton Compton, 2015, p. 297-299).

Într-adevăr, acest produs este recunoscut ca fiind unul dintre cele mai importante produse din Tuscia, după cum atestă secțiunile culinare din La Repubblica (repubblica.it/cronaca/2013/04/26/), Corriere della Sera (viaggi.corriere.it/weekend/), Libero, Quotidiano.net (.quotidiano.net/viaggiesapori/), il Tempo (tempo.it/i-consigli-di-fuoriporta/2017/04/21/) și revistele culinare precum Mondo Mangiare (mangiare.moondo.info).

În 2006, „Asparago verde di Canino” era inclus în cadrul proiectului Leader Plus 2000/2006 – Gal degli Etruschi (Grupul de acțiune locală al etruscilor), alături de produse care „pot fi asociate puternic cu” regiunea și, deși este un produs „cu nicio formă de recunoaștere publică (DOP, IGP, IGT etc.), el are o importanță considerabilă pentru anumite comune din arie din punct de vedere cantitativ și calitativ”.

Începând din 2001, comunele Canino și Montalto di Castro organizează festivaluri anuale pentru promovarea și comercializarea sparanghelului verde. Festivalul „Asparago verde di Canino” este renumit în special pentru prepararea unei „frittata monumentale” (omletă gigantică) cu sparanghel, care a primit premiul pentru „cea mai mare omletă din lume” în comuna Viterbo (Gazzetta_25/04/2010; Messaggero_11/05/2016).

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

Textul consolidat al caietului de sarcini este disponibil la adresa:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

sau:

accesând direct pagina principală a site-ului Ministerului Politicilor Agricole, Alimentare și Forestiere (www.politicheagricole.it) și făcând clic pe „Qualità” (în partea superioară dreaptă a ecranului), apoi pe „Prodotti DOP IGP STG” (pe partea laterală stângă a ecranului) și apoi pe „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE”.

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

---

| 18.7.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 253/32 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 253/32

---

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

(2023/C 253/10)

Prezenta comunicare este publicată în conformitate cu articolul 17 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei (1).

COMUNICAREA APROBĂRII UNEI MODIFICĂRI STANDARD

„Coteaux champenois”

PDO-FR-A1364-AM03

Data comunicării: 20.4.2023

DESCRIEREA ȘI MOTIVELE MODIFICĂRII APROBATE

1.   Soiurile de viță-de-vie

La capitolul I secțiunea V punctul 1 din caietul de sarcini, au fost adăugate cuvintele „– soiurile principale:”, deoarece a fost adăugat un soi care prezintă interes în scop de adaptare, Voltis B.

Soiul Voltis a fost adăugat la lista soiurilor care figurează în caietul de sarcini. Acest soi, care este rezistent la mană și la făinare, prezintă interes deoarece ar permite reducerea utilizării produselor de protecție a plantelor. Ponderea acestui soi este limitată la 5 % din soiurile plantate și la 10 % din amestecul de vinuri.

La capitolul I secțiunea V punctul 2 din caietul de sarcini, au fost adăugate norme privind ponderile soiurilor în exploatație.

| (a) | ponderea soiurilor principale este de minimum 95 % din totalitatea soiurilor. |
| --- | --- |

(a)

ponderea soiurilor principale este de minimum 95 % din totalitatea soiurilor.

| (b) | ponderea soiului Voltis B este de maximum 5 % din totalitatea soiurilor. |
| --- | --- |

(b)

ponderea soiului Voltis B este de maximum 5 % din totalitatea soiurilor.

Aceste modificări nu vizează documentul unic.

2.   Densitatea de plantare

La capitolul I secțiunea VI punctul 1 litera (a) din caietul de sarcini, au fost modificate regulile generale referitoare la densitate, pentru a se permite plantarea la distanțe mai mari între rânduri și la distanțe mai mici între butuci.

Aceste reguli noi, decise în urma mai multor ani de experimente, vor facilita adaptarea plantațiilor de viță-de-vie la schimbările climatice și la instituirea unor practici de agromediu. Reducerea distanței minime dintre butuci permite compensarea, în parte, a densităților de plantare mai reduse.

Această modificare implică o modificare a punctului 5 din documentul unic.

3.   Reguli privind tăierea

La capitolul I secțiunea VI punctul 1 litera (b) din caietul de sarcini, a fost modificată formularea referitoare la metodele de tăiere: Chablis, „cordon (de Royat)”, tăierea specifică zonei din valea Marne și Guyot simplă sau dublă, pentru a se ține seama de noile reguli referitoare la densitate.

Aceste modificări nu vizează documentul unic.

4.   Alte practici de cultivare

La capitolul I secțiunea VI punctul 2 din caietul de sarcini, au fost adăugate două practici de cultivare:

| — | Spațiul dintre rânduri trebuie să aibă o acoperire vegetală, spontană sau semănată, de la data de 30 noiembrie la data de 31 ianuarie a anului următor. |
| --- | --- |

—

Spațiul dintre rânduri trebuie să aibă o acoperire vegetală, spontană sau semănată, de la data de 30 noiembrie la data de 31 ianuarie a anului următor.

| — | Plantările di viță-de-vie și înlocuirile sunt realizate cu plante ale căror elemente (altoaie și portaltoaie) au fost, toate, tratate cu apă caldă înaintea altoirii. În caz contrar, plantele sunt tratate cu apă caldă înainte de plantare. Tratamentul cu apă caldă trebuie realizat în mod obligatoriu într-o stație agreată de FranceAgriMer. |
| --- | --- |

—

Plantările di viță-de-vie și înlocuirile sunt realizate cu plante ale căror elemente (altoaie și portaltoaie) au fost, toate, tratate cu apă caldă înaintea altoirii. În caz contrar, plantele sunt tratate cu apă caldă înainte de plantare. Tratamentul cu apă caldă trebuie realizat în mod obligatoriu într-o stație agreată de FranceAgriMer.

Aceste noi reguli au un obiectiv agroecologic.

Aceste adăugiri nu vizează documentul unic.

5.   Randamente – eliminarea burbei

La capitolul I secțiunea VIII punctul 5 litera (a) din caietul de sarcini, burba rezultată în urma presării strugurilor este eliminată înaintea datei de „31 ianuarie a anului următor anului recoltării”, în loc de „15 decembrie a anului recoltării”.

Data-limită pentru eliminare a fost amânată din cauza dificultăților pe care întreprinderile care valorifică burba le întâmpină în asigurarea tuturor preluărilor de la operatori până la data-limită prevăzută.

Această modificare nu vizează documentul unic.

6.   Prelucrarea

La capitolul I secțiunea IX punctul 2 litera (c) din caietul de sarcini, a fost adăugată următoarea regulă:

Vinurile sunt obținute din unul sau mai multe soiuri. Nu pot fi obținute doar din soiul care prezintă interes în scop de adaptare.

La asamblare, ponderea soiului (soiurilor) principal(e) este de minimum 90 %.

La asamblare, ponderea soiului care prezintă interes în scop de adaptare este de maximum 10 %.

Introducerea unuia sau mai multor soiuri care prezintă interes în scop de adaptare impune ca vinurile obținute din aceste soiuri să reprezinte cel mult 10 % din amestecul care constituie produsul finit.

Această modificare nu vizează documentul unic.

7.   Declarația prin care se solicită utilizarea denumirii

La capitolul II secțiunea I punctul 3 din caietul de sarcini, data fixată pentru întoarcerea acestei declarații este „31 iulie”, în loc de „15 august”.

Respectarea acestei noi date este mai practică pentru operatori.

Această modificare nu vizează documentul unic.

8.   Declarația de intenție de îmbuteliere

La capitolul II secțiunea I din caietul de sarcini, prin crearea unui punct 4, a fost adăugată declarația de intenție de îmbuteliere.

Această obligație de declarare va garanta că controalele organoleptice sunt efectuate asupra unor vinuri aflate în sticle.

Această modificare nu vizează documentul unic.

9.   Referiri la organismul de control

În capitolul III secțiunea II din caietul de sarcini, a fost actualizată adresa organismului de control.

A fost modificată formularea celui de-al doilea paragraf, iar al treilea paragraf a fost eliminat, pentru a se respecta noile norme de redactare prevăzute la punctul II din caietul de sarcini.

Documentul unic nu este vizat de această modificare.

DOCUMENT UNIC

1.   Denumirea (denumirile)

Coteaux champenois

2.   Tipul indicației geografice

DOP – Denumire de origine protejată

3.   Categorii de produse vitivinicole

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

4.   Descrierea vinului (vinurilor)

Caracteristici analitice

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Vinurile sunt vinuri albe, roze și roșii, liniștite.

Vinurile prezintă o tărie alcoolică naturală minimă în volume de 9 %.

În caz de îmbogățire, vinurile nu depășesc o tărie alcoolică în volume totală de 13 % după îmbogățire.

Vinurile prezintă un conținut de zaharuri fermentabile (glucoză și fructoză) mai mic decât sau egal cu 3 grame pe litru. În cazul vinurilor roșii, fermentația malolactică este finalizată. În etapa ambalării, vinurile roșii prezintă un conținut de acid malic mai mic decât sau egal cu 0,4 grame per litru. Conținutul de aciditate volatilă, conținutul de aciditate totală și conținutul de dioxid de sulf sunt cele prevăzute de legislația Uniunii.

Vinurile roșii prezintă o culoare roșie transparentă a cărei intensitate variază. Vinurile roze prezintă o culoare deschisă, de la roz pal la roz-somon închis. Aceste vinuri sunt caracterizate de delicatețe și finețe, senzații mătăsoase la gust și de arome predominante de fructe roșii.

Textura vinurilor albe este cristalină, cu un caracter salin și o mineralitate care domină și persistă mult. Aciditatea naturală a vinului îi conferă o oarecare vioiciune. Vinurile prezintă note aromate subtile florale, fructate sau minerale.

Procesul de elevaj conferă onctuozitate vinurilor și contribuie la echilibrul lor gustativ.

| Caracteristicile analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | 13 |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | în miliechivalenți per litru |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristicile analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

13

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

în miliechivalenți per litru

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

5.   Practici vitivinicole

5.1.   Practici oenologice specifice

1.   Densitatea de plantare – dispoziții generale

Practica de cultivare

Vița-de-vie este plantată cu o distanță între rânduri care nu trebuie să fie mai mare de 2 m.

Distanța dintre butuci pe același rând este cuprinsă între 0,70 și 1,50 metri.

Suma distanței dintre rânduri și a distanței dintre butuci pe același rând nu trebuie să fie mai mare de 3 metri.

Este interzisă orice transformare a parcelelor care implică o schimbare a densității de plantare, până la defrișare.

2.   Densitatea de plantare – dispoziții specifice

Practica de cultivare

Pentru a se permite trecerea unor utilaje adaptate, parcelele care prezintă

| — | fie o pantă mai mare de 35 %, |
| --- | --- |

—

fie o pantă mai mare de 35 %,

| — | fie o pantă mai mare de 25 % și o înclinație mai mare de 10 %
  pot să prezinte alei cu o lărgime între 1,50 metri și 3 metri, cu o frecvență de cel mult un rând din șase. În acest caz, suma distanței față de celelalte rânduri și a distanței între butuci pe același rând nu trebuie să depășească 2,30 metri. |
| --- | --- |

—

fie o pantă mai mare de 25 % și o înclinație mai mare de 10 %

pot să prezinte alei cu o lărgime între 1,50 metri și 3 metri, cu o frecvență de cel mult un rând din șase. În acest caz, suma distanței față de celelalte rânduri și a distanței între butuci pe același rând nu trebuie să depășească 2,30 metri.

3.   Reguli privind tăierea

Practica de cultivare

Se interzice orice suprapunere a butucilor, precum și orice suprapunere a coardelor cu fructe.

Numărul ochilor este mai mic decât sau egal cu 18 pe metru pătrat.

Tăierea este efectuată cel târziu înainte de stadiul fenologic (F) (stadiul 12 pe scara Lorentz), și anume la patru frunze desfăcute.

Vița-de-vie este tăiată recurgându-se la următoarele tehnici:

| — | tăiere Chablis |
| --- | --- |

—

tăiere Chablis

| — | tăiere cordon (de Royat) |
| --- | --- |

—

tăiere cordon (de Royat)

| — | tăiere specifică zonei din valea Marne |
| --- | --- |

—

tăiere specifică zonei din valea Marne

| — | tăiere Guyot simplă, Guyot dublă sau Guyot asimetrică |
| --- | --- |

—

tăiere Guyot simplă, Guyot dublă sau Guyot asimetrică

4.   Recoltarea

Practica de cultivare

Sunt interzise orice mijloace care nu permit recoltarea ciorchinilor întregi.

Strugurii trebuie transportați cu ciorchinii întregi către instalațiile de vinificație.

5.   Practică oenologică specifică

Se interzice utilizarea bucăților de lemn.

Pentru elaborarea vinurilor roze, este interzisă utilizarea cărbunelui pentru uz oenologic, singur sau amestecat în preparate.

În cursul operațiunii de îmbogățire, creșterea volumului mustului de struguri în fermentare utilizat nu poate fi mai mare de 1,12 % pentru o creștere de 1 % a tăriei alcoolice în volume.

În afara dispozițiilor menționate mai sus, în ceea ce privește practicile oenologice vinurile trebuie să respecte cerințele prevăzute la nivelul Uniunii și în Codul rural și al pescuitului maritim.

5.2.   Randamente maxime

1.   Limita superioară a randamentului

15 500 de kilograme de struguri la hectar

6.   Arealul geografic delimitat

Recoltarea strugurilor, procesul de vinificație, elaborarea vinurilor, inclusiv elevajul și ambalarea, au loc pe teritoriile delimitate la articolul 17 din Legea din 6 mai 1919.

7.   Soiurile de struguri de vin principale

| | Arbane B |
| --- | --- |

Arbane B

| | Chardonnay B |
| --- | --- |

Chardonnay B

| | Meunier N |
| --- | --- |

Meunier N

| | Petit Meslier B |
| --- | --- |

Petit Meslier B

| | Pinot blanc B |
| --- | --- |

Pinot blanc B

| | Pinot gris G |
| --- | --- |

Pinot gris G

| | Pinot noir N |
| --- | --- |

Pinot noir N

8.   Descrierea legăturii (legăturilor)

8.1.   Informații privind arealul geografic

Descrierea factorilor naturali care contribuie la legătură

Arealul geografic corespunde celui cu denumire de origine controlată „Champagne”. Acest areal se află în nord-estul teritoriului Franței și cuprinde comunele situate în departamentele Aisne, Aube, Haute-Marne, Marne și Seine-et-Marne.

La fel ca în cazul arealului geografic, parcelele selecționate pentru recolta strugurilor corespund celor delimitate pentru denumirea de origine protejată „Champagne”. Acestea fac parte dintr-un peisaj caracterizat de podgorii situate pe coastele dealurilor, care se întind pe cuestele din zona de est a bazinului parizian, acestea fiind structuri geomorfologice impunătoare:

| — | Côte d’Ile-de-France din departamentul Marne, precum și versanții văilor învecinate, care cuprind, de la nord spre sud, Montagne de Reims, Vallée de la Marne (care se extinde către partea de sud a departamentului Aisne, până la departamentul Seine-et-Marne), Côte des Blancs și Côte du Sézannais, pentru sectoarele cele mai reprezentative; |
| --- | --- |

—

Côte d’Ile-de-France din departamentul Marne, precum și versanții văilor învecinate, care cuprind, de la nord spre sud, Montagne de Reims, Vallée de la Marne (care se extinde către partea de sud a departamentului Aisne, până la departamentul Seine-et-Marne), Côte des Blancs și Côte du Sézannais, pentru sectoarele cele mai reprezentative;

| — | Côte de Champagne, cu zona Vitryat din Marne și sectorul Montgueux din departamentul Aube; |
| --- | --- |

—

Côte de Champagne, cu zona Vitryat din Marne și sectorul Montgueux din departamentul Aube;

| — | Côte des Bar, presărată cu numeroase văi, ce leagă comunele Bar-sur-Aube din est și Barséquanais din vest, în departamentele Aube și Haute-Marne. |
| --- | --- |

—

Côte des Bar, presărată cu numeroase văi, ce leagă comunele Bar-sur-Aube din est și Barséquanais din vest, în departamentele Aube și Haute-Marne.

Acest relief tipic de cueste, cu văile adiacente, prezintă versanți expuși către est și sud, pe alocuri și înspre nord, astfel cum este cazul zonei nordice Montagne de Reims și al malului stâng al văii Marne.

Vârfurile coastelor sunt alcătuite din straturi dure de piatră-de-var sau de calcar. Versanții coastelor sunt constituiți din calcar, marnă ori nisip, mai lini, curățați prin eroziune, apoi acoperiți de elementele coluviale care se scurg de pe coastele de deasupra.

Podgoria se află în zona de nord. Aceasta este supusă unei duble influențe climatice:

| — | oceanică, aducând apă în cantități regulate, cu contraste termice nu foarte însemnate de la un anotimp la altul; |
| --- | --- |

—

oceanică, aducând apă în cantități regulate, cu contraste termice nu foarte însemnate de la un anotimp la altul;

| — | continentală, care implică înghețurile uneori distrugătoare, dar și de o vreme însorită prielnică pe timp de vară. |
| --- | --- |

—

continentală, care implică înghețurile uneori distrugătoare, dar și de o vreme însorită prielnică pe timp de vară.

Descrierea factorilor umani care contribuie la legătură

Existentă încă din Antichitate, podgoria a prins rădăcini puternice în Champagne în secolul al IX-lea, grație dezvoltării viticulturii monastice. În Evul Mediu, vinurile au ajuns să fie cunoscute sub denumirea „Vins de France”, deoarece erau produse în regiunea bazinului parizian, la periferia domeniilor regale.

Până în secolul al XVIII-lea, provincia Champagne a fost, mai presus de toate, producătoare de vinuri roșii. Conform spuselor lui Pierre Galet, producția de vinuri roșii a dominat-o, în mare parte, pe cea de vinuri albe și roze (numite „paillets”), aceasta înainte de a se deprinde procesul de fermentare secundară în butelii. În secolul al XIX-lea, producția de vinuri roșii pierde din avânt, dată fiind notorietatea dobândită de vinurile spumante din Champagne. Doar câteva mari vinuri produse în zona Montagne de Reims din Grande Vallée de la Marne și din Aube își păstrează o bună reputație.

Legea din 22 iulie 1927, care rezervă denumirea „Champagne” doar vinurilor spumante, introduce indicația „Vins originaires de la Champagne viticole”, iar ulterior, începând cu 1953, acestea vor fi numite „Vins natures de Champagne”. Reabilitate mulțumită eforturilor depuse de câțiva viticultori, care duc mai departe tradiția acestor „vins natures”, în 1974 vinurile ajung să fie recunoscute sub denumirea de origine controlată „Coteaux champenois”, ca urmare a dispozițiilor din Legea din 12 decembrie 1973, care interzice utilizarea denumirii simple „vins natures de la Champagne”.

Vinurile cu denumirea de origine protejată „Coteaux champenois” nu sunt produse decât atunci când caracteristicile recoltei sunt adaptate producției de vinuri liniștite. Prin urmare, producția acestora fluctuează mult.

Dornici să pună capăt practicilor necinstite generate de transportul vinurilor în vrac, producătorii au solicitat promulgarea Legii din 23 mai 1977, care impunea expedierea vinurilor produse cu denumirea de origine protejată „Coteaux champenois” numai sub formă îmbuteliată, cu excepția transporturilor care aveau loc în regiunea viticolă delimitată Champagne, între operatorii autohtoni.

Gestionarea producției este asigurată de aceleași organizații profesionale instituite pentru denumirea de origine protejată „Champagne”, și anume Syndicat général des vignerons de Champagne (înființată în 1904) și Union des Maisons de Champagne (înființată în 1882), reunite spre a forma Comitetul interprofesional al vinurilor de Champagne (Comité Interprofessionnel des Vins de Champagne – creat în 1941).

8.2.   Informații despre calitatea și caracteristicile produsului

Acestea sunt vinuri roșii, albe și roze liniștite, adesea denumite după numele comunei în care au fost recoltați strugurii.

Vinurile roșii prezintă o culoare roșie transparentă a cărei intensitate variază, iar vinurile roze prezintă o culoare deschisă, de la roz pal la roz-somon închis. Aceste vinuri sunt caracterizate de delicatețe și finețe, senzații mătăsoase la gust și de arome predominante de fructe roșii.

Textura vinurilor albe este cristalină, cu un caracter salin și o mineralitate care domină și persistă mult. Aciditatea naturală a vinului îi conferă o oarecare vioiciune. Vinurile prezintă note aromate subtile florale, fructate sau minerale.

Procesul de elevaj conferă onctuozitate vinului și contribuie la echilibrul gustativ al băuturii.

8.3.   Interacțiuni cauzale

Deschiderea largă a celor trei cueste peste câmpie și văi asigură podgoriilor suficientă lumină pentru a se coace boabele, chiar și în zona de nord. Expunerea la est și la sud a sectoarelor tradiționale celor mai renumite pentru producția de „Coteaux champenois” asigură expunerea plantațiilor viticole la lumina soarelui în cea mai mare măsură posibilă primăvara și toamna, oferind astfel condiții optime pentru înflorirea viței-de-vie și pentru coacerea boabelor.

Peisajul deschis contribuie la evitarea acumulării aerului rece și reduce astfel riscul de îngheț. Cu toate acestea, clima regiunii Champagne le impune viticultorilor să nu aleagă decât strugurii sănătoși din cei mai darnici ani, de pe cele mai bune parcele, adesea rodul unor vii cu istorie, precum și să realizeze culesul atunci când strugurii s-au copt pe deplin.

Panta pe care se află podgoriile asigură o scurgere naturală optimă, mulțumită, în egală măsură, diferitelor substraturi care permit reglarea hidrică naturală a viței-de-vie. Prin porozitatea și permeabilitatea sa, calcarul elimină excesul de apă, asigurând totodată rehidratarea solului în perioadele fără ploi, prin intermediul capilarității. Celelalte subsoluri îmbină nivelurile de marnă, care furnizează rezerva de apă, fie cu straturi de piatră-de-var, fie cu straturi nisipoase ce conțin carbon, acestea din urmă permițând infiltrația apei în exces în perioadele cu umiditate ridicată. Acest caracter al subsolurilor, precum și condițiile climatice delicate au influențat plantarea soiurilor în diversele regiuni ale domeniului viticol.

Situația climatică unică din Champagne conferă strugurilor și, ulterior, vinurilor, o aciditate naturală, dând vinului caracterul său vivace, perceput la momentul degustării, dar și accentuând notele minerale conferite de substrat.

Vinurile sunt adesea obținute din struguri negri care, potrivit lui Jules Guyot, rezistă mai bine la efectul ploilor și al înghețului și se coc mai rapid. În 1822, André Jullien califica „[vinurile roșii] de Verzy, Verzenay, Mailly, Saint-Basle, Bouzy și Saint-Thierry printre cele mai bune vinuri franceze, atunci când sunt produse în anii în care vremea a fost foarte caldă și secetoasă”.

Printr-o macerare cu diferite durate, procesul de vinificație în cazul vinurilor roșii sau roze valorifică cel mai bine aromele soiurilor Pinot Noir N și Meunier N, precum și dezvoltarea acestora în timpul macerării. În cazul vinurilor albe, păstrarea integrității boabei de strugure începând cu momentul culesului și presarea delicată, care respectă obiceiurile practicate în regiunea Champagne, sunt factorii care permit evitarea colorării sucurilor obținute din strugurii negri și asigură, de asemenea, limpezimea vinului.

Vinurile roșii din provincia Champagne s-au numărat printre vinurile deosebite băute în cadrul ceremoniilor regale de încoronare de la Reims din 1328 (Filip de Valois), unde au fost apreciate îndeosebi grație fineții naturale a buchetului lor. Unii suverani puternici din Europa chiar au achiziționat podgorii în zona Montagne de Reims, iar regele Henric al IV-lea a ținut să își atribuie titlul de Senior de Ay. Degustătorii de seamă de la curtea regelui Ludovic al XIV-lea, care își spuneau „Ordinul Coteaux”, au consacrat notorietatea și renumele acestor vinuri: „Nu precupețiți niciun șfanț pentru a achiziționa vin de Champagne”, îi scria Sfântul Evremond Contelui de Olonne, în 1671. „Nu există provincie care să producă vinuri mai de calitate pentru toate anotimpurile decât Champagne.”

Pentru aceste elogii stau mărturie o serie de documente din perioada cuprinsă între secolele al XVII-lea și al XIX-lea; aceste vinuri ocupă „un loc de frunte în rândul celor mai bune vinuri fine din regat”, considera André Jullien în 1822. Grație profesionalismului de care au dat dovadă cei care le produc, notorietatea lor este vie și astăzi. Aceste vinuri trebuie degustate cu respect și cu un simț al curiozității istorice, dat fiind că reprezintă o moștenire rămasă din vremuri de mult apuse.

9.   Alte condiții esențiale (ambalarea, etichetarea, alte cerințe)

Denumiri suplimentare

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

Pe eticheta vinurilor care poartă denumirea de origine protejată poate figura numele unei unități geografice mai mici, cu condiția:

| — | să fie vorba despre numele unui loc înscris în cadastru; |
| --- | --- |

—

să fie vorba despre numele unui loc înscris în cadastru;

| — | ca acesta să figureze în declarația de recoltă. |
| --- | --- |

—

ca acesta să figureze în declarația de recoltă.

Este permisă indicarea locului în cauză doar dacă toți strugurii utilizați pentru a se elabora vinurile respective provin din acea localitate.

Indicarea soiului de struguri

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

Poate figura soiul de struguri, imprimat cu caractere ale căror dimensiuni nu depășesc, nici în înălțime, nici în lățime, trei milimetri și o jumătate din dimensiunea caracterelor cu care este înscrisă denumirea de origine protejată.

Nu este posibilă revendicarea unui anumit soi, decât dacă întreaga cantitate de struguri provine din soiul respectiv.

Ambalarea

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Ambalarea în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

Legea din 23 mai 1977 impune expedierea vinurilor produse cu denumirea de origine protejată „Coteaux champenois” numai sub formă îmbuteliată, cu excepția transporturilor care au loc în interiorul regiunii viticole delimitate Champagne, între operatorii autohtoni.

La finalul perioadei de elevaj, vinurile sunt introduse pe piață în vederea consumului, începând cu data 15 octombrie a anului care urmează anului recoltei.

Link către caietul de sarcini al produsului

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-0f9a38f5-d783-4774-bd86-7a2d39ae9f7b

---

(1)  OJ L 9, 11.1.2019, p. 2.

---