# Europeiska unionens C 214/16 j

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 214 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 66 årgången16 juni 2023 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 214

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

66 årgången16 juni 2023

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2022–2023Sammanträdena den 16–19 januari 2023ANTAGNA TEXTER | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2022–2023Sammanträdena den 16–19 januari 2023ANTAGNA TEXTER

EUROPAPARLAMENTET

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdag, 17 januari 2023 |
| 2023/C 214/01 | Europaparlamentets resolution av den 17 januari 2023 om inrättandet av en europeisk huvudstad för lokal handel (2022/2874(RSP)) | 2 |
| | Onsdagen, 18 januari 2023 |
| 2023/C 214/02 | Europaparlamentets resolution av den 18 januari 2023 om den inre marknadens 30-årsjubileum: att fira framgångar och blicka framåt mot den framtida utvecklingen (2022/3015(RSP)) | 8 |
| 2023/C 214/03 | Europaparlamentets resolution av den 18 januari 2023 om konsumentskydd i samband med onlinedatorspel: en strategi för EU:s inre marknad (2022/2014(INI)) | 15 |
| 2023/C 214/04 | Europaparlamentets resolution av den 18 januari 2023 om genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken – årsrapport 2022 (2022/2048(INI)) | 26 |
| 2023/C 214/05 | Europaparlamentets resolution av den 18 januari 2023 om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken – årsrapport 2022 (2022/2050(INI)) | 54 |
| 2023/C 214/06 | Europaparlamentets resolution av den 18 januari 2023 om mänskliga rättigheter och demokrati i världen och Europeiska unionens politik på området – årsrapport 2022 (2022/2049(INI)) | 77 |
| | Torsdagen, 19 januari 2023 |
| 2023/C 214/07 | Europaparlamentets resolution av den 19 januari 2023 om de humanitära konsekvenserna av blockaden i Nagorno-Karabach (2023/2504(RSP)) | 104 |
| 2023/C 214/08 | Europaparlamentets resolution av den 19 januari 2023 om stormningen av de brasilianska demokratiska institutionerna (2023/2505(RSP)) | 106 |
| 2023/C 214/09 | Europaparlamentets resolution av den 19 januari 2023 om situationen för journalister i Marocko, särskilt fallet Omar Radi (2023/2506(RSP)) | 107 |
| 2023/C 214/10 | Europaparlamentets resolution av den 19 januari 2023 om inrättandet av en tribunal för aggressionsbrottet mot Ukraina (2022/3017(RSP)) | 109 |
| 2023/C 214/11 | Europaparlamentets resolution av den 19 januari 2023 om EU:s svar på protesterna och avrättningarna i Iran (2023/2511(RSP)) | 114 |
| 2023/C 214/12 | Europaparlamentets resolution av den 19 januari 2023 om kontrollen av Europeiska investeringsbankens finansiella verksamhet – årsrapport 2021 (2022/2153(INI)) | 123 |
| 2023/C 214/13 | Europaparlamentets resolution av den 19 januari 2023 om skydd av Europeiska unionens ekonomiska intressen – bedrägeribekämpning – årsrapport 2021 (2022/2152(INI)) | 133 |
| 2023/C 214/14 | Europaparlamentets resolution av den 19 januari 2023 om läget för det småskaliga fisket i EU och framtidsutsikter (2021/2056(INI)) | 150 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdag, 17 januari 2023

2023/C 214/01

Europaparlamentets resolution av den 17 januari 2023 om inrättandet av en europeisk huvudstad för lokal handel (2022/2874(RSP))

2

Onsdagen, 18 januari 2023

2023/C 214/02

Europaparlamentets resolution av den 18 januari 2023 om den inre marknadens 30-årsjubileum: att fira framgångar och blicka framåt mot den framtida utvecklingen (2022/3015(RSP))

8

2023/C 214/03

Europaparlamentets resolution av den 18 januari 2023 om konsumentskydd i samband med onlinedatorspel: en strategi för EU:s inre marknad (2022/2014(INI))

15

2023/C 214/04

Europaparlamentets resolution av den 18 januari 2023 om genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken – årsrapport 2022 (2022/2048(INI))

26

2023/C 214/05

Europaparlamentets resolution av den 18 januari 2023 om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken – årsrapport 2022 (2022/2050(INI))

54

2023/C 214/06

Europaparlamentets resolution av den 18 januari 2023 om mänskliga rättigheter och demokrati i världen och Europeiska unionens politik på området – årsrapport 2022 (2022/2049(INI))

77

Torsdagen, 19 januari 2023

2023/C 214/07

Europaparlamentets resolution av den 19 januari 2023 om de humanitära konsekvenserna av blockaden i Nagorno-Karabach (2023/2504(RSP))

104

2023/C 214/08

Europaparlamentets resolution av den 19 januari 2023 om stormningen av de brasilianska demokratiska institutionerna (2023/2505(RSP))

106

2023/C 214/09

Europaparlamentets resolution av den 19 januari 2023 om situationen för journalister i Marocko, särskilt fallet Omar Radi (2023/2506(RSP))

107

2023/C 214/10

Europaparlamentets resolution av den 19 januari 2023 om inrättandet av en tribunal för aggressionsbrottet mot Ukraina (2022/3017(RSP))

109

2023/C 214/11

Europaparlamentets resolution av den 19 januari 2023 om EU:s svar på protesterna och avrättningarna i Iran (2023/2511(RSP))

114

2023/C 214/12

Europaparlamentets resolution av den 19 januari 2023 om kontrollen av Europeiska investeringsbankens finansiella verksamhet – årsrapport 2021 (2022/2153(INI))

123

2023/C 214/13

Europaparlamentets resolution av den 19 januari 2023 om skydd av Europeiska unionens ekonomiska intressen – bedrägeribekämpning – årsrapport 2021 (2022/2152(INI))

133

2023/C 214/14

Europaparlamentets resolution av den 19 januari 2023 om läget för det småskaliga fisket i EU och framtidsutsikter (2021/2056(INI))

150

---

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdag, 17 januari 2023 |
| 2023/C 214/15 | Europaparlamentets beslut av den 17 januari 2023 om ändringar av arbetsordningen avseende artikel 7 om fastställelse av immunitet och privilegier och artikel 9 om immunitetsförfaranden (2022/2210(REG)) | 167 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Tisdag, 17 januari 2023

2023/C 214/15

Europaparlamentets beslut av den 17 januari 2023 om ändringar av arbetsordningen avseende artikel 7 om fastställelse av immunitet och privilegier och artikel 9 om immunitetsförfaranden (2022/2210(REG))

167

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdag, 17 januari 2023 |
| 2023/C 214/16 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 januari 2023 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen, å ena sidan, och Nya Zeeland, å andra sidan, om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Nya Zeeland som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism (10092/2022 – C9-0288/2022 – 2022/0157(NLE)) | 170 |
| 2023/C 214/17 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 januari 2023 om utkastet till rådets beslut om bemyndigande för medlemsstaterna att i Europeiska unionens intresse ratificera det andra tilläggsprotokollet till konventionen om it-brottslighet om utökat samarbete och utlämnande av elektroniska bevis (06438/2022 – C9-0146/2022 – 2021/0383(NLE)) | 171 |
| 2023/C 214/18 | Europaparlamentets ändringar antagna den 17 januari 2023 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om transport av avfall och om ändring av förordningarna (EU) nr 1257/2013 och (EU) 2020/1056 (COM(2021)0709 – C9-0426/2021 – 2021/0367(COD)) | 172 |
| 2023/C 214/19 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 januari 2023 om förslaget till rådets direktiv om fastställande av regler för att förhindra missbruk av skalbolag för skatteändamål och om ändring av direktiv 2011/16/EU (COM(2021)0565 – C9-0041/2022 – 2021/0434(CNS)) | 223 |

III   Förberedande akter

Europaparlamentet

Tisdag, 17 januari 2023

2023/C 214/16

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 januari 2023 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen, å ena sidan, och Nya Zeeland, å andra sidan, om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Nya Zeeland som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism (10092/2022 – C9-0288/2022 – 2022/0157(NLE))

170

2023/C 214/17

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 januari 2023 om utkastet till rådets beslut om bemyndigande för medlemsstaterna att i Europeiska unionens intresse ratificera det andra tilläggsprotokollet till konventionen om it-brottslighet om utökat samarbete och utlämnande av elektroniska bevis (06438/2022 – C9-0146/2022 – 2021/0383(NLE))

171

2023/C 214/18

Europaparlamentets ändringar antagna den 17 januari 2023 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om transport av avfall och om ändring av förordningarna (EU) nr 1257/2013 och (EU) 2020/1056 (COM(2021)0709 – C9-0426/2021 – 2021/0367(COD))

172

2023/C 214/19

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 januari 2023 om förslaget till rådets direktiv om fastställande av regler för att förhindra missbruk av skalbolag för skatteändamål och om ändring av direktiv 2011/16/EU (COM(2021)0565 – C9-0041/2022 – 2021/0434(CNS))

223

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

16.6.2023

| 16.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 214/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 214/1

---

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2022–2023

Sammanträdena den 16–19 januari 2023

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdag, 17 januari 2023

| 16.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 214/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 214/2

---

P9_TA(2023)0006

Inrättandet av en europeisk huvudstad för lokal handel

Europaparlamentets resolution av den 17 januari 2023 om inrättandet av en europeisk huvudstad för lokal handel (2022/2874(RSP))

(2023/C 214/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av framställning nr 0699/2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av framställning nr 0699/2021,

| — | med beaktande av artiklarna 3.3, 4 och 5 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 3.3, 4 och 5 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av artiklarna 24, 153, 173 och 227 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 24, 153, 173 och 227 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/690 av den 28 april 2021 om inrättande av ett program för den inre marknaden, konkurrenskraft för företag, inklusive små och medelstora företag, området för växter, djur, livsmedel och foder och europeisk statistik (programmet för den inre marknaden) samt om upphävande av förordningarna (EU) nr 99/2013, (EU) nr 1287/2013, (EU) nr 254/2014 och (EU) nr 652/2014 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/690 av den 28 april 2021 om inrättande av ett program för den inre marknaden, konkurrenskraft för företag, inklusive små och medelstora företag, området för växter, djur, livsmedel och foder och europeisk statistik (programmet för den inre marknaden) samt om upphävande av förordningarna (EU) nr 99/2013, (EU) nr 1287/2013, (EU) nr 254/2014 och (EU) nr 652/2014 (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1287/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av ett program för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosme) (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1639/2006/EG (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1287/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av ett program för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosme) (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1639/2006/EG (3),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag (delgivet med nr K(2003) 1422) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag (delgivet med nr K(2003) 1422) (4),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Tänk småskaligt först – En ”Small Business Act” för Europa (COM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Tänk småskaligt först – En ”Small Business Act” för Europa (COM(2008)0394),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 april 2020 om en samordnad EU-insats mot covid-19-pandemin och dess konsekvenser (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 april 2020 om en samordnad EU-insats mot covid-19-pandemin och dess konsekvenser (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 februari 2022 om undanröjande av icke-tariffära och icke-skattemässiga hinder på den inre marknaden (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 februari 2022 om undanröjande av icke-tariffära och icke-skattemässiga hinder på den inre marknaden (6),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén EU vid ett vägskäl: bygga upp och bygga nytt för nästa generation (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén EU vid ett vägskäl: bygga upp och bygga nytt för nästa generation (COM(2020)0456),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén En SMF-strategi för ett hållbart och digitalt EU (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén En SMF-strategi för ett hållbart och digitalt EU (COM(2020)0103),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén En europeisk detaljhandelssektor som lämpar sig för 2000-talet (COM(2018)0219), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén En europeisk detaljhandelssektor som lämpar sig för 2000-talet (COM(2018)0219),

| — | med beaktande av studien från juli 2020 av Europeiska kommissionens generaldirektorat för inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medelstora företag Territorial supply constraints in the EU retail sector, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från juli 2020 av Europeiska kommissionens generaldirektorat för inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medelstora företag Territorial supply constraints in the EU retail sector,

| — | med beaktande av artikel 227.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 227.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Utskottet för framställningar har mottagit framställning nr 0699/2021 med förslag om att inrätta en europeisk huvudstad för lokal handel och detaljhandel. |
| --- | --- |

A.

Utskottet för framställningar har mottagit framställning nr 0699/2021 med förslag om att inrätta en europeisk huvudstad för lokal handel och detaljhandel.

| B. | Framställarens förslag skulle kunna fungera som inspiration för urvalsförfarandet för den europeiska huvudstaden för lokal handel och detaljhandel. |
| --- | --- |

B.

Framställarens förslag skulle kunna fungera som inspiration för urvalsförfarandet för den europeiska huvudstaden för lokal handel och detaljhandel.

| C. | Detaljhandeln är ett mycket viktigt ekosystem i EU:s ekonomi och står för 11,5 procent av EU:s mervärde och direkt sysselsätter över 29 miljoner människor. Dess resultat är avgörande för hushållens budgetar och leverantörer, eftersom konsumenterna i genomsnitt spenderade 30 procent av sin budget på att handla. |
| --- | --- |

C.

Detaljhandeln är ett mycket viktigt ekosystem i EU:s ekonomi och står för 11,5 procent av EU:s mervärde och direkt sysselsätter över 29 miljoner människor. Dess resultat är avgörande för hushållens budgetar och leverantörer, eftersom konsumenterna i genomsnitt spenderade 30 procent av sin budget på att handla.

| D. | Små och medelstora företag, inklusive familjeföretag, är ryggraden i Europas ekonomi. De utgör 99 procent av alla företag i EU och sysselsätter omkring 100 miljoner personer (7). |
| --- | --- |

D.

Små och medelstora företag, inklusive familjeföretag, är ryggraden i Europas ekonomi. De utgör 99 procent av alla företag i EU och sysselsätter omkring 100 miljoner personer (7).

| E. | Små och medelstora detaljhandelsföretag är avgörande för lokalsamhällen i städer och på landsbygden, utgör en del av den sociala strukturen och bidrar direkt till att upprätthålla stads- och stadscentrum som livskraftiga områden där tjänster för att täcka medborgarnas behov tillhandahålls på kort avstånd från deras hem. Små och medelstora detaljhandelsföretag bidrar också till att avhjälpa avfolkningen av landsbygden. Små och medelstora privatföretag bidrar direkt till medborgarnas välstånd, delaktighet och välbefinnande, till det lokala kulturlivet och kulturarvet i EU:s städer samt ger ett betydande antal sysselsättningsmöjligheter i dessa samhällen, vilket i sin tur leder till bättre erfarenheter för konsumenterna. |
| --- | --- |

E.

Små och medelstora detaljhandelsföretag är avgörande för lokalsamhällen i städer och på landsbygden, utgör en del av den sociala strukturen och bidrar direkt till att upprätthålla stads- och stadscentrum som livskraftiga områden där tjänster för att täcka medborgarnas behov tillhandahålls på kort avstånd från deras hem. Små och medelstora detaljhandelsföretag bidrar också till att avhjälpa avfolkningen av landsbygden. Små och medelstora privatföretag bidrar direkt till medborgarnas välstånd, delaktighet och välbefinnande, till det lokala kulturlivet och kulturarvet i EU:s städer samt ger ett betydande antal sysselsättningsmöjligheter i dessa samhällen, vilket i sin tur leder till bättre erfarenheter för konsumenterna.

| F. | Å andra sidan bidrar en brist på lokal handel till social, ekonomisk och fysisk försämring av stadskärnorna och stadsdistrikten och leder till och med till en ond cirkel av försämrad säkerhet. Bristen på detaljisttjänster erkänns som en av orsakerna till avfolkningen av landsbygdsområden. |
| --- | --- |

F.

Å andra sidan bidrar en brist på lokal handel till social, ekonomisk och fysisk försämring av stadskärnorna och stadsdistrikten och leder till och med till en ond cirkel av försämrad säkerhet. Bristen på detaljisttjänster erkänns som en av orsakerna till avfolkningen av landsbygdsområden.

| G. | Lokal handel gör det möjligt att erbjuda mer individanpassade och direkta tjänster till konsumenterna. |
| --- | --- |

G.

Lokal handel gör det möjligt att erbjuda mer individanpassade och direkta tjänster till konsumenterna.

| H. | Ekosystemet i detaljistledet har påverkats allvarligt av covid-19-krisen. Små och medelstora företag har drabbats av en aldrig tidigare skådad chock för världsekonomin, när butikerna antingen stängdes eller var bundna av stränga försiktighetsåtgärder. För det andra har sektorn drabbats av påtryckningar till följd av den nuvarande krisen, inklusive konflikten i Ukraina och stigande energikostnader. Livskraften för många små och medelstora företag, ofta familjeägda mikroföretag, hotas och arbetstillfällen är i riskzonen. |
| --- | --- |

H.

Ekosystemet i detaljistledet har påverkats allvarligt av covid-19-krisen. Små och medelstora företag har drabbats av en aldrig tidigare skådad chock för världsekonomin, när butikerna antingen stängdes eller var bundna av stränga försiktighetsåtgärder. För det andra har sektorn drabbats av påtryckningar till följd av den nuvarande krisen, inklusive konflikten i Ukraina och stigande energikostnader. Livskraften för många små och medelstora företag, ofta familjeägda mikroföretag, hotas och arbetstillfällen är i riskzonen.

| I. | Det är ofta mycket svårt för små och medelstora företag att behålla en konkurrensposition mot bakgrund av globaliseringen av hela värdekedjan för detaljhandeln som leds av stora företag. Sidoeffekterna omfattar standardisering av det kommersiella utbudet och av stadslandskapet, tömning av stadskärnorna, ökat ekologiskt fotavtryck och inverkan på arbetsvillkoren. Att stärka den lokala handeln skulle kunna bidra till att hantera dessa konsekvenser. |
| --- | --- |

I.

Det är ofta mycket svårt för små och medelstora företag att behålla en konkurrensposition mot bakgrund av globaliseringen av hela värdekedjan för detaljhandeln som leds av stora företag. Sidoeffekterna omfattar standardisering av det kommersiella utbudet och av stadslandskapet, tömning av stadskärnorna, ökat ekologiskt fotavtryck och inverkan på arbetsvillkoren. Att stärka den lokala handeln skulle kunna bidra till att hantera dessa konsekvenser.

| J. | I och med den snabba utvecklingen av e-handeln genomgår detaljhandelssektorn för närvarande en dramatisk omvandling, medan flerkanalsdetaljhandel, som kombinerar försäljning offline och online, medför både nya möjligheter och utmaningar för sektorn. |
| --- | --- |

J.

I och med den snabba utvecklingen av e-handeln genomgår detaljhandelssektorn för närvarande en dramatisk omvandling, medan flerkanalsdetaljhandel, som kombinerar försäljning offline och online, medför både nya möjligheter och utmaningar för sektorn.

| K. | Inflationen i euroområdet fortsätter att stiga. Energi- och bränslepriserna fortsätter att stiga betydligt mer än den genomsnittliga inflationen, förblir mycket instabila och är en av de främsta orsakerna till att små och medelstora företag lägger ner. Dessa faktorer gör små och medelstora företag och mikroföretag i detaljhandelssektorn särskilt sårbara. |
| --- | --- |

K.

Inflationen i euroområdet fortsätter att stiga. Energi- och bränslepriserna fortsätter att stiga betydligt mer än den genomsnittliga inflationen, förblir mycket instabila och är en av de främsta orsakerna till att små och medelstora företag lägger ner. Dessa faktorer gör små och medelstora företag och mikroföretag i detaljhandelssektorn särskilt sårbara.

| L. | Små handlare påverkas ofta av stora försäljningsplattformar som erbjuder lägre priser eftersom de har flyttat sina produktionskostnader till tredjeländer. |
| --- | --- |

L.

Små handlare påverkas ofta av stora försäljningsplattformar som erbjuder lägre priser eftersom de har flyttat sina produktionskostnader till tredjeländer.

| M. | För att säkerställa en jämlik och rättvis detaljhandel i hela EU är det av avgörande betydelse att installera digitala nät med hög kapacitet i alla regioner i EU. Enligt Europeiska revisionsrätten finns det fortfarande allvarliga brister i utbyggnaden av dessa nätverk i EU, vilket kan förvärra den digitala klyftan och äventyra hållbarheten för lokala butiker i glesbefolkade områden jämfört med dem som finns i stora städer. |
| --- | --- |

M.

För att säkerställa en jämlik och rättvis detaljhandel i hela EU är det av avgörande betydelse att installera digitala nät med hög kapacitet i alla regioner i EU. Enligt Europeiska revisionsrätten finns det fortfarande allvarliga brister i utbyggnaden av dessa nätverk i EU, vilket kan förvärra den digitala klyftan och äventyra hållbarheten för lokala butiker i glesbefolkade områden jämfört med dem som finns i stora städer.

| N. | Kommissionens meddelande En europeisk detaljhandelssektor som lämpar sig för 2000-talet syftar till att stärka detaljhandelssektorns konkurrenskraft. |
| --- | --- |

N.

Kommissionens meddelande En europeisk detaljhandelssektor som lämpar sig för 2000-talet syftar till att stärka detaljhandelssektorns konkurrenskraft.

| O. | Initiativet för att återuppliva detaljhandeln som lagts fram av kommissionen stöder digitalisering och modernisering av små och medelstora företag i detaljistledet. Att stödja små detaljhandlares förmåga att anpassa sig till dessa förändringar är ett av de viktigaste stegen för EU:s beslutsfattare. |
| --- | --- |

O.

Initiativet för att återuppliva detaljhandeln som lagts fram av kommissionen stöder digitalisering och modernisering av små och medelstora företag i detaljistledet. Att stödja små detaljhandlares förmåga att anpassa sig till dessa förändringar är ett av de viktigaste stegen för EU:s beslutsfattare.

| P. | Kommissionen har välkomnat framställarens förslag att skapa en europeisk huvudstad för lokal handel och detaljhandel och kommer att överväga alternativen för att ta itu med de specifika frågor som tas upp i detta: Med tanke på prioriteringen att se till att kommissionens stödprogram får effekt kommer kommissionen särskilt att överväga vikten av att gå längre än att öka medvetenheten och bidra direkt till att lösa de utmaningar som små och medelstora företag i detaljistledet möter och skapa positiva effekter för dem. |
| --- | --- |

P.

Kommissionen har välkomnat framställarens förslag att skapa en europeisk huvudstad för lokal handel och detaljhandel och kommer att överväga alternativen för att ta itu med de specifika frågor som tas upp i detta: Med tanke på prioriteringen att se till att kommissionens stödprogram får effekt kommer kommissionen särskilt att överväga vikten av att gå längre än att öka medvetenheten och bidra direkt till att lösa de utmaningar som små och medelstora företag i detaljistledet möter och skapa positiva effekter för dem.

| Q. | Förslaget skulle kunna stärka det pågående arbetet i städerna inom ramen för industripolitiken och politiken för små och medelstora företag, särskilt utmaningen med intelligenta städer, som sammanför aktiva samhällen i 136 städer i 21 länder för att utnyttja spjutspetsteknik och driva på en grön och digital omställning och social motståndskraft. |
| --- | --- |

Q.

Förslaget skulle kunna stärka det pågående arbetet i städerna inom ramen för industripolitiken och politiken för små och medelstora företag, särskilt utmaningen med intelligenta städer, som sammanför aktiva samhällen i 136 städer i 21 länder för att utnyttja spjutspetsteknik och driva på en grön och digital omställning och social motståndskraft.

| R. | Byggandet av ett robust detaljhandelssamhälle kan vara mycket användbart för dem som vill modernisera och förbättra sin konkurrensposition. |
| --- | --- |

R.

Byggandet av ett robust detaljhandelssamhälle kan vara mycket användbart för dem som vill modernisera och förbättra sin konkurrensposition.

| S. | Att följa administrativa formaliteter påverkar små och medelstora företag mer än större företag på grund av deras begränsade ekonomiska och mänskliga resurser. |
| --- | --- |

S.

Att följa administrativa formaliteter påverkar små och medelstora företag mer än större företag på grund av deras begränsade ekonomiska och mänskliga resurser.

| T. | Det är i första hand medlemsstaternas uppgift att reglera detaljhandelssektorn. Varje bedömning av de hinder som detaljhandelssektorn möter bör bland annat bygga på företagens, arbetstagarnas och konsumenternas erfarenheter och uppfattningar. Medlemsstaterna bör se till att befintliga förordningar inte påverkar små och medelstora företag och mikroföretag på ett oproportionerligt sätt och hindrar deras verksamhet. |
| --- | --- |

T.

Det är i första hand medlemsstaternas uppgift att reglera detaljhandelssektorn. Varje bedömning av de hinder som detaljhandelssektorn möter bör bland annat bygga på företagens, arbetstagarnas och konsumenternas erfarenheter och uppfattningar. Medlemsstaterna bör se till att befintliga förordningar inte påverkar små och medelstora företag och mikroföretag på ett oproportionerligt sätt och hindrar deras verksamhet.

| U. | Detaljhandeln är en sektor som ger ett betydande skattebidrag som bidrar till att betala för offentliga utgifter för offentliga tjänster för alla medborgare. |
| --- | --- |

U.

Detaljhandeln är en sektor som ger ett betydande skattebidrag som bidrar till att betala för offentliga utgifter för offentliga tjänster för alla medborgare.

| V. | Syftet med detta förslag är att främja lokal detaljhandel och bidra till kollektiv medvetenhet om dess ekonomiska och sociala betydelse. |
| --- | --- |

V.

Syftet med detta förslag är att främja lokal detaljhandel och bidra till kollektiv medvetenhet om dess ekonomiska och sociala betydelse.

| W. | Den lokala handeln kommer ofta från regionala eller nationella leverantörer, vilket bidrar till att minska deras produkters koldioxidavtryck. Produktion inom unionens gränser garanterar kvalitetsnormer och arbetsvillkor. |
| --- | --- |

W.

Den lokala handeln kommer ofta från regionala eller nationella leverantörer, vilket bidrar till att minska deras produkters koldioxidavtryck. Produktion inom unionens gränser garanterar kvalitetsnormer och arbetsvillkor.

| X. | Stöd till små och medelstora detaljistföretag och lokal handel i EU är avgörande för att stimulera EU:s ekonomi och göra leveranskedjorna kortare, mer flexibla och säkrare. |
| --- | --- |

X.

Stöd till små och medelstora detaljistföretag och lokal handel i EU är avgörande för att stimulera EU:s ekonomi och göra leveranskedjorna kortare, mer flexibla och säkrare.

| Y. | Främjandet av lokal handel bidrar till den gröna omställningen inom handelssektorn för produkter med kort omlopp. Det är nödvändigt att öka allmänhetens medvetenhet om vikten av lokal handel och närhandel för att bidra till kampen mot klimatförändringarna. |
| --- | --- |

Y.

Främjandet av lokal handel bidrar till den gröna omställningen inom handelssektorn för produkter med kort omlopp. Det är nödvändigt att öka allmänhetens medvetenhet om vikten av lokal handel och närhandel för att bidra till kampen mot klimatförändringarna.

| Z. | Det är nödvändigt att främja och bevara produkter och tjänster från EU:s städer och regioner för att stärka deras kulturarv och den europeiska inre marknaden. Om kommissionen följer upp förslaget i framställningen skulle den bättre kunna spåra och definiera skyddade geografiska beteckningar för att främja våra produkter på den inre marknaden och globalt och skydda dem från falsk konkurrens. |
| --- | --- |

Z.

Det är nödvändigt att främja och bevara produkter och tjänster från EU:s städer och regioner för att stärka deras kulturarv och den europeiska inre marknaden. Om kommissionen följer upp förslaget i framställningen skulle den bättre kunna spåra och definiera skyddade geografiska beteckningar för att främja våra produkter på den inre marknaden och globalt och skydda dem från falsk konkurrens.

| AA. | Merparten av EU:s politik och lagstiftning genomförs på lokal och regional nivå och omfattar i dag nästan alla politiska, ekonomiska och sociala områden. |
| --- | --- |

AA.

Merparten av EU:s politik och lagstiftning genomförs på lokal och regional nivå och omfattar i dag nästan alla politiska, ekonomiska och sociala områden.

| AB. | Enligt uppgifter från Eurostat minskade detaljhandeln i EU med 1,3 procent i augusti 2022 jämfört med samma period 2021 (8). |
| --- | --- |

AB.

Enligt uppgifter från Eurostat minskade detaljhandeln i EU med 1,3 procent i augusti 2022 jämfört med samma period 2021 (8).

| AC. | Kommissionen förvaltar redan program som stöder skapandet av och hållbarheten i arbetstillfällen och lokal ekonomisk verksamhet, vilket skulle kunna och bör stödja detta förslag, såsom Europeiska innovationsrådet, genomförandeorganet för små och medelstora företag (Easme) och Erasmus+-programmen. |
| --- | --- |

AC.

Kommissionen förvaltar redan program som stöder skapandet av och hållbarheten i arbetstillfällen och lokal ekonomisk verksamhet, vilket skulle kunna och bör stödja detta förslag, såsom Europeiska innovationsrådet, genomförandeorganet för små och medelstora företag (Easme) och Erasmus+-programmen.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att arbeta med och utveckla förslaget om att skapa en europeisk huvudstad för lokal handel och detaljhandel och att lägga fram ett särskilt program i denna fråga och se till att stödprogrammen lägger fram konkreta förslag om resurser och budgetkonsekvenser som direkt kommer att bidra till de utmaningar som den lokala detaljhandelssektorn står inför. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en unionsåtgärd med titeln ”en europeisk huvudstad för lokal handel och detaljhandel”, vars mål bör vara att belysa den viktiga roll som den lokala detaljhandeln spelar för att avsevärt stödja den sociala sammanhållningen, för att främja och skydda de europeiska städernas och regionernas unika karaktär och mångfald och för att hjälpa lokala företag att möta de utmaningar som illojal konkurrens medför. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att varje år bilda en urvalsjury som ska bestå av olika intressenter, såsom företrädare för små och medelstora företag, lokala branschorganisationer, medborgarorganisationer, unga entreprenörer, lokala företrädare, parlamentsledamöter och ledamöter av Europeiska regionkommittén. Parlamentet efterlyser att urvalskommittén fastställer kriterier för valbarhet och urval som kan ta hänsyn till faktorer såsom goda arbetsvillkor, miljöskydd eller främjande av lokala produkter. Parlamentet anser att urvalsprocessen bör vara öppen för städer oavsett antalet invånare. Parlamentet framhåller att urvalskommittén måste lämna in en rapport till kommissionen, parlamentet och rådet om nomineringar, som bedöms utifrån åtgärdens mål och egenskaper. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att varje år främja en europeisk stads värdskap för ett år av konferenser, workshoppar och initiativ om exempelvis hur man digitaliserar handel, hur man kan främja teknisk innovation i den lokala detaljhandeln, hur man kan bidra till att skydda miljön, hur man kan öka dess kulturella trender eller hur man optimerar kommunikationen och engagemanget med konsumenterna. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar vikten av kommissionens roll när det gäller att ge stöd och råd till medlemsstaterna i deras insatser för att skapa en rättvisare, öppnare och mer integrerad detaljhandelsmarknad, med beaktande av bästa praxis och riktlinjer som skulle hjälpa medlemsstaterna att identifiera mindre restriktiva åtgärder för att säkerställa en balans mellan uppnåendet av målen för den offentliga politiken och att säkerställa detaljisternas utveckling och tillväxt. Parlamentet uppmanar särskilt kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att underlätta skapandet och/eller konsolideringen av leveranskedjor. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att blåsa nytt liv i, modernisera och anpassa affärsmodeller inom sektorn för små detaljhandlare, inbegripet familjeföretag, så att offentliga myndigheter kan hjälpa små detaljhandlare att anamma tekniska och digitala förändringar och modernisera för att möta framtidens utmaningar, såsom miljö- och energiförsörjning, särskilt till följd av covid-19-pandemin och betydande förändringar i köpvanorna. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tillhandahålla incitament för att utveckla fungerande lokala strategier som skulle kunna styra den lokala politiken för att verkligen göra en skillnad för små detaljhandlares liv och arbete, inbegripet främjande av utbildning i ny teknik inom detaljhandelssektorn, för att säkerställa att alla handlare kan anpassa sig till nya former av försäljning på nätet. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar att den lokala handeln har stor inverkan på landsbygdsområden och att den i medelstora städer är en viktig ekonomisk drivkraft för hela området. Parlamentet betonar att denna typ av handel främjar ekonomin och sysselsättningen i dessa områden och är mycket nära kopplad till andra sektorer såsom turism eller kultur, där synergier och partnerskap ofta främjar den ekonomiska utvecklingen i städerna i området. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att aktivt stödja och hjälpa små detaljhandlare i alla skeden från deras inrättande till deras dagliga verksamhet, samtidigt som subsidiaritetsprincipen och behovet av att lätta på de administrativa bördorna för små företag och detaljhandlare beaktas. Parlamentet begär att små detaljhandlare ska få stöd för att övervinna hinder och svårigheter i sin digitala omvandling. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inleda en särskild EU-kommunikationskampanj om detaljhandeln genom ett EU-varumärke för lokal handel som syftar till att främja lokal handel i EU och uppmuntra medborgarna att delta i detaljhandelssektorn, både som konsumenter och leverantörer. Parlamentet uppmanar kommissionen att inleda informationskampanjer om vikten av och fördelarna med lokal handel. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fullt ut använda programmet för den inre marknaden för att ge stöd till lokala företag, särskilt små och medelstora företag, i syfte att öka deras konkurrenskraft och hållbarhet, även inom detaljhandelssektorn, och därigenom underlätta marknadstillträde, stärka distributionsnäten, främja entreprenörskap och förvärvandet av entreprenörskompetens, främja moderniseringen av industrin och minska dess miljö- och energiavtryck. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa sektorns livskraft vid en särskilt komplicerad tidpunkt och att inrätta de ytterligare medel och stöd som behövs för att detaljhandeln i EU ska kunna överleva. Parlamentet betonar att den nuvarande försörjningskrisen, liksom prisökningarna, i högre grad påverkar små och medelstora företag. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och regionala och lokala myndigheter att inkludera detaljhandelssektorn som en övergripande prioritering i sina operativa program, stads- och landsbygdsutvecklingspolitik, strategier för smart specialisering och partnerskapsavtal för 2021–2027 för att finansiera projekt för att stödja detaljhandeln. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare införliva främjandet av lokal handel i målet att stärka sammanhållningspolitikens urbana dimension, eftersom den är en nyckelsektor för lokala och regionala ekonomier. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att främja skatteincitament för små handlare som väljer att etablera sig i glesbefolkade områden i syfte att använda detta verktyg för att bekämpa den demografiska utmaningen i EU. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar även kommissionen att beakta möjliga synergier mellan sina olika generaldirektorat med tanke på turismens sektorsövergripande natur, inom sådana områden som turism, transporter, kultur, regional utveckling, stadspolitik, sysselsättning och klimat. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med Europeiska innovationsrådet och Easme för att utveckla inrättandet av en europeisk huvudstad för lokal handel och detaljhandel. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en årsrapport med en utvärdering av resultaten av föregående års evenemang, inklusive en analys av evenemanget med vittnesmål och en sammanställning av god praxis och know-how som ska överföras från stad till stad. Parlamentet efterlyser att denna rapport läggs fram för parlamentet, rådet och Europeiska regionkommittén. Parlamentet uppmanar kommissionen att kunna se över detta initiativ genom att lägga fram förslag som den bedömer som nödvändiga för att denna åtgärd ska fungera smidigt, särskilt med tanke på den framtida utvidgningen av unionen. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska regionkommittén och Europeiska investeringsbanken och till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  EUT L 376, 27.12.2006, s. 36.

(2)  EUT L 153, 3.5.2021, s. 1.

(3)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 33.

(4)  EUT L 124, 20.5.2003, s. 36.

(5)  EUT C 316, 6.8.2021, s. 2.

(6)  EUT C 342, 6.9.2022, s. 212.

(7)  https://single-market-economy.ec.europa.eu/smes_en

(8)  Eurostat, Euroindicators, 5 september 2022: https://ec.europa.eu/eurostat/docu ments/2995521/14698165/4-05092022-AP-EN.pdf/e19fec60-f51a-dde7-51cb-0b8d0bd7f6fc.

---

Onsdagen, 18 januari 2023

| 16.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 214/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 214/8

---

P9_TA(2023)0007

Den inre marknadens 30-årsjubileum

Europaparlamentets resolution av den 18 januari 2023 om den inre marknadens 30-årsjubileum: att fira framgångar och blicka framåt mot den framtida utvecklingen (2022/3015(RSP))

(2023/C 214/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen och artiklarna 9 och 26 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen och artiklarna 9 och 26 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av den offentliga utfrågning av den 27 oktober 2022 som anordnades av utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd på 30-årsdagen av den inre marknaden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den offentliga utfrågning av den 27 oktober 2022 som anordnades av utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd på 30-årsdagen av den inre marknaden,

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 januari 2021 om förstärkning av den inre marknaden: framtiden för den fria rörligheten för tjänster (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 januari 2021 om förstärkning av den inre marknaden: framtiden för den fria rörligheten för tjänster (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2020 om en mer hållbar inre marknad för företag och konsumenter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2020 om en mer hållbar inre marknad för företag och konsumenter (2),

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 13 Fri rörlighet i EU under covid-19-pandemin: granskningen av de inre gränskontrollerna var begränsad och medlemsstaternas åtgärder okoordinerade, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 13 Fri rörlighet i EU under covid-19-pandemin: granskningen av de inre gränskontrollerna var begränsad och medlemsstaternas åtgärder okoordinerade,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 mars 2020 Långsiktig handlingsplan för bättre genomförande och efterlevnad av inremarknadsreglerna (COM(2020)0094), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 mars 2020 Långsiktig handlingsplan för bättre genomförande och efterlevnad av inremarknadsreglerna (COM(2020)0094),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 februari 2022En EU-strategi för standardisering: globala standarder för en resilient, grön och digital inre marknad i EU (COM(2022)0031), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 februari 2022En EU-strategi för standardisering: globala standarder för en resilient, grön och digital inre marknad i EU (COM(2022)0031),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 26 september 2022SOLVIT’s Helping Hand in the Single Market: celebrating 20 years (SWD(2022)0325), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 26 september 2022SOLVIT’s Helping Hand in the Single Market: celebrating 20 years (SWD(2022)0325),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 oktober 2022Verkställande av EU-rätten för ett EU som levererar (COM(2022)0518), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 oktober 2022Verkställande av EU-rätten för ett EU som levererar (COM(2022)0518),

| — | med beaktande av rådets och kommissionens uttalanden av den 16 januari 2023 på 30 årsdagen av den inre marknaden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets och kommissionens uttalanden av den 16 januari 2023 på 30 årsdagen av den inre marknaden,

| — | med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, och av följande skäl:

| A. | För 30 år sedan ledde en gemensam vision, gemensamma ansträngningar och beslutsamhet från EU-institutionernas och medlemsstaternas sida i nära samarbete med europeiska konsumenter, företag, arbetstagare och det civila samhället till skapandet av EU:s inre marknad, som skyddar sociala standarder, vilket markerar ett stort steg i den europeiska integrationens historia och dess allt närmare gränsöverskridande samarbete. |
| --- | --- |

A.

För 30 år sedan ledde en gemensam vision, gemensamma ansträngningar och beslutsamhet från EU-institutionernas och medlemsstaternas sida i nära samarbete med europeiska konsumenter, företag, arbetstagare och det civila samhället till skapandet av EU:s inre marknad, som skyddar sociala standarder, vilket markerar ett stort steg i den europeiska integrationens historia och dess allt närmare gränsöverskridande samarbete.

| B. | Den inre marknaden är i dag världens största inre marknad och står för 56 miljoner arbetstillfällen i EU och genererar 25 procent av EU:s bruttonationalprodukt (BNP), och har utvecklat höga standarder för konsumentskydd. |
| --- | --- |

B.

Den inre marknaden är i dag världens största inre marknad och står för 56 miljoner arbetstillfällen i EU och genererar 25 procent av EU:s bruttonationalprodukt (BNP), och har utvecklat höga standarder för konsumentskydd.

| C. | Efter tre decennier fortsätter den inre marknaden att förändras. Den senaste tidens försörjningsbrist till följd av flera kriser understryker behovet att göra den inre marknaden till ett instrument som stärker EU:s motståndskraft och påskynda övergången till en helt cirkulär ekonomi senast 2050. |
| --- | --- |

C.

Efter tre decennier fortsätter den inre marknaden att förändras. Den senaste tidens försörjningsbrist till följd av flera kriser understryker behovet att göra den inre marknaden till ett instrument som stärker EU:s motståndskraft och påskynda övergången till en helt cirkulär ekonomi senast 2050.

| D. | Det är fortfarande nödvändigt att fortsätta att ta itu med fragmenteringen, främst genom att införa en gemensam EU-politik för att främja Europas globala och inre konkurrenskraft och rättvisa konkurrens för att öka dess geopolitiska inverkan, samtidigt som man erkänner den särskilda roll som tjänster av allmänt intresse spelar. |
| --- | --- |

D.

Det är fortfarande nödvändigt att fortsätta att ta itu med fragmenteringen, främst genom att införa en gemensam EU-politik för att främja Europas globala och inre konkurrenskraft och rättvisa konkurrens för att öka dess geopolitiska inverkan, samtidigt som man erkänner den särskilda roll som tjänster av allmänt intresse spelar.

| E. | Endast ett socialt och konkurrenskraftigt Europa kommer att kunna driva på den ekonomiska återhämtningen och hållbar tillväxt, arbetstillfällen och innovation, bidra till den gröna och digitala omställningen och möjliggöra ”öppet strategiskt oberoende”. |
| --- | --- |

E.

Endast ett socialt och konkurrenskraftigt Europa kommer att kunna driva på den ekonomiska återhämtningen och hållbar tillväxt, arbetstillfällen och innovation, bidra till den gröna och digitala omställningen och möjliggöra ”öppet strategiskt oberoende”.

| F. | Covid-19-pandemin och brexit har utgjort allvarliga utmaningar för den inre marknadens integritet, särskilt när det gäller den fria rörligheten för varor och personer och smidigt fungerande leveranskedjor. |
| --- | --- |

F.

Covid-19-pandemin och brexit har utgjort allvarliga utmaningar för den inre marknadens integritet, särskilt när det gäller den fria rörligheten för varor och personer och smidigt fungerande leveranskedjor.

| G. | Rysslands aggressionskrig mot Ukraina belyser nu ytterligare vikten av enighet och samarbete mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

G.

Rysslands aggressionskrig mot Ukraina belyser nu ytterligare vikten av enighet och samarbete mellan medlemsstaterna.

| H. | Forskning visar att ytterligare åtgärder för att underlätta den fria rörligheten för varor avsevärt skulle kunna främja handeln inom EU, med potentiella ekonomiska fördelar på mellan 228 miljarder euro och 372 miljarder euro per år. |
| --- | --- |

H.

Forskning visar att ytterligare åtgärder för att underlätta den fria rörligheten för varor avsevärt skulle kunna främja handeln inom EU, med potentiella ekonomiska fördelar på mellan 228 miljarder euro och 372 miljarder euro per år.

| I. | Forskning visar också att ytterligare åtgärder inom tjänstesektorerna skulle kunna vara gynnsamma, med mellan 279 miljarder euro och 457 miljarder euro i extra BNP per år på lång sikt. EU:s resultat på den digitala inre marknaden beräknas ha bidragit med 177 miljarder euro till den ekonomiska tillväxten i EU varje år. |
| --- | --- |

I.

Forskning visar också att ytterligare åtgärder inom tjänstesektorerna skulle kunna vara gynnsamma, med mellan 279 miljarder euro och 457 miljarder euro i extra BNP per år på lång sikt. EU:s resultat på den digitala inre marknaden beräknas ha bidragit med 177 miljarder euro till den ekonomiska tillväxten i EU varje år.

| J. | Att utveckla en välfungerande inre marknad för varor och tjänster är en integrerad del av vägen mot ett öppnare strategiskt oberoende och större resiliens genom hållbar utveckling. Den digitala inre marknaden är ryggraden i ett europeiskt tekniskt ekosystem som både kan främja tillväxt och bidra till att upprätthålla demokratiska principer, medborgerliga friheter och ett öppet internet. |
| --- | --- |

J.

Att utveckla en välfungerande inre marknad för varor och tjänster är en integrerad del av vägen mot ett öppnare strategiskt oberoende och större resiliens genom hållbar utveckling. Den digitala inre marknaden är ryggraden i ett europeiskt tekniskt ekosystem som både kan främja tillväxt och bidra till att upprätthålla demokratiska principer, medborgerliga friheter och ett öppet internet.

| K. | Konferensen om Europas framtid lade fram förslag för att stärka konkurrenskraften och resiliensen i EU:s ekonomi och stärka den inre marknaden, inbegripet digitaliseringsåtgärder för att konsolidera ekonomin och den inre marknaden på ett rättvist och hållbart sätt, förbättra den digitala inre marknaden för företag av alla storlekar och göra Europa världsledande i en digital omvandling med människan i centrum. |
| --- | --- |

K.

Konferensen om Europas framtid lade fram förslag för att stärka konkurrenskraften och resiliensen i EU:s ekonomi och stärka den inre marknaden, inbegripet digitaliseringsåtgärder för att konsolidera ekonomin och den inre marknaden på ett rättvist och hållbart sätt, förbättra den digitala inre marknaden för företag av alla storlekar och göra Europa världsledande i en digital omvandling med människan i centrum.

| L. | Den inre marknaden har alltid utvecklats och vuxit som svar på de utmaningar som den står inför. Den behöver återigen omvandlas och uppdateras för att ta itu med nya utmaningar och förbli en drivkraft för den europeiska integrationen. |
| --- | --- |

L.

Den inre marknaden har alltid utvecklats och vuxit som svar på de utmaningar som den står inför. Den behöver återigen omvandlas och uppdateras för att ta itu med nya utmaningar och förbli en drivkraft för den europeiska integrationen.

Den inre marknaden är viktig: oförminskad betydelse och rådande utmaningar

| 1. | Europaparlamentet påminner om att den inre marknaden, genom att främja företag, skydda konsumenterna och stödja medborgarna på både kort och lång sikt och främja konkurrenskraft och hållbar tillväxt i hela EU, är motorn i den europeiska integrationen och ryggraden i dess ekonomi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att den inre marknaden har varit och fortsätter att vara den centrala vägen mot fred, stabilitet och välstånd på den europeiska kontinenten och att den har bidragit på ett avgörande sätt till EU:s roll på den globala arenan. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet understryker att alla fyra friheterna på den inre marknaden, i enlighet med fördragen, är väsentliga för dessa mål och måste genomföras för att fördjupa den inre marknaden. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar att den inre marknaden inte får tas för given. Parlamentet understryker att de motvindar som den står inför är kraftfulla, från långsiktiga geopolitiska utmaningar och deras effekter på den globala ekonomin och handeln, till klimatförändringarna och utmaningarna inom EU och i dess grannskap. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar att den kraftfulla inverkan av brexit på företag i både Storbritannien och EU, särskilt små och medelstora företag, och på många medborgare, stärker den inre marknadens centrala roll inte bara för att främja ekonomisk integration utan även för att föra samman Europas folk, och understryker vikten av den inre marknaden och tullunionen och värdet av EU-medlemskap. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att covid-19-krisen och de många olika ensidiga nationella restriktioner som infördes hade en allvarlig och störande inverkan på den fria rörligheten för varor och medborgare, särskilt gränsarbetare, vilket påverkade företagen i EU negativt. Parlamentet påpekar dock att den inre marknaden visade sig vara ett av EU:s viktigaste verktyg för att hantera krisen genom samarbete. Parlamentet erkänner den inre marknadens roll för att upphäva nationella exportförbud under covid-19-krisen, tillhandahålla nödvändiga varor och tjänster till medborgarna och öka tillverkningen av medicinsk utrustning. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet understryker att Rysslands aggressionskrig mot Ukraina än en gång har satt den inre marknadens motståndskraft på prov, eftersom den har stört leveranskedjorna och handelsflödena, vilket har lett till brist på bland annat vissa kritiska råvaror. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet anser att den inre marknaden är ett viktigt verktyg i kristider om medlemsstaterna kan agera på ett samordnat sätt. Parlamentet anser att krisinstrumentet för den inre marknaden bör vara centralt för att säkerställa en sådan samordning för att förhindra brister och säkerställa en välfungerande inre marknad, inbegripet fri rörlighet för viktiga varor och tjänster i hela EU. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar att insatser för att säkerställa en väl fungerande inre marknad måste gå hand i hand med insatser för att uppnå EU:s grundläggande mål när det gäller hållbar utveckling och en social marknadsekonomi. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att rikta resurserna mot sådant som påverkar den inre marknaden, särskilt omotiverade hinder som förhindrar att den inre marknadens fulla potential förverkligas för konsumenter, arbetstagare och företag, särskilt små och medelstora företag. Parlamentet anser i detta avseende att insatserna bör intensifieras, särskilt genom arbetsgruppen för upprätthållande av den inre marknaden. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att lägga fram konkreta resultat av arbetet i arbetsgruppen för upprätthållande av den inre marknaden senast i slutet av 2023. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet vidhåller att för att ytterligare stärka den inre marknaden och uppnå vinster för konsumenter och företag i EU krävs ytterligare insatser, däribland lämpliga politiska åtgärder i rätt tid. Parlamentet betonar de bidrag till politiken för den inre marknaden och den rättsliga ram som gjorts under ledning av parlamentets utskott för den inre marknaden och konsumentskydd. Parlamentet understryker att en uppdatering av den inre marknaden innebär att gemensamma fördragsenliga mål införlivas i politiken för den inre marknaden. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet betonar att ikraftträdandet nyligen av rättsakten om digitala marknader och rättsakten om digitala tjänster utgör ett viktigt bidrag till skapandet av en harmoniserad, rättvis, konkurrenskraftig och tillförlitlig digital inre marknad. Parlamentet anser att det är viktigt att säkerställa ett effektivt genomförande och verkställighet av dessa två lagstiftningsakter, bland annat genom att tillhandahålla tillräckliga ekonomiska och mänskliga resurser. Parlamentet uppmanar kommissionen att kontinuerligt och noggrant övervaka genomförandet av dessa akter och att rapportera i enlighet därmed till det relevanta parlamentsutskottet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet är fast beslutet att uppnå goda resultat i den framtida akten om artificiell intelligens, dataakten och lagen om cyberresiliens, som kommer att vara viktiga instrument för att främja en inremarknadsstrategi för artificiell intelligens och för att skapa en inre marknad för data samt ett robust skydd för såväl konsumenter som användare. Parlamentet betonar att dessa förslag är av avgörande betydelse för att utforma de regler som ligger till grund för den digitala omställningen på den inre marknaden och för att stärka Europas ledande roll inom banbrytande teknik. Parlamentet tillägger att lagen om artificiell intelligens måste bygga på en strategi som sätter människan i centrum. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet understryker att nyligen överenskomna regler om en gemensam laddare för mobiltelefoner och annan elektronisk utrustning är bevis på den positiva roll som den inre marknaden kan spela för medborgare, företag och miljön. Parlamentet betonar i detta avseende den roll som Europaparlamentet, och i synnerhet utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, har spelat när det gäller att utforma sådana regler under de senaste tolv åren. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet erkänner den nya lagstiftningsramens positiva bidrag till integreringen av den inre marknaden. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet erkänner behovet av ett effektivt europeiskt standardiseringssystem som möjliggör ett snabbt offentliggörande av harmoniserade standarder, som ger presumtion om överensstämmelse och som är anpassade till internationella standarder för att stödja den globala handeln. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet betonar vikten av effektivt erkännande av yrkeskvalifikationer och undanröjandet av omotiverade hinder för den fria rörligheten för yrkesutövare för att göra professionella tjänster i EU globalt konkurrenskraftiga under kommande årtionden. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att vara vaksam i arbetet för att verkställa principer vid överträdelser när medlemsstater inte uppfyller EU-lagstiftningen om erkännande av kvalifikationer. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet påminner om att kommissionen bör lägga fram en rapport om genomförandet av direktivet om otillbörliga affärsmetoder (3) senast i maj 2024. Parlamentet anser att ändringen av direktivet syftar till att uppdatera och förbättra tillämpningen av konsumentskyddsreglerna för att ta itu med den senaste utvecklingen på den inre marknaden. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet understryker dessutom behovet att bedöma och hantera EU:s strategiska beroende av länder utanför EU på ett antal kritiska områden, bland annat genom att öka återanvändningen eller återvinningen av produkter, och är fast beslutet att tillhandahålla en ambitiös rättslig ram för batterier och halvledare samt att främja europeisk standardisering och små och medelstora företag som viktiga faktorer för att säkerställa EU:s försörjningstrygghet, krishantering och resiliens. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet betonar att konsumenterna står i centrum för den inre marknaden. Parlamentet understryker konsumentskyddets viktiga roll för att säkerställa att den inre marknaden kan fungera korrekt och effektivt. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet är fast beslutet att upprätthålla en hög konsumentskyddsnivå, även under den digitala och gröna omställningen, och att fortsätta arbetet med den allmänna produktsäkerhetsförordningen, direktivet om konsumentkrediter och direktivet om distansförsäljning av finansiella tjänster till konsumenter. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet anser att den cirkulära ekonomin är ett viktigt mål, att det är viktigt att produkter utformas för att hålla längre och lätt och säkert kunna repareras, och att konsumenterna får tillförlitlig och tydlig information om hållbarhet och reparerbarhet, samtidigt som oproportionella bördor för näringsidkare, särskilt små och medelstora företag, undviks. Parlamentet planerar att på ett konstruktivt sätt bidra till detta genom sitt arbete med initiativen om att öka konsumenternas makt över den gröna omställningen och om ekodesign för hållbara produkter. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att snabbt lägga fram sitt tillkännagivna lagstiftningsförslag om rätten till reparation. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet anser att produkter som släpps ut på den inre marknaden inte bara bör uppfylla de högsta produkt- och säkerhetsstandarderna utan också uppfylla de högsta produktionsstandarderna. Parlamentet understryker därför att produkter som tillverkas med hjälp av tvångsarbete bör förbjudas på den inre marknaden. Parlamentet understryker den viktiga roll som både marknadskontrollmyndigheter och företag spelar för att alla varor som förs in på den inre marknaden från länder utanför EU ska följa EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet erkänner den roll som EU:s regler för offentlig upphandling kan spela i en övergång till en hållbar och cirkulär ekonomi. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet är starkt övertygat om vikten av en effektiv rättslig ram för tullen och framhåller vikten av digitalisering och sammankoppling av tullsystem och andra system senast 2025 som ett strategiskt mål för EU. Parlamentet anser att elektroniska tullförfaranden kan bidra till en välfungerande digital inre marknad. Parlamentet välkomnar i detta avseende kommissionens interimsrapport om genomförandet av unionens tullkodex och dess avsikt att reformera tullunionen genom ett lagstiftningspaket för att förbättra unionens tullkodex och anpassa den för att möta särskilt de utmaningar och risker som följer av e-handeln. Parlamentet uppmanar kommissionen att beakta slutsatserna och rekommendationerna från expertgruppen för utmaningar i tullunionen. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna har huvudansvaret för att effektivt och enhetligt genomföra och verkställa befintlig lagstiftning om den inre marknaden. |
| --- | --- |

25.

Uppdatering den inre marknaden för att förnya dess löfte

| 26. | Europaparlamentet anser att det bästa sättet att fira den inre marknadens 30-årsjubileum är att uppdatera den för att förnya dess löfte att ge fördelar för konsumenter och företag. Parlamentet anser att en inre marknad med en hög konsumentskyddsnivå, som tar miljömässiga och sociala hänsyn, och en friktionsfri ram för företag är det som gör den attraktiv på global nivå och som ytterligare driver på den europeiska integrationen. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet anser att ytterligare utveckling av den inre marknaden är en process som måste omfatta förnyat engagemang med alla medborgare samt utbildningsincitament för att se till att det finns möjligheter att förvärva de nya färdigheter som krävs i våra ekonomiers gröna och digitala omställningar. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet är övertygat om att partnerskap och samarbete på den inre marknaden är en drivkraft för europeisk integration, och understryker samtidigt behovet av konkurrens på den inre marknaden. Parlamentet anser att samarbetet och partnerskapet behöver utvecklas ytterligare eftersom de kan öka styrkorna och kompensera för svagheterna på den inre marknaden, särskilt i kristider. Parlamentet anser att den inre marknaden bör förbli ett viktigt verktyg för människor och företag i sådana situationer. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet vidhåller att politiken för den inre marknaden inte bara bör handla om att minska hinder utan snarare bör vägleda EU mot ytterligare utveckling grundad på gemensamma värderingar, särskilt när det gäller att tydligt definiera vad som behöver göras för att underlätta för företag och arbetstagare under omställningen och för att skydda konsumenter och miljön. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att undersöka nya digitala möjligheter och trender, även virtuella världar, för att se till att den inre marknaden fortsätter att fungera korrekt och att konsumenterna är väl skyddade. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka miljöåtgärdernas inverkan på tjänstesektorer, inbegripet digitala tjänster, och huruvida det finns ett behov att uppdatera dessa åtgärder. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet upprepar behovet att underlätta det fria flödet av andra data än personuppgifter för att möjliggöra europeisk innovation och stödja företagens tillväxt och den digitala inre marknaden. Parlamentet uttrycker sitt stöd för att gå i riktning mot ett fullt fungerande system för e-upphandling och e-fakturering. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet anser att EU bör utvärdera regelverket för produkter och tjänster, och huruvida regler måste införas om avhjälpande åtgärder och garanterade rättigheter för att ge incitament till hållbar konsumtion. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet anser också att EU behöver vidareutveckla andrahandsmarknaden. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet förespråkar att den inre marknadens yttre dimension stärks ytterligare och att EU:s intressen och strategiska oberoende bevaras. Parlamentet anser att den inre marknadens höga standarder kan sprida sig och expandera över hela världen och att de bör genomföras korrekt för att skapa lika villkor för europeiska företag. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet understryker vikten av europeiska standarder och europeiska standardiseringsprodukter för den inre marknaden, den europeiska industrins konkurrenskraft och för medborgarnas säkerhet och trygghet. Parlamentet välkomnar kommissionens nya EU-strategi. Parlamentet understryker vikten av att samråda med alla berörda parter, inbegripet små och medelstora företag, konsumentorganisationer och miljöintressenter och sociala intressenter, och att ta hänsyn till allmänintresset generellt. Parlamentet anser att EU måste utveckla ett mer strategiskt tillvägagångssätt för standarder, bland annat för internationell standardiseringsverksamhet i relevanta globala format, särskilt på det digitala området. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet betonar behovet att tillhandahålla en ram för reglering av korttidsuthyrning av bostäder, bland annat genom att förbättra insynen och rättssäkerheten, särskilt när det gäller datagenerering och datadelning. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet anser att konsumentskyddet måste uppdateras på ett sätt som också tar hänsyn till digitala asymmetrier för att omfatta sektorn för digitala tjänster, såsom spel, virtuell verklighet, förstärkt verklighet och virtuella världar. Parlamentet betonar vikten av att främja innovation och nya företag. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet anser att den europeiska tillgänglighetsakten och direktivet om webbtillgänglighet har varit anmärkningsvärda framsteg när det gäller att undanröja hinder för personer med funktionsnedsättning och därmed göra det möjligt för alla EU-medborgare att delta i den inre marknaden för produkter och tjänster samt den bredare digitala inre marknaden. Parlamentet anser dock att genomförandet av sådan avgörande lagstiftning varierar stort mellan medlemsstaterna och att det i allmänhet ännu inte har varit tillfredsställande. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta vederbörlig hänsyn till tillgänglighetsregler i upphandlingsförfaranden. Parlamentet betonar i detta sammanhang att centrumet AccessibleEU bör ges en central roll för att stödja medlemsstaterna i genomförandefasen. Parlamentet anser vidare att företagen har dragit nytta av gemensamma, harmoniserade regler om tillgänglighet. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga hur man ska ta itu med återstående hinder och förbättra tillgängligheten för att fortsätta att gynna medborgare och företag. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet betonar att e-handelsåtgärder som är inriktade på omotiverad geoblockering, särskilt förordning (EU) 2018/302 (4), har bidragit till att skapa en ram för en mindre fragmenterad inre marknad och öka konsumenternas valmöjligheter att handla på nätet. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet understryker den viktiga roll som Solvitnätverket spelar för att bidra till att förbättra den inre marknadens funktion genom att stödja företag, medborgare och offentliga myndigheter med en korrekt tillämpning av reglerna för den inre marknaden. Parlamentet betonar att Solvit utmärker sig som en föregångare i det digitala tillhandahållandet av EU-tjänster och som en främjare av en alternativ strategi för att säkerställa efterlevnad av EU:s regler. Parlamentet bekräftar på nytt att Solvitsystemet inte ersätter kommissionens efterlevnadskontroller när medlemsstaterna inte genomför reglerna. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet efterlyser en uppdatering av resultattavlan för den inre marknaden. Parlamentet anser att resultattavlan kräver kontinuerlig uppdatering eftersom den inte mäter alla aspekter av den inre marknaden, särskilt när det gäller tjänster. Parlamentet föreslår att nya indikatorer utforskas för att mäta den inre marknadens framgångar på ett kvalitativt sätt för att undersöka hur den ger fördelar för företag och konsumenter. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet understryker vikten av effektiv, punktlig och korrekt tillämpning och verkställighet av regelverket för den inre marknaden. Parlamentet betonar att detta kräver ett nära samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna, ett fullständigt engagemang från de nationella myndigheter som ansvarar för en korrekt tillämpning och verkställighet av lagen, ett bättre samarbete mellan tull- och marknadskontrollmyndigheter och ett större deltagande av intressenter såsom konsumentorganisationer och andra offentliga organisationer samt företag. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet understryker att ett korrekt genomförande och efterlevnad av reglerna för den inre marknaden är avgörande för att öka konsumenternas tillit och förtroende, liksom för att skapa lika villkor för alla företag, även de från länder utanför EU som säljer produkter och tjänster på den inre marknaden, med särskild inriktning på ramen för marknadskontroll, produktsäkerhet och ömsesidigt erkännande. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet betonar behovet att säkerställa ett stabilt genomförande, som i vissa fall kan sträcka sig längre än de traditionella korrigerande åtgärderna, såsom överträdelseförfaranden, för att lägga mycket större vikt vid förebyggande åtgärder, och i synnerhet för att ytterligare fördjupa samarbetet mellan nationella behöriga myndigheter när EU-regler verkställs. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet betonar att för att få till stånd en fungerande tullunion måste nationella hinder undanröjas för att förhindra skadlig varuhandel och skydda EU:s inre marknad från olagliga produkter. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheterna att inrätta ett EU-tullkontor |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet förespråkar att finansieringen av politiken för den inre marknaden stärks genom en uppdatering av den nuvarande fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

46.

Slutsatser: Ett avgörande ögonblick för att stärka och utveckla den inre marknaden

| 47. | Europaparlamentet anser att EU endast kommer att kunna utnyttja sin ekonomiska makt på bästa sätt om den inre marknaden får förnyat engagemang från medlemsstaterna och EU-institutionerna. Parlamentet anser att det för att lyckas behövs en stark politisk vilja och ett nytt övergripande program med en agenda för åtgärder för 2030 och därefter. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet anser att förstärkning och utveckling av den inre marknaden kräver en bredare strategi för att stärka den inre marknaden för tjänster samt en verklig digital inre marknad där data kan flöda fritt inom EU och mellan sektorer till fördel för företag, forskare och offentliga förvaltningar, i enlighet med reglerna om integritet och dataskydd. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet erkänner den särskilda statusen för tjänster av allmänt intresse och behovet att garantera dem på grund av allmänintresset, i överensstämmelse med Europeiska unionens domstols rättspraxis och med beaktande av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna i enlighet med protokoll nr 26 till EUF-fördraget om tjänster av allmänt intresse. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet anser att för att främja resiliens, säkerställa försörjningstrygghet, uppnå unionens konnektivitetsmål och främja ett öppet strategiskt oberoende i viktiga sektorer bör kommissionen och medlemsstaterna så snart som möjligt arbeta för att skapa en verklig inre marknad för energi och telekommunikationstjänster, med starkt engagemang och skydd för konsumenterna. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet erkänner att den nya rättsliga ramen för produkter har varit framgångsrik för produktreglering i Europa i årtionden. Parlamentet betonar att den behöver uppdateras mot bakgrund av den tekniska utvecklingen och den digitala och cirkulära ekonomin. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet anser att EU:s institutioner, medlemsstater och alla berörda parter å sin sida verkligen bör åta sig att utveckla den inre marknaden i det kollektiva intresset och stärka EU:s plats i världen. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla en vision och vägledning för det nya programmet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att engagera sig i partnerskap och samarbete. Parlamentet bekräftar på nytt sin beredvillighet att fortsätta att spela en konstruktiv roll i denna process. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet gratulerar den inre marknaden på 30-årsdagen. |
| --- | --- |

54.

o

o o

| 55. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

55.

---

(1)  EUT C 456, 10.11.2021, s. 14.

(2)  EUT C 425, 20.10.2021, s. 10.

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/29/EG av den 11 maj 2005 om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden (EUT L 149, 11.6.2005, s. 22).

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/302 av den 28 februari 2018 om åtgärder mot omotiverad geoblockering och andra former av diskriminering på grund av kundernas nationalitet, bosättningsort eller etableringsort på den inre marknaden (EUT L 60 I, 2.3.2018, s. 1).

---

| 16.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 214/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 214/15

---

P9_TA(2023)0008

Konsumentskydd i samband med onlinedatorspel: en strategi för EU:s inre marknad

Europaparlamentets resolution av den 18 januari 2023 om konsumentskydd i samband med onlinedatorspel: en strategi för EU:s inre marknad (2022/2014(INI))

(2023/C 214/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter av den 20 november 1989 och den allmänna kommentaren nr 25 (2021) från FN:s kommitté för barnets rättigheter om barns rättigheter i den digitala miljön, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter av den 20 november 1989 och den allmänna kommentaren nr 25 (2021) från FN:s kommitté för barnets rättigheter om barns rättigheter i den digitala miljön,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 april 2008 om skydd av konsumenter, särskilt minderåriga, i samband med användning av videospel (COM(2008)0207), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 april 2008 om skydd av konsumenter, särskilt minderåriga, i samband med användning av videospel (COM(2008)0207),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 februari 2020Att forma EU:s digitala framtid (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 februari 2020Att forma EU:s digitala framtid (COM(2020)0067),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 mars 2021 om EU:s strategi för barnets rättigheter (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 mars 2021 om EU:s strategi för barnets rättigheter (COM(2021)0142),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 maj 2022Ett digitalt decennium för barn och ungdomar: den nya europeiska strategin för ett bättre internet för barn (BIK+), COM(2022)0212, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 maj 2022Ett digitalt decennium för barn och ungdomar: den nya europeiska strategin för ett bättre internet för barn (BIK+), COM(2022)0212,

| — | med beaktande av rådets resolution av den 1 mars 2002 om skydd av konsumenter, i synnerhet ungdomar, genom åldersbaserad märkning av vissa video- och datorspel (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets resolution av den 1 mars 2002 om skydd av konsumenter, i synnerhet ungdomar, genom åldersbaserad märkning av vissa video- och datorspel (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/1808 av den 14 november 2018 om ändring av direktiv 2010/13/EU om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktivet om audiovisuella medietjänster) mot bakgrund av ändrade marknadsförhållanden (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/1808 av den 14 november 2018 om ändring av direktiv 2010/13/EU om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktivet om audiovisuella medietjänster) mot bakgrund av ändrade marknadsförhållanden (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/770 av den 20 maj 2019 om vissa aspekter på avtal om tillhandahållande av digitalt innehåll och digitala tjänster (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/770 av den 20 maj 2019 om vissa aspekter på avtal om tillhandahållande av digitalt innehåll och digitala tjänster (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/2161 av den 27 november 2019 om ändring av rådets direktiv 93/13/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 98/6/EG, 2005/29/EG och 2011/83/EU vad gäller bättre upprätthållande och modernisering av unionens konsumentskyddsregler (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/2161 av den 27 november 2019 om ändring av rådets direktiv 93/13/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 98/6/EG, 2005/29/EG och 2011/83/EU vad gäller bättre upprätthållande och modernisering av unionens konsumentskyddsregler (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/83/EU av den 25 oktober 2011 om konsumenträttigheter och om ändring av rådets direktiv 93/13/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/44/EG och om upphävande av rådets direktiv 85/577/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 97/7/EG (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/83/EU av den 25 oktober 2011 om konsumenträttigheter och om ändring av rådets direktiv 93/13/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/44/EG och om upphävande av rådets direktiv 85/577/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 97/7/EG (5),

| — | med beaktande av kommissionens tillkännagivande av den 29 december 2021Vägledning om tolkningen och tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/29/EG om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens tillkännagivande av den 29 december 2021Vägledning om tolkningen och tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/29/EG om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden (6),

| — | med beaktande av kommissionens tillkännagivande av den 29 december 2021Vägledning om tolkningen och tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/83/EU om konsumenträttigheter (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens tillkännagivande av den 29 december 2021Vägledning om tolkningen och tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/83/EU om konsumenträttigheter (7),

| — | med beaktande av kommissionens kontroll av ändamålsenligheten hos EU:s konsumentlagstiftning om digital rättvisa, som startade den 17 maj 2022 med en uppmaning att inkomma med synpunkter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens kontroll av ändamålsenligheten hos EU:s konsumentlagstiftning om digital rättvisa, som startade den 17 maj 2022 med en uppmaning att inkomma med synpunkter,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (8),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2065 av den 19 oktober 2022 om en inre marknad för digitala tjänster och om ändring av direktiv 2000/31/EG (förordningen om digitala tjänster) (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2065 av den 19 oktober 2022 om en inre marknad för digitala tjänster och om ändring av direktiv 2000/31/EG (förordningen om digitala tjänster) (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2009 om skydd av konsumenter, särskilt minderåriga, i samband med användning av videospel (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2009 om skydd av konsumenter, särskilt minderåriga, i samband med användning av videospel (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 november 2012 om skyddet av barn i den digitala världen (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 november 2012 om skyddet av barn i den digitala världen (11),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 28 mars 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av programmet Kreativa Europa (2021–2027) och om upphävande av förordning (EU) nr 1295/2013 (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 28 mars 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av programmet Kreativa Europa (2021–2027) och om upphävande av förordning (EU) nr 1295/2013 (12),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 13 april 2022 om att bygga upp en europeisk strategi för de kulturella och kreativa näringarnas ekosystem (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 13 april 2022 om att bygga upp en europeisk strategi för de kulturella och kreativa näringarnas ekosystem (13),

| — | med beaktande av studien Loot boxes in online games and their effect on consumers, in particular young consumers från juli 2020 från utredningsavdelningen för ekonomisk politik, vetenskapspolitik och frågor om livskvalitet vid Europaparlamentets generaldirektorat för EU-intern politik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien Loot boxes in online games and their effect on consumers, in particular young consumers från juli 2020 från utredningsavdelningen för ekonomisk politik, vetenskapspolitik och frågor om livskvalitet vid Europaparlamentets generaldirektorat för EU-intern politik,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A9-0300/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A9-0300/2022), och av följande skäl:

| A. | Datorspel spelas i alla åldersgrupper i Europa, hälften av alla européer mellan 6 och 64 år spelar datorspel och den största åldersgruppen är 45–64 år. 73 % av alla barn i åldrarna 6–10 år, 84 % av 11–14-åringarna och 74 % av ungdomar mellan 15 och 24 år spelar datorspel (14). |
| --- | --- |

A.

Datorspel spelas i alla åldersgrupper i Europa, hälften av alla européer mellan 6 och 64 år spelar datorspel och den största åldersgruppen är 45–64 år. 73 % av alla barn i åldrarna 6–10 år, 84 % av 11–14-åringarna och 74 % av ungdomar mellan 15 och 24 år spelar datorspel (14).

| B. | Den europeiska datorspelssektorn är den snabbast växande kulturella och kreativa sektorn i Europa, med en uppskattad omsättning 2020 på 23,3 miljarder euro och en större global omsättning jämfört med musik- och filmbolag (15). Sektorn har en stor potential för tillväxt och skapande av arbetstillfällen och bidrar till Europas digitala inre marknad. Datorspelsektorn är den enda kulturella och kreativa näring som har sett en ökad omsättning under covid-19-krisen (16). |
| --- | --- |

B.

Den europeiska datorspelssektorn är den snabbast växande kulturella och kreativa sektorn i Europa, med en uppskattad omsättning 2020 på 23,3 miljarder euro och en större global omsättning jämfört med musik- och filmbolag (15). Sektorn har en stor potential för tillväxt och skapande av arbetstillfällen och bidrar till Europas digitala inre marknad. Datorspelsektorn är den enda kulturella och kreativa näring som har sett en ökad omsättning under covid-19-krisen (16).

| C. | Datorspel har ett unikt kreativt värde jämfört med datorprogram, vilket erkänns av EU-domstolen (17), och skyddas under direktiv 2009/24/EG (18) om rättsligt skydd för datorprogram och direktiv 2001/29/EG (19) om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället, och som värdekedjan bygger på: |
| --- | --- |

C.

Datorspel har ett unikt kreativt värde jämfört med datorprogram, vilket erkänns av EU-domstolen (17), och skyddas under direktiv 2009/24/EG (18) om rättsligt skydd för datorprogram och direktiv 2001/29/EG (19) om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället, och som värdekedjan bygger på:

| D. | Trots datorspelssektorns centrala roll i det europeiska kulturella och kreativa ekosystemet försummas denna sektor fortfarande av politiskt ansvariga jämfört med andra mediebranscher, särskilt film och andra audiovisuella produkter, som i allmänhet erhåller mer finansiering och används som modell vid utformning av regelverk och politik kring datorspel, på ett sätt som inte tar hänsyn till skillnaderna mellan dem. |
| --- | --- |

D.

Trots datorspelssektorns centrala roll i det europeiska kulturella och kreativa ekosystemet försummas denna sektor fortfarande av politiskt ansvariga jämfört med andra mediebranscher, särskilt film och andra audiovisuella produkter, som i allmänhet erhåller mer finansiering och används som modell vid utformning av regelverk och politik kring datorspel, på ett sätt som inte tar hänsyn till skillnaderna mellan dem.

| E. | Den europeiska datorspelsindustrin består huvudsakligen av små och medelstora företag och uppstartsföretag, som spelar en viktig roll för innovation och tillväxt inom denna sektor (20): |
| --- | --- |

E.

Den europeiska datorspelsindustrin består huvudsakligen av små och medelstora företag och uppstartsföretag, som spelar en viktig roll för innovation och tillväxt inom denna sektor (20):

| F. | Datorspelssektorn har en komplett värdekedja baserad på innovation och kreativitet, där en rad olika färdigheter och många olika former av kunnande sammanförs. Den tekniska utvecklingen inom onlinedatorspelsektorn blir allt viktigare och sprider sig till andra sektorer och industrier som bygg, design, detaljhandel, utbildning, marknadsföring, virtuell/förstärkt verklighet och näthandel. |
| --- | --- |

F.

Datorspelssektorn har en komplett värdekedja baserad på innovation och kreativitet, där en rad olika färdigheter och många olika former av kunnande sammanförs. Den tekniska utvecklingen inom onlinedatorspelsektorn blir allt viktigare och sprider sig till andra sektorer och industrier som bygg, design, detaljhandel, utbildning, marknadsföring, virtuell/förstärkt verklighet och näthandel.

| G. | Några av företagen inom sektorn använder innehåll som har skapats av minderåriga och små barn. Åtgärder bör vidtas för att skydda minderåriga och små barn från att utnyttjas kommersiellt som skapare av innehåll i onlinespel (21). |
| --- | --- |

G.

Några av företagen inom sektorn använder innehåll som har skapats av minderåriga och små barn. Åtgärder bör vidtas för att skydda minderåriga och små barn från att utnyttjas kommersiellt som skapare av innehåll i onlinespel (21).

| H. | Parallellt med andra underhållningsaktiviteter är datorspel en av de mest populära underhållningsformerna i Europa och en Eurobarometer-undersökning från 2019 fann att 27 % av européerna spelar onlinespel minst en gång i månaden jämfört med 48 % som strömmar musik och 47 % som tittar på film eller tv-program på onlineplattformar. |
| --- | --- |

H.

Parallellt med andra underhållningsaktiviteter är datorspel en av de mest populära underhållningsformerna i Europa och en Eurobarometer-undersökning från 2019 fann att 27 % av européerna spelar onlinespel minst en gång i månaden jämfört med 48 % som strömmar musik och 47 % som tittar på film eller tv-program på onlineplattformar.

| I. | Onlinespelfunktioner är beroende av konnektivitet för att ge en stabil och högkvalitativ upplevelse. Européernas nöjdhetsgrad vad gäller deras internetuppkopplingars uppladdnings- och nedladdningshastigheter varierar över Europa och överstiger 90 % i vissa medlemsstater, medan motsvarande siffra är så låg som 65 % i andra medlemsstater (22). I landsbygdsområden är missnöjet med internetkonnektiviteten 30 % högre än i stadsområden. |
| --- | --- |

I.

Onlinespelfunktioner är beroende av konnektivitet för att ge en stabil och högkvalitativ upplevelse. Européernas nöjdhetsgrad vad gäller deras internetuppkopplingars uppladdnings- och nedladdningshastigheter varierar över Europa och överstiger 90 % i vissa medlemsstater, medan motsvarande siffra är så låg som 65 % i andra medlemsstater (22). I landsbygdsområden är missnöjet med internetkonnektiviteten 30 % högre än i stadsområden.

| J. | Onlinedatorspel kan spelas på många olika enheter och med hjälp av många olika funktioner, designval och verktyg såsom multiplayerläge, röstchattsystem i realtid, näthandel, förstärkt verklighet, virtuell verklighet, gratis eller betalt nedladdningsbart innehåll, prenumerationer och lootlådor som kan forma spelarnas spelupplevelse. Alla datorspel ger dock inte möjlighet att interagera online med andra spelare. Det finns också verktyg för föräldrakontroll för att inaktivera all interaktion med andra spelare. |
| --- | --- |

J.

Onlinedatorspel kan spelas på många olika enheter och med hjälp av många olika funktioner, designval och verktyg såsom multiplayerläge, röstchattsystem i realtid, näthandel, förstärkt verklighet, virtuell verklighet, gratis eller betalt nedladdningsbart innehåll, prenumerationer och lootlådor som kan forma spelarnas spelupplevelse. Alla datorspel ger dock inte möjlighet att interagera online med andra spelare. Det finns också verktyg för föräldrakontroll för att inaktivera all interaktion med andra spelare.

| K. | Så kallade lootlådor, som innehåller skenbart slumpmässiga föremål, förekommer allt oftare i datorspel och blir vanligen tillgängliga genom spelet eller mot betalning med riktiga pengar . De kan säljas med hjälp av spelutformningar, vanligen kallade mörka mönster, som genom oavsiktliga eller okontrollerade köp kan få negativa psykologiska och ekonomiska konsekvenser, särskilt för minderåriga och små barn. I Nederländerna pågår ett domstolsmål om de åtgärder som ska tillämpas när det gäller lootlådor. Även i Slovakien undersöks vilka åtgärder som är lämpliga att vidta. Denna avsaknad av en enhetlig strategi leder till en fragmentering av marknaden för datorspel inom EU. Det finns inga särskilda konsumentskyddsmekanismer på europeisk nivå för att säkerställa skyddet av alla spelare, särskilt minderåriga och små barn, när det gäller avgiftsbelagda lootlådor. |
| --- | --- |

K.

Så kallade lootlådor, som innehåller skenbart slumpmässiga föremål, förekommer allt oftare i datorspel och blir vanligen tillgängliga genom spelet eller mot betalning med riktiga pengar . De kan säljas med hjälp av spelutformningar, vanligen kallade mörka mönster, som genom oavsiktliga eller okontrollerade köp kan få negativa psykologiska och ekonomiska konsekvenser, särskilt för minderåriga och små barn. I Nederländerna pågår ett domstolsmål om de åtgärder som ska tillämpas när det gäller lootlådor. Även i Slovakien undersöks vilka åtgärder som är lämpliga att vidta. Denna avsaknad av en enhetlig strategi leder till en fragmentering av marknaden för datorspel inom EU. Det finns inga särskilda konsumentskyddsmekanismer på europeisk nivå för att säkerställa skyddet av alla spelare, särskilt minderåriga och små barn, när det gäller avgiftsbelagda lootlådor.

| L. | Spelindustrin har utvecklats under de senaste årtiondena från en arkad- och boxbaserad intäktsmodell till en nu allmänt använd games-as-a-service-, pay-to-win- eller freemiumbaserad affärsmodell. Trots de ökande utvecklingskostnaderna har spelpriserna stabiliserats i och med möjligheten att sprida dessa kostnader genom speltillägg. Parlamentet noterar dock att slutkostnaden för den utvidgade spelupplevelsen kan öka avsevärt över tid. |
| --- | --- |

L.

Spelindustrin har utvecklats under de senaste årtiondena från en arkad- och boxbaserad intäktsmodell till en nu allmänt använd games-as-a-service-, pay-to-win- eller freemiumbaserad affärsmodell. Trots de ökande utvecklingskostnaderna har spelpriserna stabiliserats i och med möjligheten att sprida dessa kostnader genom speltillägg. Parlamentet noterar dock att slutkostnaden för den utvidgade spelupplevelsen kan öka avsevärt över tid.

| M. | Vissa onlinedatorspel syftar till monetarisering av användare genom datainsamling och reklam, vilket skapar ett incitament för att få användare, inklusive barn, att ägna så mycket tid som möjligt åt spel. |
| --- | --- |

M.

Vissa onlinedatorspel syftar till monetarisering av användare genom datainsamling och reklam, vilket skapar ett incitament för att få användare, inklusive barn, att ägna så mycket tid som möjligt åt spel.

| N. | Att ägna alltför mycket tid åt att spela onlinedatorspel, vilket förvärras av manipulativ design, kan leda till datorspelsberoende (gaming disorder) enligt definitionen i Världshälsoorganisationens (WHO) internationella sjukdomsklassifikation (23). |
| --- | --- |

N.

Att ägna alltför mycket tid åt att spela onlinedatorspel, vilket förvärras av manipulativ design, kan leda till datorspelsberoende (gaming disorder) enligt definitionen i Världshälsoorganisationens (WHO) internationella sjukdomsklassifikation (23).

| O. | Konsumentskyddsrelaterade problem kan uppstå vid datorspelande, i synnerhet när det gäller minderåriga och små barn, oavsett hur mycket tid de lägger på spelandet. |
| --- | --- |

O.

Konsumentskyddsrelaterade problem kan uppstå vid datorspelande, i synnerhet när det gäller minderåriga och små barn, oavsett hur mycket tid de lägger på spelandet.

| P. | Minderåriga och små barn under uppsyn av sina föräldrar och vårdnadshavare har rätt att delta i den digitala världen på ett sätt som står i överensstämmelse med den fortlöpande utvecklingen av barnets förmåga. |
| --- | --- |

P.

Minderåriga och små barn under uppsyn av sina föräldrar och vårdnadshavare har rätt att delta i den digitala världen på ett sätt som står i överensstämmelse med den fortlöpande utvecklingen av barnets förmåga.

| Q. | I artikel 31 i FN:s konvention om barnets rättigheter anges att alla barn har rätt till lek och att fritt och till fullo delta i det kulturella livet och i åldersanpassade aktiviteter. |
| --- | --- |

Q.

I artikel 31 i FN:s konvention om barnets rättigheter anges att alla barn har rätt till lek och att fritt och till fullo delta i det kulturella livet och i åldersanpassade aktiviteter.

| R. | Köp inuti spel kan till exempel göra det möjligt för spelare att erhålla kosmetiska tillägg såsom ”skins” eller innehåll för att ge dem spelmässiga fördelar, undvika reklam, ta bort nedkylningstiden eller undvika alltför långa väntetider och repetitiva spelmoment (”grinding”). |
| --- | --- |

R.

Köp inuti spel kan till exempel göra det möjligt för spelare att erhålla kosmetiska tillägg såsom ”skins” eller innehåll för att ge dem spelmässiga fördelar, undvika reklam, ta bort nedkylningstiden eller undvika alltför långa väntetider och repetitiva spelmoment (”grinding”).

| S. | En majoritet bland föräldrarna använder någon form av föräldrakontrollverktyg. De flesta föräldrar är bekymrade över den tid som deras barn ägnar åt att spela datorspel och över riskerna för exponering för skadligt innehåll, hot, kontakter med främmande vuxna och köp inuti spelen. |
| --- | --- |

S.

En majoritet bland föräldrarna använder någon form av föräldrakontrollverktyg. De flesta föräldrar är bekymrade över den tid som deras barn ägnar åt att spela datorspel och över riskerna för exponering för skadligt innehåll, hot, kontakter med främmande vuxna och köp inuti spelen.

| T. | Många föräldrar i Europa känner till Pan-European Game Information (PEGI) och tycker att PEGI-märkningen är till hjälp när de ska besluta om att köpa ett spel till sina barn eller inte (24). |
| --- | --- |

T.

Många föräldrar i Europa känner till Pan-European Game Information (PEGI) och tycker att PEGI-märkningen är till hjälp när de ska besluta om att köpa ett spel till sina barn eller inte (24).

| U. | Branschsiffror visar att den tid som ägnas åt att spela datorspel generellt sett är oförändrad och att européerna i genomsnitt ägnade 9,5 timmar i veckan åt att spela datorspel 2020, 8,6 timmar 2019, 8,8 timmar 2018 och 9,2 timmar 2017 (25). Mindre tid ägnas dock åt datorspel än åt andra skärmaktiviteter som tv-tittande, som i genomsnitt upptog 25 timmar i veckan 2020. |
| --- | --- |

U.

Branschsiffror visar att den tid som ägnas åt att spela datorspel generellt sett är oförändrad och att européerna i genomsnitt ägnade 9,5 timmar i veckan åt att spela datorspel 2020, 8,6 timmar 2019, 8,8 timmar 2018 och 9,2 timmar 2017 (25). Mindre tid ägnas dock åt datorspel än åt andra skärmaktiviteter som tv-tittande, som i genomsnitt upptog 25 timmar i veckan 2020.

| V. | Hälsa är ett tillstånd av fullständigt fysiskt, mentalt och socialt välbefinnande och inte endast avsaknad av sjukdomar eller funktionshinder. Psykisk hälsa och välbefinnande går hand i hand och bör beaktas inom alla områden såsom utbildning, hälsa, sysselsättning och social inkludering. Datorspel kan vara viktiga verktyg för att stödja psykisk hälsa och välbefinnande och kan användas för att göra framsteg på dessa områden, liksom för att stödja utvecklingen av färdigheter som är nödvändiga i ett digitalt samhälle och för uppbyggnaden av den digitala inre marknaden. |
| --- | --- |

V.

Hälsa är ett tillstånd av fullständigt fysiskt, mentalt och socialt välbefinnande och inte endast avsaknad av sjukdomar eller funktionshinder. Psykisk hälsa och välbefinnande går hand i hand och bör beaktas inom alla områden såsom utbildning, hälsa, sysselsättning och social inkludering. Datorspel kan vara viktiga verktyg för att stödja psykisk hälsa och välbefinnande och kan användas för att göra framsteg på dessa områden, liksom för att stödja utvecklingen av färdigheter som är nödvändiga i ett digitalt samhälle och för uppbyggnaden av den digitala inre marknaden.

| W. | År 2019 var 20 % av de anställda inom datorspelsindustrin kvinnor. Den låga andelen kvinnor är ett välkänt och systematiskt problem inom områdena naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, däribland datorspelssektorn, både inom själva branschen och i spelutformningens hypersexualiserade framställning av många kvinnliga karaktärer. 37 % av de flickor som spelar upplever trakasserier på grund av sitt kön i onlinespel med flera spelare (26). Trots de ansträngningar som gjorts när det gäller korrekt, jämlik och icke-stereotypisk framställning av kvinnor i datorspel krävs fortsätta framsteg som går hand i hand med en jämn könsfördelning i alla befattningar i värdekedjan och kampen mot sexuella övergrepp och diskriminering. |
| --- | --- |

W.

År 2019 var 20 % av de anställda inom datorspelsindustrin kvinnor. Den låga andelen kvinnor är ett välkänt och systematiskt problem inom områdena naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, däribland datorspelssektorn, både inom själva branschen och i spelutformningens hypersexualiserade framställning av många kvinnliga karaktärer. 37 % av de flickor som spelar upplever trakasserier på grund av sitt kön i onlinespel med flera spelare (26). Trots de ansträngningar som gjorts när det gäller korrekt, jämlik och icke-stereotypisk framställning av kvinnor i datorspel krävs fortsätta framsteg som går hand i hand med en jämn könsfördelning i alla befattningar i värdekedjan och kampen mot sexuella övergrepp och diskriminering.

| X. | År 2020 levde en femtedel av EU:s befolkning med funktionsnedsättningar. Unionen har åtagit sig att förbättra deras sociala och ekonomiska situation, även online. Vissa funktionsnedsättningar kan vara särskilt prövande vid onlinedatorspel, såsom färgblindhet, visuella utmaningar eller nedsatt handrörlighet. 10 % av den manliga befolkningen lider av färgblindhet. |
| --- | --- |

X.

År 2020 levde en femtedel av EU:s befolkning med funktionsnedsättningar. Unionen har åtagit sig att förbättra deras sociala och ekonomiska situation, även online. Vissa funktionsnedsättningar kan vara särskilt prövande vid onlinedatorspel, såsom färgblindhet, visuella utmaningar eller nedsatt handrörlighet. 10 % av den manliga befolkningen lider av färgblindhet.

Onlinedatorspel i EU

| 1. | Europaparlamentet understryker värdet av datorspel för både online- och offlinespel som populär underhållning för ett stort antal européer i alla åldrar och medlemsstater, och som kulturyttringar för dess skapare, enskilda spelare och spelsamhället överlag. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att datorspel är en mycket innovativ digital sektor i EU som står för mer än 90 000 direkta arbetstillfällen i Europa. Parlamentet understryker att datorspelssektorn erbjuder ett allt större antal nya arbetstillfällen för många kulturskapare, såsom spelutvecklare, designers, manusförfattare, musikproducenter och andra konstnärer, vilket alla unionsåtgärder på detta område, särskilt finansieringsverksamheter, bör ta hänsyn till. Parlamentet betonar att datorspel spänner över både den digitala sektorn och kultursektorn, eftersom de även utgör en viktig del av det kulturella och kreativa ekosystemet och står för 50 % av mervärdet på EU:s samlade marknad för audiovisuellt innehåll. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar datorspelsindustrins betydelse för att stärka innovationen i EU. Parlamentet framhåller att datorspelssektorn har bidragit till utvecklingen av ny teknik såsom artificiell intelligens, teknik för virtuell och förstärkt verklighet m.m. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påminner om de små och medelstora företagens betydelse i den europeiska värdekedjan för datorspel, och om att många europeiska företag som utvecklar produkter till spelkonsols-, video- och mobilspelmarknaderna är framträdande globalt. Parlamentet uttrycker sin besvikelse över att denna internationella framgång och kulturella dragningskraft ofta förbises när europeiskt ledarskap inom digital teknik och digitala tjänster uppmärksammas. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar lanseringen parlamentets föreslagna pilotprojekt Att förstå värdet av ett europeiskt videospelssamhälle, som syftar till att samla in omfattande uppgifter till stöd för beslutsfattande som påverkar sektorn. Parlamentet noterar att några av de utmaningar som sektorn står inför är att utveckla och behålla talanger, ett komplicerat och fragmenterat regelverk på den globala marknaden, tillgång till finansiering samt datorspelens sociala och kulturella effekter. |
| --- | --- |

5.

Stärka konsumentskyddet i onlinedatorspel

| 6. | Europaparlamentet betonar att konsumentskydd är avgörande för en säker och tillförlitlig onlinemiljö för datorspel och spelare och att skapa förtroende bland konsumenter kan gynna den ekonomiska tillväxten inom datorspelsindustrin. Parlamentet anser dock att konsumentskyddet kan förbättras ytterligare. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta hänsyn till konsumentskyddsfrågor i onlinedatorspel som ett led i den pågående kontrollen av ändamålsenligheten i EU:s konsumentlagstiftning, för att säkerställa lika villkor online och offline. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att ett starkt konsumentskydd, som är fullt tillämpligt på datorspel, föreskrivs i EU:s konsumentlagstiftning. Parlamentet noterar kommissionens tillkännagivande av den 29 december 2021 om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden och som tillhandahåller riktlinjer om tillämpningen av EU:s konsumentlagstiftning om marknadsföring och reklam inuti spel, även för barn, köp inuti spel och förekomsten av betalt slumpmässigt innehåll. Parlamentet noterar emellertid att medlemsstaterna och konsumentskyddsmyndigheterna behöver en konsekvent och samordnad strategi för att undvika fragmentering av den inre marknaden och skydda konsumenter i EU. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och nationella konsumentskyddsmyndigheter inom nätverket för konsumentskyddssamarbete att säkerställa att europeisk konsumentlagstiftning respekteras och efterlevs till fullo inom datorspelssektorn. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar att det finns datorspelsplattformar online som ger spelarna, däribland minderåriga och små barn, möjlighet att skapa egna spel med hjälp av de verktyg som tillhandahålls och ägs av utvecklaren. Parlamentet uppmanar kommissionen att vid behov anta regleringsåtgärder för att skydda användare, särskilt minderåriga och små barn, mot olagliga metoder som dessa plattformar kan använda sig av. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar att direktiv (EU) 2019/770 blir tillämpligt på datorspel, inbegripet gratisspel, från januari 2022 och därmed stärker konsumentskyddet ytterligare. Parlamentet beklagar emellertid att vissa medlemsstater ännu inte har införlivat direktivet och uppmanar dessa medlemsstater att utan dröjsmål genomföra det för att säkerställa ett bättre konsumentskydd i hela EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att noga övervaka införlivandet av direktivet, att upprätthålla en nära dialog med de medlemsstater som ligger efter med dess genomförande och att överväga att inleda överträdelseförfaranden när så krävs. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar utvecklingen och införandet av verktyg för föräldrakontroll som hjälper till att filtrera innehåll och datorspel utifrån ålder, hålla koll på den tid som ägnas åt spelande, avaktivera eller begränsa möjligheten att göra onlinebetalningar och begränsa kontakterna med andra personer eller visning av innehåll som skapats av andra spelare. Parlamentet påminner om att föräldrakontroller på plattformsnivå inte är den enda metod som föräldrar använder för att övervaka och styra barnens tillgång till innehåll. Parlamentet noterar dock att föräldrar kanske inte känner till eller vet hur man använder denna typ av verktyg, vilket minskar verktygens effektivitet. Parlamentet anser att det är industrin som ansvarar för att utveckla denna typ av mekanismer. Parlamentet menar att sådana mekanismer måste vara lätta att använda, förstå och ställa in, samt ha ett inbyggt konsumentskydd och konsumentskydd som standard. Parlamentet anser att både föräldrar och industrin ansvarar för tillämpningen av föräldrakontroller. Parlamentet begär att det ska inrättas mekanismer för att föräldrar bättre ska kunna kontrollera hur mycket tid och pengar minderåriga och små barn lägger på bland annat spel, samtidigt som minderårigas rättigheter och utveckling respekteras. Parlamentet uppmuntrar plattformarna att öka medvetenheten och informationen om hur sådana verktyg ska användas. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja offentliga och privata utbildnings- och informationskampanjer som riktar sig till föräldrar och vårdnadshavare och att upplysa dem om tillgängliga verktyg, t.ex. PEGI-telefonappen, samt uppmuntra dem att använda dessa. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet framhäver att en rad olika affärsmodeller används i datorspelssektorn. Parlamentet noterar att de flesta onlinedatorspel erbjuder användarna köp inuti spelen med spelvalutor som antingen kan köpas med riktiga pengar eller intjänas i spelet, för att skaffa föremål via lootlådor eller andra skenbart slumpmässiga köp inuti spel, vars innehåll spelaren inte kan känna till före betalningen. Parlamentet påpekar att det finns olika typer av lootlådor (27) och konstaterar att sådana system medför konsekvenser för konsumenterna och att spel av pay-to-win-modell, särskilt aggressiva sådana, eller modeller som låser populärt innehåll bakom betalmurar, har orsakat negativa reaktioner från spelcommunities som lett till negativa recensioner och till och med att spelen har ändrats före eller strax efter lansering. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet betonar att köp inuti spel har förekommit i datorspel i många år. Parlamentet stödjer kommissionens nyligen antagna vägledning om direktivet om otillbörliga affärsmetoder (28), som tydliggör regelverket när det gäller betalda och skenbart slumpmässiga föremål som förekommer i datorspel. Parlamentet understryker att även system för köp inuti spel måste följa direktivet om otillbörliga affärsmetoder och den nyligen antagna vägledningen, för att säkerställa att de inte leder till skadlig praxis som drabbar konsumenter, särskilt minderåriga och små barn. Parlamentet begär att direktivet om otillbörliga affärsmetoder följs och genomförs utan dröjsmål för att säkerställa konsumentskyddet på den inre marknaden, särskilt för minderåriga och små barn. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet vill uppmärksamma sin beställda studie om lootlådor och deras påverkan på konsumenter, särskilt minderåriga och små barn. Studien rekommenderade granskning av lootlådor utifrån konsumentskyddslagstiftningen för att undvika skadliga effekter och exploaterande metoder inom ramen för dessa, särskilt när det gäller minderåriga och små barn (29). Parlamentet uppmanar kommissionen att analysera hur försäljningen av lootlådor går till och att vidta nödvändiga åtgärder för att få till stånd en gemensam europeisk strategi gällande lootlådor så att ett tillräckligt konsumentskydd kan säkerställas, särskilt när det kommer till minderåriga och små barn. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet påpekar att vissa spelutformningar som används för köp inuti spel är manipulativa och utnyttjande till sin utformning eftersom de använder aggressiva affärsmetoder som betydligt minskar konsumenternas valfrihet och får dem att fatta ekonomiska beslut som de inte annars skulle ha fattat. Parlamentet noterar att sådana metoder uttryckligen är förbjudna enligt direktiv (EU) 2019/2161. Parlamentet uppmanar utvecklarna och försäljarna av datorspel att säkerställa att spel som riktar sig till minderåriga respekterar minderårigas och små barns rättigheter, även när det gäller integritet, riktad reklam och manipulativa metoder. Parlamentet anser att minderåriga och små barn bör åtnjuta ett skydd när de spelar onlinedatorspel som är likvärdigt med det som föreskrivs i rättsakten om digitala tjänster. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet noterar att det, utöver system för köp inuti spel och betalda slumpmässiga föremål, även förekommer andra vilseledande utformningar i datorspel som kan snedvrida konsumenternas beteende. Parlamentet uppmanar de nationella myndigheterna att effektivt verkställa europeisk och nationell konsumentskyddslagstiftning, särskilt direktivet om otillbörliga affärsmetoder och tillhörande vägledning som förbjuder vissa mörka mönster, aggressiva marknadsföringsmetoder och vilseledande transparens när det gäller den information som ska tillhandahållas konsumenterna. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att fortsätta med utvärderingen av dessa frågor, särskilt när det kommer till mörka mönster, som en del av den pågående kontrollen av ändamålsenligheten i EU:s konsumentlagstiftning om digital rättvisa, samt att vid behov lägga fram lämpliga initiativ. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet understryker att utvecklare av onlinespel som riktas till minderåriga och små barn måste ta hänsyn till deras rättigheter och sårbarhet. Parlamentet betonar att de måste vara utformade och förinställda för att uppfylla högsta tillgängliga standard när det gäller trygghet, säkerhet, integritet och fastställande av tidsfrister, och konstaterar att föräldrar, utöver att komplettera de förinställda standarderna, kan spela en viktig roll för att skydda minderåriga när de spelar datorspel. Parlamentet påpekar dock att spelindustrin bör genomföra kampanjer för att öka medvetenheten och stödja användandet av lämpliga verktyg och information för föräldrar om hur de bättre kan skydda sina minderåriga och små barn. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet betonar att datorspel både är spelverktyg och konstverk med ett kulturellt värde. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet framhåller att konsumenterna bör ha all nödvändig information om ett onlinedatorspel, inbegripet förekomsten av köp inuti spelet såsom lootlådor och andra skenbart slumpmässiga spelinköp, och att de bör vara medvetna om spelets innehåll innan de börjar spela, samt under spelets gång. Parlamentet understryker att sådan information bör vara tydligt synlig och lättförståelig för alla konsumenter innan de köper ett spel och före varje köp inuti spelet för att bättre skydda konsumenterna, särskilt minderåriga och små barn, och för att hjälpa föräldrar att förstå och kontrollera sina utgifter. Parlamentet betonar att när virtuella valutor används i onlinespel bör deras värde i den verkliga valutan alltid, och vid varje köp, anges på ett sätt som är klart och tydligt för konsumenterna. Parlamentet påminner om att det uttryckligen är förbjudet att undanhålla sådan information enligt direktiv (EU) 2019/2161. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet påpekar att onlinedatorspel som erbjuder försprång mot betalning enligt ”pay-to-win”-modeller tydligt måste informera spelarna om denna funktion innan de börjar spela. Parlamentet betonar att sådana ”pay-to-win”-modeller kan leda till nivåskillnader mellan spelare beroende på deras tillgångar. Parlamentet uppmuntrar därför spel som använder sådana modeller att införa ett spelläge utan pay-to-win-köp. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens kommande granskning av automatiska förnyelser av prenumerationer och avtal i den förestående kontrollen av ändamålsenligheten av konsumentskyddslagstiftningen. Parlamentet noterar att automatiska förnyelser kan vara till nytta för både användaren och näringsidkaren, öka användarnas bekvämlighet och begränsa abonnentadministrationen för näringsidkaren, men de automatiska förnyelserna kan också leda till problem om de fortsätter på obestämd tid mot konsumentens vilja. Parlamentet ser gärna att både kommissionens granskning och näringsidkarnas företagspolicys beaktar bästa praxis från medlemsstater eller företag som redan har infört konsumentvänliga strategier för automatisk förnyelse. Parlamentet uppmanar kommissionen att införa ett krav på EU-nivå om att näringsidkarna ska ge användarna möjlighet att bekräfta sitt köp istället för att det ska vara förinställt, ge tydlig och lättillgänglig information om tillvägagångssättet för att när som helst säga upp en automatisk förnyelse, samt göra uppsägningen av automatisk förnyelse lika okomplicerad och enkel som registreringen. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet efterlyser större transparens från datorspelutvecklare om sannolikheter i mekanismerna för lootlådor, inbegripet lättbegriplig information om vad som ska uppnås med algoritmerna. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet understryker att policyerna för retur- och återbetalningsgarantier är en hörnsten i unionens konsumenträttigheter, och att konsumenterna har samma rätt att ångra köp eller begära återbetalning vid onlineköp som vid fysiska inköp. Parlamentet noterar att rätten till återbetalning för onlineinnehåll och digitalt innehåll, oavsett om det har laddats ned eller streamats, gäller om produkten eller tjänsten är felaktig eller om konsumenten inte får förväntad tillgång till produkten. Parlamentet uppmanar näringsidkarna att fullt ut följa EU:s konsumentskyddsregler och förmedla tydlig, transparent och tillförlitlig information om hur konsumenter ska gå till väga för att begära återbetalning eller utnyttja ångerrätten. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Parlamentet betonar att personer med funktionsnedsättning bör ha möjlighet att spela alla typer av onlinedatorspel och att både tekniska och kommunikationsmässiga funktioner i alla onlinedatorspel och all relevant information om spel eller köp av spel måste vara inkluderande och tillgängliga. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram initiativ för att förbättra tillgängligheten till onlinedatorspel för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet uppmuntrar leverantörer av onlinedatorspel att göra spel tillgängliga genom att tillämpa tillgänglighetskraven i bilaga I till direktiv (EU) 2019/882 (30). |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet påpekar att ett föremål som har erhållits i ett datorspel i vissa fall kan bytas ut inuti spelet eller mot riktiga pengar genom tredjepartswebbplatser, vilket strider med de villkor som tillämpas av datorspelsutgivare. Parlamentet uppmanar de nationella myndigheterna att sätta stopp för olagliga metoder som gör det möjligt för vem som helst att utbyta, sälja eller satsa pengar på spelplatser. Parlamentet framhäver att dessa tjänster inte bara ger upphov till konsumentskyddsproblem, utan även skulle kunna leda till penningtvätt. Parlamentet uppmanar kommissionen att förbjuda denna praxis. Parlamentet anser att rättsakten om digitala tjänster kan bidra till att begränsa detta problem, i synnerhet genom tillämpningen av principen ”känn din företagskund”. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet ser med oro på att guldodling kan ha kopplingar till tvångsarbete och exploatering i utvecklingsländer, samt till penningtvätt. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera användningen av guldodling i samband med ekonomiska brott och kränkningar av de mänskliga rättigheterna och att vid behov lägga fram lämpliga initiativ. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en EU-strategi för datorspel som frigör den ekonomiska, sociala, utbildningsrelaterade, kulturella och innovativa potentialen i denna sektor, så att den kan bli ledande på den globala datorspelsmarknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen att vid sin kommande kontroll av ändamålsenligheten av EU:s konsumentlagstiftning om digital rättvisa bedöma huruvida den nuvarande konsumenträttsliga ramen är tillräcklig för att hantera alla de konsumenträttsliga frågor som uppstått kring lootlådor och köp inuti spel, och uppmanar i annat fall kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag för att anpassa EU:s nuvarande konsumenträttsliga ram för onlinedatorspel eller lägga fram ett separat lagstiftningsförslag om onlinedatorspel för att införa ett enhetligt europeiskt regelverk som säkerställer en hög konsumentskyddsnivå, särskilt för minderåriga och små barn. Parlamentet anser att dessa förslag bör innehålla en bedömning av huruvida krav på förinställd avaktivering av köp inuti spel och av lootlådors mekanismer bör föreslås för att skydda minderåriga, undvika fragmentering av den inre marknaden och säkerställa att konsumenter åtnjuter samma skyddsnivå, oavsett var de bor. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera möjligheten att införa krav på tillhandahållarna av de onlinedatorspel som riktar sig till minderåriga och små barn att på förhand utveckla konsekvensbedömningar för barn som bygger på de 4 C:na för riskklassificering (content, contact, conduct, contract – innehåll, kontakt, utförande, avtal), samt att effektivt minska alla slags risker som identifieras när det gäller minderårigas rättigheter. |
| --- | --- |

28.

Ytterligare fördelar och risker för konsumenterna

| 29. | Europaparlamentet framhäver den psykiska hälsans betydelse, i synnerhet hos minderåriga och små barn. Parlamentet noterar att datorspel underlättade tillvaron i perioder av strikt nedstängning under covid-19-pandemin. Parlamentet påminner om den positiva roll som internetkonnektiviteten har spelat för européernas fortsatta kommunikation, interaktion och skapande tillsammans, även via onlinedatorspel. Parlamentet påminner om att spelande kan erbjuda interaktiva vägar för individer som upplever minskad social kontakt eller isolering i verkliga miljöer. Parlamentet konstaterar att detta i synnerhet gäller äldre personer som tillhör de grupper som drabbats hårdast av isoleringen under covid-19-pandemin. Parlamentet noterar att WHO ser onlinespel som ett potentiellt viktigt verktyg för att stärka våra band till andra (31). Parlamentet noterar att onlinespel på olika plattformar förbättrar användarupplevelsen eftersom det blir lättare för spelare att interagera över olika plattformar, vilket även gynnar spelutvecklarna, och uppmanar datorspelsindustrin att fullt ut dra nytta av denna aspekt. Parlamentet noterar mer allmänt de möjligheter och nya perspektiv som tillgång till kreativa uttryck och kulturellt innehåll för med sig, i synnerhet för minderåriga och små barn. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta verka för att förbättra Europas digitala infrastruktur, som inte bara stöder de kreativa branschernas skapande av högkvalitativt innehåll, utan även unionsmedborgarnas tillgång till dessa kulturellt betydelsefulla verk. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet anser att datorspel för många människor inte bara utgör en fritidssysselsättning utan också används som mental träning, t.ex. för att lösa avancerade uppgifter och gåtor, tävla med andra spelare, vilket kräver hög koncentration, och utveckla färdigheter såsom problemlösning, spatial- och hand-ögakoordination, teamarbete, synförmåga och snabbhet. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet föreslår att ett årligt EU-pris för onlinedatorspel – Europeiska priset för onlinedatorspel – ska anordnas vid parlamentet i Bryssel för att belysa vikten för den europeiska digitala inre marknaden av onlinedatorspelsutvecklare, varav många är små och medelstora företag, när det gäller sysselsättning, tillväxt och innovation. Parlamentet anser att priset bör syfta till att främja onlinedatorspel som utvecklats med respekt för konsumenternas rättigheter eller som har en positiv inverkan på specifika områden, såsom utbildning eller utveckling av färdigheter. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar det innovativa forskningsprojektet EU Kids Online, som samlar in högkvalitativa data från hela Europa om barns perspektiv på sina erfarenheter online. Parlamentet efterlyser mer frekventa uppdateringar av detta världsledande initiativ. Parlamentet uppmanar kommissionen att finansiera detta och liknande initiativ i framtiden. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet betonar att onlinedatorspel har en viktig roll att spela inom utbildning eftersom de kan vara ett användbart verktyg i samband med inlärningsprocesser och för att många spel specifikt är utformade för utbildningsändamål, t.ex. när det gäller att få igång diskussioner om samhällsfrågor eller fördjupa förståelsen för historiska och kulturella skeenden. Parlamentet påminner om att datorspel ingår i nationella undervisningsplaner. Parlamentet konstaterar att även kommersiella datorspel används i utbildningssyfte. Parlamentet påpekar att datorspel också används för att utveckla kritiskt tänkande och färdigheter, samt för att stimulera kreativitet. Parlamentet betonar även att datorspel har ytterligare användningsområden senare i livet, eftersom att de kan ge mental stimulans och kontaktmöjligheter för äldre. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet framhåller att alltför mycket spelande av onlinedatorspel kan inverka negativt på de sociala relationerna, arbetslivet, antalet avhopp från skolan, den fysiska och psykiska hälsan och skolresultat, samtidigt som forskning också visar att datorspel kan ha positiva effekter. Parlamentet betonar därför behovet av en sund balans. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet understryker att datorspelsberoende (”gaming disorder”) är ett problem för vissa spelare. Parlamentet noterar att WHO har klassat ”gaming disorder” som en form av beroende som kännetecknas av minskad kontroll över spelandet, ökad prioritering av spel framför andra aktiviteter till den grad att spelandet får företräde framför andra intressen och dagliga aktiviteter, samt fortsatt eller upptrappat spelande trots negativa följder. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet betonar att varken datorspelsindustrin, användare eller föräldrar bör underskatta riskerna med och konsekvenserna av ”gaming disorder”. Parlamentet påminner om att risken för att utveckla beroenden enligt vetenskaplig forskning är som störst under puberteten och tonåren. Parlamentet efterlyser ett utökat samarbete mellan datorspelsutvecklare, datorspelsutgivare, datorspelsplattformar och den bredare intressentgruppen, inbegripet nationella myndigheter och kommissionen, för att minska risken för datorspelsberoende. Parlamentet föreslår att fler informationskampanjer inleds för att göra föräldrar och unga spelare medvetna om riskerna med ”gaming disorder”, och uppmanar spelutvecklare att undvika manipulativ speldesign som kan leda till spelberoende, isolering och nättrakasserier. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet noterar bristen på EU-omfattande disaggregerade data om genomsnittlig tid och kostnad som läggs på spel, den allmänna spelarerfarenheten, samt dess psykosociala effekter, och uppmanar kommissionen att årligen samla in dessa uppgifter och rapportera in dem till parlamentet. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet konstaterar att spelindustrin har tillgång till stora mängder personuppgifter som ibland kan vara av känslig natur. Parlamentet betonar att den måste se till att behandlingen av personuppgifter sker i enlighet med den allmänna dataskyddsförordningen och annan EU-lagstiftning och att användarprofiler som skapats med hjälp av beteendedata inte används för manipulativa och diskriminerande ändamål. Parlamentet uppmanar de behöriga myndigheterna att säkerställa strikt efterlevnad av relevant EU-lagstiftning och nationell lagstiftning . Parlamentet betonar att analyser av spelarmönster via datainsamling inte bör främja teknik som syftar till att få spelare på kroken utan bör istället vara inriktade på hur spelupplevelsen kan förbättras. Parlamentet uppmuntrar utvecklarna att överväga speldesign med kapitel eller frekventa kontrollpunkter för att underlätta pauser då spelarna kan logga ut. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet påpekar att plattformar för onlinedatorspel kan utnyttjas av bedragare för nätfiske. Parlamentet efterlyser informationskampanjer för att öka medvetenheten om de risker som finns, särskilt bland minderåriga och ungdomar. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar med kraft industrin, kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta en handlingsplan för att säkerställa en jämn könsfördelning i alla faser av onlinespelsindustrins utveckling. Vidare uppmanar parlamentet industrin att undvika objektifiering av kvinnor och att avstå från att skapa, upprepa eller förstärka könsstereotyper. Parlamentet understryker att denna alltför vanligt förekommande praxis skapar en fientlig miljö för kvinnor och flickor i onlinespel. |
| --- | --- |

40.

Garantera en säker onlinemiljö för användare av onlinedatorspel

| 41. | Europaparlamentet välkomnar initiativ som har tagits fram av industrin, exempelvis PEGI, som används i 38 länder. Parlamentet anser att ett sådant klassificeringssystem kan vara fördelaktigt när det gäller att beskriva innehållet i ett spel och informera om dess åldersrekommendation, vilket hjälper föräldrar att välja lämpliga spel för sina barn. Parlamentet understryker att klassificeringssystemet utgör en del av PEGI:s övergripande uppförandekod, som sammantaget syftar till att säkerställa en säker miljö för spelarna. Parlamentet välkomnar PEGI:s uppdaterade strategi som innebär att konsumenterna nu informeras om att ett spel innehåller betalt och skenbart slumpmässigt innehåll. Parlamentet understryker att förekomsten av avgiftsbelagt innehåll inuti spel, inklusive avgiftsbelagt slumpmässigt innehåll, inte hindrar föräldrar från att styra tillgången till den typen av innehåll och samtidigt ge sitt barn tillgång till kärnspelet om det bedöms vara åldersanpassat. Parlamentet noterar att vissa länder har lagstiftat om PEGI-systemet . Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma hur PEGI-systemet tillämpas i de olika typer av spel som finns tillgängliga på marknaden och i hela unionen, samt att undersöka möjligheterna att införliva det i EU-lagstiftningen för att göra PEGI-systemet och dess uppförandekod till ett enhetligt och obligatoriskt åldersklassificeringssystem för alla datorspelsutvecklare, appbutiker och onlineplattformar i syfte att undvika fragmentering på den inre marknaden och skapa rättssäkerhet för datorspelsindustrin. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet erkänner PEGI-systemets potential att tillhandahålla viktig förhandsinformation till konsumenterna. Parlamentet understryker dock att detta initiativ, som tagits fram av industrin, bör kompletteras av ytterligare åtgärder för att säkerställa högsta möjliga konsumentskydd och för att lösa de konsumenträttsliga problem som uppstår på grund av köp inuti spel och lootlådors mekanismer. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet uppmuntrar industrin, inbegripet spelplattformar, datorspelutgivare, oberoende expertpartner och klassificeringsorgan att fortsätta med upplysningskampanjer om PEGI-systemet så att fler föräldrar får kännedom om det, och arbeta fortsatt aktivt för att anpassa klassificeringssystemet till utvecklingen av datorspel och spelinnehåll i syfte att underlätta föräldrars val. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram miniminormer för integritetsskydd och att bedöma behovet av ett säkert och inkluderande system för åldersförsäkran. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet ser med oro de risker som är förknippade med förekomsten av hatpropaganda och nätmobbning på onlinespelplattformarna, vilket är särskilt allvarligt när det riktar sig till minderåriga och små barn. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet betonar att onlinedatorspel måste utgöra en säker onlinemiljö för användarna. Parlamentet välkomnar den nyligen antagna rättsakten om digitala tjänster som innehåller uppdateringar av bestämmelserna om innehållsmoderering i EU i syfte att bättre bekämpa olagligt innehåll online, inbegripet i datorspel. Parlamentet begär att den ska införlivas i nationell lagstiftning och genomföras utan dröjsmål. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet betonar att det utöver det olagliga innehållet även är möjligt att sprida skadligt innehåll i datorspel genom spelets kommunikationsfunktioner eller sociala medieplattformar för spel. Parlamentet framhäver att datorspelsindustrin bör använda lämpliga åtgärder och verktyg för att skydda samtliga användare mot skadligt innehåll, i enlighet med tillämplig nationell lagstiftning och EU-lagstiftning. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaternas konsumentskyddsmyndigheter att säkerställa att konsumentlagstiftningen iakttas och tillämpas fullt ut, inbegripet inom datorspelssektorn, genom sektorsspecifika samordnade tillsynsåtgärder eller genom att inleda en samordnad tillsynsinsats enligt förordning (EU) 2017/2394 om samarbete mellan de nationella myndigheter som har tillsynsansvar för konsumentskyddslagstiftningen (32), när så krävs. |
| --- | --- |

48.

o

o o

| 49. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

49.

---

(1)  EUT C 65, 14.3.2002, s. 2.

(2)  EUT L 303, 28.11.2018, s. 69.

(3)  EUT L 136, 22.5.2019, s. 1.

(4)  EUT L 328, 18.12.2019, s. 7.

(5)  EUT L 304, 22.11.2011, s. 64.

(6)  EUT C 526, 29.12.2021, s. 1.

(7)  EUT C 525, 29.12.2021, s. 1.

(8)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 1.

(9)  EUT L 277, 27.10.2022, s. 1.

(10)  EUT C 87 E, 1.4.2010, s. 122.

(11)  EUT C 419, 16.12.2015, s. 33.

(12)  EUT C 108, 26.3.2021, s. 934.

(13)  EUT C 160, 13.4.2022, s. 13.

(14)  COM(2022)0212.

(15)  Interactive Software Federation of Europe och European Games Developer Federation, Key facts from 2021: Video games – a force for good, hämtad den 19 december 2022.

(16)  EY, ”Rebuilding Europe: the cultural and creative economy before and after the COVID-19 crisis”, januari 2021.

(17)  Domstolens dom av den 23 januari 2014, Nintendo Co. Ltd m.fl. mot PC Box Srl och 9Net Srl., C-355/12, ECLI:EU:C:2014:25.

(18)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/24/EG av den 23 april 2009 om rättsligt skydd för datorprogram (EUT L 111, 5.5.2009, s. 16).

(19)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/29/EG av den 22 maj 2001 om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället (EGT L 167, 22.6.2001, s. 10).

(20)  Europeiska kommissionen, Värdet av det europeiska datorspelssamhället, 30 maj 2022.

(21)  Parker, S., The trouble with Roblox, the video game empire built on child labour, The Guardian, 9 januari 2022.

(22)  Kantar på begäran av Europeiska kommissionen, Special Eurobarometer – Report – E-Communications in the Single Market, juni 2021.

(23)  WHO, Gaming disorder, hämtad den 15 december 2022.

(24)  Interactive Software Federation of Europe och European Games Developer Federation, Key Facts 2020: The year we played together, 24 augusti 2021.

(25)  Interactive Software Federation of Europe and European Games Developer Federation, Key facts from 2021: Video games – a force for good, hämtad den 19 december 2022.

(26)  Skriftlig bevisning som lämnats in av Anti-Defamation League till den gemensamma kommittén för det brittiska parlamentets lagförslag om säkerhet på nätet (OSB0030), How Algorithms Influence Harmful Online Conduct, september 2021.

(27)  Typen av lootlådor kan variera beroende på vilka olika villkor som gäller för att få dem (väntetid, visning av annonser, betalning med riktiga pengar), t.ex. vad beträffar belöningen, hur transparent den är, chansen att få föremålet och möjligheten att omvandla det till spelvaluta eller riktiga pengar.

(28)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/29/EG av den 11 maj 2005 om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden och om ändring av rådets direktiv 84/450/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 97/7/EG, 98/27/EG och 2002/65/EG samt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 (EUT L 149, 11.6.2005, s. 22).

(29)  Forbrukerrådet, Insert coin –How the gaming industry exploits consumers using loot boxes, 31 maj 2022.

(30)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/882 av den 17 april 2019 om tillgänglighetskrav för produkter och tjänster (EUT L 151, 7.6.2019, s. 70).

(31)  Bloomberg, Games Industry Unites to Promote World Health Organization Messages Against COVID-19; Launch #PlayApartTogether Campaign, 10 april 2020.

(32)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2394 av den 12 december 2017 om samarbete mellan de nationella myndigheter som har tillsynsansvar för konsumentskyddslagstiftningen och om upphävande av förordning (EG) nr 2006/2004 (EUT L 345, 27.12.2017, s. 1).

---

| 16.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 214/26 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 214/26

---

P9_TA(2023)0009

Genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken – årsrapport 2022

Europaparlamentets resolution av den 18 januari 2023 om genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken – årsrapport 2022 (2022/2048(INI))

(2023/C 214/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt artiklarna 21 och 36, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt artiklarna 21 och 36,

| — | med beaktande av rapporten av den 14 juni 2022 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Rapport om Gusp – Våra prioriteringar under 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 14 juni 2022 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Rapport om Gusp – Våra prioriteringar under 2022,

| — | med beaktande av En strategisk kompass för säkerhet och försvar – För ett EU som skyddar sina medborgare, värden och intressen och bidrar till internationell fred och säkerhet, som godkändes av rådet den 21 mars 2022 och av Europeiska rådet den 24 mars 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av En strategisk kompass för säkerhet och försvar – För ett EU som skyddar sina medborgare, värden och intressen och bidrar till internationell fred och säkerhet, som godkändes av rådet den 21 mars 2022 och av Europeiska rådet den 24 mars 2022,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 24 och 25 mars 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 24 och 25 mars 2022,

| — | med beaktande av Versaillesförklaringen av den 11 mars 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Versaillesförklaringen av den 11 mars 2022,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 23 och 24 juni 2022 om ett utvidgat Europa, Ukraina, medlemskapsansökningar från Ukraina, Republiken Moldavien och Georgien, västra Balkan, ekonomiska frågor, konferensen om Europas framtid och yttre förbindelser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 23 och 24 juni 2022 om ett utvidgat Europa, Ukraina, medlemskapsansökningar från Ukraina, Republiken Moldavien och Georgien, västra Balkan, ekonomiska frågor, konferensen om Europas framtid och yttre förbindelser,

| — | med beaktande av meddelandet av den 12 oktober 2022 från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om EU:s utvidgningspolitik (COM(2022)0528), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet av den 12 oktober 2022 från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om EU:s utvidgningspolitik (COM(2022)0528),

| — | med beaktande av de resolutioner som antogs av FN:s generalförsamling den 2 mars 2022 om aggressionen mot Ukraina (A/RES/ES-11/L.1) och den 12 oktober 2022 om Ukrainas territoriella integritet: försvar av principerna i FN-stadgan (A/RES/ES-11/L.5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de resolutioner som antogs av FN:s generalförsamling den 2 mars 2022 om aggressionen mot Ukraina (A/RES/ES-11/L.1) och den 12 oktober 2022 om Ukrainas territoriella integritet: försvar av principerna i FN-stadgan (A/RES/ES-11/L.5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2022 om utländsk inblandning i alla demokratiska processer i Europeiska unionen, inbegripet desinformation (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2022 om utländsk inblandning i alla demokratiska processer i Europeiska unionen, inbegripet desinformation (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 oktober 20212021 års meddelande om EU:s utvidgningsstrategi (COM(2021)0644), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 oktober 20212021 års meddelande om EU:s utvidgningsstrategi (COM(2021)0644),

| — | med beaktande av den resolution som antogs av FN:s generalförsamling den 7 april 2022 om upphävande av Rysslands medlemskapsrättigheter i rådet för mänskliga rättigheter (A/RES/ES-11/L.4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den resolution som antogs av FN:s generalförsamling den 7 april 2022 om upphävande av Rysslands medlemskapsrättigheter i rådet för mänskliga rättigheter (A/RES/ES-11/L.4),

| — | med beaktande av rapporten av den 9 maj 2022 om slutresultatet av konferensen om Europas framtid, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 9 maj 2022 om slutresultatet av konferensen om Europas framtid,

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 maj 2022 om uppföljningen av konferensen om Europas framtid (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 maj 2022 om uppföljningen av konferensen om Europas framtid (2),

| — | med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2021/509 av den 22 mars 2021 om inrättande av en europeisk fredsfacilitet och om upphävande av beslut (Gusp) 2015/528 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2021/509 av den 22 mars 2021 om inrättande av en europeisk fredsfacilitet och om upphävande av beslut (Gusp) 2015/528 (3),

| — | med beaktande av rådets slutsatser om covid-19, krishantering och resiliens, säkerhet och försvar, externa aspekter av migration samt yttre förbindelser, som antogs den 16 december 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om covid-19, krishantering och resiliens, säkerhet och försvar, externa aspekter av migration samt yttre förbindelser, som antogs den 16 december 2021,

| — | med beaktande av sin rekommendation av den 23 november 2022 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om EU:s nya utvidgningsstrategi (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation av den 23 november 2022 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om EU:s nya utvidgningsstrategi (4),

| — | med beaktande av Natos strategiska koncept, som Natomedlemsländernas stats- och regeringschefer antog vid Nato-toppmötet i Madrid den 29 juni 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Natos strategiska koncept, som Natomedlemsländernas stats- och regeringschefer antog vid Nato-toppmötet i Madrid den 29 juni 2022,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 av den 31 oktober 2000, genom vilken agendan för kvinnor, fred och säkerhet inrättades, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 av den 31 oktober 2000, genom vilken agendan för kvinnor, fred och säkerhet inrättades,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionen av den 25 november 2020EU:s tredje handlingsplan för jämställdhet: En ambitiös agenda för jämställdhet och kvinnors egenmakt i EU:s yttre åtgärder (JOIN(2020)0017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionen av den 25 november 2020EU:s tredje handlingsplan för jämställdhet: En ambitiös agenda för jämställdhet och kvinnors egenmakt i EU:s yttre åtgärder (JOIN(2020)0017),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 december 2022 om utsikterna till en tvåstatslösning för Israel och Palestina (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 december 2022 om utsikterna till en tvåstatslösning för Israel och Palestina (5),

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen om samarbetet mellan EU och Nato som undertecknades den 10 januari 2023 av Europeiska rådets ordförande, kommissionens ordförande och Nordatlantiska fördragsorganisationens generalsekreterare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen om samarbetet mellan EU och Nato som undertecknades den 10 januari 2023 av Europeiska rådets ordförande, kommissionens ordförande och Nordatlantiska fördragsorganisationens generalsekreterare,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för konstitutionella frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för konstitutionella frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikes frågor (A9-0292/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikes frågor (A9-0292/2022), och av följande skäl:

| A. | Ryska federationens oprovocerade och oberättigade militära aggression mot Ukraina, med stöd av Lukasjenkaregimen i Belarus, har åter tagit kriget till den europeiska kontinenten och orsakat omfattande förstörelse och stort lidande. Ryssland har begått krigsförbrytelser mot Ukraina. Allt detta utgör ett betydande hot mot och en fortsatt utmaning för den europeiska och globala säkerheten. Ryssland har framfört kärnvapenhot. De globala leveranskedjorna har påverkats negativt och livsmedelstryggheten har undergrävts i många delar av världen. Rysslands olagliga anfallskrig mot Ukraina har skapat ekonomisk osäkerhet, lett till ökade energipriser och förvärrat klimatkrisen och har stor potential att ytterligare destabilisera många medlemsstater och tredjeländer, särskilt länderna på västra Balkan och i det östliga partnerskapet, och har därmed avsevärt förändrat den geopolitiska kontexten för EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp). Anfallskriget mot Ukraina var en del av Putins plan att omforma den euroatlantiska säkerhetsarkitekturen. Denna plan har omintetgjorts tack vare den ukrainska arméns heroiska försvar. Sedan 2014 har EU inte fullt ut kunnat utnyttja sina gemensamma säkerhets- och försvarsinstrument (GSFP) för att effektivt stödja Ukrainas kamp mot Ryssland, även om vissa förbättringar uppnåtts under året. För att uppfattas som en framgångsrik och trovärdig global aktör måste EU vidareutveckla sin kapacitet och stärka den politiska viljan för att skapa säkerhet i sitt omedelbara grannskap. |
| --- | --- |

A.

Ryska federationens oprovocerade och oberättigade militära aggression mot Ukraina, med stöd av Lukasjenkaregimen i Belarus, har åter tagit kriget till den europeiska kontinenten och orsakat omfattande förstörelse och stort lidande. Ryssland har begått krigsförbrytelser mot Ukraina. Allt detta utgör ett betydande hot mot och en fortsatt utmaning för den europeiska och globala säkerheten. Ryssland har framfört kärnvapenhot. De globala leveranskedjorna har påverkats negativt och livsmedelstryggheten har undergrävts i många delar av världen. Rysslands olagliga anfallskrig mot Ukraina har skapat ekonomisk osäkerhet, lett till ökade energipriser och förvärrat klimatkrisen och har stor potential att ytterligare destabilisera många medlemsstater och tredjeländer, särskilt länderna på västra Balkan och i det östliga partnerskapet, och har därmed avsevärt förändrat den geopolitiska kontexten för EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp). Anfallskriget mot Ukraina var en del av Putins plan att omforma den euroatlantiska säkerhetsarkitekturen. Denna plan har omintetgjorts tack vare den ukrainska arméns heroiska försvar. Sedan 2014 har EU inte fullt ut kunnat utnyttja sina gemensamma säkerhets- och försvarsinstrument (GSFP) för att effektivt stödja Ukrainas kamp mot Ryssland, även om vissa förbättringar uppnåtts under året. För att uppfattas som en framgångsrik och trovärdig global aktör måste EU vidareutveckla sin kapacitet och stärka den politiska viljan för att skapa säkerhet i sitt omedelbara grannskap.

| B. | Det östra grannskapet och västra Balkan är i behov av fredlig konfliktlösning, förbättrad stabilitet och säkerhet samt ökat ömsesidigt samarbete. Säkerheten i dessa regioner hotas starkt av Rysslands invasion av Ukraina och risken att detta angrepp spiller över på grannländerna. Destabiliseringen av vårt omedelbara grannskap hotar EU:s stabilitet, fred och säkerhet. |
| --- | --- |

B.

Det östra grannskapet och västra Balkan är i behov av fredlig konfliktlösning, förbättrad stabilitet och säkerhet samt ökat ömsesidigt samarbete. Säkerheten i dessa regioner hotas starkt av Rysslands invasion av Ukraina och risken att detta angrepp spiller över på grannländerna. Destabiliseringen av vårt omedelbara grannskap hotar EU:s stabilitet, fred och säkerhet.

| C. | Rysslands anfallskrig mot Ukraina har belyst behovet av starkare och mer ambitiösa, trovärdiga, strategiska och enhetliga EU-insatser på världsarenan och särskilt visat på behovet av ett EU som självständigt fastställer sina egna strategiska mål och utvecklar och utnyttjar sin kapacitet för att fullfölja dem. Det understryker återigen vikten av att Europa prioriterar sitt energioberoende. |
| --- | --- |

C.

Rysslands anfallskrig mot Ukraina har belyst behovet av starkare och mer ambitiösa, trovärdiga, strategiska och enhetliga EU-insatser på världsarenan och särskilt visat på behovet av ett EU som självständigt fastställer sina egna strategiska mål och utvecklar och utnyttjar sin kapacitet för att fullfölja dem. Det understryker återigen vikten av att Europa prioriterar sitt energioberoende.

| D. | Rysslands anfallskrig mot Ukraina är en väckarklocka för EU. Situationen är ett omedelbart hot mot den europeiska och globala säkerhetsordningen och säkerheten för EU och dess medlemsstater. Rysslands invasion av Ukraina har underblåst dynamiken i riktning mot en geopolitisk omdefiniering av Gusp och EU:s yttre åtgärder i allmänhet, med en djärv vision baserad på unionens intressen i den nya geopolitiska verkligheten, med en verklig vilja att handla, inbegripet transatlantiskt samarbete, i syfte att uppnå strategiskt relevanta resultat. Mot bakgrund av Rysslands aggression har Finland och Sverige ansökt om medlemskap i Nato. Konflikten visar på det akuta behovet för medlemsstaterna att fastställa en gemensam uppfattning om var hoten finns och visa verklig solidaritet med de medlemmar som befinner sig i frontlinjen. I detta krig har Natos roll som grundvalen för den europeiska säkerheten, samt nödvändigheten av starka transatlantiska band, bekräftats på nytt. |
| --- | --- |

D.

Rysslands anfallskrig mot Ukraina är en väckarklocka för EU. Situationen är ett omedelbart hot mot den europeiska och globala säkerhetsordningen och säkerheten för EU och dess medlemsstater. Rysslands invasion av Ukraina har underblåst dynamiken i riktning mot en geopolitisk omdefiniering av Gusp och EU:s yttre åtgärder i allmänhet, med en djärv vision baserad på unionens intressen i den nya geopolitiska verkligheten, med en verklig vilja att handla, inbegripet transatlantiskt samarbete, i syfte att uppnå strategiskt relevanta resultat. Mot bakgrund av Rysslands aggression har Finland och Sverige ansökt om medlemskap i Nato. Konflikten visar på det akuta behovet för medlemsstaterna att fastställa en gemensam uppfattning om var hoten finns och visa verklig solidaritet med de medlemmar som befinner sig i frontlinjen. I detta krig har Natos roll som grundvalen för den europeiska säkerheten, samt nödvändigheten av starka transatlantiska band, bekräftats på nytt.

| E. | Det är absolut nödvändigt att unionen tar itu med sina mest centrala sårbarheter, till exempel sitt alltför stora beroende av Ryssland och Folkrepubliken Kina under senare år, och stärker sin motståndskraft mot och beredskap inför hot som härrör från totalitära och icke-demokratiska regimer. |
| --- | --- |

E.

Det är absolut nödvändigt att unionen tar itu med sina mest centrala sårbarheter, till exempel sitt alltför stora beroende av Ryssland och Folkrepubliken Kina under senare år, och stärker sin motståndskraft mot och beredskap inför hot som härrör från totalitära och icke-demokratiska regimer.

| F. | Rysslands invasion belyser också vikten av att medlemsstaterna visar den politiska vilja som krävs för att omvandla Gusp till fullfjädrad EU-politik, vilket understryks av de medborgarstyrda resultaten från konferensen om Europas framtid. |
| --- | --- |

F.

Rysslands invasion belyser också vikten av att medlemsstaterna visar den politiska vilja som krävs för att omvandla Gusp till fullfjädrad EU-politik, vilket understryks av de medborgarstyrda resultaten från konferensen om Europas framtid.

| G. | Potentialen för snabba, effektiva och ändamålsenliga utrikespolitiska insatser och insatser på säkerhets- och försvarsområdet i enlighet med Lissabonfördraget har använts och utnyttjats bara i mycket begränsad utsträckning under det senaste årtiondet på grund av bristande politisk vilja från medlemsstaternas sida. På grund av den föränderliga europeiska säkerhetsmiljön är det hög tid att använda alla instrument som EU-fördraget erbjuder, särskilt när det gäller GSFP. Lissabonfördraget innehåller exempelvis en militär startfond enligt artikel 41.3 b, möjligheten att bilda en liten grupp med ambitiösare säkerhets- och försvarsmål enligt artikel 44 och fastställande av en verkligt europeisk politik för kapacitet och försvarsmateriel enligt artikel 42.3. Dessa inslag har funnits att tillgå sedan december 2009. |
| --- | --- |

G.

Potentialen för snabba, effektiva och ändamålsenliga utrikespolitiska insatser och insatser på säkerhets- och försvarsområdet i enlighet med Lissabonfördraget har använts och utnyttjats bara i mycket begränsad utsträckning under det senaste årtiondet på grund av bristande politisk vilja från medlemsstaternas sida. På grund av den föränderliga europeiska säkerhetsmiljön är det hög tid att använda alla instrument som EU-fördraget erbjuder, särskilt när det gäller GSFP. Lissabonfördraget innehåller exempelvis en militär startfond enligt artikel 41.3 b, möjligheten att bilda en liten grupp med ambitiösare säkerhets- och försvarsmål enligt artikel 44 och fastställande av en verkligt europeisk politik för kapacitet och försvarsmateriel enligt artikel 42.3. Dessa inslag har funnits att tillgå sedan december 2009.

| H. | Övergångsklausuler skulle kunna användas omedelbart för att övergå från kravet på enhällighet till omröstning med kvalificerad majoritet inom specifika politikområden. Det nuvarande hotet mot den europeiska säkerheten kräver en omedelbar anpassning av vissa arbetsmetoder. |
| --- | --- |

H.

Övergångsklausuler skulle kunna användas omedelbart för att övergå från kravet på enhällighet till omröstning med kvalificerad majoritet inom specifika politikområden. Det nuvarande hotet mot den europeiska säkerheten kräver en omedelbar anpassning av vissa arbetsmetoder.

| I. | Rådet har agerat snabbt och enat och har hittills antagit nio sanktionspaket mot Ryssland till följd av landets agerande i Ukraina, däribland individuella sanktioner såsom frysning av tillgångar och reserestriktioner, ekonomiska sanktioner mot finans-, handels-, energi-, transport-, teknik- och försvarssektorerna, mediestriktioner, diplomatiska åtgärder, restriktioner vad gäller de ekonomiska förbindelserna med det ockuperade Krim och Sevastopol och de icke regeringskontrollerade områdena Donetsk och Luhansk samt åtgärder som rör ekonomiskt samarbete, vilket utgör solidaritet och enighet men ändå inte är tillräckligt för att stoppa angriparen. |
| --- | --- |

I.

Rådet har agerat snabbt och enat och har hittills antagit nio sanktionspaket mot Ryssland till följd av landets agerande i Ukraina, däribland individuella sanktioner såsom frysning av tillgångar och reserestriktioner, ekonomiska sanktioner mot finans-, handels-, energi-, transport-, teknik- och försvarssektorerna, mediestriktioner, diplomatiska åtgärder, restriktioner vad gäller de ekonomiska förbindelserna med det ockuperade Krim och Sevastopol och de icke regeringskontrollerade områdena Donetsk och Luhansk samt åtgärder som rör ekonomiskt samarbete, vilket utgör solidaritet och enighet men ändå inte är tillräckligt för att stoppa angriparen.

| J. | Inskränkningen av mediefriheten och den ökande förekomsten av desinformationskampanjer, utländsk inblandning och attacker mot journalister utgör en global trend, vilket framgår tydligast i tillbakagången för demokratier och vad gäller motsträviga totalitära stater. Internationellt sett är konsekvenserna för mänskliga rättigheter, demokrati, allmänhetens deltagande och utvecklingsrelaterade frågor oroande. EU måste stärka sitt samarbete med likasinnade partnerländer för att främja och försvara mediefriheten och yttrandefriheten och motverka desinformation och utländsk inblandning i tredjeländer. |
| --- | --- |

J.

Inskränkningen av mediefriheten och den ökande förekomsten av desinformationskampanjer, utländsk inblandning och attacker mot journalister utgör en global trend, vilket framgår tydligast i tillbakagången för demokratier och vad gäller motsträviga totalitära stater. Internationellt sett är konsekvenserna för mänskliga rättigheter, demokrati, allmänhetens deltagande och utvecklingsrelaterade frågor oroande. EU måste stärka sitt samarbete med likasinnade partnerländer för att främja och försvara mediefriheten och yttrandefriheten och motverka desinformation och utländsk inblandning i tredjeländer.

| K. | Den långvariga instabiliteten och oförutsägbara säkerhetssituationen vid unionens gränser och i dess omedelbara grannskap utgör ett direkt hot mot unionens och dess medlemsstaters säkerhet. |
| --- | --- |

K.

Den långvariga instabiliteten och oförutsägbara säkerhetssituationen vid unionens gränser och i dess omedelbara grannskap utgör ett direkt hot mot unionens och dess medlemsstaters säkerhet.

| L. | Under ledning av Vladimir Putin har Ryska federationens regering fortsatt att göra sig skyldig till internationell terrorism mot politiska motståndare och suveräna stater, med kulmen i sin invasion och ockupation av Ukraina sedan 2014. |
| --- | --- |

L.

Under ledning av Vladimir Putin har Ryska federationens regering fortsatt att göra sig skyldig till internationell terrorism mot politiska motståndare och suveräna stater, med kulmen i sin invasion och ockupation av Ukraina sedan 2014.

| M. | De globala konsekvenserna av Ryska federationens oförsvarliga invasion av Ukraina förvärras av effekterna av den pågående covid-19-pandemin, som uppstod i Wuhan i Folkrepubliken Kina och saknar motstycke. Återkomsten av ett fullskaligt krig på den europeiska kontinenten, ekonomisk instabilitet och Ryska federationens avsiktliga instrumentalisering av energivolatilitet leder till omedelbar geopolitisk osäkerhet för medborgare i Europeiska unionen, kandidatmedlemsstater och potentiella kandidatmedlemsstater samt för partner runt om i världen. |
| --- | --- |

M.

De globala konsekvenserna av Ryska federationens oförsvarliga invasion av Ukraina förvärras av effekterna av den pågående covid-19-pandemin, som uppstod i Wuhan i Folkrepubliken Kina och saknar motstycke. Återkomsten av ett fullskaligt krig på den europeiska kontinenten, ekonomisk instabilitet och Ryska federationens avsiktliga instrumentalisering av energivolatilitet leder till omedelbar geopolitisk osäkerhet för medborgare i Europeiska unionen, kandidatmedlemsstater och potentiella kandidatmedlemsstater samt för partner runt om i världen.

| N. | För att uppnå strategiskt oberoende krävs det att unionen kan driva alla frågor av strategisk betydelse för EU utan otillbörligt beroende av kapaciteten hos tredjeländer och aktörer utanför EU, bland annat genom att undanröja sårbarheter som gör unionen öppen för intern splittring och påtvingade eftergifter åt auktoritära aktörer. Att uppnå strategiskt oberoende kommer att göra det möjligt för unionen att med utgångspunkt i styrka ytterligare stärka sina yttre åtgärder, mer effektivt uppnå och sprida sina värdebaserade intressen och stärka sitt bidrag till global multilateralism, fredlig konfliktlösning och utveckling av demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter i hela världen. EU kommer inte att kunna försvara sig eller vara en trovärdig aktör utan ordentliga investeringar i medlemsstaternas försvar. Trots att den ryska aggressionen mot Ukraina har pågått sedan 2014 har beslutet från Natos ledning att avsätta minst 2 % av BNP till försvarsutgifter endast genomförts av ett fåtal allierade medlemsstater, särskilt på östra flanken. Om detta tröskelvärde uppnås kommer det att visa på en genuin vilja att stärka den europeiska säkerheten och EU:s ställning samtidigt. |
| --- | --- |

N.

För att uppnå strategiskt oberoende krävs det att unionen kan driva alla frågor av strategisk betydelse för EU utan otillbörligt beroende av kapaciteten hos tredjeländer och aktörer utanför EU, bland annat genom att undanröja sårbarheter som gör unionen öppen för intern splittring och påtvingade eftergifter åt auktoritära aktörer. Att uppnå strategiskt oberoende kommer att göra det möjligt för unionen att med utgångspunkt i styrka ytterligare stärka sina yttre åtgärder, mer effektivt uppnå och sprida sina värdebaserade intressen och stärka sitt bidrag till global multilateralism, fredlig konfliktlösning och utveckling av demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter i hela världen. EU kommer inte att kunna försvara sig eller vara en trovärdig aktör utan ordentliga investeringar i medlemsstaternas försvar. Trots att den ryska aggressionen mot Ukraina har pågått sedan 2014 har beslutet från Natos ledning att avsätta minst 2 % av BNP till försvarsutgifter endast genomförts av ett fåtal allierade medlemsstater, särskilt på östra flanken. Om detta tröskelvärde uppnås kommer det att visa på en genuin vilja att stärka den europeiska säkerheten och EU:s ställning samtidigt.

| O. | De europeiska staternas frivilliga anslutning till EU är fortfarande unionens mest framgångsrika utrikespolitiska instrument. Den 23 juni 2022 beviljade europeiska ledare Ukraina och Republiken Moldavien kandidatstatus för EU-medlemskap och erkände Georgiens europeiska perspektiv. Den 15 december 2022 beviljade Europeiska rådet Bosnien och Hercegovina kandidatstatus för EU-medlemskap, och Republiken Kosovo lämnade in sin ansökan om EU-medlemskap. |
| --- | --- |

O.

De europeiska staternas frivilliga anslutning till EU är fortfarande unionens mest framgångsrika utrikespolitiska instrument. Den 23 juni 2022 beviljade europeiska ledare Ukraina och Republiken Moldavien kandidatstatus för EU-medlemskap och erkände Georgiens europeiska perspektiv. Den 15 december 2022 beviljade Europeiska rådet Bosnien och Hercegovina kandidatstatus för EU-medlemskap, och Republiken Kosovo lämnade in sin ansökan om EU-medlemskap.

| P. | Unionens gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik utgår från värdena demokrati, rättsstatlighet, de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, respekt för människors värde, principerna om jämlikhet och solidaritet samt respekt för principerna i FN-stadgan och i internationell rätt. Unionens värden, i enlighet med artiklarna 2, 3.5 och 21 i EU-fördraget, ligger i dess omedelbara intresse. Det autokratiska trycket på dessa demokratiska värden fortsätter att öka, och urholkar kontrollerna av maktmissbruk, ökar förekomsten och omfattningen av kränkningar av de mänskliga rättigheterna och begränsar utrymmet för det civila samhället, oberoende medier och rörelser för demokratisk opposition. Enligt Freedom House var 2021 det sextonde året i rad av global demokratisk tillbakagång. |
| --- | --- |

P.

Unionens gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik utgår från värdena demokrati, rättsstatlighet, de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, respekt för människors värde, principerna om jämlikhet och solidaritet samt respekt för principerna i FN-stadgan och i internationell rätt. Unionens värden, i enlighet med artiklarna 2, 3.5 och 21 i EU-fördraget, ligger i dess omedelbara intresse. Det autokratiska trycket på dessa demokratiska värden fortsätter att öka, och urholkar kontrollerna av maktmissbruk, ökar förekomsten och omfattningen av kränkningar av de mänskliga rättigheterna och begränsar utrymmet för det civila samhället, oberoende medier och rörelser för demokratisk opposition. Enligt Freedom House var 2021 det sextonde året i rad av global demokratisk tillbakagång.

| Q. | Klimatförändringarna får allt allvarligare konsekvenser för olika aspekter av människors liv samt för utvecklingsmöjligheterna, den geopolitiska ordningen och stabiliteten världen över. De som har begränsade resurser för att anpassa sig till klimatförändringarna är de som kommer att drabbas hårdast av effekterna. EU:s utrikespolitik bör fokusera mer på att främja multilaterala åtgärder genom att samarbeta i specifika klimatrelaterade frågor, bygga strategiska partnerskap och stärka samarbetet och växelverkan mellan statliga och icke-statliga aktörer, inbegripet de som i hög grad bidrar till föroreningar på global nivå. |
| --- | --- |

Q.

Klimatförändringarna får allt allvarligare konsekvenser för olika aspekter av människors liv samt för utvecklingsmöjligheterna, den geopolitiska ordningen och stabiliteten världen över. De som har begränsade resurser för att anpassa sig till klimatförändringarna är de som kommer att drabbas hårdast av effekterna. EU:s utrikespolitik bör fokusera mer på att främja multilaterala åtgärder genom att samarbeta i specifika klimatrelaterade frågor, bygga strategiska partnerskap och stärka samarbetet och växelverkan mellan statliga och icke-statliga aktörer, inbegripet de som i hög grad bidrar till föroreningar på global nivå.

| R. | Den regelbaserade världsordningen, som utgår från internationell rätt och multilaterala institutioner, är föremål för allt större risker, både inifrån och utifrån. Autokratiska stater som agerar enskilt och via gemensamma åtgärder försöker undergräva multilaterala organisationer och organ samt internationell humanitär rätt och människorättslagstiftning, underminera bestämmelsernas relevans genom kooptation eller kringgå eller hindra deras genomförande, samtidigt som de främjar vidareutvecklingen av autokratiska normer i EU och i tredjeländer, bland annat genom användning av diplomatiska, ekonomiska eller militära incitament och tvångsmetoder, och genom desinformationskampanjer. Rysslands invasion av Ukraina och landets avsiktliga krigsförbrytelser utgör ett angrepp på grundvalarna för den multilaterala regelbaserade världsordningen. |
| --- | --- |

R.

Den regelbaserade världsordningen, som utgår från internationell rätt och multilaterala institutioner, är föremål för allt större risker, både inifrån och utifrån. Autokratiska stater som agerar enskilt och via gemensamma åtgärder försöker undergräva multilaterala organisationer och organ samt internationell humanitär rätt och människorättslagstiftning, underminera bestämmelsernas relevans genom kooptation eller kringgå eller hindra deras genomförande, samtidigt som de främjar vidareutvecklingen av autokratiska normer i EU och i tredjeländer, bland annat genom användning av diplomatiska, ekonomiska eller militära incitament och tvångsmetoder, och genom desinformationskampanjer. Rysslands invasion av Ukraina och landets avsiktliga krigsförbrytelser utgör ett angrepp på grundvalarna för den multilaterala regelbaserade världsordningen.

| S. | EU måste förbättra sin förmåga att fatta snabba och effektiva beslut, särskilt inom ramen för Gusp, att tala med en röst och att agera som en verkligt global aktör i samband med kriser. |
| --- | --- |

S.

EU måste förbättra sin förmåga att fatta snabba och effektiva beslut, särskilt inom ramen för Gusp, att tala med en röst och att agera som en verkligt global aktör i samband med kriser.

1.

Europaparlamentet påpekar att EU:s snabba, enhetliga och ihållande svarsåtgärder till följd av Rysslands anfallskrig mot Ukraina och unionens förmåga att dra lärdom av och ta itu med tidigare geostrategiska misstag är ett bevis på hur väl EU:s utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik fungerar under vägledning av våra gemensamma värden i form av mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatlighet. Parlamentet understryker att EU, för att stärka sin roll som pålitlig internationell partner och trovärdig, värdebaserad aktör vad gäller såväl utrikespolitik som säkerhet och försvar, måste anta beslutsförfaranden som främjar detta mål och att unionen måste genomföra förfarandena i fråga på områden där de finns att tillgå i nuläget.

2.

Europaparlamentet noterar att EU:s reaktion på Rysslands anfallskrig mot Ukraina noga övervakas av många autokratier runt om i världen och kommer att ha ett avgörande inflytande när det gäller utformningen av deras handlande på den internationella arenan. Parlamentet understryker att EU och dess medlemsstater, för att vara en trovärdig aktör, måste öka sitt militära, politiska och humanitära bistånd till Ukraina och stärka sitt försvar för att motverka ryska hot mot den europeiska säkerheten.

3.

Europaparlamentet är övertygat om att tryggandet av EU:s säkerhet, välstånd och ledarskap på global nivå är nära förbundet med en konsolidering av utvidgningsprocessen, påskyndade förfaranden för kandidatländers och potentiella kandidatländers anslutning samt åtgärder för att befästa EU:s grannskapspolitik.

4.

Europaparlamentet understryker att den omvälvande förändring i det geopolitiska landskapet som orsakats av Rysslands anfallskrig mot Ukraina och andra internationella utmaningar, inbegripet den fortsatta globala ökningen av auktoritära regimer, det ökande kinesisk-ryska samarbetet, Folkrepubliken Kinas påstridiga utrikespolitik, klimatnödläget och effekterna av covid-19-pandemin, kräver ett snabbare genomförande av begreppet strategiskt oberoende och solidaritet samt ett geopolitiskt uppvaknande för EU:s del, baserat på konkreta och trovärdiga åtgärder i prioriterade tematiska och geografiska frågor, och samtidigt visar detta på behovet av ett närmare samarbete med Nato och likasinnade allierade över hela världen. Parlamentet betonar mot bakgrund av detta att ett tredjelands direkta eller indirekta stöd för Rysslands olagliga ståndpunkter – närmare bestämt genom röster i Rysslands favör inom ramen för omröstningar i FN:s generalförsamling om relevanta resolutioner eller genom åtgärder för att hjälpa landet att kringgå EU:s sanktioner – bör medföra tydliga, snabba och specifika konsekvenser för våra politiska förbindelser och handelsförbindelser med landet i fråga.

5.

Europaparlamentet betonar att unionen kan utöva sin funktion som global aktör och säkerhetsgarant endast genom flexiblare och effektivare beslutsfattande, även på det säkerhets- och försvarspolitiska området.

6.

Europaparlamentet betonar att unionens åtgärder bör vägledas av och vara förenliga med de värden och principer som ligger till grund för unionen enligt artikel 21 i EU-fördraget.

7.

Europaparlamentet anser att artikel 21.2 i EU-fördraget bör ändras så att begreppet ”strategiskt oberoende” kommer att inkluderas i förteckningen över mål för Gusp, så att EU kan bli en effektiv diplomatisk aktör och säkerhetsaktör genom att genomföra sin egen utrikes- och säkerhetspolitik på grundval av kraftfulla åtgärder i form av konkreta insatser, strategier, budgetar och åtaganden.

8.

Europaparlamentet påminner om att den strategiska kompassen, som antogs av rådet i mars 2022, ger EU och dess medlemsstater den strategiska vägledning och de verktyg som krävs för att stärka deras försvarsförmåga, så att de blir både en verksam säkerhetsgarant i en alltmer fientlig global och regional miljö och en kraftfullare global aktör för fred och människors säkerhet. Parlamentet uppmanar därför vice ordföranden/den höga representanten, kommissionen och medlemsstaterna att prioritera ett snabbare och fullständigt genomförande av den i samarbete med likasinnade partner och i full komplementaritet med Nato och dess strategiska koncept av den 29 juni 2022, samtidigt som man tar hänsyn till lärdomarna från Rysslands anfallskrig mot Ukraina.

9.

Europaparlamentet understryker behovet av en kraftfull kommunikationskampanj om fördelarna med den strategiska kompassen för den europeiska säkerheten och EU-medborgarna.

10.

| — | Anpassa EU:s institutionella arrangemang och beslutsmodell och generera politisk vilja och enighet inom utrikes- och säkerhetspolitiken genom att anta omröstning med kvalificerad majoritet för att möjliggöra tidiga förebyggande åtgärder och snabba insatser. |
| --- | --- |

—

Anpassa EU:s institutionella arrangemang och beslutsmodell och generera politisk vilja och enighet inom utrikes- och säkerhetspolitiken genom att anta omröstning med kvalificerad majoritet för att möjliggöra tidiga förebyggande åtgärder och snabba insatser.

| — | Operationalisera strategiskt oberoende och solidaritet och samtidigt stärka sin strategi för multilateralism och allianser, minska det strategiska beroendet av icke-demokratiska regimer och stärka unionens motståndskraft. |
| --- | --- |

—

Operationalisera strategiskt oberoende och solidaritet och samtidigt stärka sin strategi för multilateralism och allianser, minska det strategiska beroendet av icke-demokratiska regimer och stärka unionens motståndskraft.

| — | Leda arbetet för förstärkt multilateralismen, stärka och befästa allianser och partnerskap och bygga upp nya strategiska partnerskap för en bättre värld med likasinnade demokratiska partner, samtidigt som man tar itu med den påstridighet som auktoritära och totalitära regimer uppvisar. |
| --- | --- |

—

Leda arbetet för förstärkt multilateralismen, stärka och befästa allianser och partnerskap och bygga upp nya strategiska partnerskap för en bättre värld med likasinnade demokratiska partner, samtidigt som man tar itu med den påstridighet som auktoritära och totalitära regimer uppvisar.

| — | Stärka den parlamentariska diplomatin som ett förebyggande och effektivt utrikespolitiskt verktyg. |
| --- | --- |

—

Stärka den parlamentariska diplomatin som ett förebyggande och effektivt utrikespolitiskt verktyg.

11.

Europaparlamentet understryker att det ambitiösa åtagandet och retoriken inom EU:s externa politik för mänskliga rättigheter kräver att unionen är konsekvent och föregår med gott exempel. Parlamentet beklagar därför att EU i praktiken fortsätter att uppträda inkonsekvent i fråga om jämförbara människorättssituationer runt om i världen. Parlamentet beklagar också djupt den försämrade situationen för de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen i ett antal av unionens egna medlemsstater, vilken undergräver EU:s trovärdighet. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att föregå med gott exempel och strikt upprätthålla de mänskliga rättigheterna.

12.

Europaparlamentet betonar att EU bör fortsätta att engagera sig för vapenkontroll och för multilaterala avtal om nedrustning och icke-spridning.

Förstärka EU:s institutionella arrangemang och beslutsmodeller inom utrikes- och säkerhetspolitiken

Förstärka EU:s institutionella arrangemang och beslutsmodeller inom utrikes- och säkerhetspolitiken

| 13. | Europaparlamentet välkomnar EU:s anmärkningsvärda enighet och beslutsamhet när det gäller att snabbt och kraftfullt reagera på Rysslands anfallskrig mot Ukraina. Parlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att upprätthålla och vid behov höja denna höga och konsekventa stödnivå gentemot Ukraina och dess medborgare i full överensstämmelse med Ukrainas föränderliga behov och EU:s åtagande för Ukrainas oberoende, suveränitet och territoriella integritet. Parlamentet efterlyser samma nivå av enighet när vi ställs inför angrepp mot våra demokratier eller gemensamma värden i framtiden. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar EU:s anmärkningsvärda enighet och beslutsamhet när det gäller att snabbt och kraftfullt reagera på Rysslands anfallskrig mot Ukraina. Parlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att upprätthålla och vid behov höja denna höga och konsekventa stödnivå gentemot Ukraina och dess medborgare i full överensstämmelse med Ukrainas föränderliga behov och EU:s åtagande för Ukrainas oberoende, suveränitet och territoriella integritet. Parlamentet efterlyser samma nivå av enighet när vi ställs inför angrepp mot våra demokratier eller gemensamma värden i framtiden.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att upprätthålla sin enighet och beslutsamhet och att bygga vidare på denna aldrig tidigare skådade samarbetsnivå. Parlamentet understryker vikten av enighet och konsekvens vad gäller unionens grundläggande värden och principer och av upprätthållande av denna enighet framöver och fortsatt stärkande av EU:s och medlemsstaternas strategiska suveränitet, säkerhet och motståndskraft genom effektivare beslutsfattande på Gusp-området, vilket skulle kunna uppnås genom att






  a) | så snart som möjligt övergå till omröstning med kvalificerad majoritet för beslut på alla Gusp-områden, med början på prioriterade områden inom ett år, såsom det globala EU-systemet för sanktioner avseende mänskliga rättigheter och andra utrikespolitiska områden, genom att använda övergångsklausulerna i fördragen, med undantag för inrättande av militära uppdrag eller insatser med ett verkställande mandat inom ramen för GSFP, för vilka enhällighet fortfarande måste krävas, |
| --- | --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att upprätthålla sin enighet och beslutsamhet och att bygga vidare på denna aldrig tidigare skådade samarbetsnivå. Parlamentet understryker vikten av enighet och konsekvens vad gäller unionens grundläggande värden och principer och av upprätthållande av denna enighet framöver och fortsatt stärkande av EU:s och medlemsstaternas strategiska suveränitet, säkerhet och motståndskraft genom effektivare beslutsfattande på Gusp-området, vilket skulle kunna uppnås genom att

a)

så snart som möjligt övergå till omröstning med kvalificerad majoritet för beslut på alla Gusp-områden, med början på prioriterade områden inom ett år, såsom det globala EU-systemet för sanktioner avseende mänskliga rättigheter och andra utrikespolitiska områden, genom att använda övergångsklausulerna i fördragen, med undantag för inrättande av militära uppdrag eller insatser med ett verkställande mandat inom ramen för GSFP, för vilka enhällighet fortfarande måste krävas,

| b) | sammankalla ett konvent genom att aktivera förfarandet för ändring av fördragen enligt artikel 48 i EU-fördraget, i syfte att bland annat införa omröstning med kvalificerad majoritet i alla frågor som rör EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik i fördragen, |
| --- | --- |

b)

sammankalla ett konvent genom att aktivera förfarandet för ändring av fördragen enligt artikel 48 i EU-fördraget, i syfte att bland annat införa omröstning med kvalificerad majoritet i alla frågor som rör EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik i fördragen,

| c) | sträva efter att uppnå en verklig militär- och försvarsunion som är interoperabel med och kompletterar Nato och som vid behov kan agera självständigt, |
| --- | --- |

c)

sträva efter att uppnå en verklig militär- och försvarsunion som är interoperabel med och kompletterar Nato och som vid behov kan agera självständigt,

| d) | i avvaktan på en fullständig tillämpning av beslut med kvalificerad majoritet utan militära eller försvarsmässiga konsekvenser uppmuntra till att på ett konstruktivt sätt avstå från att rösta i enlighet med artikel 31.1 i EU-fördraget, |
| --- | --- |

d)

i avvaktan på en fullständig tillämpning av beslut med kvalificerad majoritet utan militära eller försvarsmässiga konsekvenser uppmuntra till att på ett konstruktivt sätt avstå från att rösta i enlighet med artikel 31.1 i EU-fördraget,

| e) | säkerställa att medlemsstaterna följer principerna i fördragen, både i teorin och i praktiken, särskilt artiklarna 24 och 42.7 i EU-fördraget och artikel 222 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, där det anges att ”medlemsstaterna [...] aktivt och förbehållslöst [ska] stödja unionens utrikes- och säkerhetspolitik i en anda av lojalitet och ömsesidig solidaritet”; parlamentet understryker att villkoren för aktivering av artikel 42.7 i EU-fördraget och stödvillkoren aldrig har definierats tydligt; parlamentet anser att det är nödvändigt att snarast utveckla en solidaritetspolitisk strategi och operativa genomförandeåtgärder med avseende på klausulen om ömsesidigt bistånd i artikel 42.7 i EU-fördraget, |
| --- | --- |

e)

säkerställa att medlemsstaterna följer principerna i fördragen, både i teorin och i praktiken, särskilt artiklarna 24 och 42.7 i EU-fördraget och artikel 222 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, där det anges att ”medlemsstaterna [...] aktivt och förbehållslöst [ska] stödja unionens utrikes- och säkerhetspolitik i en anda av lojalitet och ömsesidig solidaritet”; parlamentet understryker att villkoren för aktivering av artikel 42.7 i EU-fördraget och stödvillkoren aldrig har definierats tydligt; parlamentet anser att det är nödvändigt att snarast utveckla en solidaritetspolitisk strategi och operativa genomförandeåtgärder med avseende på klausulen om ömsesidigt bistånd i artikel 42.7 i EU-fördraget,

| f) | till fullo utnyttja mekanismen för integrerad politisk krishantering och inrätta ett europeiskt säkerhetsråd bestående av medlemsstaternas ministrar, för snabba insatser i nödsituationer och utveckling av ett integrerat synsätt för konflikter och kriser, samt ett försvarsministerråd, |
| --- | --- |

f)

till fullo utnyttja mekanismen för integrerad politisk krishantering och inrätta ett europeiskt säkerhetsråd bestående av medlemsstaternas ministrar, för snabba insatser i nödsituationer och utveckling av ett integrerat synsätt för konflikter och kriser, samt ett försvarsministerråd,

| g) | genomföra och fullt ut utnyttja Team Europa-strategin för att samordna, och undvika dubbelarbete inom, EU:s utrikes- och säkerhetspolitik och samtidigt främja enighet, |
| --- | --- |

g)

genomföra och fullt ut utnyttja Team Europa-strategin för att samordna, och undvika dubbelarbete inom, EU:s utrikes- och säkerhetspolitik och samtidigt främja enighet,

| h) | tillhandahålla tillräcklig finansiering, institutionell kapacitet och tekniskt stöd på EU-nivå och medlemsstatsnivå för att förbereda inför, och för att utan dröjsmål kunna reagera på, aktuella, framväxande och kommande utmaningar; parlamentet efterlyser i synnerhet ökad finansiering för EU:s alla yttre åtgärder, |
| --- | --- |

h)

tillhandahålla tillräcklig finansiering, institutionell kapacitet och tekniskt stöd på EU-nivå och medlemsstatsnivå för att förbereda inför, och för att utan dröjsmål kunna reagera på, aktuella, framväxande och kommande utmaningar; parlamentet efterlyser i synnerhet ökad finansiering för EU:s alla yttre åtgärder,

| i) | införa en roll för parlamentet när det gäller beslut om att sända militära och civila säkerhetsuppdrag utomlands; |
| --- | --- |

i)

införa en roll för parlamentet när det gäller beslut om att sända militära och civila säkerhetsuppdrag utomlands;

parlamentet anser mot bakgrund av det ovannämnda att det vore lämpligt för parlamentet att hålla en plenardebatt före relevanta rådsbeslut och att anta en resolution som politiskt skulle godkänna operationer, inbegripet deras mål, medel och varaktighet.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar bestämt medlemsstaterna att strikt tillämpa artikel 31 i EU-fördraget, som bland annat gör det möjligt för rådet att fatta vissa beslut med kvalificerad majoritet i Gusp-frågor utan militära konsekvenser, särskilt sådana som rör sanktioner och mänskliga rättigheter, och, när det gäller artikel 42.7 i EU-fördraget, att övergå till omröstning med förstärkt kvalificerad majoritet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utan ytterligare dröjsmål fullt ut utnyttja övergångsklausulen i artikel 31.3 i EU-fördraget, särskilt inom prioriterade områden. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar bestämt medlemsstaterna att strikt tillämpa artikel 31 i EU-fördraget, som bland annat gör det möjligt för rådet att fatta vissa beslut med kvalificerad majoritet i Gusp-frågor utan militära konsekvenser, särskilt sådana som rör sanktioner och mänskliga rättigheter, och, när det gäller artikel 42.7 i EU-fördraget, att övergå till omröstning med förstärkt kvalificerad majoritet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utan ytterligare dröjsmål fullt ut utnyttja övergångsklausulen i artikel 31.3 i EU-fördraget, särskilt inom prioriterade områden.

| 16. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd för antagandet och genomförandet av det globala EU-systemet för sanktioner avseende mänskliga rättigheter, som gör det möjligt för EU att snabbt införa riktade restriktiva åtgärder mot personer, enheter och organ som är ansvariga för, involverade i eller förknippade med allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna runt om i världen. Parlamentet välkomnar kommissionens avsikt att skyndsamt utvidga tillämpningsområdet för det globala EU-systemet för sanktioner avseende mänskliga rättigheter till att omfatta korruptionshandlingar och därigenom erkänna den nära kopplingen mellan korruption och kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att utvidga detta lagstiftningsförslag med vägar som möjliggör en förstärkt roll för Europaparlamentet när det gäller att komma med förslag på allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet upprepar sin uppmaning till rådet att införa omröstning med kvalificerad majoritet för antagande av restriktiva åtgärder som införts enligt det globala EU-systemet för sanktioner avseende mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet upprepar sitt stöd för antagandet och genomförandet av det globala EU-systemet för sanktioner avseende mänskliga rättigheter, som gör det möjligt för EU att snabbt införa riktade restriktiva åtgärder mot personer, enheter och organ som är ansvariga för, involverade i eller förknippade med allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna runt om i världen. Parlamentet välkomnar kommissionens avsikt att skyndsamt utvidga tillämpningsområdet för det globala EU-systemet för sanktioner avseende mänskliga rättigheter till att omfatta korruptionshandlingar och därigenom erkänna den nära kopplingen mellan korruption och kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att utvidga detta lagstiftningsförslag med vägar som möjliggör en förstärkt roll för Europaparlamentet när det gäller att komma med förslag på allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet upprepar sin uppmaning till rådet att införa omröstning med kvalificerad majoritet för antagande av restriktiva åtgärder som införts enligt det globala EU-systemet för sanktioner avseende mänskliga rättigheter.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att öka sitt stöd till det civila samhällets organisationer, aktivister och grävande journalister som är engagerade i kampen mot korruption, genom att främja inrättandet av effektiva antikorruptionsinstitutioner och antagandet av stabila regelverk och ta itu med skatteparadis, särskilt inom sina egna jurisdiktioner. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att öka sitt stöd till det civila samhällets organisationer, aktivister och grävande journalister som är engagerade i kampen mot korruption, genom att främja inrättandet av effektiva antikorruptionsinstitutioner och antagandet av stabila regelverk och ta itu med skatteparadis, särskilt inom sina egna jurisdiktioner.

| 18. | Europaparlamentet betonar att verkställandet av sanktioner mot Ryska federationen är av största vikt för att begränsa landets förmåga att fortsätta anfallskriget mot Ukraina och därför måste ha högsta prioritet. Parlamentet uppmanar eftertryckligen rådet att införa restriktiva åtgärder mot tredjeländer som möjliggör Rysslands invasion av Ukraina, antingen genom att underlätta kringgåendet av sanktioner eller genom att tillhandahålla direkt militärt bistånd. Parlamentet välkomnar de restriktiva åtgärder som införts mot regimen i Belarus. Parlamentet välkomnar rådets beslut att införa restriktiva åtgärder mot Islamiska republiken Iran med tanke på dess tillhandahållande av obemannade luftfartyg till Ryska federationen för användning mot Ukraina, särskilt mot civila mål. Parlamentet efterlyser en utvidgning av de restriktiva åtgärderna mot bakgrund av Islamiska republiken Irans fortsatta tillhandahållande av obemannade luftfartyg och planerade tillhandahållande av mark-till-mark-missiler. Parlamentet stöder helhjärtat förslaget till direktiv (6) om kriminalisering av överträdelser av unionens restriktiva åtgärder och begär att Europeiska åklagarmyndigheten ska få i uppdrag att säkerställa en konsekvent och enhetlig utredning och lagföring av sådana brott i hela EU. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar att verkställandet av sanktioner mot Ryska federationen är av största vikt för att begränsa landets förmåga att fortsätta anfallskriget mot Ukraina och därför måste ha högsta prioritet. Parlamentet uppmanar eftertryckligen rådet att införa restriktiva åtgärder mot tredjeländer som möjliggör Rysslands invasion av Ukraina, antingen genom att underlätta kringgåendet av sanktioner eller genom att tillhandahålla direkt militärt bistånd. Parlamentet välkomnar de restriktiva åtgärder som införts mot regimen i Belarus. Parlamentet välkomnar rådets beslut att införa restriktiva åtgärder mot Islamiska republiken Iran med tanke på dess tillhandahållande av obemannade luftfartyg till Ryska federationen för användning mot Ukraina, särskilt mot civila mål. Parlamentet efterlyser en utvidgning av de restriktiva åtgärderna mot bakgrund av Islamiska republiken Irans fortsatta tillhandahållande av obemannade luftfartyg och planerade tillhandahållande av mark-till-mark-missiler. Parlamentet stöder helhjärtat förslaget till direktiv (6

| 19. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över den ökande frekvensen av och intensiteten i miljö- och klimatkatastrofer, som får särskilt allvarliga konsekvenser för världens fattigaste och mest utsatta individer och samhällen. Parlamentet påminner om att klimatförändringarnas direkta och indirekta effekter undergräver den globala freden och säkerheten, förvärrar befintliga sårbarheter och ojämlikheter samt medför risker för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet understryker den grundläggande roll som kommissionen och medlemsstaterna i en gemensam Team Europa-strategi måste spela när det gäller att främja klimatdiplomati globalt för att skydda fred och säkerhet globalt, i synnerhet genom ökat bilateralt och multilateralt samarbete med internationella partner, fullständigt genomförande av Parisavtalet och ytterligare åtaganden, särskilt gentemot utvecklingspartner, samt integrering av klimatåtgärder i alla dimensioner av dess yttre åtgärder. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och utrikestjänsten att utforma och driva en stark EU-klimatdiplomati vars syfte är att främja internationellt samarbete om Parisavtalet, stärka den externa dimensionen av den gröna nya given och ge konkret stöd för ambitiösa mål för minskning av koldioxidutsläpp i tredjeländer. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över den ökande frekvensen av och intensiteten i miljö- och klimatkatastrofer, som får särskilt allvarliga konsekvenser för världens fattigaste och mest utsatta individer och samhällen. Parlamentet påminner om att klimatförändringarnas direkta och indirekta effekter undergräver den globala freden och säkerheten, förvärrar befintliga sårbarheter och ojämlikheter samt medför risker för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet understryker den grundläggande roll som kommissionen och medlemsstaterna i en gemensam Team Europa-strategi måste spela när det gäller att främja klimatdiplomati globalt för att skydda fred och säkerhet globalt, i synnerhet genom ökat bilateralt och multilateralt samarbete med internationella partner, fullständigt genomförande av Parisavtalet och ytterligare åtaganden, särskilt gentemot utvecklingspartner, samt integrering av klimatåtgärder i alla dimensioner av dess yttre åtgärder. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och utrikestjänsten att utforma och driva en stark EU-klimatdiplomati vars syfte är att främja internationellt samarbete om Parisavtalet, stärka den externa dimensionen av den gröna nya given och ge konkret stöd för ambitiösa mål för minskning av koldioxidutsläpp i tredjeländer.

| 20. | Europaparlamentet insisterar på ett fullständigt genomförande och en systematisk integrering av ett jämställdhetsperspektiv och EU:s tredje handlingsplan för jämställdhet i EU:s alla yttre åtgärder, inbegripet handel och hållbar utvecklingspolitik, på alla nivåer av insatser och i alla relevanta verksamheter och koncept, även bortom den tredje handlingsplanens livstid. Parlamentet uppmanar med kraft utrikestjänsten att förbättra den geografiska balansen för att uppnå en lämplig nationell representation som återspeglar mångfalden i alla medlemsstater, i enlighet med vad som anges i artikel 27 i tjänsteföreskrifterna för tjänstemän. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet insisterar på ett fullständigt genomförande och en systematisk integrering av ett jämställdhetsperspektiv och EU:s tredje handlingsplan för jämställdhet i EU:s alla yttre åtgärder, inbegripet handel och hållbar utvecklingspolitik, på alla nivåer av insatser och i alla relevanta verksamheter och koncept, även bortom den tredje handlingsplanens livstid. Parlamentet uppmanar med kraft utrikestjänsten att förbättra den geografiska balansen för att uppnå en lämplig nationell representation som återspeglar mångfalden i alla medlemsstater, i enlighet med vad som anges i artikel 27 i tjänsteföreskrifterna för tjänstemän.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att visa ledarskap i genomförandet av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 (2000) om kvinnor, fred och säkerhet. Parlamentet understryker att kvinnor spelar en viktig roll i förebyggandet av konflikter, fredsförhandlingar, fredsbyggande, fredsbevarande, humanitära insatser och återuppbyggnad efter konflikter. Parlamentet betonar att EU behöver säkerställa kvinnors lika delaktighet och fullständiga deltagande i alla insatser för att upprätthålla fred och säkerhet. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att visa ledarskap i genomförandet av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 (2000) om kvinnor, fred och säkerhet. Parlamentet understryker att kvinnor spelar en viktig roll i förebyggandet av konflikter, fredsförhandlingar, fredsbyggande, fredsbevarande, humanitära insatser och återuppbyggnad efter konflikter. Parlamentet betonar att EU behöver säkerställa kvinnors lika delaktighet och fullständiga deltagande i alla insatser för att upprätthålla fred och säkerhet.

| 22. | Europaparlamentet efterlyser en förstärkning av utrikestjänstens och EU-delegationernas kapacitet genom att de förses med egna, permanenta EU-instrument och resurser för utrikespolitiska frågor och skydd och främjande av de mänskliga rättigheterna samt för bekämpning av desinformation. Parlamentet efterlyser en uppdatering av rådets beslut av den 26 juli 2010 för att bättre kunna förverkliga EU:s mål, värden och intressen runt om i världen. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet efterlyser en förstärkning av utrikestjänstens och EU-delegationernas kapacitet genom att de förses med egna, permanenta EU-instrument och resurser för utrikespolitiska frågor och skydd och främjande av de mänskliga rättigheterna samt för bekämpning av desinformation. Parlamentet efterlyser en uppdatering av rådets beslut av den 26 juli 2010 för att bättre kunna förverkliga EU:s mål, värden och intressen runt om i världen.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna och kommissionen att stärka rollen för vice ordföranden/den höga representanten. Parlamentet påpekar att detta kan åstadkommas genom en fördragsändring som skulle göra vice ordföranden/den höga representanten till unionens utrikesminister, tillika unionens främsta externa företrädare i internationella forum, och göra det möjligt för vederbörande att på eget initiativ närvara i förhandlingar som inleds eller leds av medlemsstaterna. Parlamentet stöder kravet från unionsmedborgarna – uttryckt i samband med konferensen om Europas framtid – att EU måste tala med en röst. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna och kommissionen att stärka rollen för vice ordföranden/den höga representanten. Parlamentet påpekar att detta kan åstadkommas genom en fördragsändring som skulle göra vice ordföranden/den höga representanten till unionens utrikesminister, tillika unionens främsta externa företrädare i internationella forum, och göra det möjligt för vederbörande att på eget initiativ närvara i förhandlingar som inleds eller leds av medlemsstaterna. Parlamentet stöder kravet från unionsmedborgarna – uttryckt i samband med konferensen om Europas framtid – att EU måste tala med en röst.

| 24. | Europaparlamentet noterar vice ordförandens/den höga representantens tal vid EU:s årliga ambassadörskonferens 2022 och förväntar sig att de identifierade bristerna hos EU:s diplomattjänst kommer att åtgärdas på ett effektivt sätt för att stärka dess kapacitet och effektivitet. Parlamentet efterlyser en självständig europeisk diplomati på alla områden, däribland offentlig, kulturell, ekonomisk, klimatmässig och digital diplomati samt cyberdiplomati, definierade på grundval av en gemensam diplomatisk kultur och en verklig EU-anda. Parlamentet välkomnar det nya pilotprojektet om inrättande av en europeisk diplomatakademi, som syftar till att uppmuntra förvärvande av gemensamma färdigheter och kompetenser för att främja och effektivt försvara EU:s principer och intressen runt om i världen. Parlamentet understryker att detta pilotprojekt också bör inriktas på målgrupper för en framtida akademi och göra det möjligt för dem som inte är diplomater i en medlemsstat att bli EU-diplomater i framtiden. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet noterar vice ordförandens/den höga representantens tal vid EU:s årliga ambassadörskonferens 2022 och förväntar sig att de identifierade bristerna hos EU:s diplomattjänst kommer att åtgärdas på ett effektivt sätt för att stärka dess kapacitet och effektivitet. Parlamentet efterlyser en självständig europeisk diplomati på alla områden, däribland offentlig, kulturell, ekonomisk, klimatmässig och digital diplomati samt cyberdiplomati, definierade på grundval av en gemensam diplomatisk kultur och en verklig EU-anda. Parlamentet välkomnar det nya pilotprojektet om inrättande av en europeisk diplomatakademi, som syftar till att uppmuntra förvärvande av gemensamma färdigheter och kompetenser för att främja och effektivt försvara EU:s principer och intressen runt om i världen. Parlamentet understryker att detta pilotprojekt också bör inriktas på målgrupper för en framtida akademi och göra det möjligt för dem som inte är diplomater i en medlemsstat att bli EU-diplomater i framtiden.

| 25. | Europaparlamentet understryker den strategiska roll som internationellt kultursamarbete och internationell kulturdiplomati spelar inom ramen för EU:s utrikespolitik när det gäller att stärka förbindelserna med partnerländer, främja EU:s demokratiska värden, skydda kulturarv utomlands, främja interkulturell dialog och rörlighet för konstnärer och kulturarbetare, förebygga konflikter, motverka desinformation och utländsk inblandning i tredjeländer och bekämpa olaglig handel med och plundring och förstörelse av kulturell egendom. Parlamentet begär att EU:s kulturdiplomati ska stärkas genom att kulturfrågor integreras som en strategisk pelare i unionens alla yttre åtgärder och genom att man utvecklar ett EU-instrument som integrerar unionens kulturella aspekter runt om i världen och främjar internationella kulturella förbindelser som bygger på kulturellt samarbete och gemensamt skapande, med aktivt deltagande av det civila samhället och kultursektorerna i tredjeländer. Parlamentet betonar att detta instrument skulle kunna tillhandahålla EU-stöd för kapacitetsuppbyggnad och ekonomiskt stöd till kulturella, kreativa och innovativa sektorer i tredjeländers civila samhällen. Parlamentet ställer sig bakom att kultur inkluderas i alla befintliga och framtida bilaterala och multilaterala avtal, med vederbörlig respekt för de åtaganden som gjorts enligt Unescos konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet understryker den strategiska roll som internationellt kultursamarbete och internationell kulturdiplomati spelar inom ramen för EU:s utrikespolitik när det gäller att stärka förbindelserna med partnerländer, främja EU:s demokratiska värden, skydda kulturarv utomlands, främja interkulturell dialog och rörlighet för konstnärer och kulturarbetare, förebygga konflikter, motverka desinformation och utländsk inblandning i tredjeländer och bekämpa olaglig handel med och plundring och förstörelse av kulturell egendom. Parlamentet begär att EU:s kulturdiplomati ska stärkas genom att kulturfrågor integreras som en strategisk pelare i unionens alla yttre åtgärder och genom att man utvecklar ett EU-instrument som integrerar unionens kulturella aspekter runt om i världen och främjar internationella kulturella förbindelser som bygger på kulturellt samarbete och gemensamt skapande, med aktivt deltagande av det civila samhället och kultursektorerna i tredjeländer. Parlamentet betonar att detta instrument skulle kunna tillhandahålla EU-stöd för kapacitetsuppbyggnad och ekonomiskt stöd till kulturella, kreativa och innovativa sektorer i tredjeländers civila samhällen. Parlamentet ställer sig bakom att kultur inkluderas i alla befintliga och framtida bilaterala och multilaterala avtal, med vederbörlig respekt för de åtaganden som gjorts enligt Unescos konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar.

| 26. | Europaparlamentet betonar att de geopolitiska och humanitära globala kriserna visar att EU måste inhämta trovärdig förstahandsinformation om befintliga och potentiella yttre hot mot EU för att kunna reagera snabbt och effektivt och bättre skydda sina intressen utomlands. Parlamentet efterlyser en förstärkning av EU Intcen och utrikestjänstens krishanteringscentrum genom att öka deras resurser och kapacitet. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar att de geopolitiska och humanitära globala kriserna visar att EU måste inhämta trovärdig förstahandsinformation om befintliga och potentiella yttre hot mot EU för att kunna reagera snabbt och effektivt och bättre skydda sina intressen utomlands. Parlamentet efterlyser en förstärkning av EU Intcen och utrikestjänstens krishanteringscentrum genom att öka deras resurser och kapacitet.

| 27. | Europaparlamentet betonar behovet att tydligt definiera befogenheterna för vice ordföranden/den höga representanten, kommissionens ordförande och Europeiska rådets ordförande, eftersom det nuvarande regelverket, som tillhandahålls både genom fördragen och genom de interinstitutionella avtalen om EU:s externa representation utomlands, är otydligt när det gäller befogenheterna för respektive institutionell funktion. Parlamentet anser att denna brist på tydlighet kan leda till visst dubbelarbete i EU:s yttre åtgärder eller ge upphov till förvirring hos EU:s motparter och/eller samtalspartner världen över i deras förbindelser med unionen. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet betonar behovet att tydligt definiera befogenheterna för vice ordföranden/den höga representanten, kommissionens ordförande och Europeiska rådets ordförande, eftersom det nuvarande regelverket, som tillhandahålls både genom fördragen och genom de interinstitutionella avtalen om EU:s externa representation utomlands, är otydligt när det gäller befogenheterna för respektive institutionell funktion. Parlamentet anser att denna brist på tydlighet kan leda till visst dubbelarbete i EU:s yttre åtgärder eller ge upphov till förvirring hos EU:s motparter och/eller samtalspartner världen över i deras förbindelser med unionen.

Operationalisera begreppet strategiskt oberoende

Operationalisera begreppet strategiskt oberoende

| 28. | Europaparlamentet understryker att Rysslands anfallskrig mot Ukraina och Ryska federationens allvarliga och omfattande förstörelse, krigsförbrytelser och medvetna kränkningar av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande normerna i internationell rätt har belyst behovet av en kraftfullare, ambitiösare, mer trovärdig, strategisk och enhetlig EU-närvaro och tillhörande agerande från EU:s sida på den globala arenan. Parlamentet betonar vikten av att EU mer kraftfullt fastställer sina egna strategiska mål, i enlighet med den strategiska kompassen, och utvecklar sin förmåga och möjligheterna att uppnå dem, både självständigt och i nära samarbete med likasinnade partner. Parlamentet anser att ett mål för EU:s politik gentemot Ukraina bör vara att återta Ukrainas alla ockuperade territorier, skydda landets oberoende, suveränitet och territoriella integritet, snabbt slutföra det rättsliga förfarandet för förverkande av tillgångar som frysts genom sanktioner samt ställa förövarna, däribland Vladimir Putin och Ryska federationens högsta militära och civila ledning, inför rätta på internationell nivå. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet understryker att Rysslands anfallskrig mot Ukraina och Ryska federationens allvarliga och omfattande förstörelse, krigsförbrytelser och medvetna kränkningar av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande normerna i internationell rätt har belyst behovet av en kraftfullare, ambitiösare, mer trovärdig, strategisk och enhetlig EU-närvaro och tillhörande agerande från EU:s sida på den globala arenan. Parlamentet betonar vikten av att EU mer kraftfullt fastställer sina egna strategiska mål, i enlighet med den strategiska kompassen, och utvecklar sin förmåga och möjligheterna att uppnå dem, både självständigt och i nära samarbete med likasinnade partner. Parlamentet anser att ett mål för EU:s politik gentemot Ukraina bör vara att återta Ukrainas alla ockuperade territorier, skydda landets oberoende, suveränitet och territoriella integritet, snabbt slutföra det rättsliga förfarandet för förverkande av tillgångar som frysts genom sanktioner samt ställa förövarna, däribland Vladimir Putin och Ryska federationens högsta militära och civila ledning, inför rätta på internationell nivå.

| 29. | Europaparlamentet påminner om att EU kommer att bli en effektiv diplomatisk aktör och säkerhetsaktör via kraftfulla åtgärder och att EU kommer att öka sin strategiska suveränitet och solidaritet endast genom konkreta insatser, strategier, budgetar och åtaganden. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet påminner om att EU kommer att bli en effektiv diplomatisk aktör och säkerhetsaktör via kraftfulla åtgärder och att EU kommer att öka sin strategiska suveränitet och solidaritet endast genom konkreta insatser, strategier, budgetar och åtaganden.

| 30. | Europaparlamentet välkomnar förändringen i medlemsstaternas strategier, som innebär ett steg mot ett ökat strategiskt oberoende för EU genom ett snabbt genomförande av de viktigaste åtgärderna i Versaillesförklaringen och den strategiska kompassen. Parlamentet noterar att dessa belyser behovet att stärka EU:s och medlemsstaternas försvarskapacitet och bidra positivt till europeisk, transatlantisk och global säkerhet, i nära samarbete, komplementaritet och samordning med Nato när detta är relevant för EU, särskilt när det gäller att skapa ett större strategiskt oberoende för EU. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet välkomnar förändringen i medlemsstaternas strategier, som innebär ett steg mot ett ökat strategiskt oberoende för EU genom ett snabbt genomförande av de viktigaste åtgärderna i Versaillesförklaringen och den strategiska kompassen. Parlamentet noterar att dessa belyser behovet att stärka EU:s och medlemsstaternas försvarskapacitet och bidra positivt till europeisk, transatlantisk och global säkerhet, i nära samarbete, komplementaritet och samordning med Nato när detta är relevant för EU, särskilt när det gäller att skapa ett större strategiskt oberoende för EU.

| 31. | Europaparlamentet välkomnar antagandet den 10 januari 2023 av den tredje gemensamma förklaringen om samarbetet mellan EU och Nato. Parlamentet uppmanar eftertryckligen unionen och de medlemsstater som också är medlemmar i Nato att säkerställa ett enhetligt genomförande av de mål och prioriteringar som lyfts fram i den strategiska kompassen, Natos strategiska koncept och den tredje gemensamma förklaringen. Parlamentet understryker att dessa strategiska processer inom Nato och EU erbjuder en unik möjlighet att ytterligare intensifiera våra samråd och vårt samarbete för att öka våra medborgares säkerhet och främja fred och stabilitet i och utanför det euroatlantiska området. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet välkomnar antagandet den 10 januari 2023 av den tredje gemensamma förklaringen om samarbetet mellan EU och Nato. Parlamentet uppmanar eftertryckligen unionen och de medlemsstater som också är medlemmar i Nato att säkerställa ett enhetligt genomförande av de mål och prioriteringar som lyfts fram i den strategiska kompassen, Natos strategiska koncept och den tredje gemensamma förklaringen. Parlamentet understryker att dessa strategiska processer inom Nato och EU erbjuder en unik möjlighet att ytterligare intensifiera våra samråd och vårt samarbete för att öka våra medborgares säkerhet och främja fred och stabilitet i och utanför det euroatlantiska området.

| 32. | Europaparlamentet konstaterar att den europeiska försvarskapaciteten bör vara förenlig med – och komplettera – Nato, som fortfarande är den främsta säkerhetsgaranten i Europa. Parlamentet understryker att EU är en partner till Nato och att samarbetet mellan EU och Nato är ömsesidigt förstärkande och bygger på öppenhet, ömsesidighet och delaktighet och på båda organisationernas respekt för den andra organisationens självständiga beslutsfattande. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet konstaterar att den europeiska försvarskapaciteten bör vara förenlig med – och komplettera – Nato, som fortfarande är den främsta säkerhetsgaranten i Europa. Parlamentet understryker att EU är en partner till Nato och att samarbetet mellan EU och Nato är ömsesidigt förstärkande och bygger på öppenhet, ömsesidighet och delaktighet och på båda organisationernas respekt för den andra organisationens självständiga beslutsfattande.

| 33. | Europaparlamentet betonar att alla processer för att uppnå strategiskt oberoende för EU måste komplettera och vara förenliga med Nato. Parlamentet konstaterar därför att utvecklingen av sammanhängande, kompletterande och interoperabla försvarskapaciteter är av avgörande betydelse för att öka säkerheten i det euroatlantiska området i överensstämmelse med principen om en enda uppsättning styrkor. Parlamentet upprepar att en europeisk kapacitet att agera, antingen i partnerskap eller självständigt, är avgörande för komplementariteten och för att bidra till fullgörandet av Natos huvuduppgifter, samt för att förbättra förebyggandet av konflikter, och därmed är en förutsättning för säkerheten på den europeiska kontinenten som helhet. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet betonar att alla processer för att uppnå strategiskt oberoende för EU måste komplettera och vara förenliga med Nato. Parlamentet konstaterar därför att utvecklingen av sammanhängande, kompletterande och interoperabla försvarskapaciteter är av avgörande betydelse för att öka säkerheten i det euroatlantiska området i överensstämmelse med principen om en enda uppsättning styrkor. Parlamentet upprepar att en europeisk kapacitet att agera, antingen i partnerskap eller självständigt, är avgörande för komplementariteten och för att bidra till fullgörandet av Natos huvuduppgifter, samt för att förbättra förebyggandet av konflikter, och därmed är en förutsättning för säkerheten på den europeiska kontinenten som helhet.

| 34. | Europaparlamentet anser att den strategiska kompassen utgör ett viktigt steg i riktning mot en verklig europeisk försvarsunion och måste utgöra grunden för utvecklingen av en gemensam strategisk kultur både i unionen och i dess medlemsstater. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att visa den enighet och politiska vilja som krävs för att snabbt genomföra de ambitiösa åtgärder som de ställt sig bakom i den strategiska kompassen, inbegripet att skyndsamt operationalisera EU-kapaciteten för snabba insatser. Parlamentet anser att genomförandet av den strategiska kompassen skulle föra EU närmare målet om strategiskt oberoende. Parlamentet understryker behovet att ta hänsyn till effekterna av Rysslands anfallskrig mot Ukraina och förkorta tidsfristerna för att genomföra de enskilda åtgärderna och projekten. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet anser att den strategiska kompassen utgör ett viktigt steg i riktning mot en verklig europeisk försvarsunion och måste utgöra grunden för utvecklingen av en gemensam strategisk kultur både i unionen och i dess medlemsstater. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att visa den enighet och politiska vilja som krävs för att snabbt genomföra de ambitiösa åtgärder som de ställt sig bakom i den strategiska kompassen, inbegripet att skyndsamt operationalisera EU-kapaciteten för snabba insatser. Parlamentet anser att genomförandet av den strategiska kompassen skulle föra EU närmare målet om strategiskt oberoende. Parlamentet understryker behovet att ta hänsyn till effekterna av Rysslands anfallskrig mot Ukraina och förkorta tidsfristerna för att genomföra de enskilda åtgärderna och projekten.

| 35. | Europaparlamentet erinrar dock om att medlemsstaternas bristande kapacitet i förhållande till de försvarsinsatser som krävs har identifierats korrekt under flera år av Europeiska försvarsbyrån, EU:s militära stab, utrikestjänsten och kommissionen. Parlamentet anser följaktligen att de ambitioner som har uttryckts såväl i den strategiska kompassen som i slutsatserna från rådets möte i Versailles kommer att vara av värde endast om de genomförs på ett effektivt sätt av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet erinrar dock om att medlemsstaternas bristande kapacitet i förhållande till de försvarsinsatser som krävs har identifierats korrekt under flera år av Europeiska försvarsbyrån, EU:s militära stab, utrikestjänsten och kommissionen. Parlamentet anser följaktligen att de ambitioner som har uttryckts såväl i den strategiska kompassen som i slutsatserna från rådets möte i Versailles kommer att vara av värde endast om de genomförs på ett effektivt sätt av medlemsstaterna.

| 36. | Europaparlamentet välkomnar att den europeiska fredsfaciliteten snabbt och vid upprepade tillfällen kommit till användning för att tillhandahålla det stöd som krävs för att Ukraina ska kunna försvara och återfå effektiv kontroll över hela sitt territorium inom sina internationellt erkända gränser. Parlamentet betonar behovet att förbättra unionens förmåga att agera med hjälp av hållbar och adekvat finansiering genom att bygga vidare på det stöd som redan tillhandahållits Ukraina via den europeiska fredsfaciliteten, bland annat genom samordningsfunktionen (Clearing House Cell), och att tillämpa de lärdomar som dragits av unionens stöd till Ukraina för att förbättra beredskapen inför framtida scenarier. Parlamentet välkomnar rådets beslut av den 12 december 2022 att öka budgeten för den europeiska fredsfaciliteten med 2 miljarder euro, samtidigt som man lämnar utrymme för en ytterligare höjning av den europeiska fredsfacilitetens övergripande finansiella tak med högst 5,5 miljarder euro fram till 2027, med tanke på behovet att fortsatt stödja leveranser av vapen och ammunition till Ukraina och andra partnerländer, även på den afrikanska kontinenten. Parlamentet uppmanar eftertryckligen vice ordföranden/den höga representanten att skyndsamt lägga fram ett förslag om ändring av rådets beslut (Gusp) 2021/509. Parlamentet betonar också behovet att inrätta en andra facilitet utanför budgeten som skulle hantera utveckling och generering av kapacitet under hela livscykeln, inbegripet gemensam militär forskning och utveckling, upphandling, utbildning, underhåll och försörjningstrygghet. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet välkomnar att den europeiska fredsfaciliteten snabbt och vid upprepade tillfällen kommit till användning för att tillhandahålla det stöd som krävs för att Ukraina ska kunna försvara och återfå effektiv kontroll över hela sitt territorium inom sina internationellt erkända gränser. Parlamentet betonar behovet att förbättra unionens förmåga att agera med hjälp av hållbar och adekvat finansiering genom att bygga vidare på det stöd som redan tillhandahållits Ukraina via den europeiska fredsfaciliteten, bland annat genom samordningsfunktionen (Clearing House Cell), och att tillämpa de lärdomar som dragits av unionens stöd till Ukraina för att förbättra beredskapen inför framtida scenarier. Parlamentet välkomnar rådets beslut av den 12 december 2022 att öka budgeten för den europeiska fredsfaciliteten med 2 miljarder euro, samtidigt som man lämnar utrymme för en ytterligare höjning av den europeiska fredsfacilitetens övergripande finansiella tak med högst 5,5 miljarder euro fram till 2027, med tanke på behovet att fortsatt stödja leveranser av vapen och ammunition till Ukraina och andra partnerländer, även på den afrikanska kontinenten. Parlamentet uppmanar eftertryckligen vice ordföranden/den höga representanten att skyndsamt lägga fram ett förslag om ändring av rådets beslut (Gusp) 2021/509. Parlamentet betonar också behovet att inrätta en andra facilitet utanför budgeten som skulle hantera utveckling och generering av kapacitet under hela livscykeln, inbegripet gemensam militär forskning och utveckling, upphandling, utbildning, underhåll och försörjningstrygghet.

| 37. | Europaparlamentet efterlyser en ökning av det ekonomiska och militära stödet till Ukraina och en omedelbar utplacering av modern utrustning, vapen och nästa generations luftförsvarssystem. Parlamentet uttrycker sitt stöd för ett antal medlemsstaters och internationella partners beslut att förse Ukraina med infanteristridsfordon och pansarvagnar. Parlamentet upprepar sin uppmaning till medlemsstaterna att inleda leveranser av moderna stridsvagnar, även av typen Leopard 2, inom ramen för ett EU-initiativ samordnat genom den samordningsfunktion (clearing house cell) för EU:s militära stab som inrättats inom utrikestjänsten. Parlamentet stöder inrättandet av det militära biståndsuppdraget för att utbilda den ukrainska försvarsmakten på EU:s territorium och efterlyser ett snabbt genomförande av det. Parlamentet erkänner det arbete som för närvarande utförs av EU:s rådgivande uppdrag för reform av den civila säkerhetssektorn i Ukraina, och välkomnar den senaste tidens anpassning av dess mandat för att hjälpa ukrainska myndigheter att underlätta utredning och lagföring av alla internationella brott som begås av Rysslands väpnade styrkor och legosoldater i samband med landets anfallskrig mot Ukraina. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet efterlyser en ökning av det ekonomiska och militära stödet till Ukraina och en omedelbar utplacering av modern utrustning, vapen och nästa generations luftförsvarssystem. Parlamentet uttrycker sitt stöd för ett antal medlemsstaters och internationella partners beslut att förse Ukraina med infanteristridsfordon och pansarvagnar. Parlamentet upprepar sin uppmaning till medlemsstaterna att inleda leveranser av moderna stridsvagnar, även av typen Leopard 2, inom ramen för ett EU-initiativ samordnat genom den samordningsfunktion (clearing house cell) för EU:s militära stab som inrättats inom utrikestjänsten. Parlamentet stöder inrättandet av det militära biståndsuppdraget för att utbilda den ukrainska försvarsmakten på EU:s territorium och efterlyser ett snabbt genomförande av det. Parlamentet erkänner det arbete som för närvarande utförs av EU:s rådgivande uppdrag för reform av den civila säkerhetssektorn i Ukraina, och välkomnar den senaste tidens anpassning av dess mandat för att hjälpa ukrainska myndigheter att underlätta utredning och lagföring av alla internationella brott som begås av Rysslands väpnade styrkor och legosoldater i samband med landets anfallskrig mot Ukraina.

| 38. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till vice ordföranden/den höga representanten, medlemsstaterna och internationella partner att förbereda ett snabbt och beslutsamt svar om Ryssland skulle använda kemiska, biologiska eller radiologiska vapen eller kärnvapen mot Ukraina. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till vice ordföranden/den höga representanten, medlemsstaterna och internationella partner att förbereda ett snabbt och beslutsamt svar om Ryssland skulle använda kemiska, biologiska eller radiologiska vapen eller kärnvapen mot Ukraina.

| 39. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens och den höga representantens antagande den 18 maj 2022 av det gemensamma meddelandet om analysen av investeringsgapet på försvarsområdet och vidare åtgärder, och uppmanar EU:s medlemsstater att gemensamt utveckla och upphandla den kapacitet som krävs för att fylla detta gap, genom att fullt ut utnyttja det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco), den samordnade årliga försvarsöversikten, Europeiska försvarsfonden samt nya EU-instrument för att uppmuntra mer gemensam upphandling, vilket kommer att bidra till att öka säkerheten för både medlemsstaterna och medlemmarna i Nato. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens och den höga representantens antagande den 18 maj 2022 av det gemensamma meddelandet om analysen av investeringsgapet på försvarsområdet och vidare åtgärder, och uppmanar EU:s medlemsstater att gemensamt utveckla och upphandla den kapacitet som krävs för att fylla detta gap, genom att fullt ut utnyttja det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco), den samordnade årliga försvarsöversikten, Europeiska försvarsfonden samt nya EU-instrument för att uppmuntra mer gemensam upphandling, vilket kommer att bidra till att öka säkerheten för både medlemsstaterna och medlemmarna i Nato.

| 40. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten den 1 december 2021 lanserade Global Gateway-strategin för att främja smarta, rena och säkra digitala länkar och energi- och transportlänkar samt stärka hälso- och sjukvårds-, utbildnings- och forskningssystemen runt om i världen och i synnerhet på södra halvklotet. Parlamentet betonar den geopolitiska betydelsen av denna strategi för tillförlitlig konnektivitet, som integrerar hållbar utveckling med riktade, omdanande, motståndskraftiga och värdebaserade dimensioner i en Team Europa-strategi. Parlamentet efterlyser en effektiv styrning av Global Gateway. Parlamentet välkomnar det första mötet i styrelsen för Global Gateway, som ägde rum den 11 december 2022 och till vilket parlamentet bjöds in som observatör. Parlamentet vill involveras vederbörligen i besluten om Global Gateway-investeringsprogrammen och informeras regelbundet om den senaste utvecklingen, inbegripet budgetkonsekvenser. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten den 1 december 2021 lanserade Global Gateway-strategin för att främja smarta, rena och säkra digitala länkar och energi- och transportlänkar samt stärka hälso- och sjukvårds-, utbildnings- och forskningssystemen runt om i världen och i synnerhet på södra halvklotet. Parlamentet betonar den geopolitiska betydelsen av denna strategi för tillförlitlig konnektivitet, som integrerar hållbar utveckling med riktade, omdanande, motståndskraftiga och värdebaserade dimensioner i en Team Europa-strategi. Parlamentet efterlyser en effektiv styrning av Global Gateway. Parlamentet välkomnar det första mötet i styrelsen för Global Gateway, som ägde rum den 11 december 2022 och till vilket parlamentet bjöds in som observatör. Parlamentet vill involveras vederbörligen i besluten om Global Gateway-investeringsprogrammen och informeras regelbundet om den senaste utvecklingen, inbegripet budgetkonsekvenser.

| 41. | Europaparlamentet anser att det krävs betydligt större ansträngningar för att denna strategi ska kunna leva upp till sin fulla potential, och uppmanar EU-institutionerna och samtliga medlemsstater att påskynda dess fortsatta utveckling och få till stånd ett snabbare genomförande. Parlamentet anser att det är mycket viktigt att samarbeta med likasinnade partner för att utvidga omfattningen och effekten av denna strategi. Parlamentet efterlyser beslutsamma åtgärder på G7-nivå för att ta itu med globala infrastrukturinvesteringsgap, bland annat genom att tillhandahålla nödvändig finansiering. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet anser att det krävs betydligt större ansträngningar för att denna strategi ska kunna leva upp till sin fulla potential, och uppmanar EU-institutionerna och samtliga medlemsstater att påskynda dess fortsatta utveckling och få till stånd ett snabbare genomförande. Parlamentet anser att det är mycket viktigt att samarbeta med likasinnade partner för att utvidga omfattningen och effekten av denna strategi. Parlamentet efterlyser beslutsamma åtgärder på G7-nivå för att ta itu med globala infrastrukturinvesteringsgap, bland annat genom att tillhandahålla nödvändig finansiering.

| 42. | Europaparlamentet framhåller den stora geopolitiska betydelsen av EU:s gröna giv som ett långsiktigt verktyg som kommer att påverka EU:s förbindelser med tredjeländer. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet framhåller den stora geopolitiska betydelsen av EU:s gröna giv som ett långsiktigt verktyg som kommer att påverka EU:s förbindelser med tredjeländer.

| 43. | Europaparlamentet understryker vikten av en ambitiös klimatpolitik för EU för att uppnå målen i den europeiska gröna given, särskilt dess internationalisering och initiativ för att hantera klimatrelaterade säkerhetsrisker. Med nuvarande geopolitiska förändringar och utmaningar förväntar sig parlamentet att genomförandet av den europeiska gröna given kommer att bidra till att bygga upp nya partnerskap och diversifiera EU:s energimix, som ett alternativ till fossila bränslen från Ryssland. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet understryker vikten av en ambitiös klimatpolitik för EU för att uppnå målen i den europeiska gröna given, särskilt dess internationalisering och initiativ för att hantera klimatrelaterade säkerhetsrisker. Med nuvarande geopolitiska förändringar och utmaningar förväntar sig parlamentet att genomförandet av den europeiska gröna given kommer att bidra till att bygga upp nya partnerskap och diversifiera EU:s energimix, som ett alternativ till fossila bränslen från Ryssland.

| 44. | Europaparlamentet understryker vikten av att intensifiera EU:s insatser, i samarbete med Nato och andra internationella partner, för att arbeta med och främja resiliens mot hybridhot, cyberattacker, desinformation och propagandakampanjer, både inom unionen och i tredjeländer. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i nära samarbete med Nato och partner utanför Nato starkt prioritera skyddet av kritisk europeisk infrastruktur, inklusive havsbaserade rörledningar, undervattenskommunikation och kraftkablar. Parlamentet upprepar det akuta behovet av att EU:s institutioner, byråer och andra organ skyddas på ändamålsenligt sätt mot hybridhot och angrepp som utländska statliga aktörer gör sig skyldiga till. Parlamentet understryker hur viktigt det är att deras strategiska kommunikationskapacitet utvecklas genom StratCom-arbetsgrupperna, inbegripet de som riktar sig till tredjeländer och med särskilt fokus på befolkningarna i Ryssland och Belarus, samt att anslå tillräckliga ekonomiska resurser för detta ändamål och få till stånd säkra kommunikationssystem och en kapacitet för snabba insatser för att motverka attacker och kraftigt öka motståndskraften. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet understryker vikten av att intensifiera EU:s insatser, i samarbete med Nato och andra internationella partner, för att arbeta med och främja resiliens mot hybridhot, cyberattacker, desinformation och propagandakampanjer, både inom unionen och i tredjeländer. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i nära samarbete med Nato och partner utanför Nato starkt prioritera skyddet av kritisk europeisk infrastruktur, inklusive havsbaserade rörledningar, undervattenskommunikation och kraftkablar. Parlamentet upprepar det akuta behovet av att EU:s institutioner, byråer och andra organ skyddas på ändamålsenligt sätt mot hybridhot och angrepp som utländska statliga aktörer gör sig skyldiga till. Parlamentet understryker hur viktigt det är att deras strategiska kommunikationskapacitet utvecklas genom StratCom-arbetsgrupperna, inbegripet de som riktar sig till tredjeländer och med särskilt fokus på befolkningarna i Ryssland och Belarus, samt att anslå tillräckliga ekonomiska resurser för detta ändamål och få till stånd säkra kommunikationssystem och en kapacitet för snabba insatser för att motverka attacker och kraftigt öka motståndskraften.

| 45. | Europaparlamentet välkomnar den beslutsamhet som unionen och de flesta medlemsstater visat i strävan efter fullständigt oberoende av energi från Ryska federationen samt en diversifiering av energiförsörjningskällorna. Parlamentet upprepar sitt krav på ett omedelbart och fullständigt embargo mot rysk import av fossila bränslen och uran, och på att rörledningarna Nord Stream 1 och 2 ska förbli stängda och helt överges. Parlamentet betonar att en kortsiktig diversifiering av energikällorna inte bör ske på bekostnad av en meningsfull dialog om mänskliga rättigheter med alternativa energileverantörer. Parlamentet konstaterar att detta visar hur viktigt det är att påskynda den gröna omställningen. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet välkomnar den beslutsamhet som unionen och de flesta medlemsstater visat i strävan efter fullständigt oberoende av energi från Ryska federationen samt en diversifiering av energiförsörjningskällorna. Parlamentet upprepar sitt krav på ett omedelbart och fullständigt embargo mot rysk import av fossila bränslen och uran, och på att rörledningarna Nord Stream 1 och 2 ska förbli stängda och helt överges. Parlamentet betonar att en kortsiktig diversifiering av energikällorna inte bör ske på bekostnad av en meningsfull dialog om mänskliga rättigheter med alternativa energileverantörer. Parlamentet konstaterar att detta visar hur viktigt det är att påskynda den gröna omställningen.

| 46. | Europaparlamentet efterlyser initiativ för att stärka motståndskraften i strategiska leveranskedjor och EU:s kritiska infrastruktur genom regelbundna omfattande stresstester som utförs av kommissionen, bland annat när det gäller hälsa, energi, livsmedel, halvledare och råvaror av avgörande betydelse, samt rörledningar och kablar till havs, i syfte att förhindra allvarliga störningar i leveranskedjan och minska EU:s beroende av tredjeländer – särskilt de som inte delar unionens värden eller gentemot vilka unionen befinner sig i en situation av systemisk rivalitet – till nivåer som inte är kritiska. Parlamentet understryker vikten av att stärka unionens egen kapacitet i samarbete med likasinnade partner. Parlamentet betonar att det behövs ytterligare samarbete med demokratiska partner för att säkra de strategiska resurser som används vid tillverkningen av batterier, chip, halvledare och annan kritisk teknik och för att minska beroendet av icke-demokratiska regimer för försörjningen av dessa resurser. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet efterlyser initiativ för att stärka motståndskraften i strategiska leveranskedjor och EU:s kritiska infrastruktur genom regelbundna omfattande stresstester som utförs av kommissionen, bland annat när det gäller hälsa, energi, livsmedel, halvledare och råvaror av avgörande betydelse, samt rörledningar och kablar till havs, i syfte att förhindra allvarliga störningar i leveranskedjan och minska EU:s beroende av tredjeländer – särskilt de som inte delar unionens värden eller gentemot vilka unionen befinner sig i en situation av systemisk rivalitet – till nivåer som inte är kritiska. Parlamentet understryker vikten av att stärka unionens egen kapacitet i samarbete med likasinnade partner. Parlamentet betonar att det behövs ytterligare samarbete med demokratiska partner för att säkra de strategiska resurser som används vid tillverkningen av batterier, chip, halvledare och annan kritisk teknik och för att minska beroendet av icke-demokratiska regimer för försörjningen av dessa resurser.

| 47. | Europaparlamentet understryker rymdsektorns strategiska dimension för Europa. Parlamentet understryker behovet att säkerställa unionens synlighet och trovärdighet som internationell rymdaktör och när det gäller att främja utvecklingen av teknik som skulle säkerställa Europas strategiska oberoende. Parlamentet efterlyser ett ökat EU-engagemang för att utveckla ett övergripande internationellt rymdregelverk som bygger vidare på, uppdaterar och förstärker de befintliga FN-fördrag, förklaringar och rättsliga principer som ligger till grund för rymdförvaltningen, med beaktande av snabba tekniska framsteg. Parlamentet understryker att detta uppdaterade regelverk för rymden skulle främja en hållbar och fredlig utveckling av rymden och samtidigt begränsa och reglera vapenanvändningen i och militariseringen av den. Parlamentet välkomnar kommissionens tillkännagivande att den kommer att lägga fram en rymdstrategi för säkerhet och försvar. Parlamentet anser att en förstärkning av EU:s strategiska suveränitet i rymden är avgörande för dess bredare insatser för att uppnå allomfattande strategiskt oberoende. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet understryker rymdsektorns strategiska dimension för Europa. Parlamentet understryker behovet att säkerställa unionens synlighet och trovärdighet som internationell rymdaktör och när det gäller att främja utvecklingen av teknik som skulle säkerställa Europas strategiska oberoende. Parlamentet efterlyser ett ökat EU-engagemang för att utveckla ett övergripande internationellt rymdregelverk som bygger vidare på, uppdaterar och förstärker de befintliga FN-fördrag, förklaringar och rättsliga principer som ligger till grund för rymdförvaltningen, med beaktande av snabba tekniska framsteg. Parlamentet understryker att detta uppdaterade regelverk för rymden skulle främja en hållbar och fredlig utveckling av rymden och samtidigt begränsa och reglera vapenanvändningen i och militariseringen av den. Parlamentet välkomnar kommissionens tillkännagivande att den kommer att lägga fram en rymdstrategi för säkerhet och försvar. Parlamentet anser att en förstärkning av EU:s strategiska suveränitet i rymden är avgörande för dess bredare insatser för att uppnå allomfattande strategiskt oberoende.

| 48. | Europaparlamentet betonar att tillgång till säkert dricksvatten är ett av 2000-talets stora problem, i synnerhet eftersom närmare 60 procent av akviferresurserna korsar politiska och territoriella gränser. Parlamentet anser att den vattenstress som uppstår till följd av det ökade behovet av sötvatten bland världens befolkning, med strategisk kontroll av floder vid deras källa i vissa länder, kan leda till mycket allvarliga konflikter såvida inte användningen av flöden möjliggörs under integrerade och gemensamma former. Parlamentet uppmanar eftertryckligen EU att ta fram en politisk strategi för att underlätta lösningar i dessa områden, där risken för destabilisering är hög, och uppmuntrar länderna i de områden som står inför de allvarligaste vattenrelaterade konflikterna att underteckna 1992 års konvention om skydd och användning av gränsöverskridande vattendrag och internationella sjöar. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet betonar att tillgång till säkert dricksvatten är ett av 2000-talets stora problem, i synnerhet eftersom närmare 60 procent av akviferresurserna korsar politiska och territoriella gränser. Parlamentet anser att den vattenstress som uppstår till följd av det ökade behovet av sötvatten bland världens befolkning, med strategisk kontroll av floder vid deras källa i vissa länder, kan leda till mycket allvarliga konflikter såvida inte användningen av flöden möjliggörs under integrerade och gemensamma former. Parlamentet uppmanar eftertryckligen EU att ta fram en politisk strategi för att underlätta lösningar i dessa områden, där risken för destabilisering är hög, och uppmuntrar länderna i de områden som står inför de allvarligaste vattenrelaterade konflikterna att underteckna 1992 års konvention om skydd och användning av gränsöverskridande vattendrag och internationella sjöar.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar unionen att utveckla sin digitala suveränitet, särskilt när det gäller cybersäkerhet, för att skydda demokratin och sina institutioner. Parlamentet betonar det specifika hot som den nya digitala tekniken utgör mot människorättsförsvarare och andra eftersom tekniken i fråga kan användas för att kontrollera, begränsa och undergräva deras verksamhet, vilket nyligen illustrerades av avslöjandena om Pegasus-projektet. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar unionen att utveckla sin digitala suveränitet, särskilt när det gäller cybersäkerhet, för att skydda demokratin och sina institutioner. Parlamentet betonar det specifika hot som den nya digitala tekniken utgör mot människorättsförsvarare och andra eftersom tekniken i fråga kan användas för att kontrollera, begränsa och undergräva deras verksamhet, vilket nyligen illustrerades av avslöjandena om Pegasus-projektet.

| 50. | Europaparlamentet betonar att unionen, i samarbete med likasinnade partner, bör sträva efter att uppnå global konkurrenskraft inom forskning om och utveckling, produktion och användning av drönare. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet betonar att unionen, i samarbete med likasinnade partner, bör sträva efter att uppnå global konkurrenskraft inom forskning om och utveckling, produktion och användning av drönare.

| 51. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens tillkännagivande att den kommer att arbeta med förslag till ett paket för försvar av demokratin, som skulle skydda unionen från fientlig inblandning. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens tillkännagivande att den kommer att arbeta med förslag till ett paket för försvar av demokratin, som skulle skydda unionen från fientlig inblandning.

Leda förstärkningen av multilateralismen och bygga partnerskap för en bättre värld

Leda förstärkningen av multilateralismen och bygga partnerskap för en bättre värld

| 52. | Europaparlamentet betonar behovet att stärka FN som en prioritering och att utveckla ett verkligt strategiskt partnerskap mellan FN och EU om globala prioriteringar såsom klimatåtgärder och mänskliga rättigheter, men även för krishantering. Parlamentet betonar att unionen måste fortsätta att gå i spetsen för arbetet med att främja en mer relevant, resilient och effektiv multilateralism som utgör grunden för en inkluderande politisk dialog, samarbete och konvergens, i syfte att främja mänsklig säkerhet, hållbar utveckling och förebyggande och fredlig lösning av konflikter med full respekt för internationell rätt och mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar eftertryckligen unionen och dess medlemsstater att tala med en röst i multilaterala forum, stärka banden med likasinnade partner runt om i världen och intensifiera kontakten med tredjeländer och deras befolkningar och att eftersträva pragmatiska sektorsvisa multilaterala lösningar på områden där detta ligger i linje med dess värdebaserade intressen. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet betonar behovet att stärka FN som en prioritering och att utveckla ett verkligt strategiskt partnerskap mellan FN och EU om globala prioriteringar såsom klimatåtgärder och mänskliga rättigheter, men även för krishantering. Parlamentet betonar att unionen måste fortsätta att gå i spetsen för arbetet med att främja en mer relevant, resilient och effektiv multilateralism som utgör grunden för en inkluderande politisk dialog, samarbete och konvergens, i syfte att främja mänsklig säkerhet, hållbar utveckling och förebyggande och fredlig lösning av konflikter med full respekt för internationell rätt och mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar eftertryckligen unionen och dess medlemsstater att tala med en röst i multilaterala forum, stärka banden med likasinnade partner runt om i världen och intensifiera kontakten med tredjeländer och deras befolkningar och att eftersträva pragmatiska sektorsvisa multilaterala lösningar på områden där detta ligger i linje med dess värdebaserade intressen.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, rådet, utrikestjänsten och medlemsstaterna att lägga fram sunda förslag om hur man kan uppnå och garantera en egen och permanent plats för unionen i alla multilaterala forum, även i FN:s säkerhetsråd, i syfte att stärka EU:s beslutsamhet, samstämdhet och trovärdighet i världen. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, rådet, utrikestjänsten och medlemsstaterna att lägga fram sunda förslag om hur man kan uppnå och garantera en egen och permanent plats för unionen i alla multilaterala forum, även i FN:s säkerhetsråd, i syfte att stärka EU:s beslutsamhet, samstämdhet och trovärdighet i världen.

| 54. | Europaparlamentet understryker vikten av intensifierade diplomatiska insatser för att kommunicera vår ståndpunkt på effektivast möjliga sätt och få till stånd samordning med likasinnade demokratiska partner i syfte att upprätthålla största möjliga enighet inom det internationella samfundet när det gäller att fördöma Ryssland och försvara principerna om suveränitet och territoriell integritet, internationell rätt och den regel- och värdebaserade världsordningen, inom FN och dess stadga och andra multilaterala forum. Parlamentet betonar vikten av kraftfulla diplomatiska åtgärder mot länder som hindrade omröstningen, eller avstod från att rösta, om FN:s resolutioner av den 2 mars och den 12 oktober 2022 för att belysa allvaret i Rysslands aggression och behovet av en enhällig respons från det internationella samfundet. Parlamentet betonar att upprättande av starka och pålitliga allianser, partnerskap och multilaterala avtal samt upprättande av strategisk solidaritet med likasinnade länder bör prioriteras. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet understryker vikten av intensifierade diplomatiska insatser för att kommunicera vår ståndpunkt på effektivast möjliga sätt och få till stånd samordning med likasinnade demokratiska partner i syfte att upprätthålla största möjliga enighet inom det internationella samfundet när det gäller att fördöma Ryssland och försvara principerna om suveränitet och territoriell integritet, internationell rätt och den regel- och värdebaserade världsordningen, inom FN och dess stadga och andra multilaterala forum. Parlamentet betonar vikten av kraftfulla diplomatiska åtgärder mot länder som hindrade omröstningen, eller avstod från att rösta, om FN:s resolutioner av den 2 mars och den 12 oktober 2022 för att belysa allvaret i Rysslands aggression och behovet av en enhällig respons från det internationella samfundet. Parlamentet betonar att upprättande av starka och pålitliga allianser, partnerskap och multilaterala avtal samt upprättande av strategisk solidaritet med likasinnade länder bör prioriteras.

| 55. | Europaparlamentet understryker behovet av enhällighet i EU när det gäller att fördöma Rysslands aggression och vikten av att ledare i vissa EU-länder inte öppnar separata kanaler för kontakter med Putin. Parlamentet betonar att förhandlingar med Ryssland inte bör eftersträvas förrän och såvida inte de ukrainska myndigheterna beslutar att inleda sådana, och att EU fram till dess bör fortsätta att ge ekonomiskt bistånd, materiel och militärt bistånd till Ukraina. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet understryker behovet av enhällighet i EU när det gäller att fördöma Rysslands aggression och vikten av att ledare i vissa EU-länder inte öppnar separata kanaler för kontakter med Putin. Parlamentet betonar att förhandlingar med Ryssland inte bör eftersträvas förrän och såvida inte de ukrainska myndigheterna beslutar att inleda sådana, och att EU fram till dess bör fortsätta att ge ekonomiskt bistånd, materiel och militärt bistånd till Ukraina.

| 56. | Europaparlamentet understryker att den ryska invasionen av Ukraina ytterligare har visat på vikten av att EU fortsatt bygger upp allianser och förståelse mellan partner och intensifierar samarbetet med befintliga likasinnade partner runt om i världen, särskilt med transatlantiska medlemmar i Nato, och samtidigt utvidgar sina partnerskap, i synnerhet med länder på södra halvklotet. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet understryker att den ryska invasionen av Ukraina ytterligare har visat på vikten av att EU fortsatt bygger upp allianser och förståelse mellan partner och intensifierar samarbetet med befintliga likasinnade partner runt om i världen, särskilt med transatlantiska medlemmar i Nato, och samtidigt utvidgar sina partnerskap, i synnerhet med länder på södra halvklotet.

| 57. | Europaparlamentet understryker att EU och medlemsstaterna, eftersom Nato fortfarande är avgörande för den europeiska säkerhetsordningen, måste åta sig att stärka Natos europeiska pelare, bland annat i de medlemsstater som också är medlemmar i Nato, genom att konsekvent uppfylla Natos riktmärke för försvarsutgifter på 2 procent av BNP från och med 2024 och samtidigt förhindra dubbelarbete, minska fragmenteringen och förbättra interoperabiliteten. Parlamentet uppmanar med kraft de två återstående medlemmar i Nato som ännu inte har ratificerat Sveriges och Finlands anslutning till Nato att göra det utan dröjsmål. Parlamentet anser att det strategiska partnerskapet med Nato bör grundas på förtroende. Parlamentet vidhåller att det strategiska partnerskapet med Nato måste konsolideras och förtydligas under ömsesidiga former. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet understryker att EU och medlemsstaterna, eftersom Nato fortfarande är avgörande för den europeiska säkerhetsordningen, måste åta sig att stärka Natos europeiska pelare, bland annat i de medlemsstater som också är medlemmar i Nato, genom att konsekvent uppfylla Natos riktmärke för försvarsutgifter på 2 procent av BNP från och med 2024 och samtidigt förhindra dubbelarbete, minska fragmenteringen och förbättra interoperabiliteten. Parlamentet uppmanar med kraft de två återstående medlemmar i Nato som ännu inte har ratificerat Sveriges och Finlands anslutning till Nato att göra det utan dröjsmål. Parlamentet anser att det strategiska partnerskapet med Nato bör grundas på förtroende. Parlamentet vidhåller att det strategiska partnerskapet med Nato måste konsolideras och förtydligas under ömsesidiga former.

| 58. | Europaparlamentet efterlyser en ytterligare förstärkning av samarbetet med Nato och andra partnerskap, såsom G7, och med andra likasinnade partner. Parlamentet påpekar att sådana partnerskap bör utgöra en integrerad pelare i Gusp. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet efterlyser en ytterligare förstärkning av samarbetet med Nato och andra partnerskap, såsom G7, och med andra likasinnade partner. Parlamentet påpekar att sådana partnerskap bör utgöra en integrerad pelare i Gusp.

| 59. | Europaparlamentet begär att EU och dess internationella partner fullt ut utnyttjar alla relevanta instrument för att bekämpa straffrihet, inbegripet genom ökat stöd till Internationella brottmålsdomstolen och särskilda domstolar på nationell och internationell nivå, samt inrättar flexibla samarbets- och finansieringsmekanismer för att skyndsamt kunna samla in och analysera bevis om internationella brott. Parlamentet uppmanar det internationella samfundet att säkerställa att alla anstiftare och förövare i samband med krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten ställs till svars fullt ut. Parlamentet uppmanar med kraft EU och dess medlemsstater att arbeta för att inrätta en särskild domstol, på initiativ av Ukraina och med stöd från det internationella samfundet, för att utreda militären och den politiska ledningen i Ryssland och ställa dem till svars för aggressionsbrottet, samt att fortsatt stödja Internationella brottmålsdomstolens utredning av anklagelser om krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten utöver det pågående folkmordet. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att lägga fram en EU-handlingsplan mot straffrihet. Parlamentet betonar att denna handlingsplan bör syfta till att bättre samordna och harmonisera medlemsstaternas resurser och insatser för att lagföra krigsförbrytare i EU. Parlamentet anser att övergångsrättvisa spelar en grundläggande roll för att säkra fred på lång sikt och uppmanar eftertryckligen kommissionen att utveckla ett ambitiöst program för att bygga upp medlemsstaternas och tredjeländers kapacitet att tillämpa principen om universell jurisdiktion i sina inhemska rättssystem. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet begär att EU och dess internationella partner fullt ut utnyttjar alla relevanta instrument för att bekämpa straffrihet, inbegripet genom ökat stöd till Internationella brottmålsdomstolen och särskilda domstolar på nationell och internationell nivå, samt inrättar flexibla samarbets- och finansieringsmekanismer för att skyndsamt kunna samla in och analysera bevis om internationella brott. Parlamentet uppmanar det internationella samfundet att säkerställa att alla anstiftare och förövare i samband med krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten ställs till svars fullt ut. Parlamentet uppmanar med kraft EU och dess medlemsstater att arbeta för att inrätta en särskild domstol, på initiativ av Ukraina och med stöd från det internationella samfundet, för att utreda militären och den politiska ledningen i Ryssland och ställa dem till svars för aggressionsbrottet, samt att fortsatt stödja Internationella brottmålsdomstolens utredning av anklagelser om krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten utöver det pågående folkmordet. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att lägga fram en EU-handlingsplan mot straffrihet. Parlamentet betonar att denna handlingsplan bör syfta till att bättre samordna och harmonisera medlemsstaternas resurser och insatser för att lagföra krigsförbrytare i EU. Parlamentet anser att övergångsrättvisa spelar en grundläggande roll för att säkra fred på lång sikt och uppmanar eftertryckligen kommissionen att utveckla ett ambitiöst program för att bygga upp medlemsstaternas och tredjeländers kapacitet att tillämpa principen om universell jurisdiktion i sina inhemska rättssystem.

| 60. | Europaparlamentet välkomnar det första mötet i den europeiska politiska gemenskapen i oktober 2022 som en plattform för diskussion, dialog och samarbete med nära partner om de utrikespolitiska och säkerhetsmässiga utmaningar vi står inför, i syfte att stärka säkerheten på den europeiska kontinenten och fortsätta det politiska och säkerhetsmässiga samarbetet på grundval av gemensamma intressen. Parlamentet välkomnar att 44 länder deltog i det första mötet i Prag, inklusive nära partner såsom Förenade kungariket. Parlamentet efterlyser ett nära deltagande från parlamentets sida i klarläggandet av denna gemenskaps räckvidd och framtida arbete. Parlamentet understryker att en viss anpassning när det gäller demokratiska värden och principer är avgörande för att detta format ska bli framgångsrikt och samstämt i framtiden. Parlamentet upprepar att den europeiska politiska gemenskapen under inga omständigheter får leda till eller utgöra en förevändning för förseningar i utvidgningsländernas EU-anslutning. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet välkomnar det första mötet i den europeiska politiska gemenskapen i oktober 2022 som en plattform för diskussion, dialog och samarbete med nära partner om de utrikespolitiska och säkerhetsmässiga utmaningar vi står inför, i syfte att stärka säkerheten på den europeiska kontinenten och fortsätta det politiska och säkerhetsmässiga samarbetet på grundval av gemensamma intressen. Parlamentet välkomnar att 44 länder deltog i det första mötet i Prag, inklusive nära partner såsom Förenade kungariket. Parlamentet efterlyser ett nära deltagande från parlamentets sida i klarläggandet av denna gemenskaps räckvidd och framtida arbete. Parlamentet understryker att en viss anpassning när det gäller demokratiska värden och principer är avgörande för att detta format ska bli framgångsrikt och samstämt i framtiden. Parlamentet upprepar att den europeiska politiska gemenskapen under inga omständigheter får leda till eller utgöra en förevändning för förseningar i utvidgningsländernas EU-anslutning.

| 61. | Europaparlamentet betonar vikten av att intensifiera dialogen med Förenade kungariket om möjliga vägar för framtida samarbete och samordning inom utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiken, i enlighet med bestämmelserna i den politiska förklaringen, bland annat inom ramen för partnerskapet mellan EU och Nato, FN, den europeiska politiska gemenskapen och andra internationella forum. Parlamentet efterlyser med kraft ett närmare EU-samarbete med våra brittiska grannar, eftersom vi står inför gemensamma utmaningar i utrikes- och säkerhetsfrågor. Parlamentet beklagar att handels- och samarbetsavtalet inte innehåller några bestämmelser om samarbete inom utrikespolitik och försvar. Parlamentet understryker vikten av att samordna sanktionssystemen. Parlamentet efterlyser ett större engagemang från Förenade kungarikets sida i europeiska säkerhets- och försvarsprojekt. Parlamentet välkomnar i detta avseende Pesco-medlemmarnas och rådets beslut av den 14 november 2022 att uppmana Förenade kungariket att ansluta sig till Pesco-projektet för militär rörlighet, vilket skulle förbättra det ömsesidiga snabba säkerhets- och försvarsbiståndet. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet betonar vikten av att intensifiera dialogen med Förenade kungariket om möjliga vägar för framtida samarbete och samordning inom utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiken, i enlighet med bestämmelserna i den politiska förklaringen, bland annat inom ramen för partnerskapet mellan EU och Nato, FN, den europeiska politiska gemenskapen och andra internationella forum. Parlamentet efterlyser med kraft ett närmare EU-samarbete med våra brittiska grannar, eftersom vi står inför gemensamma utmaningar i utrikes- och säkerhetsfrågor. Parlamentet beklagar att handels- och samarbetsavtalet inte innehåller några bestämmelser om samarbete inom utrikespolitik och försvar. Parlamentet understryker vikten av att samordna sanktionssystemen. Parlamentet efterlyser ett större engagemang från Förenade kungarikets sida i europeiska säkerhets- och försvarsprojekt. Parlamentet välkomnar i detta avseende Pesco-medlemmarnas och rådets beslut av den 14 november 2022 att uppmana Förenade kungariket att ansluta sig till Pesco-projektet för militär rörlighet, vilket skulle förbättra det ömsesidiga snabba säkerhets- och försvarsbiståndet.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen Förenade kungariket att säkerställa ett fullständigt genomförande av utträdesavtalet, inbegripet protokollet om Irland/Nordirland, och att eftersträva praktiska, flexibla och varaktiga gemensamma lösningar inom protokollets rättsliga ram. Parlamentet betonar att ett fullständigt genomförande av protokollet är grundläggande för att upprätthålla den fred och stabilitet i Nordirland som säkerställs genom långfredagsavtalet (Belfastavtalet) och för att den europeiska inre marknaden ska fungera väl och dess integritet ska kunna upprätthållas. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen Förenade kungariket att säkerställa ett fullständigt genomförande av utträdesavtalet, inbegripet protokollet om Irland/Nordirland, och att eftersträva praktiska, flexibla och varaktiga gemensamma lösningar inom protokollets rättsliga ram. Parlamentet betonar att ett fullständigt genomförande av protokollet är grundläggande för att upprätthålla den fred och stabilitet i Nordirland som säkerställs genom långfredagsavtalet (Belfastavtalet) och för att den europeiska inre marknaden ska fungera väl och dess integritet ska kunna upprätthållas.

| 63. | Europaparlamentet understryker vikten av ett starkt transatlantiskt samarbete, som återigen belysts i samband med Rysslands anfallskrig mot Ukraina, på grundval av gemensamma värden och mål, och principen om partnerskap mellan jämlikar i fråga om ledarskap och ansvar, samtidigt som parterna respekterar varandras självständighet, särdrag, intressen och ambitioner. Parlamentet lovordar Förenta staternas roll för att avskräcka från rysk aggression, i synnerhet genom utbyte av underrättelser, militärt bistånd, humanitärt bistånd och politiskt stöd och genom att stärka den mest utsatta delen av Natos östra flank. Parlamentet understryker behovet att ytterligare stärka det transatlantiska samarbetet mellan EU och Förenta staterna med en ambitiös transatlantisk agenda. Parlamentet uppmanar Förenta staternas politiska ledarskap och institutioner att fortsätta på vägen mot allt närmare samarbete och samordning på alla områden som är av intresse för att motverka globala hot som påverkar våra gemensamma värden, vår säkerhet och vårt välstånd. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet understryker vikten av ett starkt transatlantiskt samarbete, som återigen belysts i samband med Rysslands anfallskrig mot Ukraina, på grundval av gemensamma värden och mål, och principen om partnerskap mellan jämlikar i fråga om ledarskap och ansvar, samtidigt som parterna respekterar varandras självständighet, särdrag, intressen och ambitioner. Parlamentet lovordar Förenta staternas roll för att avskräcka från rysk aggression, i synnerhet genom utbyte av underrättelser, militärt bistånd, humanitärt bistånd och politiskt stöd och genom att stärka den mest utsatta delen av Natos östra flank. Parlamentet understryker behovet att ytterligare stärka det transatlantiska samarbetet mellan EU och Förenta staterna med en ambitiös transatlantisk agenda. Parlamentet uppmanar Förenta staternas politiska ledarskap och institutioner att fortsätta på vägen mot allt närmare samarbete och samordning på alla områden som är av intresse för att motverka globala hot som påverkar våra gemensamma värden, vår säkerhet och vårt välstånd.

| 64. | Europaparlamentet välkomnar det pågående samarbetet, beslutsamheten och den enade ståndpunkten när det gäller att stödja Ukraina och att införa ett sanktionssystem utan motstycke, i syfte att avskräcka Ryssland från att fortsätta sin olagliga aggression och stödja Ukrainas fullständiga befrielse inom landets internationellt erkända gränser. Parlamentet stöder och åtar sig fullt ut att eftersträva synergier och gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiska mål genom att ytterligare fördjupa samarbetet inom ramen för den transatlantiska dialogen mellan EU och Förenta staterna, exempelvis genom transatlantisk parlamentarisk diplomati, för att ta itu med många av de centrala globala utmaningarna, såsom klimatförändringarna och det hot som auktoritära och totalitära regimer utgör runt om i världen, även i Europa och Asien. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet välkomnar det pågående samarbetet, beslutsamheten och den enade ståndpunkten när det gäller att stödja Ukraina och att införa ett sanktionssystem utan motstycke, i syfte att avskräcka Ryssland från att fortsätta sin olagliga aggression och stödja Ukrainas fullständiga befrielse inom landets internationellt erkända gränser. Parlamentet stöder och åtar sig fullt ut att eftersträva synergier och gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiska mål genom att ytterligare fördjupa samarbetet inom ramen för den transatlantiska dialogen mellan EU och Förenta staterna, exempelvis genom transatlantisk parlamentarisk diplomati, för att ta itu med många av de centrala globala utmaningarna, såsom klimatförändringarna och det hot som auktoritära och totalitära regimer utgör runt om i världen, även i Europa och Asien.

| 65. | Europaparlamentet rekommenderar att toppmöten mellan EU och Förenta staterna hålls regelbundet, minst en gång om året, för att fortsatt kunna utgöra en stark drivkraft för det transatlantiska samarbetet. Parlamentet välkomnar i detta avseende det transatlantiska handels- och teknikrådets arbete och upprepar sitt förslag om att inrätta ett transatlantiskt politiskt råd som skulle fungera som ett forum för regelbunden och effektiv institutionell dialog om utrikes- och säkerhetspolitiken. Parlamentet välkomnar Förenta staternas starka engagemang för den europeiska säkerheten, särskilt landets massiva militära bistånd till Ukraina och truppinsatser på Natos östra flank. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet rekommenderar att toppmöten mellan EU och Förenta staterna hålls regelbundet, minst en gång om året, för att fortsatt kunna utgöra en stark drivkraft för det transatlantiska samarbetet. Parlamentet välkomnar i detta avseende det transatlantiska handels- och teknikrådets arbete och upprepar sitt förslag om att inrätta ett transatlantiskt politiskt råd som skulle fungera som ett forum för regelbunden och effektiv institutionell dialog om utrikes- och säkerhetspolitiken. Parlamentet välkomnar Förenta staternas starka engagemang för den europeiska säkerheten, särskilt landets massiva militära bistånd till Ukraina och truppinsatser på Natos östra flank.

| 66. | Europaparlamentet noterar det 23:e toppmötet mellan EU och Kina i april 2022. Parlamentet är djupt oroat över resultatet av det kinesiska kommunistpartiets 20:e nationalkongress, som belyser Xi Jingpings geopolitiska ambitioner. Parlamentet konstaterar att förbindelserna mellan EU och Folkrepubliken Kina i allt högre grad präglas av ekonomisk konkurrens och systemisk rivalitet. Parlamentet upprepar sin begäran om en förnyad, mer beslutsam, heltäckande och konsekvent strategi för förbindelserna mellan EU och Folkrepubliken Kina som innebär att förbindelserna med Folkrepubliken Kina utformas i hela EU:s intresse och fullt ut tar hänsyn till utmaningarna till följd av Folkrepubliken Kinas framväxt som global aktör och landets alltmer förtryckande inrikespolitik och påstridiga utrikespolitik, också gentemot unionen, kandidatländer och potentiella kandidatländer. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet noterar det 23:e toppmötet mellan EU och Kina i april 2022. Parlamentet är djupt oroat över resultatet av det kinesiska kommunistpartiets 20:e nationalkongress, som belyser Xi Jingpings geopolitiska ambitioner. Parlamentet konstaterar att förbindelserna mellan EU och Folkrepubliken Kina i allt högre grad präglas av ekonomisk konkurrens och systemisk rivalitet. Parlamentet upprepar sin begäran om en förnyad, mer beslutsam, heltäckande och konsekvent strategi för förbindelserna mellan EU och Folkrepubliken Kina som innebär att förbindelserna med Folkrepubliken Kina utformas i hela EU:s intresse och fullt ut tar hänsyn till utmaningarna till följd av Folkrepubliken Kinas framväxt som global aktör och landets alltmer förtryckande inrikespolitik och påstridiga utrikespolitik, också gentemot unionen, kandidatländer och potentiella kandidatländer.

| 67. | Europaparlamentet uttrycker oro över de många olika politiska, ekonomiska och militära instrument som Folkrepubliken Kina använder för att i allt större utsträckning tvinga länder till underkastelse och införa sin auktoritära ideologi i internationella organisationer, såsom FN, för att utöka sitt inflytande och sprida sin makt samt anpassa sin strategi, sina intentioner och sin militära upprustning i enlighet med detta. Parlamentet är särskilt oroat över landets partnerskap med Ryska federationen och deras gemensamma försök att undergräva den regelbaserade världsordningen, i strid med våra intressen och värden. Parlamentet fördömer Kinas de facto proryska hållning i samband med Rysslands anfallskrig mot Ukraina. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet uttrycker oro över de många olika politiska, ekonomiska och militära instrument som Folkrepubliken Kina använder för att i allt större utsträckning tvinga länder till underkastelse och införa sin auktoritära ideologi i internationella organisationer, såsom FN, för att utöka sitt inflytande och sprida sin makt samt anpassa sin strategi, sina intentioner och sin militära upprustning i enlighet med detta. Parlamentet är särskilt oroat över landets partnerskap med Ryska federationen och deras gemensamma försök att undergräva den regelbaserade världsordningen, i strid med våra intressen och värden. Parlamentet fördömer Kinas de facto proryska hållning i samband med Rysslands anfallskrig mot Ukraina.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att ompröva sitt beroende av Folkrepubliken Kina och ta itu med ekonomiska beroenden inom strategiska sektorer som kan leda till sårbarheter. Parlamentet efterlyser större samordning och närmare samarbete mellan likasinnade partner i frågor av gemensamt intresse, särskilt, men inte uteslutande, avseende frågor såsom strategiska beroenden, ekonomiska påtryckningar, politisk inblandning och desinformation, samt åtgärder för att främja regelbaserad multilateralism och strategisk solidaritet mellan demokratier. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att ompröva sitt beroende av Folkrepubliken Kina och ta itu med ekonomiska beroenden inom strategiska sektorer som kan leda till sårbarheter. Parlamentet efterlyser större samordning och närmare samarbete mellan likasinnade partner i frågor av gemensamt intresse, särskilt, men inte uteslutande, avseende frågor såsom strategiska beroenden, ekonomiska påtryckningar, politisk inblandning och desinformation, samt åtgärder för att främja regelbaserad multilateralism och strategisk solidaritet mellan demokratier.

| 69. | Europaparlamentet fördömer i starkast möjliga ordalag det kinesiska regeringsledda systemet för tvångsarbete och dess brott mot mänskligheten i Xinjiang, där risken för folkmord är stor. Parlamentet uppmanar med kraft den kinesiska regeringen att upphöra med den systematiska förföljelsen av uigurer, inbegripet det fruktansvärda faktum att myndigheterna har infört ett officiellt system med riktade åtgärder mot barnafödande bland uiguriska kvinnor, som bland annat innebär att kvinnor i fertil ålder utsätts för tvångsaborter, intrauterina injektioner och sterilisering, åtgärder som kan uppfylla kriterierna för att räknas bland de värsta brotten mot mänskligheten. Parlamentet är fortfarande djupt oroat över situationen i Tibet och det kinesiska kommunistpartiets politik mot yttrandefrihet och tanke-, tros- och religionsfrihet. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet fördömer i starkast möjliga ordalag det kinesiska regeringsledda systemet för tvångsarbete och dess brott mot mänskligheten i Xinjiang, där risken för folkmord är stor. Parlamentet uppmanar med kraft den kinesiska regeringen att upphöra med den systematiska förföljelsen av uigurer, inbegripet det fruktansvärda faktum att myndigheterna har infört ett officiellt system med riktade åtgärder mot barnafödande bland uiguriska kvinnor, som bland annat innebär att kvinnor i fertil ålder utsätts för tvångsaborter, intrauterina injektioner och sterilisering, åtgärder som kan uppfylla kriterierna för att räknas bland de värsta brotten mot mänskligheten. Parlamentet är fortfarande djupt oroat över situationen i Tibet och det kinesiska kommunistpartiets politik mot yttrandefrihet och tanke-, tros- och religionsfrihet.

| 70. | Europaparlamentet upprepar sin brådskande uppmaning till de återstående tio EU-medlemsstater som ännu inte har upphävt sina aktiva utlämningsavtal med Folkrepubliken Kina och Hongkong att göra det. Parlamentet fördömer skarpt Kinas kampanj med transnationellt förtryck mot personer från Kina och Hong Kong som är bosatta utomlands, inom diasporan, och mot medlemmar av etniska och religiösa minoritetsgrupper, särskilt på EU:s territorium. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att, i samordning med likasinnade partner, kartlägga och stänga alla kanaler som för närvarande underlättar Kinas transnationella förtryck. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet upprepar sin brådskande uppmaning till de återstående tio EU-medlemsstater som ännu inte har upphävt sina aktiva utlämningsavtal med Folkrepubliken Kina och Hongkong att göra det. Parlamentet fördömer skarpt Kinas kampanj med transnationellt förtryck mot personer från Kina och Hong Kong som är bosatta utomlands, inom diasporan, och mot medlemmar av etniska och religiösa minoritetsgrupper, särskilt på EU:s territorium. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att, i samordning med likasinnade partner, kartlägga och stänga alla kanaler som för närvarande underlättar Kinas transnationella förtryck.

| 71. | Europaparlamentet upprepar sitt fördömande av Kinas undergrävande av demokratin i den särskilda administrativa regionen Hongkong och införandet av den nationella säkerhetslagen i Hongkong. Parlamentet uppmanar kommissionen att se över Hongkongs ställning som autonom region mot bakgrund av Folkrepubliken Kinas överträdelser av den kinesisk-brittiska gemensamma förklaringen och kraftåtgärderna mot Hongkongs autonomi. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet upprepar sitt fördömande av Kinas undergrävande av demokratin i den särskilda administrativa regionen Hongkong och införandet av den nationella säkerhetslagen i Hongkong. Parlamentet uppmanar kommissionen att se över Hongkongs ställning som autonom region mot bakgrund av Folkrepubliken Kinas överträdelser av den kinesisk-brittiska gemensamma förklaringen och kraftåtgärderna mot Hongkongs autonomi.

| 72. | Europaparlamentet påminner om att vår politik för ett enat Kina är en av grundbultarna i förbindelserna mellan EU och Kina. Parlamentet understryker att bevarandet av freden, stabiliteten och den fria sjöfarten i regionen Indiska oceanen/Stilla havet fortfarande är av avgörande betydelse för EU:s och dess medlemsstaters intressen. Parlamentet fördömer kraftfullt Folkrepubliken Kinas fortsatta militära provokationer mot Taiwan och upprepar sitt kraftfulla förkastande av varje ensidig ändring av status quo i Taiwansundet. Parlamentet uttrycker allvarlig oro över den kinesiska regeringens ståndpunkt vid det kinesiska kommunistpartiets 20:e nationalkongress att Folkrepubliken Kina aldrig kommer att avstå från rätten att använda våld i Taiwan. Parlamentet upprepar att Taiwansundets status quo inte ensidigt bör ändras mot det taiwanesiska folkets vilja. Parlamentet ser positivt på att medlemsstater, liksom partner i regionen, tydligt har fördömt Kinas militära övningar, och understryker att vår enighet är avgörande för att kunna avskräcka Kina från aggressionshandlingar och bevara fred och stabilitet i Taiwansundet. Parlamentet anser att konflikten mellan Taiwan och Folkrepubliken Kina bör lösas genom en fredlig, förbehållslös dialog. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet påminner om att vår politik för ett enat Kina är en av grundbultarna i förbindelserna mellan EU och Kina. Parlamentet understryker att bevarandet av freden, stabiliteten och den fria sjöfarten i regionen Indiska oceanen/Stilla havet fortfarande är av avgörande betydelse för EU:s och dess medlemsstaters intressen. Parlamentet fördömer kraftfullt Folkrepubliken Kinas fortsatta militära provokationer mot Taiwan och upprepar sitt kraftfulla förkastande av varje ensidig ändring av status quo i Taiwansundet. Parlamentet uttrycker allvarlig oro över den kinesiska regeringens ståndpunkt vid det kinesiska kommunistpartiets 20:e nationalkongress att Folkrepubliken Kina aldrig kommer att avstå från rätten att använda våld i Taiwan. Parlamentet upprepar att Taiwansundets status quo inte ensidigt bör ändras mot det taiwanesiska folkets vilja. Parlamentet ser positivt på att medlemsstater, liksom partner i regionen, tydligt har fördömt Kinas militära övningar, och understryker att vår enighet är avgörande för att kunna avskräcka Kina från aggressionshandlingar och bevara fred och stabilitet i Taiwansundet. Parlamentet anser att konflikten mellan Taiwan och Folkrepubliken Kina bör lösas genom en fredlig, förbehållslös dialog.

| 73. | Europaparlamentet uppmanar alla behöriga EU-institutioner att snarast utarbeta en scenariobaserad strategi för att hantera säkerhetsutmaningar i Taiwan. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet uppmanar alla behöriga EU-institutioner att snarast utarbeta en scenariobaserad strategi för att hantera säkerhetsutmaningar i Taiwan.

| 74. | Europaparlamentet uttrycker sin starka solidaritet med Taiwans folk och ser i Taiwan en likasinnad partner som delar de gemensamma värdena frihet, demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatlighet. Parlamentet uppmanar kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten att upprätta ett strategiskt samarbete med Taiwan och att skyndsamt följa upp rekommendationerna i parlamentets resolution av den 21 oktober 2021 om de politiska förbindelserna och samarbetet mellan EU och Taiwan, och att stärka de ekonomiska förbindelserna och handels- och investeringsförbindelserna med ön, bland annat genom bilaterala investeringsavtal och sektorsavtal, till exempel om motståndskraftiga leveranskedjor, samarbete om tullinspektionssystem samt certifiering av ursprung och avtal om marknadstillträde. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och kommissionen att skyndsamt inleda en konsekvensbedömning, ett offentligt samråd och ett sonderingsförfarande för ett bilateralt investeringsavtal med de taiwanesiska myndigheterna som förberedelse inför förhandlingar för att fördjupa de bilaterala ekonomiska banden som ett sätt att diversifiera leveranskedjorna i syfte att ta itu med EU:s sårbarheter gentemot Kina. Parlamentet rekommenderar att en sambandsman utstationeras vid Europeiska byrån för ekonomi och handel för att samordna gemensamma insatser när det gäller att bekämpa desinformation och inblandning. Parlamentet rekommenderar kommissionen att koppla samman och integrera Global Gateway med Taiwans nya sydgående politik. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet uttrycker sin starka solidaritet med Taiwans folk och ser i Taiwan en likasinnad partner som delar de gemensamma värdena frihet, demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatlighet. Parlamentet uppmanar kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten att upprätta ett strategiskt samarbete med Taiwan och att skyndsamt följa upp rekommendationerna i parlamentets resolution av den 21 oktober 2021 om de politiska förbindelserna och samarbetet mellan EU och Taiwan, och att stärka de ekonomiska förbindelserna och handels- och investeringsförbindelserna med ön, bland annat genom bilaterala investeringsavtal och sektorsavtal, till exempel om motståndskraftiga leveranskedjor, samarbete om tullinspektionssystem samt certifiering av ursprung och avtal om marknadstillträde. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och kommissionen att skyndsamt inleda en konsekvensbedömning, ett offentligt samråd och ett sonderingsförfarande för ett bilateralt investeringsavtal med de taiwanesiska myndigheterna som förberedelse inför förhandlingar för att fördjupa de bilaterala ekonomiska banden som ett sätt att diversifiera leveranskedjorna i syfte att ta itu med EU:s sårbarheter gentemot Kina. Parlamentet rekommenderar att en sambandsman utstationeras vid Europeiska byrån för ekonomi och handel för att samordna gemensamma insatser när det gäller att bekämpa desinformation och inblandning. Parlamentet rekommenderar kommissionen att koppla samman och integrera Global Gateway med Taiwans nya sydgående politik.

| 75. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att samarbeta med internationella partner för att bidra till att upprätthålla demokratin i Taiwan, utan utländska hot. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att samarbeta med internationella partner för att bidra till att upprätthålla demokratin i Taiwan, utan utländska hot.

| 76. | Europaparlamentet understryker att Taiwan är en viktig EU-partner och demokratisk bundsförvant i regionen Indiska oceanen/Stilla havet och en partner som bidrar till att upprätthålla en regelbaserad världsordning och grundläggande värden. Parlamentet uppmanar eftertryckligen EU och dess medlemsstater att intensifiera samarbetet och sträva efter ett omfattande fördjupat partnerskap med Taiwan, i synnerhet samarbete som krävs om resiliens i den kritiska leveranskedjan och om åtgärder för att motverka desinformation och utländsk inblandning. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet understryker att Taiwan är en viktig EU-partner och demokratisk bundsförvant i regionen Indiska oceanen/Stilla havet och en partner som bidrar till att upprätthålla en regelbaserad världsordning och grundläggande värden. Parlamentet uppmanar eftertryckligen EU och dess medlemsstater att intensifiera samarbetet och sträva efter ett omfattande fördjupat partnerskap med Taiwan, i synnerhet samarbete som krävs om resiliens i den kritiska leveranskedjan och om åtgärder för att motverka desinformation och utländsk inblandning.

| 77. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd för Taiwans meningsfulla deltagande som observatör vid internationella och multilaterala organs och organisationers möten, mekanismer och verksamheter. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet upprepar sitt stöd för Taiwans meningsfulla deltagande som observatör vid internationella och multilaterala organs och organisationers möten, mekanismer och verksamheter.

| 78. | Europaparlamentet uppmuntrar till ökat ekonomiskt, vetenskapligt, kulturellt och politiskt samspel mellan EU och Taiwan, också på högsta möjliga nivå. Parlamentet betonar vikten av att stärka dialogen mellan EU och Taiwan genom att fördjupa förbindelserna med det civila samhället och främja utbyten med taiwanesiska medieorganisationer och kulturella utbyten, bland annat genom att inrätta språkskolor. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet uppmuntrar till ökat ekonomiskt, vetenskapligt, kulturellt och politiskt samspel mellan EU och Taiwan, också på högsta möjliga nivå. Parlamentet betonar vikten av att stärka dialogen mellan EU och Taiwan genom att fördjupa förbindelserna med det civila samhället och främja utbyten med taiwanesiska medieorganisationer och kulturella utbyten, bland annat genom att inrätta språkskolor.

| 79. | Europaparlamentet uppmanar Folkrepubliken Kina att, mot bakgrund av återöppnandet av landets gränser, lämna ut fullständiga och korrekta uppgifter om covid-19 på ett begripligt och lättillgängligt sätt, inklusive hittills obefintliga uppgifter om sjukhusinläggningar, inläggningar på intensivvårdsavdelningar och dödsfall. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet uppmanar Folkrepubliken Kina att, mot bakgrund av återöppnandet av landets gränser, lämna ut fullständiga och korrekta uppgifter om covid-19 på ett begripligt och lättillgängligt sätt, inklusive hittills obefintliga uppgifter om sjukhusinläggningar, inläggningar på intensivvårdsavdelningar och dödsfall.

| 80. | Europaparlamentet välkomnar det goda samarbetet mellan EU och Republiken Korea som en viktig strategisk partner som delar engagemanget för demokrati, mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen och marknadsekonomi. Parlamentet välkomnar Republiken Koreas anpassning till EU och Förenta staterna som svar på Rysslands krig mot Ukraina, särskilt när det gäller att anta sanktioner mot Ryssland och Belarus. Parlamentet betonar Republiken Koreas roll när det gäller att stödja insatserna för en fullständig, kontrollerbar och oåterkallelig avveckling av Demokratiska folkrepubliken Koreas kärntekniska program och program för ballistiska robotar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja en fredlig och diplomatisk lösning på denna fråga i nära samordning med internationella partner. Parlamentet välkomnar Sydkoreas förstärkta samarbete med Nato. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet välkomnar det goda samarbetet mellan EU och Republiken Korea som en viktig strategisk partner som delar engagemanget för demokrati, mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen och marknadsekonomi. Parlamentet välkomnar Republiken Koreas anpassning till EU och Förenta staterna som svar på Rysslands krig mot Ukraina, särskilt när det gäller att anta sanktioner mot Ryssland och Belarus. Parlamentet betonar Republiken Koreas roll när det gäller att stödja insatserna för en fullständig, kontrollerbar och oåterkallelig avveckling av Demokratiska folkrepubliken Koreas kärntekniska program och program för ballistiska robotar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja en fredlig och diplomatisk lösning på denna fråga i nära samordning med internationella partner. Parlamentet välkomnar Sydkoreas förstärkta samarbete med Nato.

| 81. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt Demokratiska folkrepubliken Koreas fortsatta tester av ballistiska robotar, kärnvapentester och annan verksamhet med anknytning till spridning av kärnvapen samt ökningen av vapentester sedan början av 2022, som ett stort hot mot internationell fred och säkerhet. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet fördömer kraftfullt Demokratiska folkrepubliken Koreas fortsatta tester av ballistiska robotar, kärnvapentester och annan verksamhet med anknytning till spridning av kärnvapen samt ökningen av vapentester sedan början av 2022, som ett stort hot mot internationell fred och säkerhet.

| 82. | Europaparlamentet fördömer i starkast möjliga ordalag Qatars påstådda försök att påverka Europaparlamentets ledamöter, före detta ledamöter och personal genom korruption och därmed undergräva EU:s demokratiska processer genom illasinnad inblandning. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet fördömer i starkast möjliga ordalag Qatars påstådda försök att påverka Europaparlamentets ledamöter, före detta ledamöter och personal genom korruption och därmed undergräva EU:s demokratiska processer genom illasinnad inblandning.

| 83. | Europaparlamentet anser att skydd och främjande av mänskliga rättigheter måste stå i centrum för partnerskapet med Marocko med tanke på dess strategiska karaktär för EU och dess intressen i regionen. Marocko uppmanas med kraft att upphöra med sina trakasserier och hot mot journalister, människorättsförsvarare och diasporaaktivister, att frige politiska fångar och att i partnerskap med EU arbeta för att vidareutveckla möjligheterna till utbildning, sysselsättning och hälso- och sjukvård, med särskilt fokus på historiskt marginaliserade regioner, såsom Rif. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet anser att skydd och främjande av mänskliga rättigheter måste stå i centrum för partnerskapet med Marocko med tanke på dess strategiska karaktär för EU och dess intressen i regionen. Marocko uppmanas med kraft att upphöra med sina trakasserier och hot mot journalister, människorättsförsvarare och diasporaaktivister, att frige politiska fångar och att i partnerskap med EU arbeta för att vidareutveckla möjligheterna till utbildning, sysselsättning och hälso- och sjukvård, med särskilt fokus på historiskt marginaliserade regioner, såsom Rif.

| 84. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt auktoritära och illiberala regimers angrepp mot de mänskliga rättigheterna och deras universella karaktär samt motsvarande urholkning av skyddet av dem. Parlamentet uppmanar mogna demokratier och likasinnade partner att offentligt trotsa detta och därigenom bekräfta vårt åtagande att försvara de mänskliga rättigheternas och rättsstatens universalitet. Parlamentet uppmanar mogna demokratier och internationella och regionala organisationer att förena sig genom att samlas inom en global ram för mänskliga rättigheter i syfte att ta itu med hot och främja mänskliga rättigheter över hela världen. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet fördömer kraftfullt auktoritära och illiberala regimers angrepp mot de mänskliga rättigheterna och deras universella karaktär samt motsvarande urholkning av skyddet av dem. Parlamentet uppmanar mogna demokratier och likasinnade partner att offentligt trotsa detta och därigenom bekräfta vårt åtagande att försvara de mänskliga rättigheternas och rättsstatens universalitet. Parlamentet uppmanar mogna demokratier och internationella och regionala organisationer att förena sig genom att samlas inom en global ram för mänskliga rättigheter i syfte att ta itu med hot och främja mänskliga rättigheter över hela världen.

| 85. | Europaparlamentet understryker att EU har åtagit sig att verka för en fri, öppen, sammankopplad och regelbaserad ordning i regionen Indiska oceanen/Stilla havet. Parlamentet upprepar att EU:s nya strategi för regionen Indiska oceanen/Stilla havet måste genomföras skyndsamt, eftersom den ger våra partner i regionen en möjlighet att tillsammans ta itu med de gemensamma utmaningarna, försvara den regelbaserade världsordningen och internationell rätt och stå upp för de värden och principer som vi delar. Parlamentet understryker vikten av att respektera fria och öppna sjövägar i regionen Indiska oceanen/Stilla havet, i enlighet med FN:s havsrättskonvention. Parlamentet motsätter sig ensidiga åtgärder i Sydkinesiska havet och upprepar sitt stöd för att lösa tvister med fredliga medel i enlighet med internationell rätt. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet understryker att EU har åtagit sig att verka för en fri, öppen, sammankopplad och regelbaserad ordning i regionen Indiska oceanen/Stilla havet. Parlamentet upprepar att EU:s nya strategi för regionen Indiska oceanen/Stilla havet måste genomföras skyndsamt, eftersom den ger våra partner i regionen en möjlighet att tillsammans ta itu med de gemensamma utmaningarna, försvara den regelbaserade världsordningen och internationell rätt och stå upp för de värden och principer som vi delar. Parlamentet understryker vikten av att respektera fria och öppna sjövägar i regionen Indiska oceanen/Stilla havet, i enlighet med FN:s havsrättskonvention. Parlamentet motsätter sig ensidiga åtgärder i Sydkinesiska havet och upprepar sitt stöd för att lösa tvister med fredliga medel i enlighet med internationell rätt.

| 86. | Europaparlamentet efterlyser ökad EU-närvaro i regionen Indiska oceanen/Stilla havet. Parlamentet understryker att samarbetet med länderna i Stillahavsområdet bör stärkas med beaktande av de verkliga behoven hos våra partner i området, och betonar vikten av vårt samarbete med både Stillahavsöarnas forum och Organisationen för stater i Afrika, Karibien och Stillahavsområdet för att genomföra de mål som fastställs i EU:s strategi för regionen Indiska oceanen/Stilla havet. Parlamentet förespråkar ett starkare samarbete med länderna i regionen, särskilt Japan, Sydkorea, Australien, Nya Zeeland och Indien, samt Sydostasiatiska nationers förbund (Asean). Parlamentet välkomnar jubileumstoppmötet mellan EU och Asean, som ägde rum den 14 december 2022. Parlamentet välkomnar ingåendet av frihandelsavtalet med Nya Zeeland och ikraftträdandet av ramavtalet mellan EU och Australien. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet efterlyser ökad EU-närvaro i regionen Indiska oceanen/Stilla havet. Parlamentet understryker att samarbetet med länderna i Stillahavsområdet bör stärkas med beaktande av de verkliga behoven hos våra partner i området, och betonar vikten av vårt samarbete med både Stillahavsöarnas forum och Organisationen för stater i Afrika, Karibien och Stillahavsområdet för att genomföra de mål som fastställs i EU:s strategi för regionen Indiska oceanen/Stilla havet. Parlamentet förespråkar ett starkare samarbete med länderna i regionen, särskilt Japan, Sydkorea, Australien, Nya Zeeland och Indien, samt Sydostasiatiska nationers förbund (Asean). Parlamentet välkomnar jubileumstoppmötet mellan EU och Asean, som ägde rum den 14 december 2022. Parlamentet välkomnar ingåendet av frihandelsavtalet med Nya Zeeland och ikraftträdandet av ramavtalet mellan EU och Australien.

| 87. | Europaparlamentet understryker den viktiga roll som Japan spelar för att främja stabiliteten i regionen, och efterlyser ett starkare strategiskt partnerskap mellan EU och Japan på ett stort antal områden, inbegripet när det gäller regionen Indiska oceanen/Stilla havet, konnektivitet, försvar av den multilaterala regelbaserade ordningen, handel och investeringar, säkerhet, digital omställning, klimatåtgärder, forskning och innovation, spetsteknik och analys/kartläggning av resurser. Parlamentet påminner om att Japan är en av EU:s närmaste likasinnade partner med vilken unionen delar värden och principer såsom demokrati, rättsstatlighet, mänskliga rättigheter, god samhällsstyrning och multilateralism. Parlamentet stöder starkt ingåendet av det strategiska partnerskapsavtalet mellan EU och Japan och uppmanar de återstående medlemsstaterna att gå vidare med ratificeringen av avtalet. Parlamentet uppmuntrar förhandlingarna om ett säkerhets- och informationsavtal mellan EU och Japan som ett steg mot att underlätta ett bredare samarbete om säkerhet och försvar. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet understryker den viktiga roll som Japan spelar för att främja stabiliteten i regionen, och efterlyser ett starkare strategiskt partnerskap mellan EU och Japan på ett stort antal områden, inbegripet när det gäller regionen Indiska oceanen/Stilla havet, konnektivitet, försvar av den multilaterala regelbaserade ordningen, handel och investeringar, säkerhet, digital omställning, klimatåtgärder, forskning och innovation, spetsteknik och analys/kartläggning av resurser. Parlamentet påminner om att Japan är en av EU:s närmaste likasinnade partner med vilken unionen delar värden och principer såsom demokrati, rättsstatlighet, mänskliga rättigheter, god samhällsstyrning och multilateralism. Parlamentet stöder starkt ingåendet av det strategiska partnerskapsavtalet mellan EU och Japan och uppmanar de återstående medlemsstaterna att gå vidare med ratificeringen av avtalet. Parlamentet uppmuntrar förhandlingarna om ett säkerhets- och informationsavtal mellan EU och Japan som ett steg mot att underlätta ett bredare samarbete om säkerhet och försvar.

| 88. | Europaparlamentet konstaterar att Asean är en viktig partner för EU. Parlamentet efterlyser ett fortsatt fokus på den asiatiska kontinenten, eftersom många länder har en utsatt situation vad gäller den ökande bräckligheten i leveranskedjor och jordbruksbaserade livsmedelssystem, och urholkningen av den makroekonomiska stabiliteten till följd av Rysslands oförsvarliga, oprovocerade och olagliga anfallskrig mot Ukraina, som ytterligare har belastat det globala system som redan påverkats av covid-19-krisen. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet konstaterar att Asean är en viktig partner för EU. Parlamentet efterlyser ett fortsatt fokus på den asiatiska kontinenten, eftersom många länder har en utsatt situation vad gäller den ökande bräckligheten i leveranskedjor och jordbruksbaserade livsmedelssystem, och urholkningen av den makroekonomiska stabiliteten till följd av Rysslands oförsvarliga, oprovocerade och olagliga anfallskrig mot Ukraina, som ytterligare har belastat det globala system som redan påverkats av covid-19-krisen.

| 89. | Europaparlamentet fördömer skarpt militärjuntans illegitima styre i Myanmar och det fortsatta våldsamma förtrycket av de demokratiska strävandena hos Myanmars folk efter den olagliga statskuppen, liksom Rysslands och Folkrepubliken Kinas stöd till Tatmadaw. Parlamentet bekräftar på nytt sin solidaritet med de demokratiska strävandena hos Myanmars befolkning, företrädd av den nationella samlingsregeringen, och uppmanar EU och dess medlemsstater att inleda eller, i tillämpliga fall, stärka samarbetet med och stödet till den nationella samlingsregeringen, och samtidigt skärpa sina restriktiva åtgärder mot Tatmadaw. Asean uppmanas med kraft, mot bakgrund av Tatmadaws ovilja att göra framsteg i fråga om fempunktsöverenskommelsen, samarbeta med den nationella samlingsregeringen, det oberoende civila samhället och det internationella samfundet för att uppnå en hållbar demokratisk lösning för Myanmar. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet fördömer skarpt militärjuntans illegitima styre i Myanmar och det fortsatta våldsamma förtrycket av de demokratiska strävandena hos Myanmars folk efter den olagliga statskuppen, liksom Rysslands och Folkrepubliken Kinas stöd till Tatmadaw. Parlamentet bekräftar på nytt sin solidaritet med de demokratiska strävandena hos Myanmars befolkning, företrädd av den nationella samlingsregeringen, och uppmanar EU och dess medlemsstater att inleda eller, i tillämpliga fall, stärka samarbetet med och stödet till den nationella samlingsregeringen, och samtidigt skärpa sina restriktiva åtgärder mot Tatmadaw. Asean uppmanas med kraft, mot bakgrund av Tatmadaws ovilja att göra framsteg i fråga om fempunktsöverenskommelsen, samarbeta med den nationella samlingsregeringen, det oberoende civila samhället och det internationella samfundet för att uppnå en hållbar demokratisk lösning för Myanmar.

| 90. | Europaparlamentet betonar behovet att stärka EU:s strategiska partnerskap med Indien på ett övergripande sätt. Parlamentet påpekar att förbindelserna med Indien blir allt viktigare och bör fördjupas genom de pågående handelsförhandlingarna och de ökade synergieffekterna i bilateralt samarbete med intresserade partner i Afrika. Parlamentet påminner om betydelsen av detta partnerskap för att uppnå målen för hållbar utveckling. Parlamentet uppmuntrar EU och Indien att fullt ut utnyttja det konnektivitetspartnerskap som ingicks 2021. Parlamentet välkomnar de närmare samråden om säkerhet och försvar och de gemensamma marina övningarna med Indien och med andra partner i regionen Indiska oceanen/Stilla havet. Parlamentet begär att mänskliga rättigheter och demokratiska värden behandlas på lämpligt sätt inom ramen för EU:s kontakter med Indien. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet betonar behovet att stärka EU:s strategiska partnerskap med Indien på ett övergripande sätt. Parlamentet påpekar att förbindelserna med Indien blir allt viktigare och bör fördjupas genom de pågående handelsförhandlingarna och de ökade synergieffekterna i bilateralt samarbete med intresserade partner i Afrika. Parlamentet påminner om betydelsen av detta partnerskap för att uppnå målen för hållbar utveckling. Parlamentet uppmuntrar EU och Indien att fullt ut utnyttja det konnektivitetspartnerskap som ingicks 2021. Parlamentet välkomnar de närmare samråden om säkerhet och försvar och de gemensamma marina övningarna med Indien och med andra partner i regionen Indiska oceanen/Stilla havet. Parlamentet begär att mänskliga rättigheter och demokratiska värden behandlas på lämpligt sätt inom ramen för EU:s kontakter med Indien.

| 91. | Europaparlamentet är allvarligt oroat över Indiens hållning i fråga om Rysslands anfallskrig mot Ukraina, över att landet avstått från att rösta om FN-resolutionerna och i synnerhet över att landet ger ekonomiskt stöd till Kreml, inte bara genom att inte anpassa sig till sanktionerna mot Ryssland utan även genom att öka importen och köpa ryska vapen och fossila bränslen. Parlamentet hoppas att Indien kommer att anpassa sin hållning i fråga om Rysslands invasion av Ukraina till EU, och uppmanar rådet och vice ordföranden/den höga representanten att göra fortsatta diplomatiska insatser i detta avseende. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet är allvarligt oroat över Indiens hållning i fråga om Rysslands anfallskrig mot Ukraina, över att landet avstått från att rösta om FN-resolutionerna och i synnerhet över att landet ger ekonomiskt stöd till Kreml, inte bara genom att inte anpassa sig till sanktionerna mot Ryssland utan även genom att öka importen och köpa ryska vapen och fossila bränslen. Parlamentet hoppas att Indien kommer att anpassa sin hållning i fråga om Rysslands invasion av Ukraina till EU, och uppmanar rådet och vice ordföranden/den höga representanten att göra fortsatta diplomatiska insatser i detta avseende.

| 92. | Europaparlamentet bekräftar sitt orubbliga stöd för oberoendet, suveräniteten och den territoriella integriteten för länderna inom det östliga partnerskapet, inom deras internationellt erkända gränser. Parlamentet erkänner att Rysslands anfallskrig mot Ukraina har en negativ inverkan på framför allt länderna i det östliga partnerskapet. Parlamentet uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att utan dröjsmål inleda en ingående analys när det gäller en reform av politiken för det östliga partnerskapet för att göra den redo för framtiden mot bakgrund av den försämrade geopolitiska situationen och på grundval av regionens strategiska och politiska betydelse för EU och de olika utmaningar som länderna i det östliga partnerskapet står inför. Parlamentet konstaterar att säkerhet och fred i det östra grannskapet förutsätter upprätthållande av internationell rätt, territoriell integritet samt grundläggande rättigheter och friheter. Parlamentet understryker vikten av att stärka det politiska och ekonomiska stödet och unionens närvaro i regionen, i nära samarbete med det oberoende civila samhället. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet bekräftar sitt orubbliga stöd för oberoendet, suveräniteten och den territoriella integriteten för länderna inom det östliga partnerskapet, inom deras internationellt erkända gränser. Parlamentet erkänner att Rysslands anfallskrig mot Ukraina har en negativ inverkan på framför allt länderna i det östliga partnerskapet. Parlamentet uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att utan dröjsmål inleda en ingående analys när det gäller en reform av politiken för det östliga partnerskapet för att göra den redo för framtiden mot bakgrund av den försämrade geopolitiska situationen och på grundval av regionens strategiska och politiska betydelse för EU och de olika utmaningar som länderna i det östliga partnerskapet står inför. Parlamentet konstaterar att säkerhet och fred i det östra grannskapet förutsätter upprätthållande av internationell rätt, territoriell integritet samt grundläggande rättigheter och friheter. Parlamentet understryker vikten av att stärka det politiska och ekonomiska stödet och unionens närvaro i regionen, i nära samarbete med det oberoende civila samhället.

| 93. | Europaparlamentet understryker att Ryssland genomför en aggressiv politik även gentemot Georgien och Moldavien. Parlamentet betonar att Ryska federationen fortsätter att undergräva Moldaviens suveränitet och territoriella integritet genom närvaron av trupper i regionen Transnistrien och ger upphov till politisk och social oro genom att använda energi som ett vapen och genom desinformationskampanjer för att sätta press på Moldaviens regering och landets europeiska inriktning. Parlamentet uppmanar Ryska federationen att fullt ut, villkorslöst och på ett ordnat sätt dra tillbaka sina militära styrkor och försvarsmateriel från regionen Transnistrien, i enlighet med de upprepade kraven från de moldaviska myndigheterna. Parlamentet understryker att lösningen på frågan om Transnistrien måste respektera Moldaviens suveräna rätt att välja sin egen utrikespolitik och försvarspolitiska inriktning. Parlamentet erkänner att Georgien var det första land som upplevde en fullskalig rysk militär aggression i augusti 2008, då Ryssland med våld försökte rita om gränserna för en suverän stat i Europa, ockupera regioner som utgör en odelbar del av Georgien – regionen Abchazien och Tskhinvaliregionen/Sydossetien – och vidta åtgärder för att de facto annektera dessa, fördriva hundratusentals människor från deras hem till följd av etnisk rensning och splittra samhällen genom ockupationslinjer. Parlamentet uppmanar eftertryckligen EU att fortsatt kräva att Ryssland fullgör sina skyldigheter enligt det EU-medlade avtalet om eldupphör av den 12 augusti 2008. Parlamentet uppmuntrar EU att stärka sitt engagemang för fredlig konfliktlösning i det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet understryker att Ryssland genomför en aggressiv politik även gentemot Georgien och Moldavien. Parlamentet betonar att Ryska federationen fortsätter att undergräva Moldaviens suveränitet och territoriella integritet genom närvaron av trupper i regionen Transnistrien och ger upphov till politisk och social oro genom att använda energi som ett vapen och genom desinformationskampanjer för att sätta press på Moldaviens regering och landets europeiska inriktning. Parlamentet uppmanar Ryska federationen att fullt ut, villkorslöst och på ett ordnat sätt dra tillbaka sina militära styrkor och försvarsmateriel från regionen Transnistrien, i enlighet med de upprepade kraven från de moldaviska myndigheterna. Parlamentet understryker att lösningen på frågan om Transnistrien måste respektera Moldaviens suveräna rätt att välja sin egen utrikespolitik och försvarspolitiska inriktning. Parlamentet erkänner att Georgien var det första land som upplevde en fullskalig rysk militär aggression i augusti 2008, då Ryssland med våld försökte rita om gränserna för en suverän stat i Europa, ockupera regioner som utgör en odelbar del av Georgien – regionen Abchazien och Tskhinvaliregionen/Sydossetien – och vidta åtgärder för att de facto annektera dessa, fördriva hundratusentals människor från deras hem till följd av etnisk rensning och splittra samhällen genom ockupationslinjer. Parlamentet uppmanar eftertryckligen EU att fortsatt kräva att Ryssland fullgör sina skyldigheter enligt det EU-medlade avtalet om eldupphör av den 12 augusti 2008. Parlamentet uppmuntrar EU att stärka sitt engagemang för fredlig konfliktlösning i det östliga partnerskapet.

| 94. | Europaparlamentet välkomnar unionens ökade kontakter med länderna i Sydkaukasien, särskilt det snabba antagandet av ett EU-övervakningsuppdrag längs Armeniens internationella gräns mot Azerbajdzjan för att övervaka situationen i regionen, bygga upp förtroende och bidra till att återupprätta fred och säkerhet. Parlamentet betonar vikten av att minska det ryska inflytandet i regionen genom ökad EU-närvaro. Parlamentet uppmanar rådet att utöka antalet utplacerade experter och öka uppdragskapaciteten samt efterlyser en starkare närvaro i regionen. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet välkomnar unionens ökade kontakter med länderna i Sydkaukasien, särskilt det snabba antagandet av ett EU-övervakningsuppdrag längs Armeniens internationella gräns mot Azerbajdzjan för att övervaka situationen i regionen, bygga upp förtroende och bidra till att återupprätta fred och säkerhet. Parlamentet betonar vikten av att minska det ryska inflytandet i regionen genom ökad EU-närvaro. Parlamentet uppmanar rådet att utöka antalet utplacerade experter och öka uppdragskapaciteten samt efterlyser en starkare närvaro i regionen.

| 95. | Europaparlamentet fördömer skarpt Azerbajdzjans senaste militära aggression, den 12 september 2022, mot Armeniens suveräna territorium, vilken utgjorde ett brott mot eldupphöret och fick allvarliga konsekvenser för fredsprocessen. Parlamentet är också oroat över de påstådda krigsförbrytelser och omänskliga behandlingar som Azerbajdzjans väpnade styrkor gjort sig skyldiga till mot armeniska krigsfångar och civila. Parlamentet upprepar att Armeniens territoriella integritet måste respekteras fullt ut och understryker EU:s beredvillighet att mer aktivt engagera sig i arbetet med att lösa de utdragna konflikterna i regionen. Parlamentet uppmanar därför Azerbajdzjans myndigheter att omedelbart dra sig tillbaka från alla delar av Armeniens territorium och att frige krigsfångar under deras kontroll. Parlamentet fördömer skarpt Azerbajdzjans olagliga blockad av Latjinkorridoren, i strid med trepartsuttalandet av den 9 november 2020, då detta hotar att utlösa en avsiktlig humanitär kris för folket i Nagorno-Karabach. Parlamentet kräver att de azerbajdzjanska myndigheterna omedelbart återupprättar den fria rörligheten genom Latjinkorridoren. Parlamentet påminner om att endast diplomatiska medel kommer att leda till en rättvis och varaktig lösning på konflikten till gagn för befolkningarna i Armenien och Azerbajdzjan. |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet fördömer skarpt Azerbajdzjans senaste militära aggression, den 12 september 2022, mot Armeniens suveräna territorium, vilken utgjorde ett brott mot eldupphöret och fick allvarliga konsekvenser för fredsprocessen. Parlamentet är också oroat över de påstådda krigsförbrytelser och omänskliga behandlingar som Azerbajdzjans väpnade styrkor gjort sig skyldiga till mot armeniska krigsfångar och civila. Parlamentet upprepar att Armeniens territoriella integritet måste respekteras fullt ut och understryker EU:s beredvillighet att mer aktivt engagera sig i arbetet med att lösa de utdragna konflikterna i regionen. Parlamentet uppmanar därför Azerbajdzjans myndigheter att omedelbart dra sig tillbaka från alla delar av Armeniens territorium och att frige krigsfångar under deras kontroll. Parlamentet fördömer skarpt Azerbajdzjans olagliga blockad av Latjinkorridoren, i strid med trepartsuttalandet av den 9 november 2020, då detta hotar att utlösa en avsiktlig humanitär kris för folket i Nagorno-Karabach. Parlamentet kräver att de azerbajdzjanska myndigheterna omedelbart återupprättar den fria rörligheten genom Latjinkorridoren. Parlamentet påminner om att endast diplomatiska medel kommer att leda till en rättvis och varaktig lösning på konflikten till gagn för befolkningarna i Armenien och Azerbajdzjan.

| 96. | Europaparlamentet är övertygat om att en hållbar fred mellan Armenien och Azerbajdzjan inte kan uppnås med militära medel utan behöver en övergripande politisk lösning i enlighet med internationell rätt, inklusive principerna i FN-stadgan, Helsingforsslutakten från Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) från 1975 samt 2009 års grundläggande principer från OSSE:s Minskgrupp, om territoriell integritet, självbestämmande och icke-användning av våld. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet är övertygat om att en hållbar fred mellan Armenien och Azerbajdzjan inte kan uppnås med militära medel utan behöver en övergripande politisk lösning i enlighet med internationell rätt, inklusive principerna i FN-stadgan, Helsingforsslutakten från Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) från 1975 samt 2009 års grundläggande principer från OSSE:s Minskgrupp, om territoriell integritet, självbestämmande och icke-användning av våld.

| 97. | Europaparlamentet stöder initiativet från Europeiska rådets ordförande, Charles Michel, att sammankalla och medla vid bilaterala möten mellan Armeniens och Azerbajdzjans ledare i Bryssel och uppmuntrar det arbete på plats som utförs av EU:s särskilda representant för Sydkaukasien och krisen i Georgien. Parlamentet anser att EU kan axla rollen som opartisk medlare för att förhindra ytterligare upptrappning och uppnå en hållbar fred. Parlamentet uppmanar med kraft Armenien och Azerbajdzjan att fullt ut delta i utarbetandet av ett omfattande fredsfördrag. Parlamentet upprepar att ett sådant fördrag måste ta itu med alla bakomliggande orsaker till konflikten, inbegripet rättigheterna och säkerheten för den armeniska befolkning som bor i Nagorno-Karabach, fördrivna personers och flyktingars återvändande till sina hem under kontroll av FN:s flyktingkommissariat, interreligiös dialog samt skydd och bevarande av såväl det kulturella, religiösa och historiska arvet som den territoriella integriteten. |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet stöder initiativet från Europeiska rådets ordförande, Charles Michel, att sammankalla och medla vid bilaterala möten mellan Armeniens och Azerbajdzjans ledare i Bryssel och uppmuntrar det arbete på plats som utförs av EU:s särskilda representant för Sydkaukasien och krisen i Georgien. Parlamentet anser att EU kan axla rollen som opartisk medlare för att förhindra ytterligare upptrappning och uppnå en hållbar fred. Parlamentet uppmanar med kraft Armenien och Azerbajdzjan att fullt ut delta i utarbetandet av ett omfattande fredsfördrag. Parlamentet upprepar att ett sådant fördrag måste ta itu med alla bakomliggande orsaker till konflikten, inbegripet rättigheterna och säkerheten för den armeniska befolkning som bor i Nagorno-Karabach, fördrivna personers och flyktingars återvändande till sina hem under kontroll av FN:s flyktingkommissariat, interreligiös dialog samt skydd och bevarande av såväl det kulturella, religiösa och historiska arvet som den territoriella integriteten.

| 98. | Europaparlamentet efterlyser ett fullständigt genomförande av det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet med Armenien och understryker behovet att fortsätta förhandlingarna om det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan EU och Azerbajdzjan. |
| --- | --- |

98.

Europaparlamentet efterlyser ett fullständigt genomförande av det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet med Armenien och understryker behovet att fortsätta förhandlingarna om det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan EU och Azerbajdzjan.

| 99. | Europaparlamentet insisterar på att en fördjupning av EU:s förbindelser med Azerbajdzjan även i fortsättningen måste vara beroende av att landet gör betydande framsteg när det gäller respekten för de mänskliga rättigheterna, rättsstatsprincipen, demokratin och de grundläggande friheterna. |
| --- | --- |

99.

Europaparlamentet insisterar på att en fördjupning av EU:s förbindelser med Azerbajdzjan även i fortsättningen måste vara beroende av att landet gör betydande framsteg när det gäller respekten för de mänskliga rättigheterna, rättsstatsprincipen, demokratin och de grundläggande friheterna.

| 100. | Europaparlamentet betonar vikten av ett fritt, demokratiskt, suveränt och välmående Belarus för att stärka Ukrainas säkerhet. Parlamentet upprepar sitt stöd för den belarusiska demokratiska oppositionen, som trots ständiga tillslag fortsätter att motsätta sig den illegitima ledarens regim och regimens delaktighet i den ryska invasionen av Ukraina. Parlamentet vidhåller att alla sanktioner som tillämpas gentemot Ryska federationen måste ha motsvarigheter som riktas mot den belarusiska regimen samtidigt som det är viktigt att undvika negativa konsekvenser för den belarusiska befolkningen, särskilt när det gäller tillhandahållande av viseringar. Parlamentet fördömer Lukasjenkaregimens och Rysslands desinformation om påstådda hot mot Belarus territorium. Parlamentet erkänner strävan hos en majoritet av den belarusiska befolkningen att leva i ett fritt, suveränt och demokratiskt land och uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att i samarbete med den demokratiska oppositionens formella företrädare göra lämpliga förberedelser för landets framtida övergång till demokrati. Parlamentet fördömer försöken att destabilisera Europa genom konstgjorda migrationskriser och uppmanar EU och alla partner att stoppa och utreda den människohandel och människosmuggling som Lukasjenkaregimen och hans medbrottslingar gör sig skyldiga till. |
| --- | --- |

100.

Europaparlamentet betonar vikten av ett fritt, demokratiskt, suveränt och välmående Belarus för att stärka Ukrainas säkerhet. Parlamentet upprepar sitt stöd för den belarusiska demokratiska oppositionen, som trots ständiga tillslag fortsätter att motsätta sig den illegitima ledarens regim och regimens delaktighet i den ryska invasionen av Ukraina. Parlamentet vidhåller att alla sanktioner som tillämpas gentemot Ryska federationen måste ha motsvarigheter som riktas mot den belarusiska regimen samtidigt som det är viktigt att undvika negativa konsekvenser för den belarusiska befolkningen, särskilt när det gäller tillhandahållande av viseringar. Parlamentet fördömer Lukasjenkaregimens och Rysslands desinformation om påstådda hot mot Belarus territorium. Parlamentet erkänner strävan hos en majoritet av den belarusiska befolkningen att leva i ett fritt, suveränt och demokratiskt land och uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att i samarbete med den demokratiska oppositionens formella företrädare göra lämpliga förberedelser för landets framtida övergång till demokrati. Parlamentet fördömer försöken att destabilisera Europa genom konstgjorda migrationskriser och uppmanar EU och alla partner att stoppa och utreda den människohandel och människosmuggling som Lukasjenkaregimen och hans medbrottslingar gör sig skyldiga till.

| 101. | Europaparlamentet ser de centralasiatiska staternas tvekan och, i vissa fall, ovillighet att stödja den ryska invasionen av Ukraina som ett tecken på Rysslands minskande regionala inflytande. Parlamentet noterar Kinas och Turkiets ökande engagemang i regionen, särskilt genom Shanghai Cooperation Organisation och initiativet Nya Sidenvägen (Belt and Road Initiative). Parlamentet efterlyser ett ökat EU-engagemang i Centralasien, med respekt för de grundläggande rättigheterna och unionens värdebaserade intressen, bland annat genom Global Gateway. |
| --- | --- |

101.

Europaparlamentet ser de centralasiatiska staternas tvekan och, i vissa fall, ovillighet att stödja den ryska invasionen av Ukraina som ett tecken på Rysslands minskande regionala inflytande. Parlamentet noterar Kinas och Turkiets ökande engagemang i regionen, särskilt genom Shanghai Cooperation Organisation och initiativet Nya Sidenvägen (Belt and Road Initiative). Parlamentet efterlyser ett ökat EU-engagemang i Centralasien, med respekt för de grundläggande rättigheterna och unionens värdebaserade intressen, bland annat genom Global Gateway.

| 102. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att särskilt uppmärksamma länderna i Centralasien för att upprätthålla stabilitet och konnektivitet i denna region, som befinner sig i en känslig situation på grund av sitt geografiska läge. Parlamentet anser att EU:s strategi för Centralasien behöver genomgå en ingående översyn för att återspegla de djupgående förändringarna i och omkring regionen sedan strategin antogs 2019, däribland konsekvenserna av Rysslands olagliga anfallskrig mot Ukraina för den geopolitiska konkurrensen och ekonomierna i regionens länder, Förenta staternas tillbakadragande från Afghanistan och talibanernas våldsamma återtagande av makten i landet, maktskiftena i Kazakstan och Turkmenistan, den våldsamma konflikten mellan Tadzjikistan och Kirgizistan och Folkrepubliken Kinas växande regionala betydelse. Parlamentet anser att Centralasien är en region av strategiskt intresse för EU när det gäller säkerhet, konnektivitet, energidiversifiering, konfliktlösning och försvar av den multilaterala regelbaserade världsordningen. |
| --- | --- |

102.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att särskilt uppmärksamma länderna i Centralasien för att upprätthålla stabilitet och konnektivitet i denna region, som befinner sig i en känslig situation på grund av sitt geografiska läge. Parlamentet anser att EU:s strategi för Centralasien behöver genomgå en ingående översyn för att återspegla de djupgående förändringarna i och omkring regionen sedan strategin antogs 2019, däribland konsekvenserna av Rysslands olagliga anfallskrig mot Ukraina för den geopolitiska konkurrensen och ekonomierna i regionens länder, Förenta staternas tillbakadragande från Afghanistan och talibanernas våldsamma återtagande av makten i landet, maktskiftena i Kazakstan och Turkmenistan, den våldsamma konflikten mellan Tadzjikistan och Kirgizistan och Folkrepubliken Kinas växande regionala betydelse. Parlamentet anser att Centralasien är en region av strategiskt intresse för EU när det gäller säkerhet, konnektivitet, energidiversifiering, konfliktlösning och försvar av den multilaterala regelbaserade världsordningen.

| 103. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att Rysslands oprovocerade invasion av Ukraina har fått EU att omprioritera sin utvidgningspolitik. Parlamentet betonar att behovet av interna reformer inom EU inte får utgöra en förevändning för att bromsa den meritbaserade anslutningsprocessen, även om unionens utvidgning och fördjupning måste gå hand i hand. Parlamentet välkomnar att Ukraina, Moldavien och Bosnien och Hercegovina beviljats status som kandidatland och begär att Georgien också ska beviljas status som kandidatland, förutsatt att prioriteringarna i kommissionens yttrande åtgärdats. Parlamentet uppmuntrar rådet och kommissionen att inleda anslutningsförhandlingar med de nya kandidatländerna så snart som möjligt efter det att de specifika villkor som kommissionen angett har uppfyllts. Parlamentet välkomnar Republiken Kosovos ansökan om EU-medlemskap. Samtidigt som utvidgning har visat sig vara unionens mest verkningsfulla utrikespolitiska verktyg, genom att utöka det område där europeiska värden och principer har en betydande inverkan, understryker parlamentet att dess genomförande bör omprövas för att möjliggöra en påskyndad integration av anslutningsländer som uppvisar en strategisk inriktning mot EU och orubbligt engagemang för EU-relaterade reformer, demokratisk konsolidering och utrikespolitisk anpassning, inbegripet genom deras infasning i unionens specifika politik och initiativ. |
| --- | --- |

103.

Europaparlamentet välkomnar det faktum att Rysslands oprovocerade invasion av Ukraina har fått EU att omprioritera sin utvidgningspolitik. Parlamentet betonar att behovet av interna reformer inom EU inte får utgöra en förevändning för att bromsa den meritbaserade anslutningsprocessen, även om unionens utvidgning och fördjupning måste gå hand i hand. Parlamentet välkomnar att Ukraina, Moldavien och Bosnien och Hercegovina beviljats status som kandidatland och begär att Georgien också ska beviljas status som kandidatland, förutsatt att prioriteringarna i kommissionens yttrande åtgärdats. Parlamentet uppmuntrar rådet och kommissionen att inleda anslutningsförhandlingar med de nya kandidatländerna så snart som möjligt efter det att de specifika villkor som kommissionen angett har uppfyllts. Parlamentet välkomnar Republiken Kosovos ansökan om EU-medlemskap. Samtidigt som utvidgning har visat sig vara unionens mest verkningsfulla utrikespolitiska verktyg, genom att utöka det område där europeiska värden och principer har en betydande inverkan, understryker parlamentet att dess genomförande bör omprövas för att möjliggöra en påskyndad integration av anslutningsländer som uppvisar en strategisk inriktning mot EU och orubbligt engagemang för EU-relaterade reformer, demokratisk konsolidering och utrikespolitisk anpassning, inbegripet genom deras infasning i unionens specifika politik och initiativ.

| 104. | Europaparlamentet betonar behovet av tillräckligt och varaktigt stöd för energitryggheten i EU:s anslutningsländer, med särskilt fokus på de länder som fortfarande är starkt utsatta för rysk påverkan på försörjningen, samt av upprättande av säkerhetspakter med anslutningsländer som är sårbara för Rysslands aggression. |
| --- | --- |

104.

Europaparlamentet betonar behovet av tillräckligt och varaktigt stöd för energitryggheten i EU:s anslutningsländer, med särskilt fokus på de länder som fortfarande är starkt utsatta för rysk påverkan på försörjningen, samt av upprättande av säkerhetspakter med anslutningsländer som är sårbara för Rysslands aggression.

| 105. | Europaparlamentet efterlyser en mer aktiv och effektiv kommunikationsstrategi och ett utökat arbete för att främja rollen för och fördelarna med utvidgningen och det nära partnerskapet mellan EU och länderna på västra Balkan samt driva arbetet vidare med EU-finansierade projekt och reformer och GSFP-uppdrag. |
| --- | --- |

105.

Europaparlamentet efterlyser en mer aktiv och effektiv kommunikationsstrategi och ett utökat arbete för att främja rollen för och fördelarna med utvidgningen och det nära partnerskapet mellan EU och länderna på västra Balkan samt driva arbetet vidare med EU-finansierade projekt och reformer och GSFP-uppdrag.

| 106. | Europaparlamentet understryker att den strafflöshet som följde efter 2008 års invasion av Georgien är en av de faktorer som möjliggjorde Rysslands krig mot Ukraina. Parlamentet anser att Ukrainas seger kommer att medföra frihet inte bara för de ockuperade områdena i Ukraina, inbegripet Donbass och Krim, utan även för Belarus, och kommer att vara avgörande för återupprättandet av Georgiens och Moldaviens territoriella integritet. |
| --- | --- |

106.

Europaparlamentet understryker att den strafflöshet som följde efter 2008 års invasion av Georgien är en av de faktorer som möjliggjorde Rysslands krig mot Ukraina. Parlamentet anser att Ukrainas seger kommer att medföra frihet inte bara för de ockuperade områdena i Ukraina, inbegripet Donbass och Krim, utan även för Belarus, och kommer att vara avgörande för återupprättandet av Georgiens och Moldaviens territoriella integritet.

| 107. | Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten att utarbeta en grundlig rapport om kränkningar av 2008 års avtal om eldupphör, med tanke på att EU i egenskap av medlare har ett särskilt ansvar för avtalet om eldupphör av den 12 augusti 2008. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att identifiera och kommunicera de villkor som fortfarande inte har uppfyllts av Ryska federationen och lägga fram rekommendationer som skulle kunna förmå Ryska federationen att uppfylla dem, särskilt att dra tillbaka sina militära styrkor från Georgiens ockuperade territorier, tillåta inrättandet av internationella säkerhetsmekanismer i landet och ge EU obehindrat tillträde till Georgiens hela territorium i enligt med dess mandat. |
| --- | --- |

107.

Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten att utarbeta en grundlig rapport om kränkningar av 2008 års avtal om eldupphör, med tanke på att EU i egenskap av medlare har ett särskilt ansvar för avtalet om eldupphör av den 12 augusti 2008. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att identifiera och kommunicera de villkor som fortfarande inte har uppfyllts av Ryska federationen och lägga fram rekommendationer som skulle kunna förmå Ryska federationen att uppfylla dem, särskilt att dra tillbaka sina militära styrkor från Georgiens ockuperade territorier, tillåta inrättandet av internationella säkerhetsmekanismer i landet och ge EU obehindrat tillträde till Georgiens hela territorium i enligt med dess mandat.

| 108. | Europaparlamentet bekräftar på nytt att framtiden för befolkningarna i Ukraina, Moldavien och Georgien samt för västra Balkan ligger inom EU. Parlamentet bekräftar sitt engagemang för utvidgningen, som det inte finns något alternativ till och som mer än någonsin tidigare är en geostrategisk investering i ett stabilt, starkt och enat EU. Parlamentet anser bestämt att utsikterna för ett fullvärdigt EU-medlemskap för de länder som strävar efter att bli medlemsstater i EU ligger i unionens egna intressen såvitt avser politik, ekonomi och säkerhet. Parlamentet uppmanar Georgien att konkret förverkliga de prioriteringar som fastställts av kommissionen och som Europeiska rådet ställde sig bakom i sina slutsatser av den 23–24 juni 2022. |
| --- | --- |

108.

Europaparlamentet bekräftar på nytt att framtiden för befolkningarna i Ukraina, Moldavien och Georgien samt för västra Balkan ligger inom EU. Parlamentet bekräftar sitt engagemang för utvidgningen, som det inte finns något alternativ till och som mer än någonsin tidigare är en geostrategisk investering i ett stabilt, starkt och enat EU. Parlamentet anser bestämt att utsikterna för ett fullvärdigt EU-medlemskap för de länder som strävar efter att bli medlemsstater i EU ligger i unionens egna intressen såvitt avser politik, ekonomi och säkerhet. Parlamentet uppmanar Georgien att konkret förverkliga de prioriteringar som fastställts av kommissionen och som Europeiska rådet ställde sig bakom i sina slutsatser av den 23–24 juni 2022.

| 109. | Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som kommissionen aviserat för att stärka Ukraina, såsom tillträde till vår inre marknad och upphävande av roamingavgifter. Parlamentet litar på att samma åtgärder kommer att utvidgas till att omfatta Republiken Moldavien och Georgien, som är i lika stort behov av en stark signal om stöd från EU och konkreta steg mot EU-integration, mot bakgrund av de starka destabiliserande krafter som hotar deras demokratier. |
| --- | --- |

109.

Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som kommissionen aviserat för att stärka Ukraina, såsom tillträde till vår inre marknad och upphävande av roamingavgifter. Parlamentet litar på att samma åtgärder kommer att utvidgas till att omfatta Republiken Moldavien och Georgien, som är i lika stort behov av en stark signal om stöd från EU och konkreta steg mot EU-integration, mot bakgrund av de starka destabiliserande krafter som hotar deras demokratier.

| 110. | Europaparlamentet ger på nytt uttryck för EU:s engagemang för Ukrainas, Republiken Moldaviens och Georgiens suveränitet, territoriella integritet och politiska oberoende inom deras internationellt erkända landsgränser, och stöder deras ansträngningar att fullt ut upprätthålla dessa principer. Parlamentet understryker vikten av att medlemsstaterna är eniga och solidariska i detta hänseende. |
| --- | --- |

110.

Europaparlamentet ger på nytt uttryck för EU:s engagemang för Ukrainas, Republiken Moldaviens och Georgiens suveränitet, territoriella integritet och politiska oberoende inom deras internationellt erkända landsgränser, och stöder deras ansträngningar att fullt ut upprätthålla dessa principer. Parlamentet understryker vikten av att medlemsstaterna är eniga och solidariska i detta hänseende.

| 111. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att noga övervaka Rysslands destabiliserande verksamhet i Republiken Moldavien och att ge det stöd som krävs till de moldaviska myndigheterna och det civila samhället för att bemöta nya hot. |
| --- | --- |

111.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att noga övervaka Rysslands destabiliserande verksamhet i Republiken Moldavien och att ge det stöd som krävs till de moldaviska myndigheterna och det civila samhället för att bemöta nya hot.

| 112. | Europaparlamentet vidhåller att EU:s utrikes- och säkerhetspolitik måste genomgå reformer för att inriktas på krisförebyggande åtgärder, samverkande regionalt säkerhetssamarbete, globala klimat- och miljöåtgärder, förstärkning av politiska och sociala mänskliga rättigheter och säkerställande av genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling (Agenda 2030). |
| --- | --- |

112.

Europaparlamentet vidhåller att EU:s utrikes- och säkerhetspolitik måste genomgå reformer för att inriktas på krisförebyggande åtgärder, samverkande regionalt säkerhetssamarbete, globala klimat- och miljöåtgärder, förstärkning av politiska och sociala mänskliga rättigheter och säkerställande av genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling (Agenda 2030).

| 113. | Europaparlamentet bekräftar sitt starka stöd för en europeisk framtid och EU-anslutning för samtliga länder på västra Balkan, som fullvärdiga medlemmar av EU-familjen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att förnya sitt engagemang för utvidgningen genom att fullgöra EU:s åtaganden gentemot länderna på västra Balkan, särskilt genom att omedelbart upphäva viseringskraven för Kosovos medborgare. Parlamentet välkomnar att Bosnien och Hercegovina beviljats status som kandidatland. Parlamentet understryker vikten av europeisk integration av dessa partnerstater för stabiliteten och säkerheten på den europeiska kontinenten som helhet. |
| --- | --- |

113.

Europaparlamentet bekräftar sitt starka stöd för en europeisk framtid och EU-anslutning för samtliga länder på västra Balkan, som fullvärdiga medlemmar av EU-familjen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att förnya sitt engagemang för utvidgningen genom att fullgöra EU:s åtaganden gentemot länderna på västra Balkan, särskilt genom att omedelbart upphäva viseringskraven för Kosovos medborgare. Parlamentet välkomnar att Bosnien och Hercegovina beviljats status som kandidatland. Parlamentet understryker vikten av europeisk integration av dessa partnerstater för stabiliteten och säkerheten på den europeiska kontinenten som helhet.

| 114. | Europaparlamentet betonar vikten av att EU stärker utvidgningsprocessens trovärdighet genom att upprätthålla dess meritbaserade karaktär, inte minst genom att upprätthålla den centrala roll för demokrati, grundläggande rättigheter och rättsstatlighet som fastställs i kapitlen 23 och 24 i regelverket i den reviderade utvidgningsmetoden, samtidigt som man undviker en politisering av utvidgningsprocessen genom bilaterala tvister. Parlamentet understryker att vägen mot EU bör vara beroende av att hållbara och oåterkalleliga framsteg görs genom de EU-relaterade reformer som krävs, särskilt vad gäller rättsstatlighet. |
| --- | --- |

114.

Europaparlamentet betonar vikten av att EU stärker utvidgningsprocessens trovärdighet genom att upprätthålla dess meritbaserade karaktär, inte minst genom att upprätthålla den centrala roll för demokrati, grundläggande rättigheter och rättsstatlighet som fastställs i kapitlen 23 och 24 i regelverket i den reviderade utvidgningsmetoden, samtidigt som man undviker en politisering av utvidgningsprocessen genom bilaterala tvister. Parlamentet understryker att vägen mot EU bör vara beroende av att hållbara och oåterkalleliga framsteg görs genom de EU-relaterade reformer som krävs, särskilt vad gäller rättsstatlighet.

| 115. | Europaparlamentet välkomnar inledandet av anslutningsförhandlingar med Albanien och Nordmakedonien och uppmanar med kraft alla berörda parter att vidta de åtgärder som krävs för att möjliggöra snabba framsteg för Albanien och Nordmakedonien. Parlamentet fördömer det skadliga inflytande som regionala aktörer, Ryssland och annan utländsk inblandning medför i länderna på västra Balkan. |
| --- | --- |

115.

Europaparlamentet välkomnar inledandet av anslutningsförhandlingar med Albanien och Nordmakedonien och uppmanar med kraft alla berörda parter att vidta de åtgärder som krävs för att möjliggöra snabba framsteg för Albanien och Nordmakedonien. Parlamentet fördömer det skadliga inflytande som regionala aktörer, Ryssland och annan utländsk inblandning medför i länderna på västra Balkan.

| 116. | Europaparlamentet betonar vikten av att länderna på västra Balkan fullt ut anpassar sig till EU:s utrikes- och säkerhetspolitik, särskilt sanktionspolitiken gentemot tredjeländer. Parlamentet beklagar Serbiens fortsatt begränsade anpassning till Gusp, särskilt när det gäller Ryska federationens anfallskrig mot Ukraina. Parlamentet upprepar sin ståndpunkt att ytterligare förhandlingskapitel bör öppnas först när Serbien stärker sitt åtagande att genomföra reformer på områdena demokrati och rättsstatlighet och visar på en fullständig anpassning till Gusp. Parlamentet påminner om att Serbien, som ett land som strävar efter europeisk integration, måste agera i enlighet med EU:s gemensamma värden och rättigheter. |
| --- | --- |

116.

Europaparlamentet betonar vikten av att länderna på västra Balkan fullt ut anpassar sig till EU:s utrikes- och säkerhetspolitik, särskilt sanktionspolitiken gentemot tredjeländer. Parlamentet beklagar Serbiens fortsatt begränsade anpassning till Gusp, särskilt när det gäller Ryska federationens anfallskrig mot Ukraina. Parlamentet upprepar sin ståndpunkt att ytterligare förhandlingskapitel bör öppnas först när Serbien stärker sitt åtagande att genomföra reformer på områdena demokrati och rättsstatlighet och visar på en fullständig anpassning till Gusp. Parlamentet påminner om att Serbien, som ett land som strävar efter europeisk integration, måste agera i enlighet med EU:s gemensamma värden och rättigheter.

| 117. | Europaparlamentet betonar det akuta behovet av att intensifiera den EU-ledda dialogen mellan Pristina och Belgrad i syfte att normalisera de bilaterala förbindelserna på grundval av ömsesidigt erkännande. Parlamentet fördömer det fortsatta mönstret med eskalerande åtgärder från Serbiens och serbstödda aktörers sida, bland annat genom olagliga blockader, våldsamma attacker och hot om militära insatser, i syfte att tvinga fram eftergifter och undergräva Republiken Kosovo. Parlamentet påminner om sin ståndpunkt att Republiken Kosovos självständighet är oåterkallelig och upprepar sin uppmaning till de fem medlemsstater som ännu inte har gjort det att med omedelbar verkan erkänna Kosovos självständighet. |
| --- | --- |

117.

Europaparlamentet betonar det akuta behovet av att intensifiera den EU-ledda dialogen mellan Pristina och Belgrad i syfte att normalisera de bilaterala förbindelserna på grundval av ömsesidigt erkännande. Parlamentet fördömer det fortsatta mönstret med eskalerande åtgärder från Serbiens och serbstödda aktörers sida, bland annat genom olagliga blockader, våldsamma attacker och hot om militära insatser, i syfte att tvinga fram eftergifter och undergräva Republiken Kosovo. Parlamentet påminner om sin ståndpunkt att Republiken Kosovos självständighet är oåterkallelig och upprepar sin uppmaning till de fem medlemsstater som ännu inte har gjort det att med omedelbar verkan erkänna Kosovos självständighet.

| 118. | Europaparlamentet välkomnar Europeiska rådets beslut av den 15 december 2022 att bevilja Bosnien och Hercegovina status som kandidatland, under förutsättning att ett antal åtgärder vidtas för att stärka landets beredskap för anslutningsförhandlingar. Parlamentet uppmanar med kraft landets politiska aktörer att visa beslutsamhet och ta betydande steg mot ett EU-medlemskap genom att gå vidare med de åtta stegen i kommissionens rekommendation, göra betydande framsteg i fråga om de 14 huvudprioriteringarna och genomföra de omfattande reformerna, inbegripet valreformen i överensstämmelse med inhemska och internationella domstolars beslut för att säkerställa principerna om jämlikhet och icke-diskriminering för alla medborgare och konstituerande folk i enlighet med konstitutionen samt med full respekt för Europadomstolens dom av den 22 december 2009 i målet Sejdić och Finci mot Bosnien och Hercegovina. Parlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att hjälpa Bosnien och Hercegovina att snabbt genomföra huvudprioriteringarna och förhindra en tillbakagång till dåtidens nationalistiska politik. Parlamentet framhåller på nytt behovet att säkerställa att alla medborgares rättigheter, oavsett etnisk, politisk och religiös tillhörighet, respekteras fullt ut i linje med Europadomstolens avgöranden, författningsdomstolens beslut och Venedigkommissionens rekommendationer. |
| --- | --- |

118.

Europaparlamentet välkomnar Europeiska rådets beslut av den 15 december 2022 att bevilja Bosnien och Hercegovina status som kandidatland, under förutsättning att ett antal åtgärder vidtas för att stärka landets beredskap för anslutningsförhandlingar. Parlamentet uppmanar med kraft landets politiska aktörer att visa beslutsamhet och ta betydande steg mot ett EU-medlemskap genom att gå vidare med de åtta stegen i kommissionens rekommendation, göra betydande framsteg i fråga om de 14 huvudprioriteringarna och genomföra de omfattande reformerna, inbegripet valreformen i överensstämmelse med inhemska och internationella domstolars beslut för att säkerställa principerna om jämlikhet och icke-diskriminering för alla medborgare och konstituerande folk i enlighet med konstitutionen samt med full respekt för Europadomstolens dom av den 22 december 2009 i målet Sejdić och Finci mot Bosnien och Hercegovina. Parlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att hjälpa Bosnien och Hercegovina att snabbt genomföra huvudprioriteringarna och förhindra en tillbakagång till dåtidens nationalistiska politik. Parlamentet framhåller på nytt behovet att säkerställa att alla medborgares rättigheter, oavsett etnisk, politisk och religiös tillhörighet, respekteras fullt ut i linje med Europadomstolens avgöranden, författningsdomstolens beslut och Venedigkommissionens rekommendationer.

| 119. | Europaparlamentet fördömer den pågående separatistiska retoriken och verksamheten i Bosnien och Hercegovina, bland annat de bosniska statsaktörernas och tredjelandsaktörernas firande av nationella helgdagar som förklarats författningsstridiga av Bosnien och Hercegovinas författningsdomstol. Parlamentet upprepar sitt krav på antagande av riktade sanktioner mot destabiliserande aktörer i Bosnien och Hercegovina, inbegripet dem som hotar landets suveränitet och territoriella integritet, särskilt Milorad Dodik, samt andra högt uppsatta tjänstemän i Republika Srpska och tjänstemän från tredjeländer som ger politiskt och materiellt stöd till separatistisk politik. Parlamentet uppmanar samtliga medlemsstater att säkerställa att sådana sanktioner kan antas av rådet. |
| --- | --- |

119.

Europaparlamentet fördömer den pågående separatistiska retoriken och verksamheten i Bosnien och Hercegovina, bland annat de bosniska statsaktörernas och tredjelandsaktörernas firande av nationella helgdagar som förklarats författningsstridiga av Bosnien och Hercegovinas författningsdomstol. Parlamentet upprepar sitt krav på antagande av riktade sanktioner mot destabiliserande aktörer i Bosnien och Hercegovina, inbegripet dem som hotar landets suveränitet och territoriella integritet, särskilt Milorad Dodik, samt andra högt uppsatta tjänstemän i Republika Srpska och tjänstemän från tredjeländer som ger politiskt och materiellt stöd till separatistisk politik. Parlamentet uppmanar samtliga medlemsstater att säkerställa att sådana sanktioner kan antas av rådet.

| 120. | Europaparlamentet lovordar det arbete som utförts av Eufor Operation Althea och välkomnar förlängningen av dess mandat efter november 2022. Parlamentet påminner om att detta uppdrag fortfarande spelar en central roll för Bosnien och Hercegovinas säkerhet och stabilitet, och uppmanar EU och dess internationella partner att öka dess kapacitet. |
| --- | --- |

120.

Europaparlamentet lovordar det arbete som utförts av Eufor Operation Althea och välkomnar förlängningen av dess mandat efter november 2022. Parlamentet påminner om att detta uppdrag fortfarande spelar en central roll för Bosnien och Hercegovinas säkerhet och stabilitet, och uppmanar EU och dess internationella partner att öka dess kapacitet.

| 121. | Europaparlamentet noterar att rådet i den strategiska kompassen erkände att säkerhet och stabilitet på västra Balkan fortfarande inte är något att ta för givet och att det finns en risk för potentiella spridningseffekter från den nuvarande försämringen av den europeiska säkerhetssituationen. Parlamentet påminner om att man i den strategiska kompassen efterlyser stöd för Bosnien och Hercegovinas suveränitet, enhet och territoriella integritet. |
| --- | --- |

121.

Europaparlamentet noterar att rådet i den strategiska kompassen erkände att säkerhet och stabilitet på västra Balkan fortfarande inte är något att ta för givet och att det finns en risk för potentiella spridningseffekter från den nuvarande försämringen av den europeiska säkerhetssituationen. Parlamentet påminner om att man i den strategiska kompassen efterlyser stöd för Bosnien och Hercegovinas suveränitet, enhet och territoriella integritet.

| 122. | Europaparlamentet uttrycker oro över tidpunkten för, innehållet i och sättet att införa ändringarna av Bosnien och Hercegovinas vallag och Federationen Bosnien och Hercegovinas författning, som föreslogs på valdagen av den höga representanten för Bosnien och Hercegovina och som riskerar att undergräva den demokratiska legitimiteten och befästa etnonationalismen. |
| --- | --- |

122.

Europaparlamentet uttrycker oro över tidpunkten för, innehållet i och sättet att införa ändringarna av Bosnien och Hercegovinas vallag och Federationen Bosnien och Hercegovinas författning, som föreslogs på valdagen av den höga representanten för Bosnien och Hercegovina och som riskerar att undergräva den demokratiska legitimiteten och befästa etnonationalismen.

| 123. | Europaparlamentet betonar vikten av att kandidatländer och eventuella kandidatländer på västra Balkan fullt ut anpassar sin politik till EU:s Gusp, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att använda Gusp som ett verktyg för att förbättra samarbetet med länderna på västra Balkan. Parlamentet betonar att länder som vill ansluta sig till EU fullt ut måste anpassa sig till de grundläggande värdena och den gemensamma politiken mot bakgrund av Rysslands olagliga anfallskrig. Parlamentet betonar att mänskliga rättigheter och mänsklig värdighet inte är förhandlingsbara och att kandidatländerna därför måste integrera rättigheterna för personer med funktionsnedsättning, hbti+-personer, kvinnor och flickor och andra utsatta grupper inom olika sektorer och politikområden. Parlamentet efterlyser ett närmare samarbete mellan EU och kandidatländer och potentiella kandidatländer på säkerhets- och försvarsområdet. |
| --- | --- |

123.

Europaparlamentet betonar vikten av att kandidatländer och eventuella kandidatländer på västra Balkan fullt ut anpassar sin politik till EU:s Gusp, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att använda Gusp som ett verktyg för att förbättra samarbetet med länderna på västra Balkan. Parlamentet betonar att länder som vill ansluta sig till EU fullt ut måste anpassa sig till de grundläggande värdena och den gemensamma politiken mot bakgrund av Rysslands olagliga anfallskrig. Parlamentet betonar att mänskliga rättigheter och mänsklig värdighet inte är förhandlingsbara och att kandidatländerna därför måste integrera rättigheterna för personer med funktionsnedsättning, hbti+-personer, kvinnor och flickor och andra utsatta grupper inom olika sektorer och politikområden. Parlamentet efterlyser ett närmare samarbete mellan EU och kandidatländer och potentiella kandidatländer på säkerhets- och försvarsområdet.

| 124. | Europaparlamentet är fortfarande djupt oroat över rapporterna om att kommissionsledamoten med ansvar för grannskapspolitik och utvidgning avsiktligt försöker kringgå och undergräva betydelsen av demokratiska och rättsstatliga reformer i EU:s anslutningsländer. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att inleda en oberoende och opartisk undersökning av huruvida det agerande som kommissionsledamoten med ansvar för grannskap och utvidgning har varit delaktig i och den politik som samma kommissionsledamot främjat utgör ett brott mot uppförandekoden för kommissionens ledamöter och mot kommissionsledamotens skyldigheter enligt fördragen. |
| --- | --- |

124.

Europaparlamentet är fortfarande djupt oroat över rapporterna om att kommissionsledamoten med ansvar för grannskapspolitik och utvidgning avsiktligt försöker kringgå och undergräva betydelsen av demokratiska och rättsstatliga reformer i EU:s anslutningsländer. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att inleda en oberoende och opartisk undersökning av huruvida det agerande som kommissionsledamoten med ansvar för grannskap och utvidgning har varit delaktig i och den politik som samma kommissionsledamot främjat utgör ett brott mot uppförandekoden för kommissionens ledamöter och mot kommissionsledamotens skyldigheter enligt fördragen.

| 125. | Europaparlamentet noterar 2022 års rapport om Turkiet, som kommissionen presenterade den 12 oktober 2022. Parlamentet är mycket oroat över att den turkiska regeringen inte har vänt den negativa trenden när det gäller försämringen av demokratin, rättsstatsprincipen, de grundläggande rättigheterna och rättsväsendets oberoende och att Turkiets utrikespolitik fortfarande strider mot EU:s prioriteringar inom ramen för Gusp, med en anpassningsgrad på bara 7 procent under rapporteringsperioden. Parlamentet upprepar sin ståndpunkt av den 18 maj 2022, dvs. att det inte kan tänka sig ett återupptagande av anslutningsförhandlingarna med Turkiet. Parlamentet står dock fast vid sitt engagemang för en demokratisk och politisk dialog med Turkiet, särskilt med det civila samhället. |
| --- | --- |

125.

Europaparlamentet noterar 2022 års rapport om Turkiet, som kommissionen presenterade den 12 oktober 2022. Parlamentet är mycket oroat över att den turkiska regeringen inte har vänt den negativa trenden när det gäller försämringen av demokratin, rättsstatsprincipen, de grundläggande rättigheterna och rättsväsendets oberoende och att Turkiets utrikespolitik fortfarande strider mot EU:s prioriteringar inom ramen för Gusp, med en anpassningsgrad på bara 7 procent under rapporteringsperioden. Parlamentet upprepar sin ståndpunkt av den 18 maj 2022, dvs. att det inte kan tänka sig ett återupptagande av anslutningsförhandlingarna med Turkiet. Parlamentet står dock fast vid sitt engagemang för en demokratisk och politisk dialog med Turkiet, särskilt med det civila samhället.

| 126. | Europaparlamentet beklagar djupt att Turkiet ännu inte har ratificerat Sveriges och Finlands ansökningar om medlemskap i Nato. |
| --- | --- |

126.

Europaparlamentet beklagar djupt att Turkiet ännu inte har ratificerat Sveriges och Finlands ansökningar om medlemskap i Nato.

| 127. | Europaparlamentet framhåller på nytt att det uppskattar Turkiets fördömande av Rysslands omotiverade invasion av och militära aggression mot Ukraina och landets roll som medlare mellan Ukraina och Ryssland, bland annat genom dess avgörande bidrag i samband med den viktiga uppgörelsen om export av ukrainsk spannmål. Parlamentet uttrycker dock allvarlig oro över den fortsatta bristen på anpassning till EU:s sanktioner mot Ryssland, särskilt i fråga om den fria rörligheten för varor som härrör från den befintliga tullunionen och mot bakgrund av nyligen förstärkta handelsförbindelser och finansiella förbindelser med Ryssland. Parlamentet betonar att Turkiets geopolitiska roll inte uppväger de allvarliga bristerna när det gäller situationen för de mänskliga rättigheterna i landet, som fortfarande är det största hindret för framsteg i förbindelserna mellan EU och Turkiet. |
| --- | --- |

127.

Europaparlamentet framhåller på nytt att det uppskattar Turkiets fördömande av Rysslands omotiverade invasion av och militära aggression mot Ukraina och landets roll som medlare mellan Ukraina och Ryssland, bland annat genom dess avgörande bidrag i samband med den viktiga uppgörelsen om export av ukrainsk spannmål. Parlamentet uttrycker dock allvarlig oro över den fortsatta bristen på anpassning till EU:s sanktioner mot Ryssland, särskilt i fråga om den fria rörligheten för varor som härrör från den befintliga tullunionen och mot bakgrund av nyligen förstärkta handelsförbindelser och finansiella förbindelser med Ryssland. Parlamentet betonar att Turkiets geopolitiska roll inte uppväger de allvarliga bristerna när det gäller situationen för de mänskliga rättigheterna i landet, som fortfarande är det största hindret för framsteg i förbindelserna mellan EU och Turkiet.

| 128. | Europaparlamentet upprepar sin tidigare uppmaning till EU att snarast fastställa en övergripande strategi för sina förbindelser med Turkiet på kort, medellång och lång sikt, där alla aspekter och all politik sammanförs, för att främja ett stabilare, trovärdigare och mer förutsägbart partnerskap, med tanke på att Turkiet spelar en nyckelroll i regionen och mot bakgrund av landets fortsatta destabiliserande verksamhet i västra Balkan, östra Medelhavsområdet, Mellanöstern och Sydkaukasien liksom den nuvarande demokratiska tillbakagången i landet. Parlamentet beklagar djupt den hotfulla retorik som den turkiska regeringen under senare tid riktat mot Grekland, som inte bara är en medlemsstat, utan även – liksom Turkiet – medlem i Nato. Parlamentet uppmanar med kraft alla berörda parter att minska spänningarna och främja ett återupptagande av den diplomatiska dialogen i syfte att finna hållbara lösningar på tvisterna i regionen. |
| --- | --- |

128.

Europaparlamentet upprepar sin tidigare uppmaning till EU att snarast fastställa en övergripande strategi för sina förbindelser med Turkiet på kort, medellång och lång sikt, där alla aspekter och all politik sammanförs, för att främja ett stabilare, trovärdigare och mer förutsägbart partnerskap, med tanke på att Turkiet spelar en nyckelroll i regionen och mot bakgrund av landets fortsatta destabiliserande verksamhet i västra Balkan, östra Medelhavsområdet, Mellanöstern och Sydkaukasien liksom den nuvarande demokratiska tillbakagången i landet. Parlamentet beklagar djupt den hotfulla retorik som den turkiska regeringen under senare tid riktat mot Grekland, som inte bara är en medlemsstat, utan även – liksom Turkiet – medlem i Nato. Parlamentet uppmanar med kraft alla berörda parter att minska spänningarna och främja ett återupptagande av den diplomatiska dialogen i syfte att finna hållbara lösningar på tvisterna i regionen.

| 129. | Europaparlamentet beklagar att det fortfarande inte, mer än 25 år efter det att Barcelonaprocessen inleddes, har skapats ett område med delat välstånd, stabilitet och frihet med Medelhavsländerna i det södra grannskapet. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja länderna i det södra grannskapet när det gäller att återhämta sig från covid-19-pandemin och dämpa dess negativa effekter för dessa länder liksom de utbudschocker och prisökningar som Rysslands anfallskrig mot Ukraina har fört med sig, särskilt när det gäller livsmedelsförsörjning och gödningsmedel. Parlamentet välkomnar FN:s initiativ för spannmål från Svarta havet. Parlamentet uppmanar med kraft Ryssland att upphöra med den förnyade användningen av livsmedelsexport som vapen, som på ett oansvarigt sätt riskerar att leda till ytterligare livsmedelsbrist i Afrika, Asien och Mellanöstern, och att fullt ut följa villkoren i avtalet. Parlamentet efterlyser en förstärkning av energipartnerskapen med relevanta länder i regionen, med full hänsyn till behovet att diversifiera både energileverantörerna och energiresurserna, samtidigt som man bistår partnerländerna i deras respektive gröna och digitala omställningar. Parlamentet efterlyser främjande av säker, rättvis och jämlik tillgång till vacciner runt om i världen, bland annat genom att tillfälligt upphäva relevanta patenträttigheter. |
| --- | --- |

129.

Europaparlamentet beklagar att det fortfarande inte, mer än 25 år efter det att Barcelonaprocessen inleddes, har skapats ett område med delat välstånd, stabilitet och frihet med Medelhavsländerna i det södra grannskapet. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja länderna i det södra grannskapet när det gäller att återhämta sig från covid-19-pandemin och dämpa dess negativa effekter för dessa länder liksom de utbudschocker och prisökningar som Rysslands anfallskrig mot Ukraina har fört med sig, särskilt när det gäller livsmedelsförsörjning och gödningsmedel. Parlamentet välkomnar FN:s initiativ för spannmål från Svarta havet. Parlamentet uppmanar med kraft Ryssland att upphöra med den förnyade användningen av livsmedelsexport som vapen, som på ett oansvarigt sätt riskerar att leda till ytterligare livsmedelsbrist i Afrika, Asien och Mellanöstern, och att fullt ut följa villkoren i avtalet. Parlamentet efterlyser en förstärkning av energipartnerskapen med relevanta länder i regionen, med full hänsyn till behovet att diversifiera både energileverantörerna och energiresurserna, samtidigt som man bistår partnerländerna i deras respektive gröna och digitala omställningar. Parlamentet efterlyser främjande av säker, rättvis och jämlik tillgång till vacciner runt om i världen, bland annat genom att tillfälligt upphäva relevanta patenträttigheter.

| 130. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fullt ut genomföra de initiativ som beskrivs i det gemensamma meddelandet från kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten av den 9 februari 2021 om det förnyade partnerskapet med det södra grannskapet, och som antogs i parlamentets rekommendation om det förnyade partnerskapet med det södra grannskapet. |
| --- | --- |

130.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fullt ut genomföra de initiativ som beskrivs i det gemensamma meddelandet från kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten av den 9 februari 2021 om det förnyade partnerskapet med det södra grannskapet, och som antogs i parlamentets rekommendation om det förnyade partnerskapet med det södra grannskapet.

| 131. | Europaparlamentet betonar att instabiliteten och osäkerheten i Europas södra grannskap fortsatt utgör en utmaning. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att utöka samarbetet med partnerländerna i det södra grannskapet för att mildra konsekvenserna av människohandel och smuggling av olagliga vapen och kulturföremål och förhindra våldsam extremism i syfte att bevara säkerheten och stabiliteten i Europas södra grannskap. |
| --- | --- |

131.

Europaparlamentet betonar att instabiliteten och osäkerheten i Europas södra grannskap fortsatt utgör en utmaning. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att utöka samarbetet med partnerländerna i det södra grannskapet för att mildra konsekvenserna av människohandel och smuggling av olagliga vapen och kulturföremål och förhindra våldsam extremism i syfte att bevara säkerheten och stabiliteten i Europas södra grannskap.

| 132. | Europaparlamentet betonar att instabiliteten i Libyen får konsekvenser inte bara för grannländerna utan även för Europa. Parlamentet understryker att avsaknaden av en fungerande stat, splittringen mellan fraktioner och spridningen av väpnade grupper utgör en grogrund för narkotika-, vapen- och människohandlare. |
| --- | --- |

132.

Europaparlamentet betonar att instabiliteten i Libyen får konsekvenser inte bara för grannländerna utan även för Europa. Parlamentet understryker att avsaknaden av en fungerande stat, splittringen mellan fraktioner och spridningen av väpnade grupper utgör en grogrund för narkotika-, vapen- och människohandlare.

| 133. | Europaparlamentet fördömer Rysslands ständiga hot i FN:s säkerhetsråd om att stoppa en förlängning av den senaste humanitära biståndskorridoren i Syrien, Bab al-Hawa, vilket skulle utsätta mer än fyra miljoner människor – som är beroende av humanitärt bistånd för att få sina grundläggande behov av livsmedel, läkemedel och andra livsviktiga förnödenheter tillgodosedda – för fara. |
| --- | --- |

133.

Europaparlamentet fördömer Rysslands ständiga hot i FN:s säkerhetsråd om att stoppa en förlängning av den senaste humanitära biståndskorridoren i Syrien, Bab al-Hawa, vilket skulle utsätta mer än fyra miljoner människor – som är beroende av humanitärt bistånd för att få sina grundläggande behov av livsmedel, läkemedel och andra livsviktiga förnödenheter tillgodosedda – för fara.

| 134. | Europaparlamentet uttrycker oro över den mycket svåra ekonomiska och humanitära situationen i Afghanistan efter talibanernas våldsamma övertagande, med särskilt negativa effekter för rättigheterna för kvinnor och flickor, etniska och religiösa minoriteter, människorättsförsvarare, oberoende medieföreträdare och enskilda individer som har gett stöd till EU och dess medlemsstater. Parlamentet uttrycker djup oro över den regionala instabilitet som orsakats av talibanernas övertagande och särskilt över talibanernas ambitioner att utöka sitt inflytande till grannländerna genom att bygga upp och stärka terroristnätverk i hela regionen. Parlamentet konstaterar att Pakistan är särskilt sårbart i detta avseende. |
| --- | --- |

134.

Europaparlamentet uttrycker oro över den mycket svåra ekonomiska och humanitära situationen i Afghanistan efter talibanernas våldsamma övertagande, med särskilt negativa effekter för rättigheterna för kvinnor och flickor, etniska och religiösa minoriteter, människorättsförsvarare, oberoende medieföreträdare och enskilda individer som har gett stöd till EU och dess medlemsstater. Parlamentet uttrycker djup oro över den regionala instabilitet som orsakats av talibanernas övertagande och särskilt över talibanernas ambitioner att utöka sitt inflytande till grannländerna genom att bygga upp och stärka terroristnätverk i hela regionen. Parlamentet konstaterar att Pakistan är särskilt sårbart i detta avseende.

| 135. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten att se till att all personal hos EU:s särskilda representant i Afghanistan och Eupol Afghanistan, andra särskilt utsatta personer, och deras försörjningsberoende makar, barn, föräldrar och ogifta systrar evakueras i tid, i enlighet med rådets beslut (Gusp) 2022/151 (7). |
| --- | --- |

135.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten att se till att all personal hos EU:s särskilda representant i Afghanistan och Eupol Afghanistan, andra särskilt utsatta personer, och deras försörjningsberoende makar, barn, föräldrar och ogifta systrar evakueras i tid, i enlighet med rådets beslut (Gusp) 2022/151 (7

| 136. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa ökad finansiering av humanitärt bistånd till Afghanistans befolkning. Parlamentet står fast vid sitt icke-erkännande av talibanregimen. Parlamentet stöder de fem centrala riktmärken som antogs av rådet den 21 september 2021 och som fungerar som vägledande principer för framtida samarbete med talibanerna, men anser att det behövs en stor insats för att fastställa en långsiktig strategi i syfte att ta itu med den människorättsliga kris som råder och den könsapartheid som vi ser i Afghanistan i dag. Parlamentet uppmanar EU att öka sitt stöd till rättvisa för dem som utsatts för avskyvärda brott i Afghanistan – inbegripet kvinnor och flickor, etniska minoriteter och hbtqi+-personer – och att ge allt nödvändigt stöd till Internationella brottmålsdomstolens nyligen återupptagna utredning av brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser i Afghanistan. Parlamentet uttrycker i starkast möjliga ordalag sitt fördömande av talibanernas beslut att förbjuda kvinnor och flickor att delta i högstadie-, gymnasie- och högskoleutbildning och att förbjuda anställning av kvinnor vid icke-statliga organisationer, vilket kan få katastrofala humanitära konsekvenser. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att tillsammans med FN, det civila samhället och internationella partner öka trycket på talibanerna att utan dröjsmål upphäva dessa beslut. |
| --- | --- |

136.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa ökad finansiering av humanitärt bistånd till Afghanistans befolkning. Parlamentet står fast vid sitt icke-erkännande av talibanregimen. Parlamentet stöder de fem centrala riktmärken som antogs av rådet den 21 september 2021 och som fungerar som vägledande principer för framtida samarbete med talibanerna, men anser att det behövs en stor insats för att fastställa en långsiktig strategi i syfte att ta itu med den människorättsliga kris som råder och den könsapartheid som vi ser i Afghanistan i dag. Parlamentet uppmanar EU att öka sitt stöd till rättvisa för dem som utsatts för avskyvärda brott i Afghanistan – inbegripet kvinnor och flickor, etniska minoriteter och hbtqi+-personer – och att ge allt nödvändigt stöd till Internationella brottmålsdomstolens nyligen återupptagna utredning av brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser i Afghanistan. Parlamentet uttrycker i starkast möjliga ordalag sitt fördömande av talibanernas beslut att förbjuda kvinnor och flickor att delta i högstadie-, gymnasie- och högskoleutbildning och att förbjuda anställning av kvinnor vid icke-statliga organisationer, vilket kan få katastrofala humanitära konsekvenser. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att tillsammans med FN, det civila samhället och internationella partner öka trycket på talibanerna att utan dröjsmål upphäva dessa beslut.

| 137. | Europaparlamentet fördömer Irans brutala ingripanden, med deltagande av Islamiska revolutionsgardet, mot demonstrationerna med anledning av Mahsa Aminis död, efter det våldsamma gripande, de övergrepp och den misshandel som hon utsatts för av Irans ”moralpolis”. EU och dess medlemsstater uppmanas att inkludera Islamiska revolutionsgardet på EU:s förteckning över personer, grupper och enheter som deltar i terroristhandlingar (EU:s terroristförteckning)med tanke på dess terroristverksamhet, förtrycket av demonstranter och dess leveranser av drönare till Ryssland. Parlamentet upprepar sitt stöd för den fredliga landsomfattande proteströrelsen med anledning av dödandet av Mahsa Amini, det systematiska och ökande förtrycket av kvinnor och de allvarliga och omfattande kränkningarna av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Parlamentet är bestört över den iranska polisens och säkerhetsstyrkornas ohämmade och oproportionerliga användning av våld mot fredliga demonstranter. Parlamentet fördömer i starkast möjliga ordalag Islamiska republikens avrättning av fredliga demonstranter. Parlamentet anser att den iranska regimens flagranta åsidosättande av de egna medborgarnas mänskliga värdighet och demokratiska strävanden, samt dess stöd till Ryska federationen, kräver ytterligare anpassningar av EU:s ståndpunkt gentemot Iran. Parlamentet uppmanar med kraft Islamiska republikens myndigheter att utan dröjsmål upphäva alla dödsdomar som avkunnats i samband med de pågående protesterna och att omedelbart införa ett moratorium för dödsstraffet i syfte att få till stånd ett fullständigt avskaffande. Parlamentet efterlyser ett kraftfullt svar från EU på Irans inblandning i Rysslands anfallskrig mot Ukraina. |
| --- | --- |

137.

Europaparlamentet fördömer Irans brutala ingripanden, med deltagande av Islamiska revolutionsgardet, mot demonstrationerna med anledning av Mahsa Aminis död, efter det våldsamma gripande, de övergrepp och den misshandel som hon utsatts för av Irans ”moralpolis”. EU och dess medlemsstater uppmanas att inkludera Islamiska revolutionsgardet på EU:s förteckning över personer, grupper och enheter som deltar i terroristhandlingar (EU:s terroristförteckning)med tanke på dess terroristverksamhet, förtrycket av demonstranter och dess leveranser av drönare till Ryssland. Parlamentet upprepar sitt stöd för den fredliga landsomfattande proteströrelsen med anledning av dödandet av Mahsa Amini, det systematiska och ökande förtrycket av kvinnor och de allvarliga och omfattande kränkningarna av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Parlamentet är bestört över den iranska polisens och säkerhetsstyrkornas ohämmade och oproportionerliga användning av våld mot fredliga demonstranter. Parlamentet fördömer i starkast möjliga ordalag Islamiska republikens avrättning av fredliga demonstranter. Parlamentet anser att den iranska regimens flagranta åsidosättande av de egna medborgarnas mänskliga värdighet och demokratiska strävanden, samt dess stöd till Ryska federationen, kräver ytterligare anpassningar av EU:s ståndpunkt gentemot Iran. Parlamentet uppmanar med kraft Islamiska republikens myndigheter att utan dröjsmål upphäva alla dödsdomar som avkunnats i samband med de pågående protesterna och att omedelbart införa ett moratorium för dödsstraffet i syfte att få till stånd ett fullständigt avskaffande. Parlamentet efterlyser ett kraftfullt svar från EU på Irans inblandning i Rysslands anfallskrig mot Ukraina.

| 138. | Europaparlamentet stöder starkt det iranska folkets strävan efter att få leva i ett fritt, stabilt, inkluderande och demokratiskt land som respekterar sina nationella och internationella åtaganden om mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Parlamentet välkomnar i detta avseende de restriktiva åtgärder som införts mot iranska personer och enheter, inbegripet den så kallade moralpolisen, för deras roll i förtrycket av de pågående kvinnoledda protesterna för lika rättigheter i Iran och ett stopp för den systematiska diskrimineringen av kvinnor och de utbredda kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i Iran. Parlamentet välkomnar resolution S35/1 av den 24 november 2022 från FN:s råd för mänskliga rättigheter om inrättande av ett oberoende internationellt undersökningsuppdrag om Islamiska republiken Iran och uppmanar EU att fullt ut stödja förberedelserna inför och genomförandet av uppdraget. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten, kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta att ta upp människorättsfrågor inom ramen för alla utbyten med Iran. |
| --- | --- |

138.

Europaparlamentet stöder starkt det iranska folkets strävan efter att få leva i ett fritt, stabilt, inkluderande och demokratiskt land som respekterar sina nationella och internationella åtaganden om mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Parlamentet välkomnar i detta avseende de restriktiva åtgärder som införts mot iranska personer och enheter, inbegripet den så kallade moralpolisen, för deras roll i förtrycket av de pågående kvinnoledda protesterna för lika rättigheter i Iran och ett stopp för den systematiska diskrimineringen av kvinnor och de utbredda kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i Iran. Parlamentet välkomnar resolution S35/1 av den 24 november 2022 från FN:s råd för mänskliga rättigheter om inrättande av ett oberoende internationellt undersökningsuppdrag om Islamiska republiken Iran och uppmanar EU att fullt ut stödja förberedelserna inför och genomförandet av uppdraget. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten, kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta att ta upp människorättsfrågor inom ramen för alla utbyten med Iran.

| 139. | Europaparlamentet upprepar att sanktionerna mot Islamiska revolutionsgardets ledning inte får upphävas och efterlyser ytterligare restriktiva åtgärder mot Islamiska revolutionsgardet. Parlamentet uppmanar rådet att föra upp Islamiska revolutionsgardet och dess underordnade styrkor, bland annat paramilitära Basij-milisen och Quds-styrkan, på EU:s terroristförteckning. |
| --- | --- |

139.

Europaparlamentet upprepar att sanktionerna mot Islamiska revolutionsgardets ledning inte får upphävas och efterlyser ytterligare restriktiva åtgärder mot Islamiska revolutionsgardet. Parlamentet uppmanar rådet att föra upp Islamiska revolutionsgardet och dess underordnade styrkor, bland annat paramilitära Basij-milisen och Quds-styrkan, på EU:s terroristförteckning.

| 140. | Europaparlamentet konstaterar att icke spridning är en hörnsten för stabilisering av Mellanöstern och Gulfregionen. Parlamentet begär att de diplomatiska insatserna ska fortsätta för att säkerställa att Iran inte utvecklar kärnvapen. Parlamentet anser dock att man i vidare förhandlingar om den gemensamma övergripande handlingsplanen JCPOA inte kan bortse från Irans andra skadliga policyer, projekt och militärprogram. |
| --- | --- |

140.

Europaparlamentet konstaterar att icke spridning är en hörnsten för stabilisering av Mellanöstern och Gulfregionen. Parlamentet begär att de diplomatiska insatserna ska fortsätta för att säkerställa att Iran inte utvecklar kärnvapen. Parlamentet anser dock att man i vidare förhandlingar om den gemensamma övergripande handlingsplanen JCPOA inte kan bortse från Irans andra skadliga policyer, projekt och militärprogram.

| 141. | Europaparlamentet framhåller på nytt vikten av att stödja den gemensamma övergripande handlingsplanen samt de pågående förhandlingarna om dess genomförande. |
| --- | --- |

141.

Europaparlamentet framhåller på nytt vikten av att stödja den gemensamma övergripande handlingsplanen samt de pågående förhandlingarna om dess genomförande.

| 142. | Europaparlamentet anser att EU bör stärka kapaciteten för arbetsgruppen StratCom South i syfte att ytterligare utveckla en konkret strategi för att bekämpa desinformation i det södra grannskapet, även från Islamiska republiken Iran, så att falska nyheter och propaganda motverkas och demokratin och stabiliteten stärks. |
| --- | --- |

142.

Europaparlamentet anser att EU bör stärka kapaciteten för arbetsgruppen StratCom South i syfte att ytterligare utveckla en konkret strategi för att bekämpa desinformation i det södra grannskapet, även från Islamiska republiken Iran, så att falska nyheter och propaganda motverkas och demokratin och stabiliteten stärks.

| 143. | Europaparlamentet välkomnar ambitionen att stärka EU:s förbindelser med Gulfstaterna, vilket betonas i det gemensamma meddelandet till Europaparlamentet och rådet av den 18 maj 2022 Ett strategiskt partnerskap med Gulfstaterna. Parlamentet konstaterar att det finns ett gemensamt intresse av att samarbeta mer strategiskt med Gulfstaterna, särskilt när det gäller att främja regional säkerhet, samarbete, klimatåtgärder och mänskliga rättigheter som viktiga strategiska mål. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att fortsätta att betona respekten för mänskliga rättigheter och jämställdhet samt den gradvisa anpassningen av värderingar, särskilt när det gäller att motverka Rysslands anfallskrig mot Ukraina och dess konsekvenser. Parlamentet beklagar djupt beslutet av OPEC+ – under ledning av i synnerhet Saudiarabien – att minska oljeproduktionen. Detta kommer att förvärra den globala inflationen och undergräva de internationella insatserna för att bekämpa Rysslands anfallskrig mot Ukraina. Parlamentet noterar att Förenade Arabemiraten har lagts till i förteckningen över jurisdiktioner som står under utökad övervakning av arbetsgruppen för finansiella åtgärder på grund av landets strategiska brister när det gäller att förhindra penningtvätt. Parlamentet är bekymrat över att det har blivit en fristad för ryska oligarker som EU riktat sanktioner mot. Parlamentet betonar att ett verkligt strategiskt partnerskap med Gulfstaterna kräver dialog och samarbete på människorättsområdet och anpassningar för att motverka den ryska aggressionen i Ukraina. |
| --- | --- |

143.

Europaparlamentet välkomnar ambitionen att stärka EU:s förbindelser med Gulfstaterna, vilket betonas i det gemensamma meddelandet till Europaparlamentet och rådet av den 18 maj 2022 Ett strategiskt partnerskap med Gulfstaterna. Parlamentet konstaterar att det finns ett gemensamt intresse av att samarbeta mer strategiskt med Gulfstaterna, särskilt när det gäller att främja regional säkerhet, samarbete, klimatåtgärder och mänskliga rättigheter som viktiga strategiska mål. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att fortsätta att betona respekten för mänskliga rättigheter och jämställdhet samt den gradvisa anpassningen av värderingar, särskilt när det gäller att motverka Rysslands anfallskrig mot Ukraina och dess konsekvenser. Parlamentet beklagar djupt beslutet av OPEC+ – under ledning av i synnerhet Saudiarabien – att minska oljeproduktionen. Detta kommer att förvärra den globala inflationen och undergräva de internationella insatserna för att bekämpa Rysslands anfallskrig mot Ukraina. Parlamentet noterar att Förenade Arabemiraten har lagts till i förteckningen över jurisdiktioner som står under utökad övervakning av arbetsgruppen för finansiella åtgärder på grund av landets strategiska brister när det gäller att förhindra penningtvätt. Parlamentet är bekymrat över att det har blivit en fristad för ryska oligarker som EU riktat sanktioner mot. Parlamentet betonar att ett verkligt strategiskt partnerskap med Gulfstaterna kräver dialog och samarbete på människorättsområdet och anpassningar för att motverka den ryska aggressionen i Ukraina.

| 144. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd för Abrahamavtalet, som har normaliserat de diplomatiska förbindelserna mellan Förenade Arabemiraten och Bahrain och senare lett till att Marocko och Sudan undertecknade ett normaliseringsavtal med Israel; |
| --- | --- |

144.

Europaparlamentet upprepar sitt stöd för Abrahamavtalet, som har normaliserat de diplomatiska förbindelserna mellan Förenade Arabemiraten och Bahrain och senare lett till att Marocko och Sudan undertecknade ett normaliseringsavtal med Israel;

| 145. | Europaparlamentet framhåller, i fråga om konflikten mellan Israel och Palestina, att EU står fortsatt enat i sitt stöd för en tvåstatslösning – på grundval av parametrarna i rådets slutsatser från juli 2014 – som gör det möjligt för Staten Israel att leva sida vid sida i fred, säkerhet och ömsesidigt erkännande med en oberoende, demokratisk, sammanhängande, suverän och livskraftig palestinsk stat och med Jerusalem som båda staternas framtida huvudstad. Parlamentet påminner om att bosättningar på de ockuperade palestinska territorierna är olagliga enligt internationell rätt. Parlamentet uppmanar den nya israeliska regeringen att aktivt och trovärdigt visa sitt åtagande om tvåstatslösningen, som fortfarande är såväl ett centralt mål i EU:s politik om fredsprocessen i Mellanöstern som ett centralt inslag i partnerskapet mellan EU och Israel. |
| --- | --- |

145.

Europaparlamentet framhåller, i fråga om konflikten mellan Israel och Palestina, att EU står fortsatt enat i sitt stöd för en tvåstatslösning – på grundval av parametrarna i rådets slutsatser från juli 2014 – som gör det möjligt för Staten Israel att leva sida vid sida i fred, säkerhet och ömsesidigt erkännande med en oberoende, demokratisk, sammanhängande, suverän och livskraftig palestinsk stat och med Jerusalem som båda staternas framtida huvudstad. Parlamentet påminner om att bosättningar på de ockuperade palestinska territorierna är olagliga enligt internationell rätt. Parlamentet uppmanar den nya israeliska regeringen att aktivt och trovärdigt visa sitt åtagande om tvåstatslösningen, som fortfarande är såväl ett centralt mål i EU:s politik om fredsprocessen i Mellanöstern som ett centralt inslag i partnerskapet mellan EU och Israel.

| 146. | Europaparlamentet noterar återupptagandet av associeringsrådet EU–Israel under 2022. Parlamentet konstaterar att syftet med associeringsrådet inte bara är att stärka partnerskapet mellan EU och Israel, utan även är att fungera som ett forum för dialog om frågor avseende konflikten mellan Israel och Palestina och som ett sätt att återuppliva fredsprocessen i Mellanöstern. Parlamentet påminner om och stöder EU:s ståndpunkt som rådet fastställde och enhälligt godkände inför det 12:e mötet i associeringsrådet, som ägde rum i Bryssel den 3 oktober 2022. Parlamentet stöder den höga representantens ansträngningar att föra samman de arabiska ledarna i syfte att göra framsteg i riktning mot en övergripande regional fred som sätter stopp för konflikten mellan Israel och Palestina och medför betydande säkerhet, handel och annat samarbete för regionen. |
| --- | --- |

146.

Europaparlamentet noterar återupptagandet av associeringsrådet EU–Israel under 2022. Parlamentet konstaterar att syftet med associeringsrådet inte bara är att stärka partnerskapet mellan EU och Israel, utan även är att fungera som ett forum för dialog om frågor avseende konflikten mellan Israel och Palestina och som ett sätt att återuppliva fredsprocessen i Mellanöstern. Parlamentet påminner om och stöder EU:s ståndpunkt som rådet fastställde och enhälligt godkände inför det 12:e mötet i associeringsrådet, som ägde rum i Bryssel den 3 oktober 2022. Parlamentet stöder den höga representantens ansträngningar att föra samman de arabiska ledarna i syfte att göra framsteg i riktning mot en övergripande regional fred som sätter stopp för konflikten mellan Israel och Palestina och medför betydande säkerhet, handel och annat samarbete för regionen.

| 147. | Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt att alla läroböcker och läromedel som stöds med unionsmedel måste vara förenliga med Unescos normer för fred, tolerans, samexistens och icke-våld. |
| --- | --- |

147.

Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt att alla läroböcker och läromedel som stöds med unionsmedel måste vara förenliga med Unescos normer för fred, tolerans, samexistens och icke-våld.

| 148. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av unionens fleråriga bidrag till FN:s hjälporganisation för Palestinaflyktingar (UNRWA), som säkerställer ett förutsägbart stöd till palestinska flyktingar i linje med EU:s och UNRWA:s gemensamma förklaring 2021–2024. Parlamentet välkomnar unionens ytterligare bidrag till organisationen inom ramen för faciliteten för livsmedel och resiliens för att ta itu med livsmedelsbristen. Parlamentet betonar att UNRWA fortsatt bidrar till regional stabilitet och fred. |
| --- | --- |

148.

Europaparlamentet välkomnar antagandet av unionens fleråriga bidrag till FN:s hjälporganisation för Palestinaflyktingar (UNRWA), som säkerställer ett förutsägbart stöd till palestinska flyktingar i linje med EU:s och UNRWA:s gemensamma förklaring 2021–2024. Parlamentet välkomnar unionens ytterligare bidrag till organisationen inom ramen för faciliteten för livsmedel och resiliens för att ta itu med livsmedelsbristen. Parlamentet betonar att UNRWA fortsatt bidrar till regional stabilitet och fred.

| 149. | Europaparlamentet anser att Israel är en viktig partner till EU. Parlamentet lovordar Israel och Libanon för överenskommelsen om utstakandet av deras havsgräns. |
| --- | --- |

149.

Europaparlamentet anser att Israel är en viktig partner till EU. Parlamentet lovordar Israel och Libanon för överenskommelsen om utstakandet av deras havsgräns.

| 150. | Europaparlamentet fördömer i starkast möjliga ordalag Rysslands anfallskrig mot Ukraina och Lukasjenkaregimens möjliggörande roll i Belarus. Parlamentet uppmanar den ryska ledningen att omedelbart upphöra och villkorslöst dra sig tillbaka från Ukrainas hela internationellt erkända territorium och alla andra länder, särskilt Georgien och Republiken Moldavien, vars territorium eller delar av det olagligen ockuperas. Parlamentet uppmanar med kraft Ryssland att garantera ett fritt flöde av spannmål och andra råvaror över hela världen. Parlamentet uppmanar rådet att kategorisera Ryssland som statlig sponsor av terrorism och som en stat som tillämpar terroristmetoder. Parlamentet uppmanar med kraft det internationella samfundet att stödja alla legitima internationella och nationella processer, även enligt principen om universell jurisdiktion, i syfte att utreda brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser i syfte att ställa alla de ansvariga för de oräkneliga krigsförbrytelserna och kränkningarna av de mänskliga rättigheterna, inbegripet massvåldtäkter och tvångsdeportering av ukrainare, till svars inför domstol. Parlamentet bekräftar på nytt att Ryssland måste ersätta alla skador och all förstörelse som landet har orsakat i Ukraina. Parlamentet noterar att många ryska medborgare lämnar Ryssland för att undvika värvning. Parlamentet kräver att alla som frivilligt bistått Ryssland på något sätt i detta krig eller i anordnandet av olagliga folkomröstningar ställs till svars och blir föremål för individuella sanktioner. |
| --- | --- |

150.

Europaparlamentet fördömer i starkast möjliga ordalag Rysslands anfallskrig mot Ukraina och Lukasjenkaregimens möjliggörande roll i Belarus. Parlamentet uppmanar den ryska ledningen att omedelbart upphöra och villkorslöst dra sig tillbaka från Ukrainas hela internationellt erkända territorium och alla andra länder, särskilt Georgien och Republiken Moldavien, vars territorium eller delar av det olagligen ockuperas. Parlamentet uppmanar med kraft Ryssland att garantera ett fritt flöde av spannmål och andra råvaror över hela världen. Parlamentet uppmanar rådet att kategorisera Ryssland som statlig sponsor av terrorism och som en stat som tillämpar terroristmetoder. Parlamentet uppmanar med kraft det internationella samfundet att stödja alla legitima internationella och nationella processer, även enligt principen om universell jurisdiktion, i syfte att utreda brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser i syfte att ställa alla de ansvariga för de oräkneliga krigsförbrytelserna och kränkningarna av de mänskliga rättigheterna, inbegripet massvåldtäkter och tvångsdeportering av ukrainare, till svars inför domstol. Parlamentet bekräftar på nytt att Ryssland måste ersätta alla skador och all förstörelse som landet har orsakat i Ukraina. Parlamentet noterar att många ryska medborgare lämnar Ryssland för att undvika värvning. Parlamentet kräver att alla som frivilligt bistått Ryssland på något sätt i detta krig eller i anordnandet av olagliga folkomröstningar ställs till svars och blir föremål för individuella sanktioner.

| 151. | Europaparlamentet välkomnar upphävandet av avtalet om förenklade viseringsförfaranden mellan EU och Ryssland. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut genomföra kommissionens riktlinjer om allmänt utfärdande av viseringar för ryska sökande och kontroller av ryska medborgare vid EU:s yttre gränser, i full överensstämmelse med EU-rätten och internationell rätt, och att se till att varje asylansökan från bland annat oliktänkande, desertörer, värnpliktsvägrare och aktivister behandlas individuellt, med beaktande av värdmedlemsstatens säkerhetssituation och i enlighet med EU:s asylregelverk. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att noga övervaka den ryska viseringssituationen. |
| --- | --- |

151.

Europaparlamentet välkomnar upphävandet av avtalet om förenklade viseringsförfaranden mellan EU och Ryssland. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut genomföra kommissionens riktlinjer om allmänt utfärdande av viseringar för ryska sökande och kontroller av ryska medborgare vid EU:s yttre gränser, i full överensstämmelse med EU-rätten och internationell rätt, och att se till att varje asylansökan från bland annat oliktänkande, desertörer, värnpliktsvägrare och aktivister behandlas individuellt, med beaktande av värdmedlemsstatens säkerhetssituation och i enlighet med EU:s asylregelverk. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att noga övervaka den ryska viseringssituationen.

| 152. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av det senaste sanktionspaketet mot Ryssland. Parlamentet uppmanar dock rådet att utöka förteckningen över personer som är föremål för direkta EU-sanktioner, med beaktande av den förteckning över 6 000 personer som presenterats av Aleksej Navalnyjs antikorruptionsstiftelse. |
| --- | --- |

152.

Europaparlamentet välkomnar antagandet av det senaste sanktionspaketet mot Ryssland. Parlamentet uppmanar dock rådet att utöka förteckningen över personer som är föremål för direkta EU-sanktioner, med beaktande av den förteckning över 6 000 personer som presenterats av Aleksej Navalnyjs antikorruptionsstiftelse.

| 153. | Europaparlamentet är fast övertygat om att endast Ukrainas slutliga seger över Ryssland kommer att försvara den globala ordningen och avskräcka andra aggressiva aktörer från att föra aggressionskrig. Parlamentet uppmanar de behöriga EU-institutionerna att gemensamt utarbeta slutscenarier för kriget och därvid ta hänsyn till ett potentiellt destabiliserat och försvagat Ryssland och planera för potentiella reformer av landet. |
| --- | --- |

153.

Europaparlamentet är fast övertygat om att endast Ukrainas slutliga seger över Ryssland kommer att försvara den globala ordningen och avskräcka andra aggressiva aktörer från att föra aggressionskrig. Parlamentet uppmanar de behöriga EU-institutionerna att gemensamt utarbeta slutscenarier för kriget och därvid ta hänsyn till ett potentiellt destabiliserat och försvagat Ryssland och planera för potentiella reformer av landet.

| 154. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att gå i spetsen för arbetet med att ta fram en multilateral mekanism som övervakar, verkställer och betalar ut ersättning från Ryssland till Ukraina. |
| --- | --- |

154.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att gå i spetsen för arbetet med att ta fram en multilateral mekanism som övervakar, verkställer och betalar ut ersättning från Ryssland till Ukraina.

| 155. | Europaparlamentet noterar det utbredda stödet för Rysslands oprovocerade och oförsvarliga invasion av Ukraina i många länder, särskilt på grund av hur effektiva de ryska och kinesiska desinformationskampanjerna är. Parlamentet uppmuntrar vice ordföranden/den höga representanten, kommissionen och medlemsstaterna att öka den diplomatiska kontakten med dessa länder, att öka det bilaterala och multilaterala samarbetet och att intensifiera den strategiska kommunikationen. Parlamentet betonar den centrala roll som Global Gateway bör spela när det gäller att ta itu med gemensamma utmaningar på grundval av demokratiska värderingar, jämlika partnerskap och miljömässig hållbarhet. |
| --- | --- |

155.

Europaparlamentet noterar det utbredda stödet för Rysslands oprovocerade och oförsvarliga invasion av Ukraina i många länder, särskilt på grund av hur effektiva de ryska och kinesiska desinformationskampanjerna är. Parlamentet uppmuntrar vice ordföranden/den höga representanten, kommissionen och medlemsstaterna att öka den diplomatiska kontakten med dessa länder, att öka det bilaterala och multilaterala samarbetet och att intensifiera den strategiska kommunikationen. Parlamentet betonar den centrala roll som Global Gateway bör spela när det gäller att ta itu med gemensamma utmaningar på grundval av demokratiska värderingar, jämlika partnerskap och miljömässig hållbarhet.

| 156. | Europaparlamentet uppmanar det internationella samfundet att se till att Rysslands anfallskrig mot Ukraina får minsta möjliga negativa spridningseffekter på Arktis, där bevarande av fred, välstånd och stabilitet bör förbli en prioriterad fråga. Parlamentet uttrycker sin oro över Rysslands militära verksamhet i Arktis och regionens föränderliga säkerhetslandskap och bekräftar på nytt Arktis strategiska betydelse. Parlamentet efterlyser ett starkare EU-engagemang i regionen, med beaktande av de nya säkerhetsförhållandena till följd av Rysslands anfallskrig mot Ukraina, eftersom den är av avgörande strategisk betydelse för EU när det gäller klimatförändringar, industripolitik och ekonomisk politik, fri sjöfart och geostrategiskt inflytande samt på grund av de framväxande ryska och kinesiska intressena och rörelserna i denna region. |
| --- | --- |

156.

Europaparlamentet uppmanar det internationella samfundet att se till att Rysslands anfallskrig mot Ukraina får minsta möjliga negativa spridningseffekter på Arktis, där bevarande av fred, välstånd och stabilitet bör förbli en prioriterad fråga. Parlamentet uttrycker sin oro över Rysslands militära verksamhet i Arktis och regionens föränderliga säkerhetslandskap och bekräftar på nytt Arktis strategiska betydelse. Parlamentet efterlyser ett starkare EU-engagemang i regionen, med beaktande av de nya säkerhetsförhållandena till följd av Rysslands anfallskrig mot Ukraina, eftersom den är av avgörande strategisk betydelse för EU när det gäller klimatförändringar, industripolitik och ekonomisk politik, fri sjöfart och geostrategiskt inflytande samt på grund av de framväxande ryska och kinesiska intressena och rörelserna i denna region.

| 157. | Europaparlamentet uppmanar EU:s ledare att aktivt engagera sig för att förhindra att nukleära hot uppstår till följd av Rysslands anfallskrig mot Ukraina, inbegripet säkerheten vid kärnkraftverket i Zaporizjzja. |
| --- | --- |

157.

Europaparlamentet uppmanar EU:s ledare att aktivt engagera sig för att förhindra att nukleära hot uppstår till följd av Rysslands anfallskrig mot Ukraina, inbegripet säkerheten vid kärnkraftverket i Zaporizjzja.

| 158. | Europaparlamentet betonar vikten av att stärka förbindelserna med Latinamerika och Västindien genom att uppdatera EU-LAC-strategin, med stark tonvikt på gemensamma insatser för att stärka den multilaterala globala ordningen, internationell rätt och respekt för demokrati och mänskliga rättigheter, särskilt mot bakgrund av Folkrepubliken Kinas och Rysslands ökande och oproportionerliga inflytande i regionen jämfört med EU och de växande hoten mot de europeiska leveranskedjorna på grund av Rysslands anfallskrig mot Ukraina. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och utrikestjänsten att fortsätta med en proaktiv diplomati i regionen och ytterligare stärka befintliga partnerskap med likasinnade länder, handelsförbindelser, investeringar, demokratistöd och interparlamentariskt samarbete. Parlamentet betonar i detta sammanhang relevansen av kön, klimatförändringar och urbefolkningars rättigheter och vikten av att skyndsamt ingå och ratificera de planerade välavvägda och moderniserade associeringsavtalen med Chile, Mexiko och Mercosur, inbegripet ett bindande och verkställbart kapitel om handel och hållbar utveckling med en stark människorättsdimension och i linje med målen i den europeiska gröna given, förutsatt att man när det gäller Mercosur når en överenskommelse om det ytterligare instrumentet med avseende på meningsfulla åtaganden inför ratificeringen. Parlamentet ser positivt på att förhandlingarna om det avancerade ramavtalet mellan EU och Chile slutförs. I detta avseende uppmanar parlamentet med kraft kommissionen att så snart som möjligt, efter mer än två års förhandlingar om det ytterligare instrumentet, få till stånd en slutlig överenskommelse. Parlamentet understryker vikten av att samtliga parter ratificerar associeringsavtalet mellan EU och länderna i Centralamerika. |
| --- | --- |

158.

Europaparlamentet betonar vikten av att stärka förbindelserna med Latinamerika och Västindien genom att uppdatera EU-LAC-strategin, med stark tonvikt på gemensamma insatser för att stärka den multilaterala globala ordningen, internationell rätt och respekt för demokrati och mänskliga rättigheter, särskilt mot bakgrund av Folkrepubliken Kinas och Rysslands ökande och oproportionerliga inflytande i regionen jämfört med EU och de växande hoten mot de europeiska leveranskedjorna på grund av Rysslands anfallskrig mot Ukraina. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och utrikestjänsten att fortsätta med en proaktiv diplomati i regionen och ytterligare stärka befintliga partnerskap med likasinnade länder, handelsförbindelser, investeringar, demokratistöd och interparlamentariskt samarbete. Parlamentet betonar i detta sammanhang relevansen av kön, klimatförändringar och urbefolkningars rättigheter och vikten av att skyndsamt ingå och ratificera de planerade välavvägda och moderniserade associeringsavtalen med Chile, Mexiko och Mercosur, inbegripet ett bindande och verkställbart kapitel om handel och hållbar utveckling med en stark människorättsdimension och i linje med målen i den europeiska gröna given, förutsatt att man när det gäller Mercosur når en överenskommelse om det ytterligare instrumentet med avseende på meningsfulla åtaganden inför ratificeringen. Parlamentet ser positivt på att förhandlingarna om det avancerade ramavtalet mellan EU och Chile slutförs. I detta avseende uppmanar parlamentet med kraft kommissionen att så snart som möjligt, efter mer än två års förhandlingar om det ytterligare instrumentet, få till stånd en slutlig överenskommelse. Parlamentet understryker vikten av att samtliga parter ratificerar associeringsavtalet mellan EU och länderna i Centralamerika.

| 159. | Europaparlamentet uttrycker sitt stöd för Perus demokratiska och konstitutionella ordning, som hotades av den nu före detta presidenten Pedro Castillo och hans bundsförvanter när han olagligen försökte upplösa kongressen den 7 december 2022 för att undvika att ställas inför riksrätt. Det är parlamentets förhoppning att peruanska myndigheters oklanderliga och ansvarsfulla beteende bara kommer att stärka demokratin i landet och begär att president- och parlamentsval ska hållas så tidigt som möjligt för att komma till rätta med det politiska dödläget. |
| --- | --- |

159.

Europaparlamentet uttrycker sitt stöd för Perus demokratiska och konstitutionella ordning, som hotades av den nu före detta presidenten Pedro Castillo och hans bundsförvanter när han olagligen försökte upplösa kongressen den 7 december 2022 för att undvika att ställas inför riksrätt. Det är parlamentets förhoppning att peruanska myndigheters oklanderliga och ansvarsfulla beteende bara kommer att stärka demokratin i landet och begär att president- och parlamentsval ska hållas så tidigt som möjligt för att komma till rätta med det politiska dödläget.

| 160. | Europaparlamentet upprepar sitt starka engagemang för att försvara och främja demokratin i Latinamerika. Parlamentet fördömer det uppenbart antidemokratiska och våldsamma högerextremistiska angrepp på Brasiliens demokratiska institutioner som ägde rum den 8 januari 2023 och som utlöstes av avsiktlig och utbredd desinformation om legitimiteten i Brasiliens presidentval nyligen. Parlamentet uttrycker sitt fulla stöd för Brasiliens demokratiskt valda president, Lula da Silva, och den brasilianska regeringens snabba och beslutsamma reaktion på upproret. |
| --- | --- |

160.

Europaparlamentet upprepar sitt starka engagemang för att försvara och främja demokratin i Latinamerika. Parlamentet fördömer det uppenbart antidemokratiska och våldsamma högerextremistiska angrepp på Brasiliens demokratiska institutioner som ägde rum den 8 januari 2023 och som utlöstes av avsiktlig och utbredd desinformation om legitimiteten i Brasiliens presidentval nyligen. Parlamentet uttrycker sitt fulla stöd för Brasiliens demokratiskt valda president, Lula da Silva, och den brasilianska regeringens snabba och beslutsamma reaktion på upproret.

| 161. | Europaparlamentet betonar att EU:s förbindelser med Afrikanska unionen är av yttersta vikt för att svara på behoven i de afrikanska partnerländerna och utveckla deras stora potential samt eftersträva gemensamma intressen. Parlamentet uppmanar kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten att genomföra de åtaganden som man enades om vid toppmötet mellan AU och EU, att skyndsamt genomföra Global Gateway-projekten i Afrika och att stärka partnerskapen på områdena säkerhet, handel, hälsa, utveckling och bistånd för att mildra covid-19-pandemin med länder på den afrikanska kontinenten, i linje med den strategiska kompassen, och på grundval av jämlikhet, särskilt i syfte att främja målen för hållbar utveckling, de digitala och gröna omställningarna, mänskliga rättigheter och fredlig lösning av konflikter, i enlighet med principerna i internationell rätt. Parlamentet understryker att man inom ramen för EU:s förbindelser med Afrika, bland annat genom utvecklings- och handelssamarbete, måste prioritera att bidra till starka och resilienta samhällen, öka den sociala jämlikheten och säkerheten samt stödja demokratiska strukturer på plats. |
| --- | --- |

161.

Europaparlamentet betonar att EU:s förbindelser med Afrikanska unionen är av yttersta vikt för att svara på behoven i de afrikanska partnerländerna och utveckla deras stora potential samt eftersträva gemensamma intressen. Parlamentet uppmanar kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten att genomföra de åtaganden som man enades om vid toppmötet mellan AU och EU, att skyndsamt genomföra Global Gateway-projekten i Afrika och att stärka partnerskapen på områdena säkerhet, handel, hälsa, utveckling och bistånd för att mildra covid-19-pandemin med länder på den afrikanska kontinenten, i linje med den strategiska kompassen, och på grundval av jämlikhet, särskilt i syfte att främja målen för hållbar utveckling, de digitala och gröna omställningarna, mänskliga rättigheter och fredlig lösning av konflikter, i enlighet med principerna i internationell rätt. Parlamentet understryker att man inom ramen för EU:s förbindelser med Afrika, bland annat genom utvecklings- och handelssamarbete, måste prioritera att bidra till starka och resilienta samhällen, öka den sociala jämlikheten och säkerheten samt stödja demokratiska strukturer på plats.

| 162. | Europaparlamentet välkomnar tilldelningen av medel från Europeiska utvecklingsfonden för att minska den allt osäkrare livsmedelsförsörjningen bland annat till följd av Rysslands invasion av Ukraina. Parlamentet efterlyser ytterligare liknande åtgärder vid behov. Parlamentet upprepar sin uppmaning att gå i riktning mot ett fullfjädrat partnerskap mellan jämlikar, med mänsklig utveckling och skydd av naturresurser i centrum. |
| --- | --- |

162.

Europaparlamentet välkomnar tilldelningen av medel från Europeiska utvecklingsfonden för att minska den allt osäkrare livsmedelsförsörjningen bland annat till följd av Rysslands invasion av Ukraina. Parlamentet efterlyser ytterligare liknande åtgärder vid behov. Parlamentet upprepar sin uppmaning att gå i riktning mot ett fullfjädrat partnerskap mellan jämlikar, med mänsklig utveckling och skydd av naturresurser i centrum.

| 163. | Europaparlamentet efterlyser stark strategisk EU-kommunikation och utåtriktad verksamhet gentemot Afrikas länder för att motverka skadliga budskap, i synnerhet de budskap som sprids i regionen av Ryska federationen och Folkrepubliken Kina. |
| --- | --- |

163.

Europaparlamentet efterlyser stark strategisk EU-kommunikation och utåtriktad verksamhet gentemot Afrikas länder för att motverka skadliga budskap, i synnerhet de budskap som sprids i regionen av Ryska federationen och Folkrepubliken Kina.

| 164. | Europaparlamentet fördömer att Ryssland genom sin inblandning i Afrika, särskilt Wagnergruppens ökade avtryck på kontinenten, äventyrar demokratin. Parlamentet fördömer starkt de övergrepp och brott som begåtts av Wagnergruppen. |
| --- | --- |

164.

Europaparlamentet fördömer att Ryssland genom sin inblandning i Afrika, särskilt Wagnergruppens ökade avtryck på kontinenten, äventyrar demokratin. Parlamentet fördömer starkt de övergrepp och brott som begåtts av Wagnergruppen.

| 165. | Europaparlamentet efterlyser ett partnerskap mellan Afrika och Europa som syftar till att skapa ett område med solidaritet, säkerhet, fred och varaktigt välstånd. Parlamentet efterlyser snabba åtgärder från EU:s sida för att motverka den ökande närvaron av Wagnergruppen i flera afrikanska länder, som underblåser ytterligare instabilitet och undergräver insatserna i kampen mot terrorism. |
| --- | --- |

165.

Europaparlamentet efterlyser ett partnerskap mellan Afrika och Europa som syftar till att skapa ett område med solidaritet, säkerhet, fred och varaktigt välstånd. Parlamentet efterlyser snabba åtgärder från EU:s sida för att motverka den ökande närvaron av Wagnergruppen i flera afrikanska länder, som underblåser ytterligare instabilitet och undergräver insatserna i kampen mot terrorism.

Stärka den parlamentariska diplomatin som ett utrikespolitiskt verktyg

Stärka den parlamentariska diplomatin som ett utrikespolitiskt verktyg

| 166. | Europaparlamentet framhåller sitt särskilda bidrag till EU:s utrikes- och säkerhetspolitik inom ramen för parlamentarisk diplomati. Parlamentet efterlyser en närmare parlamentarisk kontroll av frågor av strategisk betydelse i samband med EU:s utrikespolitiska frågor. Parlamentet påminner bland annat om det intensiva samarbetet på politisk och teknisk nivå mellan Ukrainas Verchovna Rada och parlamentet. |
| --- | --- |

166.

Europaparlamentet framhåller sitt särskilda bidrag till EU:s utrikes- och säkerhetspolitik inom ramen för parlamentarisk diplomati. Parlamentet efterlyser en närmare parlamentarisk kontroll av frågor av strategisk betydelse i samband med EU:s utrikespolitiska frågor. Parlamentet påminner bland annat om det intensiva samarbetet på politisk och teknisk nivå mellan Ukrainas Verchovna Rada och parlamentet.

| 167. | Europaparlamentet noterar sitt aktiva engagemang i Gusp genom sina särskilda instrument. Parlamentet understryker vikten av och den unika karaktären hos parlamentets olika demokratiseringsprogram, såsom Jean Monnet-dialogen, som syftar till att främja och stärka arbetet i parlamenten. Parlamentet påminner om att samtliga EU-institutioner bör delta och samarbeta i verksamhet som syftar till att motverka den globala tillbakagången för demokratin, bland annat genom valövervakning, medling och dialog, konfliktförebyggande, Sacharovpriset och Sacharovnätverket samt parlamentarisk diplomati. |
| --- | --- |

167.

Europaparlamentet noterar sitt aktiva engagemang i Gusp genom sina särskilda instrument. Parlamentet understryker vikten av och den unika karaktären hos parlamentets olika demokratiseringsprogram, såsom Jean Monnet-dialogen, som syftar till att främja och stärka arbetet i parlamenten. Parlamentet påminner om att samtliga EU-institutioner bör delta och samarbeta i verksamhet som syftar till att motverka den globala tillbakagången för demokratin, bland annat genom valövervakning, medling och dialog, konfliktförebyggande, Sacharovpriset och Sacharovnätverket samt parlamentarisk diplomati.

| 168. | Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten att göra pressfrihet och yttrandefrihet till prioriterade frågor och att vidta alla åtgärder som krävs för att fullt ut upprätthålla EU:s riktlinjer om yttrandefrihet online och offline. Parlamentet uppmanar eftertryckligen EU:s delegationer att förbättra de förebyggande skyddsåtgärderna, planera för akuta insatser vid försämringar av pressfriheten och tillhandahålla påvisbart och synligt stöd till lokala journalister och det civila samhället. |
| --- | --- |

168.

Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten att göra pressfrihet och yttrandefrihet till prioriterade frågor och att vidta alla åtgärder som krävs för att fullt ut upprätthålla EU:s riktlinjer om yttrandefrihet online och offline. Parlamentet uppmanar eftertryckligen EU:s delegationer att förbättra de förebyggande skyddsåtgärderna, planera för akuta insatser vid försämringar av pressfriheten och tillhandahålla påvisbart och synligt stöd till lokala journalister och det civila samhället.

| 169. | Europaparlamentet efterlyser förbättringar av EU:s förebyggande diplomati som ett proaktivt utrikespolitiskt verktyg för att förhindra att konflikter mellan tredje parter bryter ut och för att stödja dessa i arbetet med att hitta fredliga lösningar vid ökande spänningar. |
| --- | --- |

169.

Europaparlamentet efterlyser förbättringar av EU:s förebyggande diplomati som ett proaktivt utrikespolitiskt verktyg för att förhindra att konflikter mellan tredje parter bryter ut och för att stödja dessa i arbetet med att hitta fredliga lösningar vid ökande spänningar.

| 170. | Europaparlamentet understryker vikten av parlamentariska församlingar som forum för samarbete och institutionell dialog, och deras värdefulla bidrag till europeiska utrikespolitiska åtgärder i säkerhetsfrågor, samt behovet att främja deras verksamhet och garantera att de fungerar och utvecklas i vederbörlig ordning. |
| --- | --- |

170.

Europaparlamentet understryker vikten av parlamentariska församlingar som forum för samarbete och institutionell dialog, och deras värdefulla bidrag till europeiska utrikespolitiska åtgärder i säkerhetsfrågor, samt behovet att främja deras verksamhet och garantera att de fungerar och utvecklas i vederbörlig ordning.

| 171. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att möjliggöra och stärka den parlamentariska tillsynen över EU:s yttre åtgärder, bland annat genom att fortsätta regelbundna samråd med vice ordföranden/den höga representanten och kommissionen och genom att framöver involvera parlamentet i vederbörliga genomförande- och tillsynsförfaranden med avseende på den europeiska fredsfaciliteten och den strategiska kompassen. Parlamentet påminner om att det i viss utsträckning deltar i informellt samarbete med utrikestjänsten, förstärkt genom rådets beslut av den 26 juli 2010 och den höga representantens förklaring om politisk ansvarsskyldighet från 2010. Parlamentet betonar att detta är nödvändigt för att ytterligare stärka ramen för de interinstitutionella förbindelserna mellan parlamentet och utrikestjänsten, inbegripet dess delegationer. Parlamentet efterlyser ett ramavtal om stärkt samarbete avseende yttre åtgärder mellan utrikestjänsten och Europaparlamentet som skulle kunna stärka EU:s egen verktygslåda för yttre åtgärder. Parlamentet understryker behovet att använda halvtidsöversynen av Europeiska försvarsfonden för att införa vederbörlig parlamentarisk tillsyn genom delegerade akter för arbetsprogram. Parlamentet betonar behovet att få till stånd en liknande nivå av parlamentarisk tillsyn för det kommande instrumentet för förstärkning av den europeiska försvarsindustrin genom gemensam upphandling samt det europeiska försvarsinvesteringsprogrammet (Edip). För att parlamentet på ett korrekt sätt ska kunna utöva sin viktiga demokratiska kontroll understryker det att det bör förses med den information och de dokument som krävs på ett öppet sätt och i god tid. |
| --- | --- |

171.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att möjliggöra och stärka den parlamentariska tillsynen över EU:s yttre åtgärder, bland annat genom att fortsätta regelbundna samråd med vice ordföranden/den höga representanten och kommissionen och genom att framöver involvera parlamentet i vederbörliga genomförande- och tillsynsförfaranden med avseende på den europeiska fredsfaciliteten och den strategiska kompassen. Parlamentet påminner om att det i viss utsträckning deltar i informellt samarbete med utrikestjänsten, förstärkt genom rådets beslut av den 26 juli 2010 och den höga representantens förklaring om politisk ansvarsskyldighet från 2010. Parlamentet betonar att detta är nödvändigt för att ytterligare stärka ramen för de interinstitutionella förbindelserna mellan parlamentet och utrikestjänsten, inbegripet dess delegationer. Parlamentet efterlyser ett ramavtal om stärkt samarbete avseende yttre åtgärder mellan utrikestjänsten och Europaparlamentet som skulle kunna stärka EU:s egen verktygslåda för yttre åtgärder. Parlamentet understryker behovet att använda halvtidsöversynen av Europeiska försvarsfonden för att införa vederbörlig parlamentarisk tillsyn genom delegerade akter för arbetsprogram. Parlamentet betonar behovet att få till stånd en liknande nivå av parlamentarisk tillsyn för det kommande instrumentet för förstärkning av den europeiska försvarsindustrin genom gemensam upphandling samt det europeiska försvarsinvesteringsprogrammet (Edip). För att parlamentet på ett korrekt sätt ska kunna utöva sin viktiga demokratiska kontroll understryker det att det bör förses med den information och de dokument som krävs på ett öppet sätt och i god tid.

| 172. | Europaparlamentet påminner om den viktiga rollen för medlemsstaternas nationella parlament. Parlamentet understryker den nyckelroll som Natos parlamentariska församling kan spela och efterlyser en ytterligare förstärkning av Europaparlamentets förbindelser med denna församling. |
| --- | --- |

172.

Europaparlamentet påminner om den viktiga rollen för medlemsstaternas nationella parlament. Parlamentet understryker den nyckelroll som Natos parlamentariska församling kan spela och efterlyser en ytterligare förstärkning av Europaparlamentets förbindelser med denna församling.

| 173. | Europaparlamentet uppmanar EU:s alla institutioner och byråer samt medlemsstater att visa erforderligt engagemang i kampen mot desinformation och propaganda som undergräver deras politik, genom att öka den strategiska kommunikationen och stärka informationen om sitt arbete. Parlamentet efterlyser ökat stöd till EU:s delegationer och uppdrag för strategisk kommunikation. |
| --- | --- |

173.

Europaparlamentet uppmanar EU:s alla institutioner och byråer samt medlemsstater att visa erforderligt engagemang i kampen mot desinformation och propaganda som undergräver deras politik, genom att öka den strategiska kommunikationen och stärka informationen om sitt arbete. Parlamentet efterlyser ökat stöd till EU:s delegationer och uppdrag för strategisk kommunikation.

| 174. | Europaparlamentet fördömer alla försök från tredjeländer att blanda sig i eller korrumpera förtroendevalda. Parlamentet är fast beslutet att fullt ut utreda och på lämpligt sätt hantera fall av korruption och olämpliga åtgärder från tredjeländer som försöker köpa inflytande i parlamentet. |
| --- | --- |

174.

Europaparlamentet fördömer alla försök från tredjeländer att blanda sig i eller korrumpera förtroendevalda. Parlamentet är fast beslutet att fullt ut utreda och på lämpligt sätt hantera fall av korruption och olämpliga åtgärder från tredjeländer som försöker köpa inflytande i parlamentet.

| 175. | Europaparlamentet insisterar på parlamentets rätt till information om frågor som avser den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, i enlighet med artikel 36 i EU-fördraget. Parlamentet hänvisar till EU-domstolens domar om Mauritius-avtalet (8) och Tanzania-avtalet (9), enligt vilka det är avgörande att parlamentet får fullständig information i rätt tid för att parlamentet ska kunna utöva sin demokratiska kontroll och rådgivande roll i Gusp-frågor. |
| --- | --- |

175.

Europaparlamentet insisterar på parlamentets rätt till information om frågor som avser den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, i enlighet med artikel 36 i EU-fördraget. Parlamentet hänvisar till EU-domstolens domar om Mauritius-avtalet (8

9

| 176. | Europaparlamentet bekräftar att det fullt ut bör utnyttja sina tillsyns- och budgetbefogenheter i samband med unionens beslut i internationella frågor. Parlamentet betonar vikten av sina program för demokratistöd, som har stor potential att stärka EU:s roll runt om i världen genom att involvera viktiga politiska aktörer och främja hållbar demokratisk samhällsstyrning i länder utanför EU och i EU:s anslutningsländer. |
| --- | --- |

176.

Europaparlamentet bekräftar att det fullt ut bör utnyttja sina tillsyns- och budgetbefogenheter i samband med unionens beslut i internationella frågor. Parlamentet betonar vikten av sina program för demokratistöd, som har stor potential att stärka EU:s roll runt om i världen genom att involvera viktiga politiska aktörer och främja hållbar demokratisk samhällsstyrning i länder utanför EU och i EU:s anslutningsländer.

o

o o

| 177. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådets ordförande, rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

177.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådets ordförande, rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT C 347, 9.9.2022, s. 61.

1

(2)  EUT C 465, 6.12.2022, s. 109.

2

(3)  EUT L 102, 24.3.2021, s. 14.

3

(4)  Antagna texter, P9_TA(2022)0406.

4

(5)  Antagna texter, P9_TA(2022)0443.

5

(6)  COM(2022)0684.

6

(7)  Rådets beslut (Gusp) 2022/151 av den 3 februari 2022 om Europeiska unionens åtgärd till stöd för evakueringen av vissa särskilt utsatta personer från Afghanistan (EUT L 25, 4.2.2022, s. 11).

7

(8)  Dom av den 24 juni 2014, Europaparlamentet mot Europeiska unionens råd, C-658/11, ECLI:EU:C:2014:2025.

8

Dom av den 24 juni 2014, Europaparlamentet mot Europeiska unionens råd, C-658/11, ECLI:EU:C:2014:2025.

(9)  Dom av den 14 juni 2016, Europaparlamentet mot Europeiska unionens råd, C-263/14, ECLI:EU:C:2016:435.

9

---

| 16.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 214/54 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 214/54

---

P9_TA(2023)0010

Genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken – årsrapport 2022

Europaparlamentets resolution av den 18 januari 2023 om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken – årsrapport 2022 (2022/2050(INI))

(2023/C 214/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt kapitel 2 avsnitt 2 med bestämmelser om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP), |
| --- | --- |

—

med beaktande av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt kapitel 2 avsnitt 2 med bestämmelser om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/697 av den 29 april 2021 om inrättande av Europeiska försvarsfonden (EDF) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/697 av den 29 april 2021 om inrättande av Europeiska försvarsfonden (EDF) (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/947 av den 9 juni 2021 om upprättande av instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/947 av den 9 juni 2021 om upprättande av instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen (2),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 19 juli 2022 till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av instrumentet för förstärkning av den europeiska försvarsindustrin genom gemensam upphandling (COM(2022)0349), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 19 juli 2022 till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av instrumentet för förstärkning av den europeiska försvarsindustrin genom gemensam upphandling (COM(2022)0349),

| — | med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2017/2315 av den 11 december 2017 om upprättande av permanent strukturerat samarbete och om fastställande av förteckningen över deltagande medlemsstater (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2017/2315 av den 11 december 2017 om upprättande av permanent strukturerat samarbete och om fastställande av förteckningen över deltagande medlemsstater (3),

| — | med beaktande av slutsatserna från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om upprättandet av en civil GSFP-pakt, som antogs av rådet vid dess möte den 19 november 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om upprättandet av en civil GSFP-pakt, som antogs av rådet vid dess möte den 19 november 2018,

| — | med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2021/509 av den 22 mars 2021 om inrättande av en europeisk fredsfacilitet (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2021/509 av den 22 mars 2021 om inrättande av en europeisk fredsfacilitet (4),

| — | med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2021/748 (5), (Gusp) 2021/749 (6), (Gusp) 2021/750 (7) av den 6 maj 2021 om Kanadas, Konungariket Norges och Amerikas förenta staters deltagande i Pesco-projektet Militär rörlighet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2021/748 (5), (Gusp) 2021/749 (6), (Gusp) 2021/750 (7) av den 6 maj 2021 om Kanadas, Konungariket Norges och Amerikas förenta staters deltagande i Pesco-projektet Militär rörlighet,

| — | med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2021/1143 av den 12 juli 2021 om Europeiska unionens militära utbildningsuppdrag i Moçambique (EUTM Moçambique) (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2021/1143 av den 12 juli 2021 om Europeiska unionens militära utbildningsuppdrag i Moçambique (EUTM Moçambique) (8),

| — | med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2022/638 av den 13 april 2022 om ändring av beslut 2014/486/Gusp om Europeiska unionens rådgivande uppdrag för reform av den civila säkerhetssektorn i Ukraina (EUAM Ukraina) (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2022/638 av den 13 april 2022 om ändring av beslut 2014/486/Gusp om Europeiska unionens rådgivande uppdrag för reform av den civila säkerhetssektorn i Ukraina (EUAM Ukraina) (9),

| — | med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2022/1968 av den 17 oktober 2022 om Europeiska unionens uppdrag för militärt bistånd till Ukraina (Eumam Ukraina) (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2022/1968 av den 17 oktober 2022 om Europeiska unionens uppdrag för militärt bistånd till Ukraina (Eumam Ukraina) (10),

| — | med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2022/1970 av den 17 oktober 2022 om ändring av beslut 2010/452/Gusp om Europeiska unionens övervakningsuppdrag i Georgien (EUMM Georgia) (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2022/1970 av den 17 oktober 2022 om ändring av beslut 2010/452/Gusp om Europeiska unionens övervakningsuppdrag i Georgien (EUMM Georgia) (11),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 22 oktober 2021 samt den 24–25 mars, den 30–31 maj och den 23–24 juni 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 22 oktober 2021 samt den 24–25 mars, den 30–31 maj och den 23–24 juni 2022,

| — | med beaktande av slutsatserna från rådets (utrikes frågor) sammanträde den 12 december 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådets (utrikes frågor) sammanträde den 12 december 2022,

| — | med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2022/2444 av den 12 december 2022 om Europeiska unionens militära partnerskapsuppdrag i Niger (EUMPM Niger) (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2022/2444 av den 12 december 2022 om Europeiska unionens militära partnerskapsuppdrag i Niger (EUMPM Niger) (12),

| — | med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2022/1970 av den 17 oktober 2022 (13) om inrättande av EU:s övervakningskapacitet i Armenien och rådets beslut av den 19 december 2022 om att utplacera en tillfällig grupp för planeringsstöd i Armenien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2022/1970 av den 17 oktober 2022 (13) om inrättande av EU:s övervakningskapacitet i Armenien och rådets beslut av den 19 december 2022 om att utplacera en tillfällig grupp för planeringsstöd i Armenien,

| — | med beaktande av Versaillesförklaringen, som antogs vid stats- och regeringschefernas informella möte den 11 mars 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Versaillesförklaringen, som antogs vid stats- och regeringschefernas informella möte den 11 mars 2022,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 22 januari 2018 om den integrerade strategin för konflikter och kriser, och av den 24 januari 2022 om det europeiska säkerhetsläget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 22 januari 2018 om den integrerade strategin för konflikter och kriser, och av den 24 januari 2022 om det europeiska säkerhetsläget,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 25 november 2013, den 18 november 2014, den 18 maj 2015, den 27 juni 2016, den 14 november 2016, den 18 maj 2017, den 17 juli 2017, den 25 juni 2018, den 17 juni 2019, den 10 december 2019, den 17 juni 2020, den 12 oktober 2020, den 20 november 2020, den 7 december 2020 och den 10 maj 2021 om GSFP, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 25 november 2013, den 18 november 2014, den 18 maj 2015, den 27 juni 2016, den 14 november 2016, den 18 maj 2017, den 17 juli 2017, den 25 juni 2018, den 17 juni 2019, den 10 december 2019, den 17 juni 2020, den 12 oktober 2020, den 20 november 2020, den 7 december 2020 och den 10 maj 2021 om GSFP,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 5 juni 2020 om ungdomar i yttre åtgärder, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 5 juni 2020 om ungdomar i yttre åtgärder,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 16 april 2021Förnyat partnerskap med det södra grannskapet – En ny agenda för Medelhavsområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 16 april 2021Förnyat partnerskap med det södra grannskapet – En ny agenda för Medelhavsområdet,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 18 oktober 2021 om Bosnien och Hercegovina/operation Eufor Althea, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 18 oktober 2021 om Bosnien och Hercegovina/operation Eufor Althea,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 24 januari 2022 om att ta det strategiska partnerskapet mellan EU och FN i fråga om fredsfrämjande insatser och krishantering till nästa nivå: prioriteringar för 2022–2024, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 24 januari 2022 om att ta det strategiska partnerskapet mellan EU och FN i fråga om fredsfrämjande insatser och krishantering till nästa nivå: prioriteringar för 2022–2024,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 21 februari 2022 om en förlängning och förstärkning av genomförandet av konceptet samordnad närvaro till havs i Guineabukten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 21 februari 2022 om en förlängning och förstärkning av genomförandet av konceptet samordnad närvaro till havs i Guineabukten,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 23 maj 2022 om utvecklingen av Europeiska unionens arbete på cyberområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 23 maj 2022 om utvecklingen av Europeiska unionens arbete på cyberområdet,

| — | med beaktande av utrikesrådets möte den 16 maj 2022 och utrikesrådets möte med försvarsministrarna den 17 maj 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utrikesrådets möte den 16 maj 2022 och utrikesrådets möte med försvarsministrarna den 17 maj 2022,

| — | med beaktande av den globala strategin Delade visioner, gemensamma åtgärder: Ett starkare Europa. En global strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik, som vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik lade fram den 28 juni 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den globala strategin Delade visioner, gemensamma åtgärder: Ett starkare Europa. En global strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik, som vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik lade fram den 28 juni 2016,

| — | med beaktande av En strategisk kompass för säkerhet och försvar för en europeisk union som skyddar sina medborgare, värden och intressen och bidrar till internationell fred och säkerhet, som antogs av rådet den 21 mars 2022 och av Europeiska rådet den 25 mars 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av En strategisk kompass för säkerhet och försvar för en europeisk union som skyddar sina medborgare, värden och intressen och bidrar till internationell fred och säkerhet, som antogs av rådet den 21 mars 2022 och av Europeiska rådet den 25 mars 2022,

| — | med beaktande av Europeiska utrikestjänstens färdplan för klimatförändringar och försvar av den 6 november 2020 och parlamentets resolution av den 7 juni 2022 om färdplanen (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska utrikestjänstens färdplan för klimatförändringar och försvar av den 6 november 2020 och parlamentets resolution av den 7 juni 2022 om färdplanen (14),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 6 mars 2014För ett öppet och säkert globalt sjöbevakningsområde – inslag i en EU-strategi för sjöfartsskydd (JOIN(2014)0009), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 6 mars 2014För ett öppet och säkert globalt sjöbevakningsområde – inslag i en EU-strategi för sjöfartsskydd (JOIN(2014)0009),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 juli 2020Strategi för EU:s säkerhetsunion (COM(2020)0605), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 juli 2020Strategi för EU:s säkerhetsunion (COM(2020)0605),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 februari 2022Kommissionens bidrag till det europeiska försvaret (COM(2022)0060), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 februari 2022Kommissionens bidrag till det europeiska försvaret (COM(2022)0060),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 februari 2022Färdplan för kritisk teknik för säkerhet och försvar (COM(2022)0061), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 februari 2022Färdplan för kritisk teknik för säkerhet och försvar (COM(2022)0061),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 18 maj 2022 om analysen av investeringsgapet på försvarsområdet och vidare åtgärder (JOIN(2022)0024), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 18 maj 2022 om analysen av investeringsgapet på försvarsområdet och vidare åtgärder (JOIN(2022)0024),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 16 december 2020EU:s strategi för cybersäkerhet för ett digitalt decennium (JOIN(2020)0018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 16 december 2020EU:s strategi för cybersäkerhet för ett digitalt decennium (JOIN(2020)0018),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 februari 2021Handlingsplan för synergieffekter mellan civil industri, försvarsindustri och rymdindustri (COM(2021)0070), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 februari 2021Handlingsplan för synergieffekter mellan civil industri, försvarsindustri och rymdindustri (COM(2021)0070),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 10 november 2022Handlingsplan för militär rörlighet 2.0 (JOIN(2022)0048), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 10 november 2022Handlingsplan för militär rörlighet 2.0 (JOIN(2022)0048),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 10 november 2022EU:s politik för cyberförsvar (JOIN(2022)0049), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 10 november 2022EU:s politik för cyberförsvar (JOIN(2022)0049),

| — | med beaktande av det andra årliga arbetsprogrammet för Europeiska försvarsfonden för 2022 som kommissionen antog den 25 maj 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det andra årliga arbetsprogrammet för Europeiska försvarsfonden för 2022 som kommissionen antog den 25 maj 2022,

| — | med beaktande av Nordatlantiska fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Nordatlantiska fördraget,

| — | med beaktande av förklaringen från Nato-toppmötet i Madrid som deltagande Natomedlemsländers stats- och regeringschefer antog vid Nordatlantiska rådets möte i Madrid den 29 juni 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen från Nato-toppmötet i Madrid som deltagande Natomedlemsländers stats- och regeringschefer antog vid Nordatlantiska rådets möte i Madrid den 29 juni 2022,

| — | med beaktande av ansökningarna om medlemskap i Nato, som Sverige och Finland lämnade in gemensamt den 18 maj 2022, och anslutningsprotokollen för Finland och Sverige, som Natos allierade undertecknade den 5 juli 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ansökningarna om medlemskap i Nato, som Sverige och Finland lämnade in gemensamt den 18 maj 2022, och anslutningsprotokollen för Finland och Sverige, som Natos allierade undertecknade den 5 juli 2022,

| — | med beaktande av Natos strategiska koncept för 2022 som Natomedlemsländernas stats- och regeringschefer antog vid Nato-toppmötet i Madrid den 29 juni 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Natos strategiska koncept för 2022 som Natomedlemsländernas stats- och regeringschefer antog vid Nato-toppmötet i Madrid den 29 juni 2022,

| — | med beaktande av EU:s och Natos tre gemensamma förklaringar om samarbete, som undertecknades den 8 juli 2016, den 10 juli 2018 och den 10 januari 2023, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s och Natos tre gemensamma förklaringar om samarbete, som undertecknades den 8 juli 2016, den 10 juli 2018 och den 10 januari 2023,

| — | med beaktande av den gemensamma uppsättningen med 74 förslag för genomförandet av den gemensamma förklaringen från Warszawa, som godkändes av EU:s och Natos råd den 6 december 2016 respektive den 5 december 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma uppsättningen med 74 förslag för genomförandet av den gemensamma förklaringen från Warszawa, som godkändes av EU:s och Natos råd den 6 december 2016 respektive den 5 december 2017,

| — | med beaktande av den sjunde lägesrapporten av den 20 juni 2022 om genomförandet av den gemensamma uppsättning förslag som EU:s och Natos råd godkände den 6 december 2016 och den 5 december 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den sjunde lägesrapporten av den 20 juni 2022 om genomförandet av den gemensamma uppsättning förslag som EU:s och Natos råd godkände den 6 december 2016 och den 5 december 2017,

| — | med beaktande av relevanta rapporter och rekommendationer som Natos parlamentariska församling antagit, |
| --- | --- |

—

med beaktande av relevanta rapporter och rekommendationer som Natos parlamentariska församling antagit,

| — | med beaktande av uttalandet från toppmötet mellan EU och USA den 15 juni 2021Mot ett förnyat transatlantiskt partnerskap, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från toppmötet mellan EU och USA den 15 juni 2021Mot ett förnyat transatlantiskt partnerskap,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet från USA:s utrikesminister och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 3 december 2021 om att samtal mellan EU och USA inletts på området säkerhet och försvar och med beaktande av efterföljande möten inom ramen för dessa samtal, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet från USA:s utrikesminister och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 3 december 2021 om att samtal mellan EU och USA inletts på området säkerhet och försvar och med beaktande av efterföljande möten inom ramen för dessa samtal,

| — | med beaktande av Rysslands oberättigade och oprovocerade anfallskrig mot Ukraina, dess olagliga invasion och annektering av Krim och regionerna Donetsk, Cherson, Luhansk och Zaporizjzja samt ockupationen av de georgiska regionerna Abchazien och Sydossetien och regionen Transnistrien i Moldavien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Rysslands oberättigade och oprovocerade anfallskrig mot Ukraina, dess olagliga invasion och annektering av Krim och regionerna Donetsk, Cherson, Luhansk och Zaporizjzja samt ockupationen av de georgiska regionerna Abchazien och Sydossetien och regionen Transnistrien i Moldavien,

| — | med beaktande av ny teknik, såsom artificiell intelligens (AI), rymdförmåga och kvantdatorer, som erbjuder mänskligheten nya möjligheter men också skapar nya utmaningar för försvars- och utrikespolitiken som kräver en tydlig strategi och samförstånd mellan allierade, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ny teknik, såsom artificiell intelligens (AI), rymdförmåga och kvantdatorer, som erbjuder mänskligheten nya möjligheter men också skapar nya utmaningar för försvars- och utrikespolitiken som kräver en tydlig strategi och samförstånd mellan allierade,

| — | med beaktande av FN-stadgan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-stadgan,

| — | med beaktande av FN-stadgan, särskilt artikel 2.4 om förbud mot användning av våld och artikel 51 om den naturliga rätten till individuellt och kollektivt självförsvar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-stadgan, särskilt artikel 2.4 om förbud mot användning av våld och artikel 51 om den naturliga rätten till individuellt och kollektivt självförsvar,

| — | med beaktande av FN:s havsrättskonvention (UNCLOS), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s havsrättskonvention (UNCLOS),

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 (2000), 1889 (2013), 2122 (2013), 2242 (2015) och 2493 (2019) om kvinnor, fred och säkerhet samt resolutionerna 2250 (2015), 2419 (2018) och 2535 (2020) om ungdomar, fred och säkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 (2000), 1889 (2013), 2122 (2013), 2242 (2015) och 2493 (2019) om kvinnor, fred och säkerhet samt resolutionerna 2250 (2015), 2419 (2018) och 2535 (2020) om ungdomar, fred och säkerhet,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner om Cypern, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner om Cypern,

| — | med beaktande av Helsingforsslutakten från konferensen om säkerhet och samarbete i Europa 1975, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Helsingforsslutakten från konferensen om säkerhet och samarbete i Europa 1975,

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 september 2018 om autonoma vapensystem (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 september 2018 om autonoma vapensystem (15),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 december 2018 om militär rörlighet (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 december 2018 om militär rörlighet (16),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2019 om utveckling av EU:s kapacitet för konfliktförebyggande och medling (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2019 om utveckling av EU:s kapacitet för konfliktförebyggande och medling (17),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 26 november 2019 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt och direktiv 2008/118/EG om allmänna regler för punktskatt i fråga om försvarsinsatser inom unionen (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 26 november 2019 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt och direktiv 2008/118/EG om allmänna regler för punktskatt i fråga om försvarsinsatser inom unionen (18),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 september 2020 om vapenexport: genomförande av den gemensamma ståndpunkten 2008/944/Gusp (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 september 2020 om vapenexport: genomförande av den gemensamma ståndpunkten 2008/944/Gusp (19),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2021 om genomförandet av direktiv 2009/81/EG om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet (direktivet om offentlig upphandling) och med beaktande av direktiv 2009/43/EG om överföring av försvarsrelaterade produkter (20) , |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2021 om genomförandet av direktiv 2009/81/EG om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet (direktivet om offentlig upphandling) och med beaktande av direktiv 2009/43/EG om överföring av försvarsrelaterade produkter (20) ,

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2021 om samarbetet mellan EU och Nato inom ramen för de transatlantiska förbindelserna (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2021 om samarbetet mellan EU och Nato inom ramen för de transatlantiska förbindelserna (21),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 oktober 2021 om tillståndet för EU:s cyberförsvarskapacitet (22), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 oktober 2021 om tillståndet för EU:s cyberförsvarskapacitet (22),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 februari 2022 om genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken – årsrapport 2021 (23), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 februari 2022 om genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken – årsrapport 2021 (23),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 februari 2022 om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken – årsrapport 2021 (24), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 februari 2022 om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken – årsrapport 2021 (24),

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 mars 2022 om Rysslands aggression mot Ukraina (25), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 mars 2022 om Rysslands aggression mot Ukraina (25),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2022 om utländsk inblandning i alla demokratiska processer i Europeiska unionen, inbegripet desinformation (26), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2022 om utländsk inblandning i alla demokratiska processer i Europeiska unionen, inbegripet desinformation (26),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 april 2022 om slutsatserna från Europeiska rådets möte den 24–25 mars 2022, bland annat den senaste utvecklingen i kriget mot Ukraina och EU:s sanktioner mot Ryssland och genomförandet av dem (27), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 april 2022 om slutsatserna från Europeiska rådets möte den 24–25 mars 2022, bland annat den senaste utvecklingen i kriget mot Ukraina och EU:s sanktioner mot Ryssland och genomförandet av dem (27),

| — | med beaktande av sin rekommendation av den 8 juni 2022 till rådet och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om EU:s utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik efter det ryska aggressionskriget mot Ukraina (28), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation av den 8 juni 2022 till rådet och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om EU:s utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik efter det ryska aggressionskriget mot Ukraina (28),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 juni 2022 om säkerhet i det östliga partnerskapets område och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitikens roll (29), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 juni 2022 om säkerhet i det östliga partnerskapets område och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitikens roll (29),

| — | med beaktande av sin rekommendation av den 14 september 2022 till kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om Förnyat partnerskap med det södra grannskapet – En ny agenda för Medelhavsområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation av den 14 september 2022 till kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om Förnyat partnerskap med det södra grannskapet – En ny agenda för Medelhavsområdet,

| — | med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 14 december 2022 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett instrument för stöd till Ukraina för 2023 (makroekonomiskt stöd +) (30), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 14 december 2022 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett instrument för stöd till Ukraina för 2023 (makroekonomiskt stöd +) (30),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandena från utskottet för konstitutionella frågor och från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan könen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från utskottet för konstitutionella frågor och från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan könen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikes frågor (A9-0296/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikes frågor (A9-0296/2022), och av följande skäl:

| A. | Europa står inför den mest komplexa kombinationen av både militära och icke-militära hot sedan kalla krigets slut, något som accentuerats av Rysslands oprovocerade, oberättigade och olagliga anfallskrig mot Ukraina. De icke-militära hoten omfattar desinformation, cyberattacker, angrepp på kritisk infrastruktur, mord, sabotage, ekonomiska påtryckningar, livsmedels- och energiutpressning, utnyttjande av migration som ett vapen och omstörtande politiskt inflytande. Varje avsiktlig störning av aktiv europeisk energiinfrastruktur är oacceptabel och bör leda till starkast möjliga respons. Den ryska invasionen av Ukraina är ett angrepp på den regelbaserade internationella ordningen. Detta anfallskrig är ett angrepp på den europeiska säkerhetsarkitektur som byggdes upp efter andra världskriget och slutet av det kalla kriget och som Ryssland var en part i. I sitt krig mot Ukraina och sin aggression mot Europa och väst har president Putin avsiktligt valt upptrappning genom initiativ som iscensättandet av skenomröstningar på ockuperade ukrainska territorier, annekteringen av Luhansk, Donetsk, Cherson och Zaporizjzja, delmobiliseringen av ryska styrkor samt upprepade och eskalerande hot, inklusive hotet om användning av kärnvapen. President Vladimir Putins dekret av den 21 september 2022 om utlysande av en delmobilisering i Ryska federationen orsakade migrationstryck från ryssar som flydde sitt land över gränserna till Georgien, Kazakstan och de baltiska länderna, men framför allt, i och med den brutala aggressionen mot Ukraina och det folkmord som begås mot ukrainarna, vållade han ett ofattbart lidande som lett till den största flyktingvågen sedan andra världskriget. Ukraina försvarar inte bara sin egen suveränitet och territoriella integritet, utan också gemensamma europeiska demokratiska värden. Det fanns inga kraftfulla och effektiva medel på plats för att avskräcka den ryska aggressionen mot Ukraina. Ryssland har upprepade gånger hotat såväl Ukraina som Nato och medlemsstater i EU med kärnvapenkrig. |
| --- | --- |

A.

Europa står inför den mest komplexa kombinationen av både militära och icke-militära hot sedan kalla krigets slut, något som accentuerats av Rysslands oprovocerade, oberättigade och olagliga anfallskrig mot Ukraina. De icke-militära hoten omfattar desinformation, cyberattacker, angrepp på kritisk infrastruktur, mord, sabotage, ekonomiska påtryckningar, livsmedels- och energiutpressning, utnyttjande av migration som ett vapen och omstörtande politiskt inflytande. Varje avsiktlig störning av aktiv europeisk energiinfrastruktur är oacceptabel och bör leda till starkast möjliga respons. Den ryska invasionen av Ukraina är ett angrepp på den regelbaserade internationella ordningen. Detta anfallskrig är ett angrepp på den europeiska säkerhetsarkitektur som byggdes upp efter andra världskriget och slutet av det kalla kriget och som Ryssland var en part i. I sitt krig mot Ukraina och sin aggression mot Europa och väst har president Putin avsiktligt valt upptrappning genom initiativ som iscensättandet av skenomröstningar på ockuperade ukrainska territorier, annekteringen av Luhansk, Donetsk, Cherson och Zaporizjzja, delmobiliseringen av ryska styrkor samt upprepade och eskalerande hot, inklusive hotet om användning av kärnvapen. President Vladimir Putins dekret av den 21 september 2022 om utlysande av en delmobilisering i Ryska federationen orsakade migrationstryck från ryssar som flydde sitt land över gränserna till Georgien, Kazakstan och de baltiska länderna, men framför allt, i och med den brutala aggressionen mot Ukraina och det folkmord som begås mot ukrainarna, vållade han ett ofattbart lidande som lett till den största flyktingvågen sedan andra världskriget. Ukraina försvarar inte bara sin egen suveränitet och territoriella integritet, utan också gemensamma europeiska demokratiska värden. Det fanns inga kraftfulla och effektiva medel på plats för att avskräcka den ryska aggressionen mot Ukraina. Ryssland har upprepade gånger hotat såväl Ukraina som Nato och medlemsstater i EU med kärnvapenkrig.

| B. | Ukrainas seger är också en fråga om trovärdigheten för EU och unionens säkerhets- och försvarspolitik. |
| --- | --- |

B.

Ukrainas seger är också en fråga om trovärdigheten för EU och unionens säkerhets- och försvarspolitik.

| C. | Som svar på dessa hot måste EU omedelbart öka effektiviteten i sin utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik för att försvara sina intressen, värden och medborgare, både inom och utanför sina gränser, och först och främst i sitt grannskap, för att uppnå fred, mänsklig säkerhet, hållbar utveckling och demokrati och stödja sina partner. Den strategiska kompassen syftar till att förse EU med nödvändig strategisk vägledning samt realistiska och operativa verktyg för att gå mot en sammanhållen och trovärdig försvarspolitik och göra unionen till en effektiv och kapabel säkerhetsgarant och en global aktör att räkna med. Det finns ett nytt brådskande behov att stärka EU:s säkerhets- och försvarsförmåga, bland annat genom att bygga vidare på det hittills oöverträffade stödet till Ukraina, i synnerhet genom den europeiska fredsfaciliteten, och att säkerställa komplementaritet med Nato. Rysslands hybridangrepp gör det nödvändigt att utforma försvaret av ett fritt Europa på ett övergripande och mångfacetterat sätt som omfattar alla kritiska områden, från förbättring av traditionell militär kapacitet till skydd av kritisk civil infrastruktur, försörjningskedjor och energianläggningar samt aktiv kamp mot desinformation och hot mot cybersäkerheten. Rysslands aggression mot Ukraina har understrukit bristen på investeringar i säkerhet och försvar i många av EU:s och Natos medlemsstater. Nato har satt in tusentals ytterligare defensiva land-, luft- och sjöstridskrafter på sin östra flank. Nato hjälper till att samordna framställningar om bistånd på Ukrainas vägnar. Den explosion som skadade Nord Stream-gasledningarna var ett riktat angrepp mot EU:s kritiska infrastruktur. Belarus har blivit en medbrottsling till Rysslands krig mot Ukraina. |
| --- | --- |

C.

Som svar på dessa hot måste EU omedelbart öka effektiviteten i sin utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik för att försvara sina intressen, värden och medborgare, både inom och utanför sina gränser, och först och främst i sitt grannskap, för att uppnå fred, mänsklig säkerhet, hållbar utveckling och demokrati och stödja sina partner. Den strategiska kompassen syftar till att förse EU med nödvändig strategisk vägledning samt realistiska och operativa verktyg för att gå mot en sammanhållen och trovärdig försvarspolitik och göra unionen till en effektiv och kapabel säkerhetsgarant och en global aktör att räkna med. Det finns ett nytt brådskande behov att stärka EU:s säkerhets- och försvarsförmåga, bland annat genom att bygga vidare på det hittills oöverträffade stödet till Ukraina, i synnerhet genom den europeiska fredsfaciliteten, och att säkerställa komplementaritet med Nato. Rysslands hybridangrepp gör det nödvändigt att utforma försvaret av ett fritt Europa på ett övergripande och mångfacetterat sätt som omfattar alla kritiska områden, från förbättring av traditionell militär kapacitet till skydd av kritisk civil infrastruktur, försörjningskedjor och energianläggningar samt aktiv kamp mot desinformation och hot mot cybersäkerheten. Rysslands aggression mot Ukraina har understrukit bristen på investeringar i säkerhet och försvar i många av EU:s och Natos medlemsstater. Nato har satt in tusentals ytterligare defensiva land-, luft- och sjöstridskrafter på sin östra flank. Nato hjälper till att samordna framställningar om bistånd på Ukrainas vägnar. Den explosion som skadade Nord Stream-gasledningarna var ett riktat angrepp mot EU:s kritiska infrastruktur. Belarus har blivit en medbrottsling till Rysslands krig mot Ukraina.

| D. | Den 12 december 2022 beslutade rådet (utrikes frågor) att höja det totala finansiella taket för den europeiska fredsfaciliteten med 2 miljarder EUR 2023, med möjlighet till en ytterligare höjning i ett senare skede. |
| --- | --- |

D.

Den 12 december 2022 beslutade rådet (utrikes frågor) att höja det totala finansiella taket för den europeiska fredsfaciliteten med 2 miljarder EUR 2023, med möjlighet till en ytterligare höjning i ett senare skede.

| E. | I december 2022 enades parlamentet och rådet om ett stödpaket på 18 miljarder EUR som ska överföras till Ukraina för stöd under hela 2023. |
| --- | --- |

E.

I december 2022 enades parlamentet och rådet om ett stödpaket på 18 miljarder EUR som ska överföras till Ukraina för stöd under hela 2023.

| F. | I den strategiska kompassen står följande: ”Ett EU som är starkare och har större förmåga på säkerhets- och försvarsområdet kommer på ett positivt sätt att bidra till global och transatlantisk säkerhet och kompletterar Nato, som också i fortsättningen ska utgöra grunden för medlemmarnas kollektiva försvar. Dessa båda går hand i hand.” |
| --- | --- |

F.

I den strategiska kompassen står följande: ”Ett EU som är starkare och har större förmåga på säkerhets- och försvarsområdet kommer på ett positivt sätt att bidra till global och transatlantisk säkerhet och kompletterar Nato, som också i fortsättningen ska utgöra grunden för medlemmarnas kollektiva försvar. Dessa båda går hand i hand.”

| G. | EU:s integrerade strategi för externa konflikter och kriser möjliggör en konsekvent användning av EU:s olika kapaciteter, inom vilken unionens säkerhets- och försvarspolitik bör komplettera och kompletteras med andra civila verktyg för att bidra till människors säkerhet och hållbar fred i Europa och i övriga världen. |
| --- | --- |

G.

EU:s integrerade strategi för externa konflikter och kriser möjliggör en konsekvent användning av EU:s olika kapaciteter, inom vilken unionens säkerhets- och försvarspolitik bör komplettera och kompletteras med andra civila verktyg för att bidra till människors säkerhet och hållbar fred i Europa och i övriga världen.

| H. | Folkrepubliken Kina har under det senaste årtiondet ökat sina försvarsutgifter med omkring 600 procent och utnyttjar sin militära makt för att skrämma och hota sina grannar, särskilt Taiwan, vilket nyligen illustrerades av de militära manövrerna efter besöket av Nancy Pelosi, talman i det amerikanska representanthuset, i Taiwan i augusti 2022. Kinas farliga militära aktioner och provokationer fortsätter dagligen. Kina tar ingen tydlig ställning till Rysslands aggressionskrig mot Ukraina, som strider mot de grundläggande principerna i folkrätten. Det militära samarbetet mellan Ryssland och Kina ökade avsevärt under 2022, vilket framgick i och med ett flertal gemensamma militära övningar. |
| --- | --- |

H.

Folkrepubliken Kina har under det senaste årtiondet ökat sina försvarsutgifter med omkring 600 procent och utnyttjar sin militära makt för att skrämma och hota sina grannar, särskilt Taiwan, vilket nyligen illustrerades av de militära manövrerna efter besöket av Nancy Pelosi, talman i det amerikanska representanthuset, i Taiwan i augusti 2022. Kinas farliga militära aktioner och provokationer fortsätter dagligen. Kina tar ingen tydlig ställning till Rysslands aggressionskrig mot Ukraina, som strider mot de grundläggande principerna i folkrätten. Det militära samarbetet mellan Ryssland och Kina ökade avsevärt under 2022, vilket framgick i och med ett flertal gemensamma militära övningar.

| I. | I slutet av december 2022 betonade Japan och Sydkorea, två viktiga partner till EU, behovet av samarbete med EU i sina uppdaterade säkerhetsstrategier. Japan har dessutom aviserat en fördubbling av försvarsutgifterna till 2 % av bruttonationalprodukten (BNP). Både Japan och Sydkorea står inför en tredubbel säkerhetsutmaning som stammar från hot från Ryssland, Kina och Nordkorea. Under 2022 genomförde Nordkorea mer än 90 robottester, det överlägset högsta antalet någonsin, och rykten har cirkulerat om ett sjunde kärnvapenprov, det första sedan 2017, vilket allvarligt skulle försämra den regionala och globala säkerheten. |
| --- | --- |

I.

I slutet av december 2022 betonade Japan och Sydkorea, två viktiga partner till EU, behovet av samarbete med EU i sina uppdaterade säkerhetsstrategier. Japan har dessutom aviserat en fördubbling av försvarsutgifterna till 2 % av bruttonationalprodukten (BNP). Både Japan och Sydkorea står inför en tredubbel säkerhetsutmaning som stammar från hot från Ryssland, Kina och Nordkorea. Under 2022 genomförde Nordkorea mer än 90 robottester, det överlägset högsta antalet någonsin, och rykten har cirkulerat om ett sjunde kärnvapenprov, det första sedan 2017, vilket allvarligt skulle försämra den regionala och globala säkerheten.

| J. | Det östra grannskapet och västra Balkan är i behov av fredlig konfliktlösning, förbättrad stabilitet och säkerhet samt ökat ömsesidigt samarbete. Säkerheten i dessa regioner påverkas negativt av Rysslands invasion av Ukraina. |
| --- | --- |

J.

Det östra grannskapet och västra Balkan är i behov av fredlig konfliktlösning, förbättrad stabilitet och säkerhet samt ökat ömsesidigt samarbete. Säkerheten i dessa regioner påverkas negativt av Rysslands invasion av Ukraina.

| K. | Den arktiska regionen blir allt viktigare för geopolitik, ekonomisk utveckling och transport, samtidigt som regionen står inför utmaningar kopplade till klimatförändringar, militarisering och migration. Rysslands ökande militära aktivitet och uppbyggnad i Arktis är alarmerande. |
| --- | --- |

K.

Den arktiska regionen blir allt viktigare för geopolitik, ekonomisk utveckling och transport, samtidigt som regionen står inför utmaningar kopplade till klimatförändringar, militarisering och migration. Rysslands ökande militära aktivitet och uppbyggnad i Arktis är alarmerande.

| L. | Rysslands inflytande i Afrika har vuxit, i synnerhet på grund av Wagnergruppens allt större avtryck på kontinenten. Wagnergruppen har fått ett starkt fotfäste i länder som Mali och Centralafrikanska republiken. Wagnergruppen har enligt uppgift begått illdåd i Ukraina, Mali, Libyen, Syrien och Centralafrikanska republiken. I Mali stärks gruppen av myndigheternas icke-samarbetsvilliga hållning gentemot västerländska partner (inklusive Europeiska unionens utbildningsuppdrag (EUTM) i Mali), regionala organisationer och FN:s integrerade multidimensionella stabiliseringsinsats i Mali (Minusma). |
| --- | --- |

L.

Rysslands inflytande i Afrika har vuxit, i synnerhet på grund av Wagnergruppens allt större avtryck på kontinenten. Wagnergruppen har fått ett starkt fotfäste i länder som Mali och Centralafrikanska republiken. Wagnergruppen har enligt uppgift begått illdåd i Ukraina, Mali, Libyen, Syrien och Centralafrikanska republiken. I Mali stärks gruppen av myndigheternas icke-samarbetsvilliga hållning gentemot västerländska partner (inklusive Europeiska unionens utbildningsuppdrag (EUTM) i Mali), regionala organisationer och FN:s integrerade multidimensionella stabiliseringsinsats i Mali (Minusma).

| M. | Den industriella uppsplittringen efter nationella linjer av utveckling och upphandling av europeisk militär kapacitet kostar mellan 25 och 100 miljarder euro varje år och har en betydande inverkan på försvarssektorns övergripande konkurrenskraft. Medlemsstaterna upphandlade endast omkring 11 % av sin totala utrustning tillsammans 2020 och 8 % 2021, trots medfinansiering via program som finansieras av EU:s budget, såsom den förberedande åtgärden för försvarsrelaterad forskning och det europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet, och trots deras utfästelse att nå en gemensam försvarsupphandling på 35 %. Mellan 1999 och 2021 ökade EU:s sammanlagda försvarsutgifter med 20 % jämfört med 66 % för USA, 292 % för Ryssland och 592 % för Kina. Medlemsstaterna har enats om fler och bättre försvarsutgifter som i första hand bör slussas till samarbetsinitiativ och anpassas till de åtaganden om försvarsutgifter som gjorts av EU:s Natomedlemmar. EU måste främja forskning, teknisk utveckling och innovation på säkerhets- och försvarsområdet ytterligare. EU:s ambition att bli en kapabel säkerhetsaktör sträcker sig över 20 år tillbaka i tiden, men resultaten när det gäller kapacitet, interoperabilitet och kostnadseffektivt samarbete är fortfarande något begränsade trots inrättandet av olika strukturer och processer såsom Europeiska försvarsbyrån, kapacitetsutvecklingsplanen, det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco), den militära planerings- och ledningskapaciteten samt den samordnade årliga försvarsöversikten. Sedan 2017 har totalt 61 Pesco-projekt inletts utan att något av dem har lett till konkreta resultat. Kommissionen och utrikestjänsten har föreslagit inrättandet av ett instrument för förstärkning av den europeiska försvarsindustrin genom gemensam upphandling (Edirpa), ett kortfristigt EU-instrument som syftar till att ge incitament till gemensam upphandling för att tillgodose våra mest kritiska behov. Det kommer att backas upp med 500 miljoner euro från EU:s budget utöver medlemsstaternas egna investeringar. Senast 2023, efter slutförandet av instrumentet för förstärkning av den europeiska försvarsindustrin genom gemensam upphandling (Edirpa), förväntas kommissionen att lägga fram en förordning om inrättande av ett europeiskt försvarsinvesteringsprogram (Edip) som fastställer villkor för medlemsstaternas gemensamma upphandling samtidigt som de åtnjuter momsbefrielse och ekonomiskt stöd från EU. Försvaret är fortfarande en av medlemsstaternas viktigaste behörigheter. |
| --- | --- |

M.

Den industriella uppsplittringen efter nationella linjer av utveckling och upphandling av europeisk militär kapacitet kostar mellan 25 och 100 miljarder euro varje år och har en betydande inverkan på försvarssektorns övergripande konkurrenskraft. Medlemsstaterna upphandlade endast omkring 11 % av sin totala utrustning tillsammans 2020 och 8 % 2021, trots medfinansiering via program som finansieras av EU:s budget, såsom den förberedande åtgärden för försvarsrelaterad forskning och det europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet, och trots deras utfästelse att nå en gemensam försvarsupphandling på 35 %. Mellan 1999 och 2021 ökade EU:s sammanlagda försvarsutgifter med 20 % jämfört med 66 % för USA, 292 % för Ryssland och 592 % för Kina. Medlemsstaterna har enats om fler och bättre försvarsutgifter som i första hand bör slussas till samarbetsinitiativ och anpassas till de åtaganden om försvarsutgifter som gjorts av EU:s Natomedlemmar. EU måste främja forskning, teknisk utveckling och innovation på säkerhets- och försvarsområdet ytterligare. EU:s ambition att bli en kapabel säkerhetsaktör sträcker sig över 20 år tillbaka i tiden, men resultaten när det gäller kapacitet, interoperabilitet och kostnadseffektivt samarbete är fortfarande något begränsade trots inrättandet av olika strukturer och processer såsom Europeiska försvarsbyrån, kapacitetsutvecklingsplanen, det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco), den militära planerings- och ledningskapaciteten samt den samordnade årliga försvarsöversikten. Sedan 2017 har totalt 61 Pesco-projekt inletts utan att något av dem har lett till konkreta resultat. Kommissionen och utrikestjänsten har föreslagit inrättandet av ett instrument för förstärkning av den europeiska försvarsindustrin genom gemensam upphandling (Edirpa), ett kortfristigt EU-instrument som syftar till att ge incitament till gemensam upphandling för att tillgodose våra mest kritiska behov. Det kommer att backas upp med 500 miljoner euro från EU:s budget utöver medlemsstaternas egna investeringar. Senast 2023, efter slutförandet av instrumentet för förstärkning av den europeiska försvarsindustrin genom gemensam upphandling (Edirpa), förväntas kommissionen att lägga fram en förordning om inrättande av ett europeiskt försvarsinvesteringsprogram (Edip) som fastställer villkor för medlemsstaternas gemensamma upphandling samtidigt som de åtnjuter momsbefrielse och ekonomiskt stöd från EU. Försvaret är fortfarande en av medlemsstaternas viktigaste behörigheter.

| N. | Inom GSFP bedrivs för närvarande tolv civila uppdrag och åtta militära insatser med omkring 5 000 anställda utplacerade på tre kontinenter. Endast tre av dessa är insatser med ett verkställande mandat (Atalanta, Europeiska unionens militära insats i Medelhavsområdet (Eunavfor MED Irini) och Eufor Althea). GSFP-uppdrag och GSFP-insatser lider av långsamt beslutsfattande och överdriven detaljstyrning från rådets sida, vilket förvärras av otillräcklig samordning mellan utbildningsverksamhet och tillhandahållande av militär utrustning till partner. Antalet anställda som utplaceras av medlemsstaterna har stadigt minskat under de senaste åren, och uppdrag och insatser blir ständigt lidande av att medlemsstaterna inte uppfyller sina utfästelser om att tillhandahålla tillräckligt med militär eller civil personal. Sådana operativa misslyckanden hindrar GSFP-uppdragens och GSFP-insatsernas övergripande verkan. GSFP-uppdragen och GSFP-insatserna stärker i hög grad motståndskraften och stabiliteten i det europeiska grannskapet. Den civila GSFP-pakten är det viktigaste instrumentet för att stärka den civila GSFP. EU:s GSFP-uppdrag och GSFP-insatser är ofta måltavlor för hybridhot, däribland desinformation, vilket äventyrar deras stabiliserande effekt i det land där de är utplacerade och i stället ökar befintlig instabilitet, vilket enbart gagnar illasinnade tredjeländer. Eufor Althea syftar till att garantera tillämpningen av Daytonavtalen från 1995 och spelar fortfarande en avgörande roll för säkerheten och stabiliteten i Bosnien och Hercegovina och hela regionen. Mandatet för Eufor Althea har förlängts med ytterligare ett år av FN:s säkerhetsråd. En fortsättning av Eufor Althea ligger i Bosnien och Hercegovinas och regionens intresse. EU:s gränsövervakningsuppdrag i Libyen och Eunavfor MED Irini bidrar till varaktig fred, säkerhet och stabilitet genom att genomföra det vapenembargo som FN:s säkerhetsråd infört mot Libyen och bekämpa olagliga vapen och människohandel. |
| --- | --- |

N.

Inom GSFP bedrivs för närvarande tolv civila uppdrag och åtta militära insatser med omkring 5 000 anställda utplacerade på tre kontinenter. Endast tre av dessa är insatser med ett verkställande mandat (Atalanta, Europeiska unionens militära insats i Medelhavsområdet (Eunavfor MED Irini) och Eufor Althea). GSFP-uppdrag och GSFP-insatser lider av långsamt beslutsfattande och överdriven detaljstyrning från rådets sida, vilket förvärras av otillräcklig samordning mellan utbildningsverksamhet och tillhandahållande av militär utrustning till partner. Antalet anställda som utplaceras av medlemsstaterna har stadigt minskat under de senaste åren, och uppdrag och insatser blir ständigt lidande av att medlemsstaterna inte uppfyller sina utfästelser om att tillhandahålla tillräckligt med militär eller civil personal. Sådana operativa misslyckanden hindrar GSFP-uppdragens och GSFP-insatsernas övergripande verkan. GSFP-uppdragen och GSFP-insatserna stärker i hög grad motståndskraften och stabiliteten i det europeiska grannskapet. Den civila GSFP-pakten är det viktigaste instrumentet för att stärka den civila GSFP. EU:s GSFP-uppdrag och GSFP-insatser är ofta måltavlor för hybridhot, däribland desinformation, vilket äventyrar deras stabiliserande effekt i det land där de är utplacerade och i stället ökar befintlig instabilitet, vilket enbart gagnar illasinnade tredjeländer. Eufor Althea syftar till att garantera tillämpningen av Daytonavtalen från 1995 och spelar fortfarande en avgörande roll för säkerheten och stabiliteten i Bosnien och Hercegovina och hela regionen. Mandatet för Eufor Althea har förlängts med ytterligare ett år av FN:s säkerhetsråd. En fortsättning av Eufor Althea ligger i Bosnien och Hercegovinas och regionens intresse. EU:s gränsövervakningsuppdrag i Libyen och Eunavfor MED Irini bidrar till varaktig fred, säkerhet och stabilitet genom att genomföra det vapenembargo som FN:s säkerhetsråd infört mot Libyen och bekämpa olagliga vapen och människohandel.

| O. | Konflikter drabbar kvinnor och flickor på ett oproportionerligt sätt och intensifierar bland annat könsrelaterat våld, vilket också visas av Rysslands oberättigade aggressionskrig mot Ukraina. Kvinnors deltagande i fredsbevarande och militära insatser bör uppmuntras och stärkas. Kvinnor utgör 24 % av deltagarna i civila GSFP-uppdrag och endast 5 % i militära uppdrag och 6 % i militära insatser (31). Med tanke på vikten av jämställdhet och kvinnors bidrag till fredsprocesser är det väsentligt att jämställdhetsperspektivet inkluderas i EU:s säkerhets- och försvarspolitik. |
| --- | --- |

O.

Konflikter drabbar kvinnor och flickor på ett oproportionerligt sätt och intensifierar bland annat könsrelaterat våld, vilket också visas av Rysslands oberättigade aggressionskrig mot Ukraina. Kvinnors deltagande i fredsbevarande och militära insatser bör uppmuntras och stärkas. Kvinnor utgör 24 % av deltagarna i civila GSFP-uppdrag och endast 5 % i militära uppdrag och 6 % i militära insatser (31). Med tanke på vikten av jämställdhet och kvinnors bidrag till fredsprocesser är det väsentligt att jämställdhetsperspektivet inkluderas i EU:s säkerhets- och försvarspolitik.

| P. | Partnerskap för säkerhet och försvar samt varaktigt samarbete på säkerhets- och försvarsområdet är viktiga instrument till stöd för EU:s ambition att vara en global aktör. Samarbetet mellan EU och Nato och andra partnerskap såsom med FN, OSSE, USA, Storbritannien, Kanada, Norge, Ukraina, Georgien, länder på västra Balkan, Japan, Australien samt Afrikanska unionen och vissa afrikanska länder utgör en grundpelare i GSFP. |
| --- | --- |

P.

Partnerskap för säkerhet och försvar samt varaktigt samarbete på säkerhets- och försvarsområdet är viktiga instrument till stöd för EU:s ambition att vara en global aktör. Samarbetet mellan EU och Nato och andra partnerskap såsom med FN, OSSE, USA, Storbritannien, Kanada, Norge, Ukraina, Georgien, länder på västra Balkan, Japan, Australien samt Afrikanska unionen och vissa afrikanska länder utgör en grundpelare i GSFP.

| Q. | Kulturarvet har en universell dimension som ett vittnesbörd om en historia som inte kan skiljas från ett folks identitet, som det internationella samfundet måste skydda och bevara för kommande generationer. Kulturell mångfald spelar en viktig roll för främjandet av konfliktförebyggande, försoning och motverkande av extremism. |
| --- | --- |

Q.

Kulturarvet har en universell dimension som ett vittnesbörd om en historia som inte kan skiljas från ett folks identitet, som det internationella samfundet måste skydda och bevara för kommande generationer. Kulturell mångfald spelar en viktig roll för främjandet av konfliktförebyggande, försoning och motverkande av extremism.

| R. | Data och ny teknik såsom AI blir alltmer avgörande för att upprätthålla den militära konkurrenskraften och används för att utveckla ny eller förbättrad militär kapacitet såsom AI-drivna cybervapen, drönare och autonoma eller halvautonoma vapen och fordon samt verktyg för underrättelseverksamhet och situationsmedvetenhet, som alla har en omvälvande effekt på militära insatser och strategier. |
| --- | --- |

R.

Data och ny teknik såsom AI blir alltmer avgörande för att upprätthålla den militära konkurrenskraften och används för att utveckla ny eller förbättrad militär kapacitet såsom AI-drivna cybervapen, drönare och autonoma eller halvautonoma vapen och fordon samt verktyg för underrättelseverksamhet och situationsmedvetenhet, som alla har en omvälvande effekt på militära insatser och strategier.

| S. | Europaparlamentets aktiva roll i utformningen av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken stärker EU:s demokratiska grundvalar. Parlamentet kan legitimt utöva politisk kontroll och tillsyn över den verkställande makten på EU-nivå. Det saknas formella granskningsbefogenheter med avseende på den europeiska fredsfaciliteten och Europeiska försvarsfonden. Parlamentets diplomati är ett välbeprövat och kompletterande medel för att förbättra den strategiska kommunikationen och öka GSFP-uppdragens och GSFP-insatsernas synlighet och effekt. |
| --- | --- |

S.

Europaparlamentets aktiva roll i utformningen av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken stärker EU:s demokratiska grundvalar. Parlamentet kan legitimt utöva politisk kontroll och tillsyn över den verkställande makten på EU-nivå. Det saknas formella granskningsbefogenheter med avseende på den europeiska fredsfaciliteten och Europeiska försvarsfonden. Parlamentets diplomati är ett välbeprövat och kompletterande medel för att förbättra den strategiska kommunikationen och öka GSFP-uppdragens och GSFP-insatsernas synlighet och effekt.

Utnyttja dynamiken för att stärka GSFP

| 1. | Europaparlamentet framhåller den dramatiska försämringen av den europeiska säkerheten till följd av Rysslands oberättigade, oprovocerade och olagliga militära aggression mot Ukraina. Parlamentet betonar att denna situation kräver att EU ökar sitt strategiska oberoende och sina gemensamma ansträngningar för att uppnå den nödvändiga försvarsförmågan och visar större vilja att fortsätta att agera på ett enat sätt för att uppnå den säkerhet som EU-medborgarna förväntar sig. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet understryker att EU:s svar på Rysslands krig mot Ukraina har varit enat och utan motstycke och inbegripit militär utrustning som tillhandahållits genom den europeiska fredsfaciliteten. Parlamentet står fast vid sitt åtagande att stödja Ukrainas försvar av landets territoriella integritet, suveränitet och europeiska värden. Parlamentet uppmanar EU att öka och påskynda sina ansträngningar och förse Ukraina med det nödvändiga ekonomiska, humanitära och militära bistånd och den utrustning, inklusive dödlig utrustning och i synnerhet tunga vapen, bland annat stridsvagnen Leopard och moderna luftvärnssystem, som behövs för att vinna detta krig. Parlamentet välkomnar varmt rådets beslut, efter en tidigare uppmaning från parlamentet, att inrätta ett militärt biståndsuppdrag till stöd för Ukraina (Eumam Ukraina), i syfte att stärka Ukrainas väpnade styrkors militära kapacitet att effektivt genomföra militära operationer, så att Ukraina kan försvara sin territoriella integritet inom sina internationellt erkända gränser, i praktiken utöva sin suveränitet och skydda civila. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att påskynda sitt militära bistånd till Ukraina, i synnerhet tillhandahållandet av vapen som svar på tydligt identifierade behov. Parlamentet uppmanar i detta avseende Tysklands förbundskansler, Scholz, att ta initiativ till ett europeiskt konsortium bestående av relevanta europeiska länder för att utan ytterligare dröjsmål leverera stridsvagnar av typen Leopard 2 till Ukraina. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att hjälpa Ukraina att stärka sin förmåga att förnya sina styrkor och effektivt genomföra insatser i syfte att hjälpa landet att återupprätta sin territoriella integritet och verkningsfullt utöva sin suveränitet, skydda civila och avskräcka från och reagera på Rysslands militära offensiver. Parlamentet efterlyser ytterligare sanktioner mot personer, enheter och organ som är ansvariga för de olika brott som begåtts mot Ukraina. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet understryker behovet av solidaritet mellan medlemsstaterna, särskilt med dem vars geografiska läge gör dem direkt utsatta för olika överhängande hot och utmaningar från land, hav och luft. Parlamentet stöder fullt ut ansträngningarna för att genomföra artikel 42.7 i EU-fördraget i detta avseende. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet fördömer i starkast möjliga ordalag Rysslands olagliga annekteringar av Krim och de fyra ukrainska regionerna Luhansk, Donetsk, Zaporizjzja och Cherson, och fördömer Rysslands hot om att använda kärnvapen. Parlamentet betonar att verkställandet av restriktiva åtgärder mot Ryssland fortfarande är ett av de viktigaste inslagen i EU:s verktygslåda för att motverka rysk militär aggression mot Ukraina. Parlamentet välkomnar kommissionens nionde paket med restriktiva åtgärder som svar på de olagliga folkomröstningar som anordnats i de ukrainska regionerna, mobiliseringen av ryska värnpliktiga och Putins hot om att använda kärnvapen, och välkomnar förberedelserna för ett nionde paket. Parlamentet understryker att straffriheten efter invasionen av Georgien 2008 är en av de faktorer som ledde till Rysslands aggressionskrig mot Ukraina. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU och medlemsstaterna att avsevärt minska klyftan mellan det ”utlovade” respektive det ”levererade” militära biståndet till Ukraina. Parlamentet uppmanar dem att övervinna de politiska flaskhalsar som hindrar leverans av långdistansrobotar, stridsvagnar och pansarfordon till Ukraina i tillräckliga mängder för att stödja lanseringen av en expanderad motoffensiv. Parlamentet uppmanar EU och dess partner att i samarbete med Ukraina inleda planering på medellång och lång sikt för att bedöma eventuell utveckling på slagfältet och förutsäga den potentiella efterfrågan på vapen och ammunition samt inriktningen på och omfattningen av det potentiella biståndet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar varmt en fortsättning av det viktiga militära stödet för att stärka Ukrainas luftförsvar och infanterikapacitet. Parlamentet uppmanar EU:s och Natos medlemmar att öka sitt militära bistånd, i synnerhet genom att leverera de tunga vapen som krävs. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet är djupt bestört över att flera ukrainska kärnkraftverk har blivit angripna och ockuperade och att fientligheter upprepade gånger utspelat sig där sedan Ryssland inledde sitt olagliga anfallskrig mot Ukraina. Parlamentet är djupt oroat över att de ryska styrkorna fortsätter att ockupera kärnkraftverket i Zaporizjzja, som är det största i Europa, och att dess personal, varav en del tillfälligt har bortförts, konstant har arbetat under press från ockupationsstyrkorna. Parlamentet är också oroat över att kraftförsörjningen till kraftverket upprepade gånger har stängts av på grund av strider i och kring anläggningen, vilket kraftigt ökat risken för en kärnkraftskatastrof. Parlamentet kräver att den ryska militära personalen inne i och runt kärnkraftverket omedelbart drar sig tillbaka och att det inrättas en demilitariserad zon runt anläggningen, i och med att strider runt anläggningen kan leda till en stor katastrof med ofattbara konsekvenser. Parlamentet uppmanar kraftfullt EU att hjälpa Internationella atomenergiorganet och andra organisationer att utan dröjsmål genomföra nödvändiga kärnsäkerhetsåtgärder. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att främja ett fullständigt förbud mot militära angrepp på eller inifrån kärntekniska anläggningar, utan undantag, enligt internationell rätt. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att överväga lösningar för att stärka underhålls-, service- och reparationsanläggningar för att öka återförsörjningen av reparerad militär utrustning från partnerländerna. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar nya EU-initiativ som ska stärka den europeiska säkerheten och det europeiska försvaret samt EU-medlemsstaternas kapacitet, särskilt Versaillesförklaringen, den strategiska kompassen och det gemensamma meddelandet om investeringsgapet på försvarsområdet. Parlamentet ser positivt på kommissionens förslag till förordning som ska ge incitament till gemensam upphandling (Edirpa), men betonar samtidigt behovet att fördela budgetmedel, särskilt via medlemsstaterna och deras utökade försvarsbudgetar. Parlamentet understryker att en förstärkning av Europeiska försvarsbyråns roller och ansvarsområden i framtida gemensamma upphandlingsprojekt bör undersökas. Parlamentet efterlyser ökade ambitioner när det gäller utgifter för försvarsinvesteringar och gemensam upphandling av medlemsstaterna. Parlamentet välkomnar kommissionens aviserade framläggande av förordningen om det europeiska försvarsinvesteringsprogrammet (Edip) efter slutförandet av Edirpa 2023, vars budget också bör utökas avsevärt. Parlamentet framhåller att dessa utgör ett viktigt steg mot en europeisk försvarsunion. Parlamentet efterlyser större finansieringsmöjligheter för den europeiska försvarsindustrin, förutsatt att de investeras i samarbetsprojekt och skapar mervärde. Parlamentet välkomnar Europeiska investeringsbankens strategiska europeiska säkerhetsinitiativ (Sesi), som tillkännagavs den 10 mars 2022 och som syftar till att mobilisera 6 miljarder euro i investeringar för att stödja säkerhets- och försvarssystem med dubbla användningsområden i Europa, och uppmuntrar detta att undersöka alla upptänkliga finansieringsalternativ för den europeiska försvarsindustrins samarbetsprojekt, bland annat genom att revidera reglerna för den. Parlamentet efterlyser en lämplig budget för alla europeiska försvarsinstrument, särskilt Europeiska försvarsfonden, militär rörlighet, det framtida Edirpa och Edip, och efterlyser därmed en lämplig budget för alla europeiska försvarsinstrument. Parlamentet understryker Natos mål på 2 %, vilket bekräftades på nytt vid Natotoppmötet i Wales i september 2014, och välkomnar att de flesta av EU:s Natomedlemsstater på senare tid har närmat sig detta mål, som bör betraktas som ett minimimål. Trots de största säkerhetshoten på årtionden har dock hittills endast ett fåtal stater i Europa – framför allt länderna på den östra flanken – uppnått detta mål. Parlamentet understryker dock att ytterligare investeringar i försvarssektorn kommer att bli nödvändiga med tanke på de rådande utmaningarna. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar den nya ambitionen i den strategiska kompassen att förse unionen med en vision, en gemensam strategisk försvarskultur och verktygen för att bli en effektiv säkerhetsgarant samt att stärka EU:s säkerhet och försvar genom att öka unionens motståndskraft och stärka förmågan och svarsåtgärderna, så att den snabbt kan försvara våra intressen, principer och värden och skydda EU och dess medborgare. Parlamentet välkomnar det starka engagemanget i den strategiska kompassen för att främja människors säkerhet inom hela GSFP. Parlamentet påminner om att den strategiska kompassen måste vara en dynamisk process som regelbundet måste uppdateras och anpassas på grundval av den gemensamma hotbildsanalysen. Parlamentet anser att den strategiska kompassen är en viktig impuls som skulle kunna skapa den nödvändiga drivkraften för en verklig europeisk försvarsunion, bygga vidare på EU:s integrerade strategi och göra det möjligt för EU att agera som en kapabel säkerhetsaktör och en pålitlig partner. Parlamentet efterlyser ett snabbt och operativt genomförande av de cirka 80 konkreta åtgärderna och att de regelbundet ska uppdateras tillsammans med EU:s hotbildsanalys. Parlamentet betonar att denna gemensamma hotbildsanalys kommer att stärka EU:s strategiska kultur och ge vägledning om att prioritera politiska mål och göra nödvändiga anpassningar på säkerhets- och försvarsområdet. Parlamentet välkomnar den särskilda inriktningen på östeuropeiska partner i den strategiska kompassen och uppmanar EU att stärka säkerhetssamarbetet med Ukraina, Georgien och Moldavien, särskilt på områden som cybersäkerhet och motverkande av hybridhot och desinformation. Parlamentet konstaterar att lösningen på de nya externa säkerhetsproblem som EU och dess medlemsstater står inför framför allt består i att bekräfta och genomföra kapacitet på fältet som gör det möjligt att förbättra utvärderingen av krissituationer, fatta snabbare beslut och agera mer beslutsamt. Parlamentet efterlyser en varaktig politisk vilja hos alla medlemsstater och EU-institutioner i denna process för att se till att unionen är redo att möta det breda spektrumet av militära och icke-militära hot. Parlamentet upprepar kravet på ett fördjupat samarbete med internationella organisationer, såsom, men inte begränsat till, FN, Afrikanska unionen och dess fredsbevarande uppdrag i gemensamma insatsområden, samt med OSSE om säkerhet. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att regelbundet och utförligt rapportera om genomförandet av den strategiska kompassen till underutskottet för säkerhet och försvar. Parlamentet betonar vikten av att det civila samhället på ett meningsfullt sätt deltar i utformningen av GSFP. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar varmt det stödpaket på 18 miljarder EUR som EU enades om i december 2022 och ser det som ett bevis på EU:s och dess medlemsstaters orubbliga stöd till Ukraina och som ett kraftfullt vittnesbörd om att detta stöd kommer att fortsätta så länge det behövs. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar den betydande användningen av den europeiska fredsfaciliteten under 2022 för att stödja partner i arbetet med att förebygga konflikter, bevara freden och stärka den internationella säkerheten och stabiliteten. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka budgeten för den europeiska fredsfaciliteten för att ge EU möjlighet att stärka Ukrainas, Moldaviens och Georgiens motståndskraft och försvarsförmåga. Parlamentet påminner om behovet av militärt bistånd och vapenleveranser från den europeiska fredsfaciliteten för att möta de växande operativa kraven från de ukrainska väpnade styrkorna, samtidigt som man fullt ut följer EU:s gemensamma ståndpunkt om vapenexport, internationell människorättslagstiftning och humanitär rätt samt tillhandahåller tillräcklig insyn och ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar EU att stödja principerna i säkerhetspakten i Kiev som en omedelbar tillfällig lösning för Ukrainas säkerhet. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar rådets beslut från december 2022 att öka den europeiska fredsfacilitetens budget och efterlyser ett snabbt genomförande av den, men betonar att denna ökning förmodligen inte kommer att vara tillräcklig och upprepar därför behovet att ytterligare höja taket för den europeiska fredsfaciliteten och att avsätta ett separat anslag till Ukraina som garanterar tillräckligt stöd till landet. Parlamentet understryker behovet att säkerställa kontinuitet med det stöd som ges till afrikanska partner, med tanke på antalet kriser som kontinenten står inför, och att inte försumma andra prioriterade regioner, inklusive vårt omedelbara grannskap. Parlamentet efterlyser en betydande ökning av alla aspekter av det militära stödet, inbegripet utbildning och informationsutbyte med andra särskilt utsatta länder, såsom Moldavien, Georgien och länderna på västra Balkan. Parlamentet begär att allt stöd från den europeiska fredsfaciliteten för tillhandahållande av utrustning också ska bidra till att stärka EU:s försvarstekniska och försvarsindustriella bas och, när det är relevant för EU:s suveränitet, genomföras i samordning med alla EU:s partner, inklusive Nato, för att öka effektiviteten och undvika onödigt dubbelarbete. Parlamentet upprepar att faciliteten också fungerar som ett finansieringsalternativ för de gemensamma kostnaderna för militära insatser inom ramen för GSFP. Parlamentet instämmer med den strategiska kompassen om att de gemensamma kostnaderna kan utökas för att möjliggöra ett större utnyttjande av den europeiska fredsfaciliteten och ge incitament till styrkebidrag för militära GSFP-uppdrag och GSFP-insatser. Parlamentet efterlyser en effektiv utvärdering av genomförandet av biståndsåtgärder inom ramen för den europeiska fredsfaciliteten och deras inverkan på konfliktdynamiken i partnerländerna. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco) är för att förbättra EU:s försvarskapacitet. Parlamentet beklagar att medlemsstaterna fortfarande inte utnyttjar Pescos ramar fullt ut och att framstegen i genomförandet fortfarande ligger långt under förväntningarna. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och medlemsstaterna att göra en grundlig översyn av resultaten av Pescoprojekten och deras framtidsutsikter, vilket också bör inbegripa möjligheten att slå samman, omgruppera och till och med avsluta projekt som inte uppvisar tillräckliga framsteg och omdirigera insatserna till ett litet antal prioriterade projekt avsedda att leda till konkreta åtgärder i enlighet med den strategiska kompassen. Parlamentet beklagar djupt att parlamentet inte har möjlighet att utöva en ordentlig granskning av Pescoprojekten. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar betydelsen av situationsmedvetenhet och strategisk framsyn som grundar sig på underrättelsebaserad kapacitet inom den strategiska kompassen. Parlamentet understryker vikten av korrekta underrättelser i rätt tid för ett effektivt beslutsfattande och en effektiv krishantering på EU-nivå samt behovet att avsevärt förbättra utbytet av underrättelser och samarbetet mellan medlemsstaterna, även på unionsnivå, och med likasinnade partner. Parlamentet efterlyser inrättandet av underrättelseenheter, där så behövs, i GSFP-uppdrag och GSFP-insatser, som skulle ge information till EU:s underrättelse- och analyscentral (EU Intcen), EU:s militära stab (EUMS) och den militära respektive den civila planerings- och ledningskapaciteten (MPCC och CPCC). Parlamentet uppmanar alla GSFP-uppdrag och GSFP-insatser att förbättra sitt samarbete och informationsutbyte med EU Intcen, EUMS, MPCC och CPCC. Parlamentet understryker vikten av säker kommunikation för tillförlitliga underrättelser. Parlamentet efterlyser ett kontinuerligt flöde av underrättelser från medlemsstaterna till EU om utrikes- och säkerhetsfrågor som uppstår utanför unionen. Parlamentet efterlyser en förstärkning av EU Intcen och utrikestjänstens krishanteringscentral genom en utökning av dess resurser och kapacitet i syfte att medlemsstaterna ska kunna utbyta underrättelser på ett säkert sätt, utforma en gemensam strategisk kultur och tillhandahålla strategisk information för att bättre kunna förutse och reagera på kriser inom och utanför EU. Parlamentet noterar det viktiga arbete som utförs av Europeiska unionens satellitcentrum (EU Satcen) och understryker att EU måste ha tillräckliga resurser på områdena satellitbilder och insamling av underrättelser, särskilt för att tillhandahålla högupplösta satellitbilder till stöd för GSFP-uppdrag och GSFP-insatser. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar behovet att avsevärt stärka den samhällsomfattande inriktningen på motståndskraft och svarsåtgärder mot hybridhot. Parlamentet begär att befintliga unionsinstrument ska göras operativa så att de på ett effektivare sätt kan bidra till att förebygga och motverka hybridhot. Parlamentet välkomnar det gemensamma meddelandet om EU:s politik för cyberförsvar och beslutet att utveckla en EU-verktygslåda för hantering av hybridhot för en samordnad reaktion på hybridkampanjer. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att förbättra sin förmåga att identifiera hybridhot. Parlamentet betonar behovet att vidareutveckla EU:s cyberförsvarspolitik och cyberförsvarsförmåga, inbegripet inrättandet av snabbinsatsteam för cybersäkerhet. Parlamentet betonar behovet att bekämpa negativ desinformation och propaganda. Parlamentet understryker behovet att ägna särskild uppmärksamhet åt utrikestjänstens tillgångar, lokaler och verksamhet utomlands och säkerheten för EU-personal som delegeras till icke-demokratiska länder med repressiva regimer. Parlamentet upprepar det akuta behovet att utveckla deras förmåga till strategisk kommunikation, inbegripet säkra kommunikationssystem och en kapacitet för snabba insatser. Parlamentet betonar behovet att i nära samarbete med Nato bistå partnerländer på västra Balkan och i det östliga partnerskapet med att verkningsfullt bekämpa cyberattacker och hybridkrigföring. Parlamentet betonar att EU för att bekämpa de ökande hoten och framväxten av antieuropeiska budskap från tredjeländer måste öka sina ansträngningar för att tillhandahålla stöd, utbildning och kapacitetsuppbyggnad med likasinnade partnerländer. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet efterlyser ytterligare stöd till utbildning och kapacitetsuppbyggnad inom gräns- och krishantering för länder som påverkas av betydande migrationsströmmar, inbegripet de länder som drabbats av tillströmning av ryska medborgare som flyr från Ryska federationen efter mobiliseringen, samtidigt som deras grundläggande rättigheter respekteras fullt ut, särskilt för medlemsstater och länder med befintliga GSFP-uppdrag eller GSFP-insatser på sitt territorium. Parlamentet betonar att resiliens i den digitala eran också är avhängigt ett minskat beroende av kritiska material som sällsynta jordartsmetaller, kritiska komponenter som datachip samt kritisk teknik som drönare och autonom militär utrustning. Parlamentet framhåller att halvautonoma och autonoma drönare i allt högre grad används i både militära insatser och underhåll av och säkerhet för anläggningar i kritisk infrastruktur. Parlamentet är djupt oroat över utbudet av dem och den illasinnade användningen av dem. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet betonar att beroendet av totalitära och auktoritära regimer inom kritiska sektorer, inbegripet energi, utgör en allvarlig säkerhetsrisk för EU. Parlamentet uppmanar EU att prioritera att minska detta beroende och att samarbeta med våra demokratiska allierade för att säkerställa säkra och motståndskraftiga leveranskedjor. Parlamentet noterar behovet av omfattande bedömningar och åtgärder för att säkra olje- och gasledningar, kablar och andra strategiska tillgångar inom infrastruktur till havs. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att vidta kraftfulla åtgärder på EU:s energimarknad för att säkerställa en stabil energiförsörjning. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet framhåller behovet att säkra och skydda infrastruktur och leveranskedjor av kritisk betydelse i Europa, såsom inom energi-, el-, kommunikations-, transport- och industrisektorerna, från sabotage och utländsk inblandning, och att inrätta ändamålsenliga övervakningssystem. Parlamentet fördömer det misstänkta sabotaget av Nord Stream-ledningarna i Östersjön och efterlyser en grundlig utredning och proportionerliga svarsåtgärder. Parlamentet betonar vikten av att prioritera skyddet av undervattensinfrastruktur, såsom rörledningar och fiberoptiska kablar. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet välkomnar färdplanen för klimatförändringar och försvar, där klimatförändringarna erkänns som en ”hotmultiplikator som i grunden påverkar vår långsiktiga säkerhet” och innehåller konkreta åtgärder för att ta itu med den allt viktigare kopplingen mellan klimat och säkerhet. Parlamentet rekommenderar att klimatförändringarnas konsekvenser beaktas under planeringen och genomförandet av GSFP-uppdrag och GSFP-insatser. Parlamentet understryker behovet att öka investeringarna i ”grönt” försvar, i synnerhet genom att avsätta en större andel av innovationen inom militär teknik och teknik med dubbla användningsområden till koldioxidneutrala bränslen och framdrivningssystem för militära luftfartyg, fartyg och andra fordon. Parlamentet understryker att EU i sina yttre åtgärder och medlemsstaternas väpnade styrkor bör arbeta för att minska sitt eget koldioxidavtryck i syfte att begränsa sin inverkan på klimatförändringarna och miljön. Parlamentet upprepar sin uppmaning till EU att anta en strategi som innebär ett minskat energi-, koldioxid- och miljöavtryck vid genomförandet av EU-finansiering på området. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet noterar de framväxande säkerhetsutmaningar i Arktis som orsakas av den föränderliga miljön, den ökande militariseringen och det växande geopolitiska intresset för regionen. Parlamentet understryker behovet att inkludera EU:s politik för Arktis i GSFP. Parlamentet betonar att EU måste inleda ett verkningsfullt samarbete med Nato som inbegriper samarbete om situationsmedvetenhet. Parlamentet betonar att Arktis måste förbli ett område för fredligt samarbete, samtidigt som den nya säkerhetspolitiska verklighet som följer av Rysslands anfallskrig mot Ukraina beaktas, och varnar för en ökad militarisering av regionen. Parlamentet uppmuntrar EU:s medlemsstater att använda Pesco som en plattform för att främja förbättrad sök- och räddningsutbildning i Arktis samt bättre krishantering vid miljökatastrofer, såsom oljeutsläpp. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet understryker att det är nödvändigt att ytterligare stärka EU:s roll som global garant för sjöfartsskydd. Parlamentet välkomnar översynen av EU:s strategi för sjöfartsskydd och betonar att den reviderade strategin behöver anpassas till den strategiska kompassen och återspegla nya möjligheter och utmaningar. Parlamentet anser att liknande översyner bör göras av annan EU-politik och välkomnar därför det kommande meddelandet om rymden och GSFP, som förväntas komma i början av 2023. Parlamentet betonar att EU, med tanke på de växande geopolitiska spänningarna till havs, måste skydda den fria sjöfarten och se till att unionens yttre sjögränser övervakas effektivt så att olaglig verksamhet förhindras. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att befästa sin militära flottkapacitet i syfte att öka EU:s närvaro och synlighet i sjöfartssektorn. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet erkänner betydelsen av konceptet samordnad närvaro till havs (CMP) som ett avgörande verktyg för att stärka EU:s sjöfartsskyddsåtaganden runt om i världen. Parlamentet understryker att pilotprojektet CMP i Guineabukten har bidragit till att minska antalet sjöfartsskyddsincidenter, och välkomnar förlängning av det fram till 2024. Parlamentet välkomnar utvidgningen av CMP till nordvästra Indiska oceanen. Parlamentet understryker vikten av nära samarbete och kompletterande åtgärder med andra GSFP-insatser i regionen, däribland insatsen Eunavfor Atalanta. Parlamentet stöder det värdefulla arbetet inom GSFP-uppdragen EU BAM Libyen och Eunavfor MED Irini, som bidrar till hållbar fred, säkerhet och stabilitet. Parlamentet fortsätter att stödja i synnerhet Irinis centrala uppgift att genomdriva det vapenembargo mot Libyen som införts av FN. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet betonar det akuta behovet att avsevärt öka investeringarna i regional och global vapenkontroll, icke-spridning och nedrustning, särskilt i multilaterala strategier. Parlamentet betonar behovet av större öppenhet och konvergens på nationell och europeisk nivå när det gäller vapenexport, särskilt med tanke på att en period med ökade försvarsutgifter väntar oss. Parlamentet påpekar att medlemsstaterna måste respektera EU:s gemensamma ståndpunkt om vapenexport och erkänna sina befogenheter i sin politik för anskaffning av försvarsmateriel. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut rätta sig efter den gemensamma ståndpunkten 2008/944/Gusp av den 8 december 2008 om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel (32), ändrad genom rådets beslut (Gusp) 2019/1560 (33), och att strikt genomföra kriterium 4 om regional stabilitet och stoppa licensiering av vapenexport om det finns en uppenbar risk för att den avsedda mottagaren kan använda vapen aggressivt mot ett annat land i allmänhet och mot medlemsstaterna i synnerhet. Parlamentet erkänner medlemsstaternas befogenheter i sin försvarsupphandlingspolitik. Parlamentet understryker vikten av en grundlig bedömning av ansökningar om tillstånd att exportera teknik och militär utrustning. Parlamentet beklagar användningen av ryska överljudsmissiler i Ukraina och anser att EU bör försöka bidra till att förhindra en internationell kapprustning i fråga om överljudsmissiler. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet påminner om behovet av att definiera vapenexportpolitiken som en del av säkerhetspolitiken och att skyndsamt upprätta en effektiv vapenexportpolitik på EU-nivå, som garanterar att medlemsstaterna fullt ut uppfyller de åtta rättsligt bindande kriterierna för vapenexport, att deras nationella export inte underblåser regionala spänningar eller undergräver säkerheten i andra medlemsstater, för allierade och partner eller i EU som helhet, samtidigt som man fullt ut stöder de allierades och partnerländernas legitima säkerhets- och försvarsbehov, särskilt de länder vars territoriella integritet kränks och som utövar sin rätt till självförsvar, vilken är förankrad i FN-stadgan. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet bekräftar sitt fulla stöd för EU:s och dess medlemsstaters åtagande att följa fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen (icke-spridningsfördraget). Parlamentet insisterar på behovet av att säkerställa att EU spelar en stark och konstruktiv roll när det gäller att utveckla och stärka globala regelbaserade icke-spridningsinsatser. Parlamentet uttrycker djup oro över att inga resultat uppnåddes vid den tionde översynskonferensen mellan parterna i fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen på grund av Rysslands ovilja att ansluta sig till konsensus. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet noterar att medlemsstaterna får utvärdera reformen av beslutsprocessen i syfte att använda den avsevärda outnyttjade potentialen i fördragen, särskilt genom att artikel 31 i EU-fördraget aktiveras, så att omröstning med kvalificerad majoritet utvidgas till att omfatta områden som rör GSFP och att ”övergångsbestämmelser” och alla de artiklar som stärker solidariteten inom EU och det ömsesidiga biståndet i händelse av kris fortsätter att tillämpas fullt ut och säkerställer EU:s suveränitet. Parlamentet föreslår att ändringar av fördragen övervägs när det gäller GSFP, vilka ska diskuteras och beslutas inom ramen för ett konvent som följer upp konferensen om Europas framtid, som bör behandla (1) en övergång från enhällighet till omröstning med kvalificerad majoritet för rådsbeslut med militära konsekvenser, med undantag för klausulen om ömsesidigt försvar i artikel 42.7, i försvarsfrågor där övergångsbestämmelser inte är tillämpliga, och endast i fallet med expediering av militär utrustning eller utsändande av GSFP-uppdrag som inte omfattas av ett verkställande mandat, (2) införande av bestämmelserna i artiklarna 42 och 46 i EUF-fördraget som möjliggör gemensam upphandling av försvarsutrustning och andra säkerhetsrelaterade utgifter från unionens budget samt inrättande av gemensamma och permanent stationerade multinationella militära enheter, inbegripet ledningsstrukturer, och (3) översyn av artikel 346 i EUF-fördraget, i syfte att begränsa möjligheterna för EUMS att avvika från bestämmelserna i upphandlingsdirektivet samt införande av krav på motivering för sådana avvikelser som ska bedömas av kommissionen och meddelas parlamentet. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och medlemsstaterna att frigöra den fulla potentialen hos de bestämmelser i fördraget som rör GSFP och att allvarligt överväga genomförandearrangemangen för artikel 44 i EU-fördraget om att anförtro genomförandet av en GSFP-uppgift till en grupp medlemsstater för att göra GSFP mer flexibel och effektiv på området, samtidigt som en stark kollektiv europeisk dimension bibehålls. Parlamentet betonar vikten av att fortsätta att genomföra övningar. Parlamentet betonar vikten av att fortsätta att tillämpa artikel 42.7 i EU-fördraget om ömsesidigt bistånd på kort sikt och att klargöra motsägelsefriheten mellan detta och artikel 5 i Nordatlantiska fördraget, med tanke på att inte alla EU-medlemsstater är medlemmar i Nato. Parlamentet betonar att villkoren för aktivering av artikel 42.7 och bestämmelserna för det efterfrågade stödet aldrig har definierats tydligt. Parlamentet understryker att en fördragsändring skulle kunna definiera terroristattacker, hybridattacker, desinformationskampanjer och ekonomiskt tvång från tredjeländer som faktorer som skulle utlösa artikel 42.7 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

29.

Stärkt förmåga med högre, gemensamma och väl använda utgifter

| 30. | Europaparlamentet ser positivt på EU:s ambition att stärka sin militära och civila förmåga. Parlamentet betonar behovet av att fullt ut och på ett bättre sätt utnyttja EU:s initiativ och budgetar, särskilt de planerade förordningarna om instrumentet för förstärkning av den europeiska försvarsindustrin genom gemensam upphandling och Edip, Europeiska försvarsfonden, Pesco, den samordnade årliga försvarsöversikten och den militära rörligheten samt den civila GSFP-pakten, i syfte att täppa till kritiska kapacitetsbrister och säkerställa att väpnade styrkor snabbt kan sättas in, fylla på uttömda lager, minska fragmenteringen inom försvars- och upphandlingssektorn, uppnå fullständig interoperabilitet mellan våra styrkor, stärka den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basens leveranskedjor genom att utesluta statligt anknutna företag från stater som inte är partner och som kan utgöra en risk för den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basens motståndskraft, innovativa karaktär och konkurrenskraft genom potentiella exportkontroller eller stöld av immateriella rättigheter genom spionage. Parlamentet efterlyser största möjliga enhetlighet mellan dessa initiativ för att förhindra överlappningar och garantera effektiva offentliga investeringar, särskilt mellan Pesco-projekt och projekt inom ramen för Europeiska försvarsfonden, för vilka kopplingarna måste klargöras. Parlamentet välkomnar handlingsplanen för synergieffekter mellan civil industri, försvarsindustri och rymdindustri och begär att dess genomförande påskyndas. Parlamentet uppmuntrar till tekniköverföring från försvarssektorn till den civila sektorn. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att i processen för att stärka EU:s militära kapacitet fokusera på behoven av att ha militär personal och specialiserad utbildning för att hantera nya frågor (t.ex. klimatförändringar). Parlamentet understryker att eventuella framsteg på detta viktiga område också skulle stärka den europeiska pelaren inom Nato. Parlamentet anser att de väpnade styrkornas värdefulla bidrag under covid-19-pandemin har visat hur viktigt det är att använda medlemsstaternas militära tillgångar och kapacitet till stöd för unionens civilskyddsmekanism. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet välkomnar medlemsstaternas tillkännagivanden om försvarsinvesteringsplaner som syftar till militär upphandling och förbättring av deras försvarsstyrkor, med utgångspunkt i modellen för Europeiska försvarsfonden och i enlighet med det gemensamma meddelandet om investeringsgap på försvarsområdet. Parlamentet anser det helt avgörande att åtgärda det identifierade investeringsgapet på försvarsområdet, till exempel genom att fylla på beredskapslagren, särskilt att byta ut system som härrör från Sovjet-tiden, stärka luft- och robotförsvaret, inbegripet en diskussion om genomförbarheten för en Europa-omfattande antiballistisk missilsköld och efterfrågar förbindelser med Natos initiativ European Sky Shield, förverkliga Eurodrone, utöka befintlig stridsvagns- och pansarfordonsförmåga, stärka Europas fartygsbyggnadskapacitet och marinkår, intensifiera sjöfartssamarbetet för att motverka hybridhot mot havsbaserade kablar och rörledningar som är viktiga för att trygga Europas energiförsörjning och konnektivitet, investera i industripartnerskap som prioriterar samarbete med små och medelstora företag och starkare investering i forskning och utveckling (FoU), och samtidigt bidra till ett starkare europeiskt cyberförsvarssystem och utvidga EU:s program för militär rörlighet. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet understryker behovet av att komplettera kapacitetsutvecklingsinitiativen med gemensamma upphandlingsmekanismer. Parlamentet betonar att gemensam upphandling av försvarsprodukter som utvecklas och tillverkas i Europa är ett viktigt verktyg för effektiva offentliga utgifter och uppmanar därför medlemsstaterna att använda instrumentet för förstärkning av den europeiska försvarsindustrin för att gemensamt upphandla försvarsprodukter och undvika konkurrens, underlätta kostnadsbesparingar, stärka den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basen och främja interoperabilitet. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att åta sig att avsevärt öka finansieringen till EU:s upphandlingsmekanismer, såsom instrumentet för förstärkning av den europeiska försvarsindustrin genom gemensam upphandling och Edip, genom att tillhandahålla adekvat finansiering och vidta snabba och grundliga åtgärder på detta viktiga område och samtidigt säkerställa interoperabilitet med Nato. Parlamentet anser att de regler som är tillämpliga på instrumentet för förstärkning av den europeiska försvarsindustrin genom gemensam upphandling bör likna de som antagits för Europeiska försvarsfonden. Parlamentet påminner om att det ekonomiska stöd som tillhandahålls av instrumentet för förstärkning av den europeiska försvarsindustrin genom gemensam upphandling och det framtida Edip bör gynna den europeiska industrin som en prioriterad fråga. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta det så snart som möjligt efter slutförandet av förhandlingarna mellan parlamentet, rådet och kommissionen. Parlamentet uppmanar rådet att förse det med nödvändigt ekonomiskt stöd. Parlamentet anser att de regler som är tillämpliga på instrumentet för förstärkning av den europeiska försvarsindustrin genom gemensam upphandling bör likna dem som antagits för Europeiska försvarsfonden, vilka har visat sig vara värdefulla, särskilt när det gäller tredjeländers deltagande. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att arbeta med upphandling och utveckling av försvarskapacitet som utformats och producerats inom EU. Parlamentet anser att momsundantaget i sig inte kommer att vara tillräckligt för att göra det framtida Edip avgörande för att stödja den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basen. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga olika mekanismer för finansiella incitament till stöd för den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basen. Parlamentet uppmanar med kraft vice ordföranden/den höga representanten och medlemsstaterna att inrätta en annan finansieringsmekanism utanför budgeten som skulle sammanföra delar av de nationella försvarsbudgetarna och skyndsamt ta itu med hela livscykeln för militär kapacitet på EU-nivå, för att säkerställa att den genomförs på ett ändamålsenligt och effektivt sätt, från forsknings- och utvecklingssamverkan och gemensam upphandling till gemensamt underhåll samt gemensam utbildning och försörjningstrygghet. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet understryker det akuta behovet av att upprätta en verkligt europeisk marknad för försvarsutrustning. Parlamentet understryker behovet av ökat ekonomiskt stöd till EU:s forsknings- och utvecklingsinsatser och produktion av högteknologiska försvarssystem som annars skulle vara för dyra för enskilda medlemsstater, för att säkerställa att den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basen förblir konkurrenskraftig, kan tillgodose de väpnade styrkornas verkliga behov, krav och ökade ambitioner, anpassar sig till framväxande hot och minskar beroendet av utländska parter. Parlamentet påpekar att Europeiska försvarsfonden, utöver kapacitetsutvecklingen, också bör bidra till en konsolidering av den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basen. Parlamentet efterlyser en utvärdering av Europeiska försvarsfonden före halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen, i syfte att vid behov stärka budgeten. Parlamentet uppmuntrar inrättandet av ytterligare initiativ för att öka små och medelstora företags deltagande och innovation inom försvars- och militärindustrin. Parlamentet efterfrågar en vidareutveckling av ny teknik såsom AI och kvantdatorteknik genom starka kopplingar mellan militär och civil innovation. Parlamentet betonar vikten av att minska beroendet av kritisk teknik och kritiska värdekedjor för att EU ska kunna gå mot bättre operativ kapacitet. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet framhåller de positiva ekonomiska och teknikmässiga effekterna av investeringar i försvarsindustrin. Parlamentet begär fler och bättre använda försvarsinvesteringar så att industriellt samarbete, kostnadsbesparingar och ökad interoperabilitet främjas. Parlamentet bekräftar att åtgärder inom EU:s ram är ett sätt att minska fragmenteringen och undvika dubbelarbete. Parlamentet begär att synergierna med andra EU-finansieringsinstrument ska utnyttjas och att försvarsindustrins tillgång till privat finansiering ska underlättas. Parlamentet påminner om att Europeiska försvarsfonden och det permanenta strukturerade samarbetet är avgörande för utvecklingen av en verklig europeisk försvarsunion genom att stärka försvarssamarbetet mellan medlemsstaterna. Parlamentet begär att övrig EU-politik ska vara förenlig med EU:s insatser för att stärka försvarsindustrin. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet begär att den fleråriga budgetramen skyndsamt revideras för att tillhandahålla de medel som krävs för EU-instrumenten på försvarsområdet. Parlamentet efterfrågar i detta sammanhang en förstärkning av försvarsfonden. Parlamentet uppmuntrar EU att bedöma när en revidering av den fleråriga budgetramen skulle vara lämplig. Parlamentet betonar att alla ytterligare resurser som tilldelas för att uppfylla Natos mål att avsätta 2 % av BNP till försvar bör användas på ett samordnat och samarbetsinriktat sätt av EU:s Natomedlemmar. Parlamentet efterfrågar en förstärkning av industrins tillgång till privat finansiering för att säkerställa att den europeiska försvarsindustrin har tillräcklig tillgång till offentlig och privat finansiering och hållbara investeringar. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga att utveckla parametrar för en finansiell produkt som syftar till att stödja investeringar i europeisk säkerhet, inbegripet försvarsindustrins åtgärder. Parlamentet efterfrågar incitament för investeringar i kritiska sektorer, såsom cybersektorn. |
| --- | --- |

36.

Åtgärder för att stärka GSFP-uppdragen och GSFP-insatserna

| 37. | Europaparlamentet stöder översynen och förstärkningen av alla civila GSFP-uppdrag och militära insatser för att bättre anpassa dem till de berörda ländernas verkliga behov. Parlamentet stöder en förbättring av styrkebidraget och kapacitetsuppbyggnaden för alla GSFP-uppdrag och GSFP-insatser, särskilt de som påverkas av den försämrade hotbilden, genom att ge dem mer robusta och flexibla mandat samt nödvändiga resurser, personal, finansiering, utbildning, strategiska kommunikationsverktyg och utrustning för att uppfylla kraven på mer riktade uppdragsmål. Parlamentet inser behovet av effektiv utbildning och operativ kapacitet för att hålla jämna steg med den föränderliga hotmiljön, Parlamentet betonar behovet av att stärka motståndskraften och effektiviteten i dessa, så att hybridsäkerhetsutmaningar bättre kan bemötas, till exempel genom förbättrad samordning med andra EU-aktörer byråer för rättsliga och inrikes frågor, liksom likasinnade partner utanför EU, stärka den strategiska kommunikationen och göra ytterligare investeringar i cyberförsvarskapacitet. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet anser det viktigt att GSFP-uppdrag och GSFP-insatser bygger på en tydlig förståelse för de typer av kriser och konflikter som EU strävar efter att bemöta med civila och militära instrument, särskilt när andra är ovilliga eller saknar förmåga att ingripa eller i händelse av fientliga eller ogynnsamma situationer. Parlamentet påminner om att alla EU-åtaganden måste vara trovärdiga i de lokala och regionala myndigheternas ögon, särskilt eftersom andra, ofta mer illasinnade, parter är mer än villiga att vidta åtgärder för att täppa till eventuella luckor. Parlamentet påminner om att uppdragen måste ägna särskild uppmärksamhet åt konfliktdynamik, robusta riskbedömnings- och begränsningsprocesser och att de måste inbegripa mer effektbaserad övervakning och utvärdering av GSFP-insatser samt fler samråds- och återkopplingsmekanismer. Parlamentet betonar det särskilda behovet av att militära operationer har bestämmelser om tidsbegränsning för att möjliggöra ett hållbart utträde. Parlamentet noterar att av de åtta pågående militära operationerna har endast tre ett verkställande mandat. Parlamentet påminner om EU:s övergripande engagemang i Sahel och Afrikas horn genom sex civila uppdrag och sex militära operationer. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar till antagande av en ny civil GSFP-pakt senast i mitten av 2023 som kommer att tillhandahålla mål för typen av, antalet och storleken på civila uppdrag och efterfrågar att det inrättas en civil process för kapacitetsutveckling senast 2024, enligt vad som föreskrivs i den strategiska kompassen. Parlamentet påminner om att det är mycket viktigt att den civila GSFP-pakten 2.0 antas under första halvåret 2023 för att säkerställa kontinuitet i processen för utveckling av civil kapacitet. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att omarbeta avtalen med tredjeländer om deltagande i syfte att stärka deras deltagande i GSFP-uppdrag. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet betonar det skriande behovet av att inrätta den militära planerings- och ledningskapaciteten som den primära lednings- och kontrollstrukturen för EU:s militära insatser, särskilt när det gäller användningen av den framtida snabba insatsförmågan. Parlamentet begär att dess fulla operativa förmåga bör nås omedelbart, i linje med rådets slutsatser av den 19 november 2018, där det planerades för en tidsfrist som skulle löpa ut 2020. Parlamentet kräver också att personalstyrkan i den militära planerings- och ledningskapaciteten ökas avsevärt till 250 personer. Parlamentet anser att ett av de fyra befintliga nationella operativa högkvarteren bör utformas som reservalternativ. Parlamentet upprepar sin uppmaning om att möjliggöra ett säkert utbyte av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter, även med medlemsstaterna och GSFP-uppdrag eller GSFP-insatser. Parlamentet betonar att den militära planerings- och ledningskapaciteten måste planera och genomföra alla militära uppdrag med en tydlig befälsordning och förses med nödvändig personal, medel och infrastruktur. Parlamentet påpekar att Rysslands aggressionskrig mot Ukraina innebär att framsteg på detta område blivit ännu mer brådskande. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet är oroat över den ökande användning av informationsmanipulering, desinformation och hybridhot och hybridangrepp som härrör huvudsakligen från Ryssland och Kina men även från andra aktörer och som direkt påverkar flera insatsområden och GSFP-uppdrag och GSFP-insatser. Parlamentet betonar att EU måste öka samarbetet med likasinnade partnerländer och tillhandahålla stöd, utbildning och kapacitetsuppbyggnad med dem för att motverka fientlig utländsk informationsmanipulering och inblandning. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att vidta konkreta åtgärder för att stödja GSFP-uppdrag och GSFP-insatser som bekämpar och motverkar desinformation och propaganda samt att stärka StratCom-avdelningens kapacitet, inbegripet dess arbetsgrupper. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet är bekymrat över det ständiga strukturella problemet med att säkerställa att GSFP-uppdragen och GSFP-insatserna är fullt bemannade. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att fullfölja sina beslut att inleda uppdrag och insatser genom att tillhandahålla den personal som krävs. Parlamentet påminner om att det i den strategiska kompassen understryks att GSFP-uppdragen och GSFP-insatserna behöver mer välutbildad personal. Parlamentet uppmanar med eftertryck samtliga medlemsstater att infria sina löften så att deras faktiska engagemang överensstämmer med deras ambitioner. Parlamentet ber med eftertryck unionen att ge den personal som deltar i dessa uppdrag och insatser adekvat utrustning och undervisning. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att ta hänsyn till de sociala rättigheterna och arbetsrättigheterna för militärpersonal när de utbildas och utplaceras tillsammans inom en EU-ram. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet begär att vice ordförandens/den höga representantens förslag om kapacitet för snabba insatser som fastställs i den strategiska kompassen, med tanke på detta förslags betydelse för EU:s säkerhets- och försvarsstruktur, ska genomföras så snart som möjligt och senast 2025, för att säkerställa förmågan att reagera snabbt och beslutsamt under kriser och att tjäna och skydda EU:s medborgare, intressen och värden i hela världen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbinda sig att i betydande grad avhjälpa de allvarliga bristerna med avseende på strategiska stödresurser senast 2025, särskilt de som är kopplade till kapaciteten för snabba insatser. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet understryker att jämställdhet och kvinnors rättigheter måste vara en central del av säkerhets- och försvarsåtgärderna. Parlamentet fördömer i starka ordalag krigsförbrytelser mot civilbefolkningen, bland annat användningen av sexuellt våld som vapen i krig. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och medlemsstaterna att påskynda genomförandet av de jämställdhetsrelaterade åtagandena i den strategiska kompassen för att säkerställa en effektiv jämställdhetsintegrering. Parlamentet betonar vikten av it-säkerhetsåtgärder för att övervaka och förhindra handel med kvinnor som drabbats av konflikter. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att minska karriärhindren för kvinnor inom sina försvarsstyrkor. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet betonar att kvinnors deltagande i GSFP-uppdrag och GSFP-insatser bidrar till insatsernas och uppdragens ändamålsenlighet och är en drivkraft för EU:s trovärdighet som förespråkare för lika rättigheter för kvinnor och män i hela världen, och erinrar samtidigt om EU:s tredje handlingsplan för jämställdhet (GAP III) (2020–2024), som kräver systematisk integrering av ett jämställdhetsperspektiv i all EU-politik och alla yttre åtgärder, inbegripet GSFP. Parlamentet uppmanar med kraft utrikestjänsten att främja en ökning av antalet kvinnor i framför allt militära GSFP-insatser och en jämnare könsfördelning i personalen och ledningen för GSFP-uppdrag och GSFP-insatser. Parlamentet anser att nolltolerans för sexuella och könsbaserade trakasserier och sexuellt utnyttjande inom alla GSFP-uppdrag och GSFP-insatser är av överordnad vikt. Parlamentet betonar det viktiga arbete som jämställdhetsrådgivare utför i GSFP-uppdrag och GSFP-insatser och behovet av att finansiera dem. Parlamentet efterfrågar samarbete mellan GSFP-uppdrag och GSFP-insatser och Europeiska jämställdhetsinstitutet. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att rapportera till underutskottet för säkerhet och försvar (SEDE) om sina framsteg med jämställdhetsrelaterade åtgärder. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet erkänner den viktiga roll som ungdomar och ungdomsorganisationer spelar när det gäller att upprätthålla och främja fred och säkerhet. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att åta sig att mer systematiskt integrera ungdomar i sin agenda för ungdomar, fred och säkerhet och att eftersträva och anta en övergripande strategisk ram för genomförandet av agendan för unga kvinnor, fred och säkerhet. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att involvera ungdomar som partner i utformningen och genomförandet av insatserna för avväpning, demobilisering och återanpassning. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet välkomnar inledandet av det icke-verkställande militära GSFP-uppdraget för ör militärt bistånd till Ukraina (Eumam Ukraina). Parlamentet förväntar sig att det möjliggör utbildning av de ukrainska väpnade styrkorna på ett flexibelt sätt genom strategisk rådgivning, icke-verkställande stöd, kapacitetsuppbyggnad och övergripande militärt stöd för att bekämpa Rysslands aggression och bistå med frigörandet av de ockuperade regionerna i Ukraina. Parlamentet anser att Eumam kommer att vara effektivt förutsatt att den militära planerings- och ledningskapaciteten förstärks och kommer att kunna utöva strategisk ledning och kontroll över uppdraget. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att öppna detta uppdrag för deltagande av tredjeländer. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att tillhandahålla det stöd som krävs för dess genomförande. Parlamentet betonar vikten av att förmedla till det ukrainska folket att EU kommer att stå kvar vid dess sida under hela den ryska aggressionen. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet lovordar och understryker vikten av Europeiska unionens rådgivande uppdrag för reform av den civila säkerhetssektorn i Ukraina (EUAM Ukraina). Parlamentet noterar dess nya uppgifter, bland annat att ge stöd till brottsbekämpande organ för att underlätta flyktingströmmarna från Ukraina till angränsande medlemsstater, att ge humanitärt bistånd till Ukraina och att ge råd, utbildning och stöd till rättsstatliga institutioner för att underlätta utredning och lagföring av internationella brott. Parlamentet efterfrågar en översyn och förstärkning av mandatet för EU:s gränsövervakningsuppdrag (EU BAM) i Republiken Moldavien och Ukraina för att anpassa det till den nya geopolitiska verkligheten. Parlamentet uppmanar till att stärka personalen, reaktionskapaciteten, resurserna och den strategiska kommunikationen för GSFP-uppdrag och GSFP-insatser i Bosnien och Hercegovina, Ukraina och Georgien och utöka EU:s diplomatiska närvaro i länderna i det östliga partnerskapet och på västra Balkan. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet välkomnar samarbetet mellan EU och Nato på västra Balkan, bland annat genom Eufor Althea och genom Kosovostyrkans insatser. Parlamentet påminner om att lärdomarna av båda insatserna tillför alla nuvarande och framtida militära och civila GSFP-uppdrag och GSFP-insatser ett betydande mervärde. Parlamentet uppmanar till att stärka Eufor Althea i Bosnien och Hercegovina i nära samarbete med Nato och andra allierade för att garantera den nödvändiga stabiliteten för landet och hela regionen. Parlamentet välkomnar EU:s odelade stöd till utvidgningen av uppdraget för Eufor Althea. Parlamentet understryker behovet av att bilateralt stärka det militära säkerhetssamarbetet med Bosnien och Hercegovina parallellt med Euforramen. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet framhåller behovet av att fortsätta det nära samarbetet med afrikanska och internationella partner för att bidra till en gemensam hantering av frågan om stabilisering och utveckling, särskilt med Afrikanska unionen, den mellanstatliga utvecklingsmyndigheten, FN och internationella finansieringsinstitutioner och andra viktiga bilaterala och regionala aktörer. Parlamentet framhåller EU:s samlade åtagande i Sahel och på Afrikas horn genom åtta civila (Eucap Sahel Mali, Eucap Sahel Niger, Eucap Somalia) och militära (EUTM Mali, EUTM Somalia, Eunavfor Atalanta, Eunavfor MED Irini, EUMPM Niger) uppdrag. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över utvecklingen i Sahelregionen och den senaste tidens statskupper i regionen. Parlamentet betonar regionens strategiska betydelse för EU. Parlamentet fördömer den Kreml-stödda Wagnergruppens ökade närvaro i Sahelregionen och andra delar av den afrikanska kontinenten. Parlamentet är fast övertygat om att nämnda grupps inblandning i Västafrika strider mot målet att skapa fred, säkerhet och stabilitet i regionen. Parlamentet tillstår att de olika internationella uppdragen i Sahel inte har uppnått det främsta målet – att skapa varaktig fred i Sahelregionen – och att det således krävs att man reflekterar över de mandat och roller som finns för internationella uppdrag och internationell politik. Parlamentet uttrycker liknande oro över islamistiska terroristgruppers ökade närvaro och verksamhet, särskilt al-Qaida, Daish och al-Shabaab, i Mellanöstern och Afrika. Parlamentet efterlyser fler gemensamma åtgärder och politisk samstämdhet mellan olika EU- och partnerinsatser i Sahel. Parlamentet beklagar den försämrade säkerhetssituationen i Mali och välkomnar beslutet att avbryta all operativ utbildning och leverans av militär utrustning till landet. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att tillhandahålla effektivt stöd som är skräddarsytt för de berörda ländernas behov. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet anser att allt eventuellt internationellt stöd i regionen måste prioritera bättre skydd av civila, lindring av konfliktdynamik och främjande av god styrning av säkerhetssektorn. Parlamentet betonar behovet av mer politiskt samarbete med de berörda regeringarna för att säkerställa större öppenhet, bekämpa korruption, främja delaktighet och samarbeta med medborgarna i ett försök att hejda den explosionsartade ökningen av väpnade och etniska konflikter. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet välkomnar förlängningen av GSFP-uppdraget Eucap Sahel med två år och insisterar på vikten av samordning med EU BAM Libyen för den EU-ledda utvecklingen av Sahelstaternas gränskapacitet. Parlamentet efterfrågar gemensamma insatser från EU:s och FN:s sida för att ta itu med destabiliseringen och våldet i Mali och samarbeta med lokala styrkor för att främja stabilitet och säkerhet. Parlamentet noterar utvidgningen och omfokuseringen av EUAM och EUTM i Centralafrikanska republiken och är fortfarande mycket oroat över den fortsatta försämringen av den politiska och säkerhetsmässiga situationen där. Parlamentet välkomnar de framsteg som redan gjorts av EUTM Moçambique och uppmanar utrikestjänsten att överväga att leverera dödliga vapen till moçambikiska styrkor inom ramen för den europeiska fredsfaciliteten och att påskynda leveransen av utrustning. Parlamentet efterfrågar en bred offentlig debatt om unionens inblandning i Moçambique och offentlig debatt om hur en meningsfull integrerad strategi som hanterar de bakomliggande orsakerna till oroligheterna i Cabo Delgado skulle kunna se ut. Parlamentet påminner om rapporterna om säkerhetsstyrkornas systematiska och våldsamma attacker mot stora delar av lokalbefolkningen, säkerhetsstyrkornas tvångsförflyttningar, höga nivåer av bristande jämlikhet, regional försummelse från centralregeringens sida, konflikter om naturresurser, höga korruptionsnivåer och kränkningar av olika rättigheter. Parlamentet stöder reformen av Moçambiques väpnade styrkor och insisterar på behovet av en integrerad strategi för krisen i Cabo Delgado. Parlamentet välkomnar stödet från den europeiska fredsfaciliteten till Nigers väpnade styrkor och understryker behovet av att tillhandahålla militärt GSFP-stöd till Niger. Parlamentet uppmanar rådet att intensifiera de samordnade maritima insatserna i Guineabukten. Parlamentet begär en förlängning av mandatet för Eunavfor Atalanta, som löper ut i slutet av 2022, för att ytterligare bekämpa sjöröveri. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet beklagar att de utbildningsuppdrag som var avsedda att möta säkerhetsutmaningarna i Sahel och i de centralafrikanska länderna (Mali och Centralafrikanska republiken) visar sig vara alltmer otillräckliga. Parlamentet efterlyser en grundlig översyn av målen och de vägledande principerna för EU:s utbildningsuppdrag (EUTM). Parlamentet anser att mandaten för EUTM bör utvidgas till att omfatta i synnerhet kompletterande åtgärder för att göra det möjligt för EU-rådgivare på fältet att så exakt som möjligt kontrollera i vilken utsträckning utbildningsprogrammen har genomförts korrekt och är i linje med de lokala väpnade styrkornas operativa behov. Parlamentet framhåller mervärdet av rådgivning till uppdragets befälsstrukturer och uppmuntrar därför medverkan av medlemsstaterna i EUTM, i synnerhet inom den rådgivande delen, där utstationeringen av officerare skulle göra det möjligt att ge ett betydande stöd till insatsernas genomförande, liksom multilateralt militärt bistånd. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet välkomnar rådets beslut om inrättande av ett militärt partnerskapsuppdrag till stöd för Niger (EUMPM Niger), som syftar till att stärka den nigeriska försvarsmaktens förmåga att stå emot hoten mot landet, skydda landets befolkning och säkerställa en trygg och säker miljö, i enlighet med människorättslagstiftning och internationell humanitär rätt. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet betonar de internationella skyldigheterna avseende Irinis havskomponent när det gäller sök- och räddningsinsatser för människor i sjönöd. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att Irini agerar i full överensstämmelse med sjörätten, särskilt de skyldigheter som rör eftersökning och räddning. Parlamentet upprepar sin djupa oro över situationen för migranter, asylsökande och flyktingar i Libyen, vars redan dramatiska situation fortsätter att förvärras; Parlamentet uppmanar libyska myndigheter och miliser att stänga förvarsanläggningarna för migranter. Parlamentet beklagar att det förväntas att fartyg kommer att dras tillbaka från alla aktuella områden med omfattande närvaro av migranter. Parlamentet kräver förtydliganden om den planerade beslutsprocessen och förutsättningarna för framtida beslut som hör samman med den så kallade pullfaktoreffekten, för vilken det för närvarande saknar vetenskapliga bevis. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till EU om att dra fullständig nytta av sin ställning och sitt rykte i regionen Indiska oceanen/Stilla havet som en trovärdig och självständig global fredsfrämjande aktör i ett läge med växande geopolitisk konkurrens mellan globala och regionala stormakter i regionen. Parlamentet påminner om att mervärdet av EU:s engagemang i regionen Indiska oceanen/Stilla havet ligger i dess omfattande uppsättning civila och militära stödåtgärder, däribland välutvecklade icke-militära bidrag. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över Kinas snabba militära upptrappning i Sydkinesiska havet och landets fortsatta militära påtryckningar, angrepp, luftrumskränkningar och andra militära insatser i gråzonen, inbegripet cyber- och desinformationskampanjer mot Taiwan. Parlamentet uppmanar med kraft Kina att upphöra med alla dessa åtgärder, som utgör ett hot mot stabiliteten i hela regionen och som generellt har en direkt inverkan på Europas säkerhet och välstånd. Parlamentet upprepar sitt stöd för samarbetet mellan EU och Taiwan. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet välkomnar varmt de fasta hänvisningarna till EU-samarbete i både Japans senaste uppdatering av sin nationella säkerhetsstrategi och Sydkoreas strategi för regionen Indiska oceanen/Stilla havet. Parlamentet framhåller på nytt det starka partnerskapet med både Japan och Sydkorea och uppmanar EU att ytterligare fördjupa sitt militära och försvarsrelaterade samarbete med båda dessa nyckelpartner. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt de många robottester som Nordkorea genomförde 2022 och understryker att det internationella samfundet måste öka sina ansträngningar för att stå emot Nordkorea och förhindra att landet genomför ytterligare ett kärnvapenprov under 2023, något som skulle innebära en allvarlig upptrappning och ett hot mot den regionala och globala säkerheten. Parlamentet understryker Kinas och Rysslands särskilda ansvar när det gäller Nordkorea och uppmanar dem att använda sitt inflytande för att förhindra ytterligare upptrappning. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet uttrycker sin allvarliga oro över Nordkoreas vapenleveranser till Wagnergruppen och understryker att detta ytterligare belyser att EU och dess medlemsstater måste öka sitt fokus inte bara på Koreahalvön utan även på regionen Indiska oceanen/Stilla havet som helhet. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet fördömer skarpt Iran för dess leveranser av drönare och robotar till Ryssland för användning i det landets olagliga krig mot Ukraina, och påminner om att Iran därigenom bryter mot FN:s säkerhetsråds resolution 2231(2015). Parlamentet välkomnar rådets beslut av den 12 december 2022 att anta ytterligare sanktioner mot Iran, både för de pågående kränkningarna av det egna folkets mänskliga rättigheter och för Irans aktiva stöd till Ryssland, som används mot det ukrainska folket. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet uppmanar rådet och utrikestjänsten att inkludera en del om skydd av kulturarvet i sina GSFP-uppdrag och GSFP-insatser för att ge stöd och utbildning till lokala partner för att ta itu med säkerhetsutmaningar i samband med bevarande och skydd av kulturarvet. Parlamentet uppmanar EU att ta itu med de ihållande och ökande hoten mot skyddet och bevarandet av kulturarvet och att bekämpa smuggling av kulturföremål, särskilt i konfliktområden. Parlamentet konstaterar att det faktum att samhällen berövas sitt kulturarv och sina historiska rötter gör dem mer sårbara för radikalisering. Parlamentet uppmanar EU att utarbeta en bred strategi för att motverka sådana hot. Parlamentet påminner om att EUAM Irak är det enda GSFP-uppdrag som har en komponent som innefattar skydd av kulturarv. Parlamentet förväntar sig att EUAM Irak till fullo utför alla delar av sitt mandat, inbegripet skyddet av kulturarvet och bekämpning av olaglig handel med kulturskatter. Parlamentet vill att en sådan bestämmelse ska vara allmän praxis i alla GSFP-uppdrag eller GSFP-insatsmandat. |
| --- | --- |

64.

Systematiska säkerhets- och försvarspartnerskap

| 65. | Europaparlamentet begär en förstärkning, när det är strategiskt relevant, av säkerhets- och försvarspartnerskapen med likasinnade partner i hela världen som motsvarar EU:s ambitionsnivå som säkerhetsgarant. Parlamentet anser det mycket viktigt att mer systematiskt inkludera säkerhets- och försvarsfrågor i de politiska samtalen mellan EU och likasinnade partner. Parlamentet välkomnar planerna om att sammankalla det första EU-forumet för säkerhets- och försvarspartnerskap. Parlamentet efterlyser en mer självsäker, enhetlig och konsekvent hållning gentemot icke-demokratiska stater som hotar den europeiska säkerheten och den internationella ordningen. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet understryker att de gemensamma grundläggande demokratiska värdena är centrala för EU och Nato. Parlamentet begär att förbindelserna mellan EU och Nato ska fördjupas, på grundval av principerna om delaktighet, ömsesidighet, ömsesidig öppenhet och insyn, i enlighet med självbestämmanderätten och förfaranden för våra respektive organisationer och utan att det påverkar de specifika särdragen i säkerhets- och försvarspolitiken i någon av våra medlemsstater. Parlamentet välkomnar EU:s och Natos tredje gemensamma förklaring och understryker vikten av att vidta ytterligare åtgärder för att fördjupa detta partnerskap, på grundval av innehållet i EU:s strategiska kompass och Natos nya strategiska koncept och på konkreta åtgärder för att ytterligare stärka samarbetet, särskilt på områdena militär rörlighet, infrastruktur med dubbla användningsområden och motståndskraft samt ökade gemensamma övningar. Parlamentet understryker att det behövs en kraftig förbättring av det strategiska partnerskapet med Nato så att det bygger på stärkt politisk enighet och solidaritet och fördjupade politiska samtal i fråga om gemensamma utmaningar och strategiskt relevanta frågor i alla delar, däribland utmaningar med koppling till klimatförändringar och snabb digitalisering. Parlamentet uppmuntrar till samordnade och operativa svarsåtgärder inom mekanismerna för konfliktförebyggande och krishantering för att bekämpa gemensamma framväxande hot i de geografiska områdena och inom områden av ömsesidigt intresse. Parlamentet påpekar att EU:s kapacitetsutveckling även stärker den europeiska pelaren inom Nato och i enlighet med detta bidrar till transatlantisk säkerhet. Parlamentet noterar med oro den djupa och ihållande spänningen mellan EU-medlemsstaterna och Turkiet, en Natoallierad, som hindrar samarbetet mellan EU och Nato. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet erkänner betydelsen av och potentialen hos ett strategiskt partnerskap med Turkiet, men beklagar Turkiets övergripande destabiliserande roll på många problemområden för EU och dess grannskap, vilken hotar den regionala freden, säkerheten och stabiliteten. Parlamentet är extremt oroat över, och fördömer skarpt, Turkiets olagliga verksamhet och hot om militära insatser mot medlemsstater i östra Medelhavsområdet, särskilt Grekland och Cypern. Parlamentet beklagar djupt att Turkiet, trots nedtrappningsinsatserna, fortsätter med sina ensidiga provokativa åtgärder och sin bristande efterlevnad av FN:s säkerhetsråds resolution om vapenembargot mot Libyen när det gäller Irini-insatsen, vilket strider mot internationell rätt, inbegripet Unclos och EU-medlemsstaternas suveräna rättigheter i området. Parlamentet upprepar EU:s fördömande av undertecknandet av de två samförståndsavtalen mellan Turkiet och Libyen om ett omfattande säkerhetssamarbete och militärt samarbete och om avgränsningen av havsområden, som strider mot internationell rätt. Parlamentet erinrar om att EU står redo att använda alla till buds stående instrument och alternativ, inbegripet dem som anges i artikel 29 i EU-fördraget och artikel 215 i EUF-fördraget, för att skydda sina och sina medlemsstaters intressen samt upprätthålla regional stabilitet. Parlamentet konstaterar att Turkiet blir allt mer närvarande i områden där EU har centrala säkerhetsintressen och GSFP-uppdrag, och uppmanar Turkiet att avstå från att undergräva EU:s intressen och uppdrag på dessa områden. Parlamentet upprepar sin uppmaning till Turkiet att anpassa sig till EU:s sanktioner mot Ryssland. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut följa gemensam ståndpunkt 2008/944/GUSP när det gäller Turkiet, inbegripet en strikt tillämpning av kriterium 4 om regional stabilitet. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet stöder starkt Natos politik med öppna dörrar. Parlamentet betonar vikten av Finlands och Sveriges anslutning till Nato, eftersom detta skulle öka både EU:s och de Natoallierades säkerhet. Parlamentet välkomnar att de flesta Nato-allierade snabbt ratificerar de finska och svenska anslutningsprotokollen till Nato och beklagar djupt att Turkiet fortfarande inte har ratificerat Sveriges och Finlands ansökningar om medlemskap i Nato. Parlamentet betonar behovet av att ta itu med säkerhets- och försvarsfrågorna i de medlemsstater som inte ingår i Nato. Parlamentet uppmanar EU och Nato att stärka samarbetet när det gäller att stödja kapacitetsuppbyggnaden hos våra partner. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet anser att synergier och samstämdhet med genomförandet av Natos strategiska koncept och EU:s strategiska kompass är avgörande, särskilt när det gäller motverkandet av den aggression mot Ukraina som Ryssland ägnar sig åt och motverkandet av Rysslands förverkligande av Lukasjenkoregimen i Belarus, genom att ta itu med de utmaningar som Kinas tvingande politik innebär, spridningen av skadlig desinformation samt it-försvar, hybridhot och stöd till partner. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet betonar att det är viktigt att utveckla en enhetlig, kompletterande och driftskompatibel försvarsförmåga för att säkerheten i det euroatlantiska området ska kunna stärkas i enlighet med principen om en enda uppsättning av styrkor. Parlamentet begär att EU och Nato ska fortsätta att vara tekniskt ledande inom den globala militära förmågan. Parlamentet betonar behovet av att säkerställa att resultatet av EU:s och Natos respektive planeringsprocesser för kapacitetsutveckling är samstämda. Parlamentet understryker att EU behöver utveckla sin egen försvarsförmåga och sitt eget strategiska oberoende för att också stärka EU:s kapacitet att vara en starkare partner för sina allierade. Parlamentet uppmanar EU:s Nato-medlemsstater att öka sina militära budgetar till minst 2 % av BNP i linje med Natos riktlinjer. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet välkomnar USA:s, Kanadas och Norges deltagande i Pesco-projektet om militär rörlighet, vilket är avgörande för försvaret av Europa och viktigt för att öka samstämdheten mellan EU:s och Natos respektive insatser för att underlätta förflyttningen av militära styrkor. Parlamentet påminner dock om att beslut om tredjeländers medverkan i enskilda Pesco-projekt måste fattas från fall till fall, när sådan medverkan ligger i EU:s strategiska intresse. Parlamentet välkomnar Förenade kungarikets ansökan nyligen om att ansluta sig till Pesco-projektet om militär rörlighet. Parlamentet påminner de deltagande medlemsstaterna i det permanenta strukturerade samarbetet om behovet av ett snabbt genomförande av deras operativa åtaganden och samarbetsåtaganden. Parlamentet ser positivt på EU:s och Natos strukturerade samtal om militär rörlighet. Parlamentet välkomnar handlingsplanen för militär rörlighet 2.0, som lades fram av kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten den 10 november 2022, och efterlyser ett snabbt genomförande av den i synergi med Pesco-projektet om militär rörlighet. Parlamentet efterlyser en förstärkning av Fonden för ett sammanlänkat Europa med avseende på projekt inom militär rörlighet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att agera för att förenkla och harmonisera förfarandena för militär rörlighet och förkorta tidsfristerna för beviljande av tillstånd så att EU:s medlemsstater kan agera snabbare och effektivisera insatserna. Parlamentet betonar att den nya handlingsplanen för militär rörlighet måste säkerställa att kraven på infrastruktur, motståndskraft och logistik bedöms ur ett militärstrategiskt perspektiv. Parlamentet understryker behovet av ytterligare finansiering för detta flaggskeppsinitiativ för samarbete mellan EU och Nato. Parlamentet uppmanar EU att överväga att bjuda in Ukraina, Georgien och Republiken Moldavien att delta i Pesco-projekt såsom militär rörlighet. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet betonar betydelsen av EU:s nära förbindelser med Förenta staterna, som grundar sig på gemensamma värderingar när det gäller demokrati, frihet och rättsstatsprincipen. Parlamentet värdesätter Förenta staternas och dess nuvarande regerings åtagande och engagemang i Europas territoriella försvar, särskilt mot bakgrund av Rysslands aggressionskrig mot Ukraina som hotar hela kontinenten. Parlamentet noterar att Förenta staterna också utmanas i regionen Indiska oceanen/Stilla havet. Parlamentet betonar att EU:s medlemsstater, för att motverka Kinas allt starkare militära ställning, måste öka sina insatser för att förbättra den europeiska försvarskapaciteten, så att man banar väg för en omfördelning av bördan på lång sikt, där EU tar större ansvar för sitt försvar. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet ser positivt på EU:s och Förenta staternas samtal om säkerhet och försvar, som utgör en viktig milstolpe för ett nära transatlantiskt samarbete. Parlamentet uppmuntrar vice ordföranden/den höga representanten att i dessa samtal särskilt uppmärksamma säkerheten i de östra och södra grannskapen och att inkludera diskussionsämnen som till exempel ömsesidiga initiativ på säkerhets- och försvarsområdet, GSFP-uppdrag och GSFP-insatser, nedrustning och icke-spridning, kampen mot terrorismen, förbättrat informationsutbyte mellan underrättelsetjänster, verkningarna av banbrytande teknik, klimatförändringar, hybridhot, cyberförsvar, militär rörlighet, krishantering och förbindelserna med strategiska konkurrenter. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till institutionaliserat säkerhets- och försvarssamarbete med Förenade kungariket. Parlamentet uppmuntrar Förenade kungariket att på allvar samarbeta med EU om brådskande strategiska utmaningar för att säkerställa åtgärdernas komplementaritet och synergieffekter. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att bjuda in Förenade kungariket på engångsbasis till informella rådssammanträden med utrikesministrarna (och försvarsministrarna) i syfte att diskutera frågor av gemensamt intresse, samtidigt som EU:s självbestämmanderätt skyddas fullt ut. Parlamentet påpekar att parallella projekt för att utveckla framtida luftstridssystem är en ineffektiv resursanvändning och rekommenderar därför att båda projekten slås samman. Parlamentet välkomnar Förenade kungarikets stöd till Ukraina. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över den ökade instabiliteten i vårt grannskap, som ofta är en följd av avsiktliga handlingar som utförs av illasinnade aktörer som genom olika åtgärder försvagar demokratiska reformer för att i slutändan försvaga EU. Parlamentet understryker att EU:s säkerhet är nära kopplad till säkerheten för våra närmaste grannar i EU:s östra och södra grannskap samt på västra Balkan. Parlamentet begär att det militära säkerhetssamarbetet med likasinnade länder i det östliga partnerskapet ska utökas, bland annat genom att stärka säkerhetsdimensionen i det östliga partnerskapet och fördjupa de försvars- och säkerhetspolitiska samtalen, särskilt med Ukraina, Georgien och Republiken Moldavien. Parlamentet efterfrågar ökat samarbete på säkerhets- och försvarsområdet med partner i det södra grannskapet. Parlamentet uppmanar EU att ta på sig en viktig roll i Medelhavet i och med att man har blivit en aktör med möjlighet att säkerställa stabiliteten i regionen, bland annat när det gäller energitrygghet. Parlamentet efterlyser ett bättre samarbete med partnerländer i Medelhavsområdet för att bekämpa extremism, terrorism, människohandel och olaglig handel med vapen. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet begär ett förstärkt samarbete mellan EU och Nato på alliansens östra flank och en ökning av den europeiska militära personalen i Svarta havet. Parlamentet anser det viktigt att erkänna och dra nytta av Svarta havets strategiska placering i samband med Rysslands krig i Ukraina och att öka investeringarna i europeiska militära projekt i regionen, däribland när det gäller att modernisera och stärka den militära industrin och infrastrukturen. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över de ökande spänningarna och de återkommande utbrotten av fientligheter mellan Azerbajdzjan och Armenien, där Armenien har attackerats inom landets internationellt erkända gränser och där Ryssland inte har spelat någon stabiliserande roll. Parlamentet uppmanar med kraft vice ordföranden/den höga representanten att fullt ut engagera sig i ansträngningarna för att upprätthålla vapenvilan. Parlamentet välkomnar lanseringen av EU:s civila övervakningskapacitet i Armenien och utplaceringen av en tillfällig grupp för planeringsstöd för att öka EU:s medvetenhet om säkerhetssituationen och bidra till planeringen och förberedelserna av ett eventuellt civilt GSFP-uppdrag i landet. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet betonar att Ryssland fortfarande inte till fullo följer det avtal om eldupphör mellan Georgien och Ryssland som EU medlade fram den 12 augusti 2008. Parlamentet fördömer kraftfullt Rysslands olagliga militära närvaro i och ockupation av de georgiska regionerna Abchazien och Tschinvali/Sydossetien. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att utarbeta en grundlig rapport om överträdelser av avtalet av den 12 augusti 2008 om eldupphör, ett avtal för vilket EU i egenskap av medlare har ett särskilt ansvar, identifiera och tydligt kommunicera de bestämmelser som fortfarande inte har uppfyllts av Ryska federationen och lägga fram rekommendationer som skulle kunna förmå Ryska federationen att uppfylla sina internationella skyldigheter, särskilt att dra tillbaka alla sina militära styrkor från Georgiens ockuperade territorier och tillåta inrättandet av internationella säkerhetsmekanismer på dessa territorier, för att ge EU:s övervakningsuppdrag (EUMM) obehindrad tillgång till Georgiens hela territorium i enligt med dess mandat. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet understryker vikten av att EU:s kandidatländer och potentiella kandidatländer nära anpassar sig till GUSP-ståndpunkterna. När det gäller västra Balkan påpekar parlamentet Serbiens relation till Ryssland och att landet inte har fördömt Rysslands omotiverade och olagliga åtgärder mot Ukraina och konsekvenserna av denna relation på västra Balkan. Parlamentet begär ett utökat militärt säkerhetssamarbete, inbegripet civil/militär säkerhet samt polisiär/militär säkerhet, med likasinnade länder på västra Balkan, särskilt på områden som motståndskraft, cybersäkerhet, hybridhot, gränsförvaltning och bekämpning av terrorism och desinformation. Parlamentet uppmanar i detta avseende utrikestjänsten att stärka rollen för EU:s delegationer och GSFP-uppdrag i tredjeländer i syfte att stärka deras förmåga att upptäcka och avslöja desinformationskampanjer som iscensätts av utländska statliga aktörer. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet efterlyser närmare förbindelser och samarbete med partner i Latinamerika och Västindien för att uppnå gemensamma mål och intressen på säkerhets- och försvarsområdet. |
| --- | --- |

80.

Åtgärder för att stärka Europaparlamentets granskning av GSFP

| 81. | Europaparlamentet betonar behovet av att involvera parlamentet mer aktivt i beslutsfattandet inom GSFP och politiken för försvarsindustrin, särskilt när det gäller genomförandet av den strategiska kompassen, Europeiska försvarsfonden, instrumentet för förstärkning av den europeiska försvarsindustrin genom gemensam upphandling, Edip, den europeiska fredsfaciliteten och de olika politiska strategier och initiativ som påverkar, eller är av särskild betydelse för, det europeiska försvaret och den europeiska säkerheten. Parlamentet uppmuntrar till förslag om ytterligare åtgärder från parlamentets sida, särskilt underutskottet för säkerhet och försvar, för att förbättra dess inflytande i GSFP, och att säkerställa effektiviteten, konsekvensen, den demokratiska ansvarsskyldigheten för och lämpliga parlamentariska granskningen av EU:s politik och initiativ för försvar och säkerhet genom att






  — | inkludera underutskottet för säkerhet och försvar som medbeslutande utskott i enlighet med artikel 58 i Europaparlamentets arbetsordning i alla lagstiftningsärenden med avsevärda och relevanta följder för säkerhet och försvar, |
| --- | --- | --- |

81.

—

inkludera underutskottet för säkerhet och försvar som medbeslutande utskott i enlighet med artikel 58 i Europaparlamentets arbetsordning i alla lagstiftningsärenden med avsevärda och relevanta följder för säkerhet och försvar,

| — | använda halvtidsöversynen av Europeiska försvarsfonden och de kommande förhandlingarna om instrumentet för förstärkning av den europeiska försvarsindustrin genom gemensam upphandling, för att genomföra adekvata och meningsfulla rättigheter till parlamentarisk kontroll via delegerade akter för arbetsprogram för de huvudsakliga försvarsindustriprogrammen, |
| --- | --- |

—

använda halvtidsöversynen av Europeiska försvarsfonden och de kommande förhandlingarna om instrumentet för förstärkning av den europeiska försvarsindustrin genom gemensam upphandling, för att genomföra adekvata och meningsfulla rättigheter till parlamentarisk kontroll via delegerade akter för arbetsprogram för de huvudsakliga försvarsindustriprogrammen,

| — | inrätta ett fullfjädrat försvarsråd, |
| --- | --- |

—

inrätta ett fullfjädrat försvarsråd,

| — | inrätta ett fullvärdigt utskott för säkerhet och försvar, |
| --- | --- |

—

inrätta ett fullvärdigt utskott för säkerhet och försvar,

| — | utöka samarbetet mellan de utskott i parlamentet där säkerhets- och försvarsfrågor diskuteras, |
| --- | --- |

—

utöka samarbetet mellan de utskott i parlamentet där säkerhets- och försvarsfrågor diskuteras,

| — | klargöra parlamentets rätt till och tillgång till information enligt artikel 36 i EU-fördraget, |
| --- | --- |

—

klargöra parlamentets rätt till och tillgång till information enligt artikel 36 i EU-fördraget,

| — | stärka de interparlamentariska samtalen och samarbetet med de nationella parlamenten i fråga om EU:s säkerhet och försvar, bland annat genom den interparlamentariska konferensen om Gusp/GSFP, i syfte att stärka ansvarsskyldigheten och granskningen av säkerhets- och försvarspolitiken. |
| --- | --- |

—

stärka de interparlamentariska samtalen och samarbetet med de nationella parlamenten i fråga om EU:s säkerhet och försvar, bland annat genom den interparlamentariska konferensen om Gusp/GSFP, i syfte att stärka ansvarsskyldigheten och granskningen av säkerhets- och försvarspolitiken.

| 82. | Europaparlamentet begär att parlamentets förbindelser med Natos parlamentariska församling ytterligare ska förstärkas, och i dessa bör parlamentet stödja inrättandet av ett Nato-centrum för demokratisk motståndskraft som ska bevaka och identifiera utmaningar för demokratin, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen samt underlätta demokrati- och statsstöd till medlemsstater och partnerländer. |
| --- | --- |

82.

o

o o

| 83. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådet, rådet, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, kommissionens ordförande och behöriga kommissionsledamöter, FN:s generalsekreterare, Natos generalsekreterare, talmannen i Natos parlamentariska församling, EU:s säkerhets- och försvarsbyråer samt medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

83.

---

(1)  EUT L 170, 12.5.2021, s. 149.

(2)  EUT L 209, 14.6.2021, s. 1.

(3)  EUT L 331, 14.12.2017, s. 57.

(4)  EUT L 102, 24.3.2021, s. 14.

(5)  EUT L 160, 7.5.2021, s. 106.

(6)  EUT L 160, 7.5.2021, s. 109.

(7)  EUT L 160, 7.5.2021, s. 112.

(8)  EUT L 247, 13.7.2021, s. 93.

(9)  EUT L 117, 19.4.2022, s. 38.

(10)  EUT L 270, 18.10.2022, s. 85.

(11)  EUT L 270, 18.10.2022, s. 93.

(12)  EUT L 319, 13.12.2022, s. 86.

(13)  EUT L 270, 18.10.2022, s. 93.

(14)  EUT C 493, 27.12.2022, s. 19.

(15)  EUT C 433, 23.12.2019, s. 86.

(16)  EUT C 388, 13.11.2020, s. 22.

(17)  EUT C 23, 21.1.2021, s. 16.

(18)  EUT C 232, 16.6.2021, s. 71.

(19)  EUT C 385, 22.9.2021, s. 47.

(20)  EUT C 494, 8.12.2021, s. 54.

(21)  EUT C 99, 1.3.2022, s. 105.

(22)  EUT C 132, 24.3.2022, s. 102.

(23)  EUT C 342, 6.9.2022, s. 148.

(24)  EUT C 342, 6.9.2022, s. 167.

(25)  EUT C 125, 18.3.2022, s. 2.

(26)  EUT C 347, 9.9.2022, s. 61.

(27)  EUT C 434, 15.11.2022, s. 59.

(28)  EUT C 493, 27.12.2022, s. 136.

(29)  EUT C 493, 27.12.2022, s. 70.

(30)  Antagna texter, P9_TA(2022)0439.

(31)  Report on the Follow-up Baseline Study on Integrating Human Rights and Gender Equality into the European Union’s Common Security and Defence Policy (rapport om den uppföljande referensstudien om integrering av mänskliga rättigheter och jämställdhet i EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik).

(32)  EUT L 335, 13.12.2008, s. 99.

(33)  EUT L 239, 17.9.2019, s. 16.

---

| 16.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 214/77 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 214/77

---

P9_TA(2023)0011

Mänskliga rättigheter och demokrati i världen och Europeiska unionens politik på området – årsrapport 2022

Europaparlamentets resolution av den 18 januari 2023 om mänskliga rättigheter och demokrati i världen och Europeiska unionens politik på området – årsrapport 2022 (2022/2049(INI))

(2023/C 214/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan),

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna,

| — | med beaktande av artiklarna 2, 3, 8, 21 och 23 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 3, 8, 21 och 23 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av artiklarna 17 och 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 17 och 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, särskilt principerna 2, 3, 11 och 17, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, särskilt principerna 2, 3, 11 och 17,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och av FN:s övriga konventioner om och instrument för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och av FN:s övriga konventioner om och instrument för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter,

| — | med beaktande av FN:s konvention om förebyggande och bestraffning av brottet folkmord från 1948 och resolution 43/29 från FN:s råd för mänskliga rättigheter om förebyggande av folkmord av den 22 juni 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om förebyggande och bestraffning av brottet folkmord från 1948 och resolution 43/29 från FN:s råd för mänskliga rättigheter om förebyggande av folkmord av den 22 juni 2020,

| — | med beaktande av Förenta nationernas internationella konvention mot tagande av gisslan av den 17 december 1979, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas internationella konvention mot tagande av gisslan av den 17 december 1979,

| — | med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor av den 18 december 1979, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor av den 18 december 1979,

| — | med beaktande av förklaringen om avskaffande av alla former av intolerans och diskriminering på grundval av religion eller trosuppfattning, som FN:s generalförsamling proklamerade i sin resolution 36/55 av den 25 november 1981, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen om avskaffande av alla former av intolerans och diskriminering på grundval av religion eller trosuppfattning, som FN:s generalförsamling proklamerade i sin resolution 36/55 av den 25 november 1981,

| — | med beaktande av FN:s konvention av den 10 december 1984 mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention av den 10 december 1984 mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning,

| — | med beaktande av FN:s förklaring om rättigheter för personer som tillhör nationella eller etniska, religiösa och språkliga minoriteter av den 18 december 1992, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s förklaring om rättigheter för personer som tillhör nationella eller etniska, religiösa och språkliga minoriteter av den 18 december 1992,

| — | med beaktande av FN:s förklaring om människorättsförsvarare, som enhälligt antogs den 9 december 1998, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s förklaring om människorättsförsvarare, som enhälligt antogs den 9 december 1998,

| — | med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter av den 20 november 1989 och dess två fakultativa protokoll, som antogs den 25 maj 2000, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter av den 20 november 1989 och dess två fakultativa protokoll, som antogs den 25 maj 2000,

| — | med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning av den 13 december 2006, som trädde i kraft i EU den 21 januari 2011 i enlighet med rådets beslut 2010/48/EG av den 26 november 2009 om ingående från Europeiska gemenskapens sida av Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning av den 13 december 2006, som trädde i kraft i EU den 21 januari 2011 i enlighet med rådets beslut 2010/48/EG av den 26 november 2009 om ingående från Europeiska gemenskapens sida av Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (1),

| — | med beaktande av den internationella konventionen till skydd för alla människor mot påtvingade försvinnanden, som antogs av FN:s generalförsamling den 20 december 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen till skydd för alla människor mot påtvingade försvinnanden, som antogs av FN:s generalförsamling den 20 december 2006,

| — | med beaktande av FN:s förklaring om urfolks rättigheter, som antogs den 13 september 2007, och Internationella arbetsorganisationens konvention nr 169 om ursprungsfolk och stamfolk från 1989, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s förklaring om urfolks rättigheter, som antogs den 13 september 2007, och Internationella arbetsorganisationens konvention nr 169 om ursprungsfolk och stamfolk från 1989,

| — | med beaktande av FN:s vapenhandelsfördrag, i synnerhet artikel 7, om export och exportbedömning och Europeiska unionens uppförandekod för vapenexport, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s vapenhandelsfördrag, i synnerhet artikel 7, om export och exportbedömning och Europeiska unionens uppförandekod för vapenexport,

| — | med beaktande av Pekingdeklarationen av den 15 september 1995, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Pekingdeklarationen av den 15 september 1995,

| — | med beaktande av Agenda 2030 för hållbar utveckling, som antogs den 25 september 2015, särskilt målen 1, 4, 5, 8, 10 och 16, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Agenda 2030 för hållbar utveckling, som antogs den 25 september 2015, särskilt målen 1, 4, 5, 8, 10 och 16,

| — | med beaktande av den globala pakten för säker, ordnad och reguljär migration av 19 december 2018 och 2018 års globala flyktingpakt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den globala pakten för säker, ordnad och reguljär migration av 19 december 2018 och 2018 års globala flyktingpakt,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 24 mars 2022 om de humanitära konsekvenserna av aggressionen mot Ukraina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 24 mars 2022 om de humanitära konsekvenserna av aggressionen mot Ukraina,

| — | med beaktande av bedömningen från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter av den 31 augusti 2022 om människorättsfrågor i den uiguriska autonoma regionen Xinjiang, Folkrepubliken Kina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av bedömningen från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter av den 31 augusti 2022 om människorättsfrågor i den uiguriska autonoma regionen Xinjiang, Folkrepubliken Kina,

| — | med beaktande av uttalandet från ordföranden för FN:s oberoende internationella undersökningskommission om Ukraina vid det 51:a mötet i rådet för mänskliga rättigheter den 23 september 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från ordföranden för FN:s oberoende internationella undersökningskommission om Ukraina vid det 51:a mötet i rådet för mänskliga rättigheter den 23 september 2022,

| — | med beaktande av handlingsprogrammet från den internationella konferensen om befolkning och utveckling 1994 samt resultaten från dess översynskonferenser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av handlingsprogrammet från den internationella konferensen om befolkning och utveckling 1994 samt resultaten från dess översynskonferenser,

| — | med beaktande av Europarådets konventioner om skydd av mänskliga rättigheter och mänsklig värdighet vid biologisk och medicinsk tillämpning (CETS nr 164), som antogs den 4 april 1997, och protokollen till denna, om åtgärder mot människohandel (CETS nr 197), som antogs den 16 maj 2005, och om skydd av barn mot sexuell exploatering och sexuella övergrepp (CETS nr 201), som antogs den 25 oktober 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konventioner om skydd av mänskliga rättigheter och mänsklig värdighet vid biologisk och medicinsk tillämpning (CETS nr 164), som antogs den 4 april 1997, och protokollen till denna, om åtgärder mot människohandel (CETS nr 197), som antogs den 16 maj 2005, och om skydd av barn mot sexuell exploatering och sexuella övergrepp (CETS nr 201), som antogs den 25 oktober 2007,

| — | med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i nära relationer (Istanbulkonventionen) av den 11 maj 2011, som inte alla medlemsstater ratificerat, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i nära relationer (Istanbulkonventionen) av den 11 maj 2011, som inte alla medlemsstater ratificerat,

| — | med beaktande av Europarådets protokoll nr 6 till konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, avseende avskaffande av dödsstraffet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets protokoll nr 6 till konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, avseende avskaffande av dödsstraffet,

| — | med beaktande av den resolution som Europarådets ministerkommitté antog den 16 mars 2022 om upphörande av Ryska federationens medlemskap i Europarådet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den resolution som Europarådets ministerkommitté antog den 16 mars 2022 om upphörande av Ryska federationens medlemskap i Europarådet,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser om Ukraina av den 30 och 31 maj 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser om Ukraina av den 30 och 31 maj 2022,

| — | med beaktande av rådets förordning (EU) 2020/1998 av den 7 december 2020 om restriktiva åtgärder mot allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU) 2020/1998 av den 7 december 2020 om restriktiva åtgärder mot allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/947 av den 9 juni 2021 om inrättande av instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/947 av den 9 juni 2021 om inrättande av instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen (3),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 12 juli 2021 om EU:s prioriteringar i FN under FN:s generalförsamlings 76:e session (september 2021–september 2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 12 juli 2021 om EU:s prioriteringar i FN under FN:s generalförsamlings 76:e session (september 2021–september 2022),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 24 januari 2022 om EU:s prioriteringar i FN:s forum för mänskliga rättigheter 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 24 januari 2022 om EU:s prioriteringar i FN:s forum för mänskliga rättigheter 2022,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 18 juli 2022 om EU:s prioriteringar i FN under FN:s generalförsamlings 77:e session (september 2022–september 2023), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 18 juli 2022 om EU:s prioriteringar i FN under FN:s generalförsamlings 77:e session (september 2022–september 2023),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionen av den 25 mars 2020 med titeln EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati 2020–2024 (JOIN(2020)0005) och rådets slutsatser av den 18 november 2020 om denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionen av den 25 mars 2020 med titeln EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati 2020–2024 (JOIN(2020)0005) och rådets slutsatser av den 18 november 2020 om denna,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionen av den 25 november 2020 EU:s handlingsplan III: En ambitiös agenda för jämställdhet och kvinnors egenmakt i EU:s yttre åtgärder (JOIN(2020)0017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionen av den 25 november 2020 EU:s handlingsplan III: En ambitiös agenda för jämställdhet och kvinnors egenmakt i EU:s yttre åtgärder (JOIN(2020)0017),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 mars 2021 om EU:s strategi för barnets rättigheter (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 mars 2021 om EU:s strategi för barnets rättigheter (COM(2021)0142),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2021 med titeln En jämlikhetsunion: strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030 (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2021 med titeln En jämlikhetsunion: strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030 (COM(2021)0101),

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare, som rådet antog den 14 juni 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare, som rådet antog den 14 juni 2004,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer för främjande av efterlevnaden av internationell humanitär rätt (4), i dess lydelse från 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer för främjande av efterlevnaden av internationell humanitär rätt (4), i dess lydelse från 2009,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om dödsstraff, i den lydelse som rådet antog den 12 april 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om dödsstraff, i den lydelse som rådet antog den 12 april 2013,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer för främjande och skydd av religions- och trosfrihet, som antogs av rådet den 24 juni 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer för främjande och skydd av religions- och trosfrihet, som antogs av rådet den 24 juni 2013,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer för att främja och skydda de mänskliga rättigheterna för homosexuella, bisexuella, transpersoner och intersexuella (hbti-personer), som rådet antog den 24 juni 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer för att främja och skydda de mänskliga rättigheterna för homosexuella, bisexuella, transpersoner och intersexuella (hbti-personer), som rådet antog den 24 juni 2013,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter vad gäller yttrandefrihet online och offline, som rådet antog den 12 maj 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter vad gäller yttrandefrihet online och offline, som rådet antog den 12 maj 2014,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter – icke-diskriminering inom de yttre åtgärderna, som rådet antog den 18 mars 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter – icke-diskriminering inom de yttre åtgärderna, som rådet antog den 18 mars 2019,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter – säkert dricksvatten och sanitet, som rådet antog den 17 juni 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter – säkert dricksvatten och sanitet, som rådet antog den 17 juni 2019,

| — | med beaktande av de reviderade riktlinjerna för EU:s politik gentemot tredjeländer i fråga om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, som rådet antog den 16 september 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de reviderade riktlinjerna för EU:s politik gentemot tredjeländer i fråga om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, som rådet antog den 16 september 2019,

| — | med beaktande av EU:s reviderade riktlinjer för dialoger om mänskliga rättigheter med partnerländer/tredjeländer, som rådet godkände den 22 februari 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s reviderade riktlinjer för dialoger om mänskliga rättigheter med partnerländer/tredjeländer, som rådet godkände den 22 februari 2021,

| — | med beaktande av bedömningen av förverkligandet av Europatanken från Europaparlamentets utredningstjänst av den 24 augusti 2022 om EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av bedömningen av förverkligandet av Europatanken från Europaparlamentets utredningstjänst av den 24 augusti 2022 om EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 september 2012 En grund för demokrati och hållbar utveckling: EU:s samarbete med det civila samhället på området yttre förbindelser (COM(2012)0492), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 september 2012 En grund för demokrati och hållbar utveckling: EU:s samarbete med det civila samhället på området yttre förbindelser (COM(2012)0492),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillbörlig aktsamhet för företag i fråga om hållbarhet och om ändring av direktiv (EU) 2019/1937 (COM(2022)0071), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillbörlig aktsamhet för företag i fråga om hållbarhet och om ändring av direktiv (EU) 2019/1937 (COM(2022)0071),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om förbud mot produkter som tillverkats genom tvångsarbete på unionens marknad (COM(2022)0453), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om förbud mot produkter som tillverkats genom tvångsarbete på unionens marknad (COM(2022)0453),

| — | med beaktande av EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2021 från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2021 från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik,

| — | med beaktande av Europeiska ombudsmannens strategiska initiativ av den 7 juli 2021 om hur kommissionen säkerställer respekten för de mänskliga rättigheterna inom ramen för internationella handelsavtal, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ombudsmannens strategiska initiativ av den 7 juli 2021 om hur kommissionen säkerställer respekten för de mänskliga rättigheterna inom ramen för internationella handelsavtal,

| — | med beaktande av Europaparlamentets Sacharovpris för tankefrihet, som 2021 tilldelades Aleksej Navalnyj, en framstående rysk politiker, jurist och antikorruptionsaktivist som suttit frihetsberövad i Ryssland sedan januari 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets Sacharovpris för tankefrihet, som 2021 tilldelades Aleksej Navalnyj, en framstående rysk politiker, jurist och antikorruptionsaktivist som suttit frihetsberövad i Ryssland sedan januari 2021,

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 juli 2018 om kränkningar av urbefolkningarnas rättigheter i världen, inklusive markrofferi (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 juli 2018 om kränkningar av urbefolkningarnas rättigheter i världen, inklusive markrofferi (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2019 om EU:s riktlinjer och mandatet för EU:s särskilda sändebud för främjandet av religions- och trosfrihet utanför EU (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2019 om EU:s riktlinjer och mandatet för EU:s särskilda sändebud för främjandet av religions- och trosfrihet utanför EU (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2020 om jämställdhet inom EU:s utrikes- och säkerhetspolitik (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2020 om jämställdhet inom EU:s utrikes- och säkerhetspolitik (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2021 med rekommendationer till kommissionen om företagens tillbörliga aktsamhet och ansvarsskyldighet (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2021 med rekommendationer till kommissionen om företagens tillbörliga aktsamhet och ansvarsskyldighet (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 maj 2021 om skydd av de mänskliga rättigheterna och EU:s externa migrationspolitik (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 maj 2021 om skydd av de mänskliga rättigheterna och EU:s externa migrationspolitik (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 maj 2021 om klimatförändringarnas konsekvenser för de mänskliga rättigheterna och miljöförsvararnas roll i denna fråga (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 maj 2021 om klimatförändringarnas konsekvenser för de mänskliga rättigheterna och miljöförsvararnas roll i denna fråga (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 juli 2021 om EU:s globala system för människorättsliga sanktioner (EU:s Magnitskijlag) (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 juli 2021 om EU:s globala system för människorättsliga sanktioner (EU:s Magnitskijlag) (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 september 2021 med rekommendationer till kommissionen om att fastställa könsrelaterat våld som ett nytt brottsområde förtecknat i artikel 83.1 i EUF-fördraget (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 september 2021 med rekommendationer till kommissionen om att fastställa könsrelaterat våld som ett nytt brottsområde förtecknat i artikel 83.1 i EUF-fördraget (12),

| — | med beaktande av sin rekommendation av den 17 februari 2022 till rådet och vice-ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om korruption och mänskliga rättigheter (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation av den 17 februari 2022 till rådet och vice-ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om korruption och mänskliga rättigheter (13),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 februari 2022 om mänskliga rättigheter och demokrati i världen och Europeiska unionens politik på området – årsrapport 2021 (14), och sina tidigare resolutioner om föregående årsrapporter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 februari 2022 om mänskliga rättigheter och demokrati i världen och Europeiska unionens politik på området – årsrapport 2021 (14), och sina tidigare resolutioner om föregående årsrapporter,

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 april 2022 om EU:s skydd av barn och ungdomar som flyr på grund av kriget i Ukraina (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 april 2022 om EU:s skydd av barn och ungdomar som flyr på grund av kriget i Ukraina (15),

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 maj 2022 om förföljelse av minoriteter på grund av trosuppfattning eller religion (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 maj 2022 om förföljelse av minoriteter på grund av trosuppfattning eller religion (16),

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 maj 2022 om en EU-strategi för att främja utbildning för barn i världen och mildra konsekvenserna av covid-19-pandemin (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 maj 2022 om en EU-strategi för att främja utbildning för barn i världen och mildra konsekvenserna av covid-19-pandemin (17),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 maj 2022 om konsekvenserna av kriget mot Ukraina för kvinnor (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 maj 2022 om konsekvenserna av kriget mot Ukraina för kvinnor (18),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 maj 2022 om kampen mot strafflöshet för krigsförbrytelser i Ukraina (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 maj 2022 om kampen mot strafflöshet för krigsförbrytelser i Ukraina (19),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2022 om människorättssituationen i Xinjiang, däribland polisdokumenten från Xinjiang (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2022 om människorättssituationen i Xinjiang, däribland polisdokumenten från Xinjiang (20),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2022 om ett nytt handelsinstrument för att förbjuda produkter som tillverkats genom tvångsarbete (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2022 om ett nytt handelsinstrument för att förbjuda produkter som tillverkats genom tvångsarbete (21),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2022 om globala hot mot aborträtten: Högsta domstolens eventuella inskränkningar i aborträtten i USA (22) och sin resolution av den 7 juli 2022 om beslutet från Förenta staternas högsta domstol att upphäva aborträtten i USA och behovet att skydda aborträtten och kvinnors hälsa i EU (23), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2022 om globala hot mot aborträtten: Högsta domstolens eventuella inskränkningar i aborträtten i USA (22) och sin resolution av den 7 juli 2022 om beslutet från Förenta staternas högsta domstol att upphäva aborträtten i USA och behovet att skydda aborträtten och kvinnors hälsa i EU (23),

| — | med beaktande av sina resolutioner om kränkningar av mänskliga rättigheter samt av demokratiska och rättsstatliga principer (brådskande resolutioner) som antagits i enlighet med artikel 144 i arbetsordningen sedan 2019, och särskilt de som antogs 2021 och 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner om kränkningar av mänskliga rättigheter samt av demokratiska och rättsstatliga principer (brådskande resolutioner) som antagits i enlighet med artikel 144 i arbetsordningen sedan 2019, och särskilt de som antogs 2021 och 2022,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikes frågor (A9-0298/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikes frågor (A9-0298/2022), och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen bygger på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, enligt vad som fastställs i artikel 2 i EU-fördraget. Unionens åtgärder i internationella sammanhang bör utgå från de principer som har legat till grund för dess egen tillblivelse, utveckling och utvidgning och som den strävar efter att föra fram i resten av världen, såsom anges i artikel 21 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen bygger på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, enligt vad som fastställs i artikel 2 i EU-fördraget. Unionens åtgärder i internationella sammanhang bör utgå från de principer som har legat till grund för dess egen tillblivelse, utveckling och utvidgning och som den strävar efter att föra fram i resten av världen, såsom anges i artikel 21 i EU-fördraget.

| B. | Ett effektivt skydd och försvar av de mänskliga rättigheterna samt mänsklig värdighet måste stå i centrum för EU:s hela externa politik, inbegripet utveckling, handel, säkerhet och försvar, migration, grannskap och utvidgning. |
| --- | --- |

B.

Ett effektivt skydd och försvar av de mänskliga rättigheterna samt mänsklig värdighet måste stå i centrum för EU:s hela externa politik, inbegripet utveckling, handel, säkerhet och försvar, migration, grannskap och utvidgning.

| C. | Enhetlighet mellan EU:s interna och externa politik är en oumbärlig del av en trovärdig och effektiv EU-politik för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

C.

Enhetlighet mellan EU:s interna och externa politik är en oumbärlig del av en trovärdig och effektiv EU-politik för mänskliga rättigheter.

| D. | Unionen är starkt övertygad om och stöder till fullo multilateralismen, en regelbaserad global ordning som bygger på respekt för internationell rätt och demokratiska processer, och uppsättningen universella värden, principer och normer, inklusive de som fastställs i FN-stadgan, som vägleder FN:s medlemsstater och deras ömsesidiga förbindelser. |
| --- | --- |

D.

Unionen är starkt övertygad om och stöder till fullo multilateralismen, en regelbaserad global ordning som bygger på respekt för internationell rätt och demokratiska processer, och uppsättningen universella värden, principer och normer, inklusive de som fastställs i FN-stadgan, som vägleder FN:s medlemsstater och deras ömsesidiga förbindelser.

| E. | Jämställdhet är ett av EU:s centrala värden. Rätten till likabehandling och frihet från diskriminering är en grundläggande rättighet som fastställs i fördragen och i stadgan, och den bör respekteras till fullo. Rätten till personlig integritet är av största vikt enligt artikel 3 i stadgan. Jämställdhetsintegrering och ett intersektionellt förhållningssätt bör därför genomföras och inlemmas som en övergripande princip i all EU:s verksamhet och politik. |
| --- | --- |

E.

Jämställdhet är ett av EU:s centrala värden. Rätten till likabehandling och frihet från diskriminering är en grundläggande rättighet som fastställs i fördragen och i stadgan, och den bör respekteras till fullo. Rätten till personlig integritet är av största vikt enligt artikel 3 i stadgan. Jämställdhetsintegrering och ett intersektionellt förhållningssätt bör därför genomföras och inlemmas som en övergripande princip i all EU:s verksamhet och politik.

| F. | Den ökade auktoritarismen, illiberalismen, populismen och kränkningar av mänskliga rättigheter runt om i världen hotar den globala regelbaserade ordningen och de värden och principer som EU bygger på. Enligt 2021 års Democracy Index lever för närvarande mindre än hälften av världens befolkning (45,7 %) i demokratier ”av något slag” och mer än 37 % bor i auktoritära styren. |
| --- | --- |

F.

Den ökade auktoritarismen, illiberalismen, populismen och kränkningar av mänskliga rättigheter runt om i världen hotar den globala regelbaserade ordningen och de värden och principer som EU bygger på. Enligt 2021 års Democracy Index lever för närvarande mindre än hälften av världens befolkning (45,7 %) i demokratier ”av något slag” och mer än 37 % bor i auktoritära styren.

| G. | Terrorism är fortfarande ett av de allvarligaste hoten mot internationell fred och säkerhet och utgör en tydlig kränkning av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. |
| --- | --- |

G.

Terrorism är fortfarande ett av de allvarligaste hoten mot internationell fred och säkerhet och utgör en tydlig kränkning av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter.

| H. | Covid-19-pandemin har orsakat bakslag i skyddet av mänskliga rättigheter i hela världen som en konsekvens av de instrument och politik som införts under förevändning av att bromsa spridningen, vilket i många fall kopplats till förlust av statliga demokratiska principer i ett antal stater. |
| --- | --- |

H.

Covid-19-pandemin har orsakat bakslag i skyddet av mänskliga rättigheter i hela världen som en konsekvens av de instrument och politik som införts under förevändning av att bromsa spridningen, vilket i många fall kopplats till förlust av statliga demokratiska principer i ett antal stater.

| I. | Miljörelaterade nödsituationer, inbegripet sådana som beror på klimatförändringar och avskogning, leder till kränkningar av de mänskliga rättigheterna och påverkar inte bara människorna i deras omedelbara närhet, utan även mänskligheten som helhet. Under de senaste åren har en ökning skett av mord på och attacker och andra former av våld mot de som försvarar de mänskliga rättigheterna, miljön och befolkningens tillgång till sin jord och sina naturresurser. Klimatförändringar och miljöförstöring är två akuta och sammanlänkade utmaningar som ligger till grund för både hållbar utveckling och åtnjutandet av mänskliga rättigheter globalt. |
| --- | --- |

I.

Miljörelaterade nödsituationer, inbegripet sådana som beror på klimatförändringar och avskogning, leder till kränkningar av de mänskliga rättigheterna och påverkar inte bara människorna i deras omedelbara närhet, utan även mänskligheten som helhet. Under de senaste åren har en ökning skett av mord på och attacker och andra former av våld mot de som försvarar de mänskliga rättigheterna, miljön och befolkningens tillgång till sin jord och sina naturresurser. Klimatförändringar och miljöförstöring är två akuta och sammanlänkade utmaningar som ligger till grund för både hållbar utveckling och åtnjutandet av mänskliga rättigheter globalt.

| J. | Energikrisen, utöver den produktionskris som Europa står inför, kan leda till ökad fattigdom och sårbarhet på den europeiska kontinenten, med en potentiellt skadlig inverkan på de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

J.

Energikrisen, utöver den produktionskris som Europa står inför, kan leda till ökad fattigdom och sårbarhet på den europeiska kontinenten, med en potentiellt skadlig inverkan på de mänskliga rättigheterna.

| K. | Kränkningar av rätten till tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet, inbegripet rätten till trosfrihet och rätten att inte ha någon trosuppfattning, att anamma teistiska, agnostiska eller ateistiska åsikter, att ändra eller lämna sin religion, att offentligt uttrycka sin tro, ger upphov till förtryck, konflikter och krig runt om i världen. |
| --- | --- |

K.

Kränkningar av rätten till tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet, inbegripet rätten till trosfrihet och rätten att inte ha någon trosuppfattning, att anamma teistiska, agnostiska eller ateistiska åsikter, att ändra eller lämna sin religion, att offentligt uttrycka sin tro, ger upphov till förtryck, konflikter och krig runt om i världen.

Allmänna trender och globala utmaningar i fråga om demokrati och mänskliga rättigheter

| 1. | Europaparlamentet bekräftar att de mänskliga rättigheterna är universella och odelbara och att varje människa har en inneboende värdighet. Parlamentet betonar i detta avseende sitt åtagande att bemöta utmaningarna i fråga om mänskliga rättigheter inom EU och världen över och upprepar att EU och dess medlemsstater är skyldiga att sträva efter att vara en global ledare när det gäller att främja och skydda mänskliga rättigheter, grundläggande friheter och demokratin i enlighet med EU:s grundläggande värden. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet vidhåller att skyddet av de mänskliga rättigheterna, de grundläggande friheterna och varje människas värdighet måste utgöra fundamentet i EU:s externa politik. Parlamentet uppmuntrar i detta syfte EU att sträva efter ett fortsatt ambitiöst åtagande så att skyddet av de mänskliga rättigheterna på ett effektivt sätt införlivas som en central del i all EU-politik och efter att göra EU:s interna och externa politik mer enhetlig på detta område. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet påminner om att EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati 2020–2024 bör användas som en färdplan för EU:s prioriteringar avseende mänskliga rättigheter och därmed stå i centrum för all EU:s externa politik. Parlamentet betonar vikten av att medlemsstaterna övertar ansvaret för EU:s handlingsplan och offentligt rapporterar om sina åtgärder enligt denna. Parlamentet uppmuntrar nationella och regionala parlament, nationella människorättsinstitutioner och organisationer i det civila samhället att samarbeta med myndigheter på medlemsstatsnivå om deras bidrag till genomförandet av EU:s externa politik för mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar till att involvera parlamentet i rådets framtida översyner och uppdateringar av EU:s riktlinjer för mänskliga rättigheter och till att större transparens i genomförandet av dem säkerställs. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över att de mänskliga rättigheterna och demokratin är starkt hotade över hela världen och kan konstatera att antalet demokratier fortsätter att minska, samtidigt som antalet auktoritära regimer ökar och nästan 75 % av världens befolkning upplever att situationen för de mänskliga rättigheterna i deras land har försämrats det senaste året. Parlamentet ser med oro på de allvarliga kränkningarna av de mänskliga rättigheterna och internationell humanitär rätt på allt fler platser runt om i världen samt den utbredda straffriheten för dessa kränkningar. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet beklagar djupt att vissa auktoritära ledare, trots att det finns ett behov av att genom global solidaritet fokusera på att bemöta hotet från klimatförändringarna och återhämtningen från de negativa effekterna av covid-19-pandemin, har, utöver att missköta pandemin och de globala resurserna, förstärkt sitt förtryck mot den politiska oppositionen, oliktänkande, människorättsförsvarare, det civila samhällets organisationer, inbegripet samhällsstyrda och trosbaserade organisationer, och oberoende medier, samt drivit på och utökat pågående interna och internationella konflikter och startat nya, med förödande konsekvenser för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet fördömer de flertalet fall där auktoritära ledare missbrukat pandemins effekter för att motivera en skärpning av sin repressiva politik. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar vikten av att EU och dess medlemsstater konsekvent agerar tillsammans, särskilt i multilaterala forum, för att ta itu med globala utmaningar för mänskliga rättigheter och demokrati och för att upprätthålla konsekvens inom sin inre och yttre politik. Parlamentet anser att bibehållandet av regeln om enhällighet för vissa av EU:s utrikespolitiska beslut, inbegripet sanktioner mot dem som begår brott mot de mänskliga rättigheterna, står i vägen för nödvändiga avgörande åtgärder grund av förändrade geopolitiska omständigheter och därför bör omprövas. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet kräver att EU och dess medlemsstater ska stärka sina insatser över hela världen i syfte att stödja demokratin och de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar i detta avseende EU och dess medlemsstater att, såväl enskilt som i samarbete med likasinnade internationella partner, avvärja oacceptabla försök att försvaga de demokratiska institutionerna och universella mänskliga rättigheter och begränsa det utrymme och den funktion som civilsamhället har. Parlamentet bekräftar på nytt värdet av multilateralism som ett instrument för att uppnå detta mål. Parlamentet betonar vikten av att sätta demokrati och människorättsfrågor i centrum för EU:s diplomatiska förbindelser med alla motparter, särskilt med länder som betraktas som strategiska partner. Parlamentet betonar dessutom vikten av att sätta människorättsfrågor i centrum för EU:s parlamentariska verksamhet, bland annat genom att uppgradera underutskottet för mänskliga rättigheter till ett fristående utskott. Parlamentet noterar lanseringen den 26 augusti 2022 av ett pilotprojekt för att inrätta en europeisk diplomatakademi. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet upprepar att det ambitiösa åtagandet och retoriken inom EU:s utrikespolitik för mänskliga rättigheter kräver att EU föregår med gott exempel för att undvika att trovärdigheten undergrävs när EU motsätter sig den globala demokratiska nedgången. Parlamentet uppmanar EU:s institutioner och organ, inklusive Europeiska utrikestjänsten, att se till att EU:s och medlemsstaternas skyldigheter i fråga om mänskliga rättigheter genomförs konsekvent i EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. Parlamentet uppmuntrar dem i detta avseende att använda alla diplomatiska verktyg, både privat och offentligt, och både bilateralt och i multilaterala forum, för att ta upp människorättsfrågor med partnerländer. Parlamentet upprepar sin uppmaning till EU att vara särskilt noga med att bedöma och förhindra alla överträdelser i samband med sin egen politik, sina projekt och sin egen finansiering, bland annat av Europeiska investeringsbanken och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling, i tredjeländer och att skapa en klagomålsmekanism för personer eller grupper vars rättigheter kan ha kränkts av EU:s verksamhet i dessa länder. |
| --- | --- |

8.

Aggressionskriget mot Ukraina

| 9. | Europaparlamentet fördömer i starkast möjliga ordalag Rysslands olagliga, ogrundade och oprovocerade aggressionskrig mot Ukraina, samt Belarus inblandning som möjliggör för Ryssland att utföra dödliga attacker mot Ukraina från belarusiskt territorium. I detta avseende uttrycker parlamentet sin djupa bedrövelse över det mänskliga lidandet och fördömer de allvarliga kränkningarna av de mänskliga rättigheterna och internationell humanitär rätt, som ryska väpnade styrkor och deras inofficiella styrkor gjort sig skyldiga till i Ukraina. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet ser positivt på gemensamma insatser från EU, dess medlemsstater och det civila samhället som reaktion på kriget. Parlamentet ser dessutom positivt på den solidaritet som ett stort antal länder visat gentemot Ukraina, vilket har framgått av deras ståndpunkt vid FN:s generalförsamlings sessioner och omröstningar om det olagliga kriget i Ukraina. Parlamentet upprepar behovet av att öka EU:s diplomatiska ansträngningar gentemot de stater som avstod från att rösta eller röstade emot den resolution som antogs av FN:s generalförsamling den 2 mars 2022 om angrepp mot Ukraina och följande resolutioner i frågan för att förklara allvaret i Rysslands aggression och behovet av ett enhälligt svar från det internationella samfundet mot denna uppenbara kränkning av internationell rätt. Parlamentet begär att EU och dess medlemsstater ska ge det ukrainska folket det stöd de behöver för att försvara sin frihet, demokratin, de mänskliga rättigheterna och internationell rätt. Parlamentet ser positivt på de sanktioner utan motstycke som införts i samband med kriget och efterlyser ett samordnat genomförande av dem. Parlamentet uppmanar dessutom EU och dess medlemsstater att stödja insatser och stärka oberoende ryska organisationer i det civila samhället i syfte att bidra till att lägga grunden till en framtida demokrati i Ryssland. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet fördömer starkt och är djupt oroat över de grymheter, krigsförbrytelser och allvarliga kränkningar av internationell humanitär rätt, inbegripet sexuellt våld, könsrelaterat våld och tortyr och mord på civila och krigsfångar, som har begåtts av ryska väpnade styrkor och deras inofficiella styrkor under Rysslands aggressionskrig mot Ukraina. Parlamentet kräver att alla nödvändiga åtgärder vidtas för att se till att de som begått krigsförbrytelser och kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Ukraina identifieras och hålls ansvariga så snart som möjligt och för att tillhandahålla effektiva rättsmedel för de skador som lidits av ukrainska civila. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att fortsätta att erbjuda sitt fulla stöd till relevanta berörda parter, åtgärder och mekanismer på detta område, däribland de ukrainska åklagarna, utredarna och rättsväsendet, Internationella brottmålsdomstolen (ICC), undersökningskommissionen vid FN:s råd för mänskliga rättigheter och nationella utredningar enligt principen om universell jurisdiktion. Parlamentet välkomnar i detta avseende att EU har gett stöd till Internationella brottmålsdomstolens utredningskapacitet för att hjälpa den att utöka sina utredningar av krigsförbrytelser i Ukraina. Parlamentet betonar vikten av att skyndsamt kunna samla in och säkra bevis om krigsbrott och brott mot mänskligheten och ser positivt på civilsamhällets arbete i detta syfte. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla allt nödvändigt stöd i denna process, inbegripet finansiering från instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete (NDICI – Europa i världen), och kräver att medlemsstaterna själva engagerar sig i denna process när de har möjlighet. Parlamentet ser positivt på det ändrade mandatet för EU:s rådgivande uppdrag i Ukraina och kommissionens förslag att förlänga Eurojusts mandat att ge stöd åt att bekämpa straffrihet i alla sammanhang. Parlamentet begär att ett välgrundat beslut fattas om vilka lösningar som är lämpligast för att kunna ställa de personer och enheter till svars som möjliggjort Rysslands aggressionskrig mot Ukraina och krigsbrotten på ukrainskt territorium, vilket bör inbegripa aktivering av aggressionsbrott i en särskild internationell domstol under ICC:s jurisdiktion. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet begär att EU och dess medlemsstater ska fortsätta använda alla de instrument som står till deras förfogande och stödja kampen för att befria Ukraina från sina ockupanter och för att hjälpa personer som flyr Ukraina och söker stöd i EU:s medlemsstater. Parlamentet noterar att 8,8 miljoner ukrainare har kommit in i EU sedan Rysslands aggressionskrig mot Ukraina inleddes, av vilka 4 miljoner är registrerade för tillfälligt skydd eller liknande nationella skyddssystem i Europa. Parlamentet välkomnar alla uttryck för solidaritet och stöd till det ukrainska folket från EU-medborgarna, inbegripet deras deltagande i humanitärt bistånd, och välkomnar utlösandet av direktivet om tillfälligt skydd (24) för att tillhandahålla omedelbart skydd och rättigheter för fördrivna ukrainare som anländer till EU. Parlamentet understryker vikten av ökad finansiering för mottagarländerna, inbegripet ett större fokus på tillgång till utbildning, ekonomiska möjligheter, boende, hälso- och sjukvård och integration i mottagarsamhällena. Parlamentet betonar behovet av stöd till bland andra offer för sexuellt, könsrelaterat och reproduktivt våld. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet fördömer den påtvingade omplaceringen och deporteringen av ukrainska barn, även från hälso- och sjukvårdsinstitutioner, till Ryska federationen och de ryskockuperade territorierna i Ukraina och de påtvingade adoptionerna av dem till ryska familjer. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att hjälpa till att lokalisera dessa barn och återförena dem med sina familjer eller vårdnadshavare. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet understryker att det olagliga, omotiverade och oprovocerade aggressionskriget mot Ukraina har haft en enorm inverkan på den globala livsmedelstryggheten, med tanke på att Ukraina är världens femte största spannmålsexportör. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över säkerheten vid kärntekniska anläggningar i Ukraina, som befinner sig i ständig fara för militär beskjutning. Parlamentet uppmanar EU, dess medlemsstater och det internationella samfundet att upprätta säkerhetszoner kring dessa kärntekniska anläggningar. |
| --- | --- |

15.

Stärkande av EU:s politik, instrument och diplomatiska förbindelser för att skydda och främja de mänskliga rättigheterna och demokratin i världen

NDICI – Europa i världen och det tematiska programmet om mänskliga rättigheter och demokrati

| 16. | Europaparlamentet begär att EU ska reflektera över hur man kan främja och på bästa sätt tillämpa en människorättsbaserad strategi i alla EU:s instrument och strategier i syfte att stärka EU:s externa människorättspolitik och anpassa sig till och forma den föränderliga geopolitiska situationen. Parlamentet understryker att NDICI – Europa i världen, inbegripet dess tematiska program om mänskliga rättigheter och demokrati, är ett av EU:s viktigaste verktyg för att kunna förbättra människorättssituationen runt om i världen och bidra till att främja motståndskraftiga, inkluderande och demokratiska samhällen samtidigt som man motverkar inflytandet från auktoritära regimer. Parlamentet betonar att det är mycket viktigt att lokala civilsamhällesaktörer åtar sig att skydda mänskliga rättigheter och demokratin i sina länder, och upprepar sin begäran att dessa fullt ut ska involveras i all relevant extern verksamhet från EU:s sida. Parlamentet välkomnar i detta avseende det ovärderliga stöd som för närvarande ges till det civila samhällets organisationer och aktivister över hela världen inom ramen för det tematiska programmet för mänskliga rättigheter och demokrati inom NDICI – Europa i världen och inom ramen för det europeiska initiativet för demokrati. Parlamentet framhåller den betydelse som NDICI – Europa i världen fäster vid att främja mänskliga rättigheter och demokrati inom strategiska internationella och lokala partner, bland annat genom EU:s valobservatörsuppdrag. Parlamentet understryker sin roll i instrumentets programplaneringsprocess och uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att förbättra utbytet av all relevant information i god tid för att ge parlamentet möjlighet att fullgöra sin uppgift i enlighet med fördragen, särskilt vid geopolitiska högnivådialoger med kommissionen. Parlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att inleda en dialog med parlamentet för att säkerställa förbättringar i detta avseende. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar vikten av långsiktig planering och fortsatt stöd till projekt och initiativ inom ramen för NDICI, särskilt när det gäller regioner som drabbats av konflikter, krig och naturkatastrofer. Parlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att integrera demokratistöd som en övergripande prioritering i alla tematiska och geografiska program inom NDICI – Europa i världen. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet upprepar sitt krav på större insyn i människorättsrelaterade bestämmelser i finansieringsavtal inom ramen för instrumentet Europa i världen, och ett klargörande av mekanismen och kriterierna för upphävande av sådana avtal vid kränkning av de mänskliga rättigheterna, de demokratiska principerna eller rättsstatsprincipen samt i allvarliga fall av korruption. Parlamentet uppmanar kommissionen att avstå från att använda budgetstöd till tredjeländers regeringar som operativ form för samarbete med länder med utbredda kränkningar av de mänskliga rättigheterna och förtryck av människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

18.

EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter

| 19. | Europaparlamentet stöder till fullo det arbete som EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter bedriver för att försvara och främja mänskliga rättigheter i världen genom förbindelser med tredjeländer och samarbete med likasinnade partner samt dennes viktiga roll när det gäller att effektivisera EU:s människorättspolitik genom insatser som förbättrar enhetligheten. Parlamentet understryker behovet av ett nära samarbete mellan EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter och andra särskilda representanter för länder och regioner så att den enhetligheten ytterligare kan förbättras, och begär att EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter och dennes roll ska bli synligare. Parlamentet betonar vikten av att EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter fortsätter att samarbeta med internationella organisationer, inbegripet FN och dess särskilda rapportörer som utsetts av FN:s råd för mänskliga rättigheter, och med företrädare för eller sändebud från andra länder med ansvar för mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter att offentligt engagera sig mer i enskilda människorättsförsvarare och att nära samarbeta med EU- och landbaserade organisationer i det civila samhället och människorättsförsvarare. Parlamentet understryker vikten av att EU:s särskilda representanter för nationella och regionala situationer samarbetar med nationella myndigheter i skyddet av mänskliga rättigheter och enskilda fall. Parlamentet uppmuntrar EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter att fortsätta med diplomatiska insatser för att stärka EU:s stöd till internationell humanitär rätt och internationell rättskipning. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet upprepar att utnämningen av den särskilda representanten för mänskliga rättigheter bör vara föremål för en föregående utfrågning i parlamentet. Parlamentet rekommenderar att man inrättar en ram där EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter är ansvarig inför parlamentet för att uppnå de mål som angetts i EU:s särskilda representants arbetsprogram i början av deras mandat och regelbundet måste avge en rapport om framstegen mot dessa mål. Parlamentet betonar att även om parlamentet upprätthåller samarbetet med utrikestjänsten, förstärkt genom rådets beslut 2010/427/EU (25) och förklaringen från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik från 2010 om politisk ansvarsskyldighet, är det nödvändigt att ytterligare stärka ramen för interinstitutionella förbindelser mellan parlamentet och utrikestjänsten, inbegripet dess delegationer, i människorättsfrågor. Parlamentet betonar att Europeiska utrikestjänsten måste involvera parlamentet i utarbetandet av vägledande anmärkningar för genomförandet av EU:s instrument för mänskliga rättigheter, såsom EU:s riktlinjer för mänskliga rättigheter och EU:s mekanismer för tillbörlig aktsamhet och korruptionsbekämpning, bland annat i tredjeländer. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet betonar vikten av att ta itu med de utmaningar som uppstår vid samordningen mellan EU:s institutioner när det gäller förvaltningen av EU:s yttre förbindelser när det gäller mänskliga rättigheter. Parlamentet välkomnar det utökade samarbetet mellan EU-delegationerna, utrikestjänstens huvudkontor och generaldirektoratet för internationella partnerskap i fråga om akuta enskilda fall som rör människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

21.

EU:s särskilda sändebud för främjande av religions- och trosfrihet utanför EU

| 22. | Europaparlamentet beklagar att tjänsten som EU:s särskilda sändebud för främjande av religions- och trosfrihet utanför EU har varit vakant i mer än ett år. Parlamentet upprepar sin uppmaning till rådet och kommissionen att göra en transparent och heltäckande bedömning av det särskilda sändebudets effektivitet och mervärde, inbegripet vad gäller dess institutionella ställning, för att tillföra det särskilda sändebudet tillräckliga personella och ekonomiska resurser och på lämpligt sätt stödja det särskilda sändebudets institutionella mandat, kapacitet och uppgifter. Parlamentet välkomnar utnämningen den 7 december 2022 av Frans van Daele till särskilt sändebud för främjandet av religions- och trosfrihet utanför EU. Parlamentet påminner om att det särskilda sändebudets uppgifter bör inriktas på att främja och skydda tankefrihet, samvetsfrihet, religions- och trosfrihet, inbegripet rätten att inte ha någon trosuppfattning, rätten till avfällighet och rätten att ansluta sig till en ateistisk åskådning. Parlamentet betonar att det särskilda sändebudet också bör ägna särskild uppmärksamhet åt påtvingad konvertering, missbruk av hädelselagstiftning och situationen för icke-troende i riskzonen. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet rekommenderar att det särskilda sändebudet samarbetar nära med och kompletterar EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter och arbetsgruppen för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar dessutom det särskilda sändebudet att hålla regelbundna samråd med parlamentet och att samarbeta med medlemsstaternas kommissionsledamöter, sändebud och ambassadörer som ansvarar för främjandet av religions- eller trosfrihet i syfte att samordna åtgärder. |
| --- | --- |

23.

EU:s dialoger om mänskliga rättigheter och andra bilaterala kontakter med tredjeländer

| 24. | Europaparlamentet understryker att människorättsdialogerna med tredjeländer utgör ett tillfälle att fokusera på utmaningarna i fråga om mänskliga rättigheter och begär att de genomförs på ett resultatinriktat sätt, regelbundet ses över och att man drar nytta av deras fulla potential. Parlamentet upprepar sin begäran om att människorättsdialoger från början ska bygga på ett antal tydliga riktlinjer som kommer att göra det möjligt att övervaka om dialogerna är effektiva. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att systematiskt utvärdera utfallet av dialogerna, kommunicera om deras resultat och följa upp dem i enlighet med detta. Parlamentet betonar att dialogerna, för att kunna vara effektiva, inte får användas som ett fristående verktyg, utan i stället bör införlivas i EU:s övriga verksamhet, inbegripet den som rör EU:s handelspolitik, med de berörda tredjeländerna, vilket skulle effektivisera människorättsdimensionen och stärka dialogernas budskap. Parlamentet vill uppmärksamma att det är viktigt att lyfta fram enskilda fall, särskilt sådana som parlamentet tagit upp i sina resolutioner samt Sacharovpristagare och -finalister i riskzonen, inom ramen för människorättsdialoger och säkerställande av lämplig uppföljning och rapportering till parlamentet om åtgärder som vidtagits i dessa fall. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet betonar vikten av ett systematiskt, verkligt, tillgängligt och inkluderande samråd med alla organisationer och intressenter i det civila samhället under hela dialogen om mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet välkomnar återupptagandet av människorättsdialoger med tredjeländer som härrör från ett mer gynnsamt sammanhang för engagemang. Parlamentet anser att EU, om inga påtagliga framsteg rapporteras efter en rad människorättsdialoger, vilket har skett i flera fall, bör anpassa sina mål, bland annat när det gäller det bredare genomförandet av bilaterala förbindelser. |
| --- | --- |

26.

EU-delegationer

| 27. | Europaparlamentet anser att det är ytterst viktigt att vidta alla tänkbara åtgärder för att öka medvetenheten om EU:s riktlinjer för mänskliga rättigheter vid EU:s delegationer och uppmanar alla delegationer att säkerställa ett korrekt genomförande av dessa riktlinjer. Parlamentet upprepar i detta avseende sin uppmaning till EU-delegationerna och deras ”kontaktpunkter för mänskliga rättigheter” i tredjeländer att göra mer delaktigt arbete genom att regelbundet stödja människorättsförsvarare, däribland Sacharovpristagare och -finalister som är i riskzonen, och genom att noggrant ta upp frågor och enskilda fall som tas upp i parlamentets resolutioner om brott mot mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen. Parlamentet uppmanar tjänstemännen i EU:s delegationer att ta upp fall av förtryck och förföljelse av människorättsförsvarare, demokratisk opposition och aktivister från det civila samhället för statliga myndigheter, och om de drabbade personerna hålls i förvar, att övervaka deras situation, besöka dem i fängelse, delta i rättegångar och ta upp deras fall i de människorättsdialoger som EU för med de berörda länderna. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmärksammar de fall där EU-medlemsstaternas beskickningar och EU-delegationer har antagit olika strategier för skydd och främjande av mänskliga rättigheter i tredjeländer, även om EU:s medlemsstater delar ett gemensamt åtagande i denna fråga. Parlamentet understryker att EU-medlemsstaternas ambassader, liksom EU:s delegationer, bör spela en allt större roll när det gäller att främja och skydda de mänskliga rättigheterna samt stödja det civila samhället i tredjeländer. Parlamentet uppmanar EU:s delegationer att inrätta arbetsgrupper för mänskliga rättigheter som sammanför relevanta avdelningar vid medlemsstaternas ambassader och EU-delegationer, och att ha ett nära samarbete med företrädare för internationella och regionala organisationer i det civila samhället i berörda tredjeländer. |
| --- | --- |

28.

EU:s globala system för människorättsliga sanktioner (GHRSR–EU – Magnitskijlagen)

| 29. | Europaparlamentet ser positivt på att EU:s globala system för människorättsliga sanktioner allt oftare används som ett nödvändigt verktyg som stärker EU:s roll som global människorättsaktör genom rådets användning av riktade sanktioner. Parlamentet begär att de restriktiva åtgärder som redan har antagits genomförs effektivt, fullt ut och på ett samordnat sätt, och att ytterligare åtgärder antas vid behov. Parlamentet uppmanar EU att använda detta verktyg mer dynamiskt som en integrerad del av sin utrikespolitik för mänskliga rättigheter. Parlamentet efterlyser en rigorös, konsekvent och enhetlig tillämpning av de restriktiva åtgärder och övervakning av dessa i samtliga medlemsstater, som ett villkor för unionens trovärdighet och effektivitet när det gäller yttre åtgärder. Parlamentet uppmanar EU att samarbeta med likasinnade partner för att uppmuntra fler länder att anta sanktionssystem och samordna antagandet av riktade restriktiva åtgärder gemensamt för att maximera deras effektivitet på global nivå. Parlamentet välkomnar åtagandet från kommissionens ordförande i hennes tal om tillståndet i unionen 2022 om att lägga fram åtgärder för att uppdatera EU:s rättsliga ram för korruptionsbekämpning och att inkludera korruption i EU:s GHRSR, som ligger i linje med parlamentets ståndpunkt, i syfte att effektivt rikta in sig på de ekonomiska och finansiella möjligheterna för personer som kränker de mänskliga rättigheterna. Parlamentet upprepar sitt krav på att omröstning med kvalificerad majoritet införs för rådets beslut och på att sanktioner inom ramen för GHRSR genomförs. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen och rådet om att sträva efter att införliva parlamentets rekommendationer om framtida riktade sanktioner i enlighet med vad som föreskrivs i bland annat parlamentets resolutioner. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet välkomnar de förteckningar som gjordes 2021 inom ramen för den EU:s GHRSR-förordning. Parlamentet uppmanar rådet, medlemsstaterna och utrikestjänsten och medlemsstaterna att utveckla en strategi för att förbättra samspelet mellan EU:s GHRSR och de geografiska sanktionssystemen, särskilt genom att bättre utnyttja GHRSR för att hantera överträdelser som inte direkt kan kopplas till en stat, t.ex. när det gäller legosoldater som begår kränkningar av de mänskliga rättigheterna i territorier som inte omfattas av statlig kontroll eller gränsöverskridande fall såsom människohandel. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över och fördömer vissa staters medvetna politik att gripa, godtyckligt kvarhålla och på grundval av falska anklagelser inleda rättsliga förfaranden mot utländska personer, inbegripet medborgare i Europeiska unionen, för propagandasyften eller för att utnyttja fångar som verktyg i internationella förhandlingar och utbyten eller som medel för politiska påtryckningar. Parlamentet understryker att genomförandet av en sådan politik utgör tagande av gisslan i enlighet med den definition som fastställs i den internationella konventionen mot tagande av gisslan. Parlamentet uppmanar kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att förhindra sådana handlingar och för att varna EU-medborgarna, särskilt de som har dubbla medborgarskap, om risken att bli gripen i samband med besök i vissa länder. Parlamentet uppmanar rådet att överväga att vidta de restriktiva åtgärder som föreskrivs i EU:s GHRSR mot de personer eller enheter som ansvarar för att EU-medborgare godtyckligt grips eller kvarhålls som ”statlig gisslan”. |
| --- | --- |

31.

Korruption och mänskliga rättigheter

| 32. | Europaparlamentet betonar att korruption allvarligt försvagar det demokratiska styret, hindrar åtnjutandet av mänskliga rättigheter över hela världen, underlättar och vidmakthåller kränkningar av de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen och påverkar i oproportionerligt hög grad de mest utsatta och marginaliserade individerna och grupperna i samhället. Parlamentet begär att korruptionsbekämpningen ska vara en del av EU:s alla insatser och strategier som främjar mänskliga rättigheter och demokrati genom att en särskild global strategi för korruptionsbekämpning utarbetas, inbegripet program inom ramen för EU:s externa finansieringsinstrument och en förstärkt granskningsroll för parlamentet. Parlamentet understryker att det är av yttersta vikt att EU och dess medlemsstater föregår med gott exempel genom att bekämpa korruption som är kopplad till EU-baserade aktörer, genom att tillämpa högsta möjliga nivå av transparens i sin externa finansiering och genom att öka sitt stöd till civilsamhällesorganisationer, aktivister och undersökande journalister som deltar i korruptionsbekämpningen. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar EU att arbeta för att föreslå inrättandet av en uppsättning standarder för korruptionsbekämpning som skulle vara enhetligt tillämpliga i hela världen, för att främja inrättandet av effektiva korruptionsbekämpande organ och antagandet av robusta regelverk och för att ta itu med hemliga jurisdiktioner och skatteparadis. Parlamentet uppmuntrar främjande av samarbete mellan EU, dess medlemsstater, tredjeländer och internationella organisationer, särskilt på rätts-, brottsbekämpande- och informationsnivå, för utbyte av god praxis och effektiva verktyg i kampen mot korruption och förebyggande av korruption. Parlamentet begär att inrättandet av en internationell domstol för korruptionsbekämpning under FN:s överinseende ska eftersträvas. |
| --- | --- |

33.

Bestämmelser om mänskliga rättigheter i internationella avtal

| 34. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning om att kraftfulla bestämmelser om mänskliga rättigheter ska inkluderas i avtal mellan EU och tredjeländer och understödjas av ett antal tydliga riktlinjer och förfaranden som ska följas i händelse av kränkningar. Parlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att aktivt reflektera över hur man ska säkerställa att bestämmelserna om mänskliga rättigheter i befintliga internationella avtal övervakas och efterlevs på ett ändamålsenligt sätt. Parlamentet betonar att EU bör reagera skyndsamt och beslutsamt när tredjeländer ständigt kränker bestämmelser om mänskliga rättigheter, inbegripet genom att upphäva relevanta avtal ifall andra alternativ visat sig ineffektiva. Parlamentet betonar att översynen av EU:s allmänna preferenssystem, den pågående lagstiftningsprocessen för en ny förordning om Allmänna preferenssystemet och översynen av förmånsländernas genomförande av internationella konventioner om mänskliga rättigheter, inklusive arbetstagares rättigheter, ger en möjlighet att stärka åtagandet om att upprätthålla respekten för de mänskliga rättigheterna i berörda tredjeländer. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att när den förhandlar om frihandelsavtal med tredjeländer kräva att de ratificerar de viktigaste internationella konventionerna om mänskliga rättigheter, arbetstagares rättigheter och miljön, inbegripet den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Parlamentet betonar att tredjeländer helst bör ratificera dessa konventioner innan förhandlingar om frihandelsavtal avslutas, så att efterlevnaden av dessa konventioner upphöjs till en väsentlig aspekt av frihandelsavtal och att särskilda klausuler avtalas. Parlamentet efterlyser vidare att det i de materiella klausulerna i frihandelsavtalen erkänns att konventionsstaterna måste respektera och skydda de mänskliga rättigheterna i enlighet med den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, sedvanerätten och de internationella konventioner som de ingår i. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet betonar vikten av och efterlyser en betydande förbättring av kvaliteten på förhandsbedömningar och efterhandsutvärderingar av konsekvenserna för hållbar utveckling. Parlamentet betonar att syftet med konsekvensbedömningar bör vara att säkerställa att det avtal som förhandlas fram, i dess detaljerade, formulerade klausuler, innehåller tillräckliga verktyg för att undvika negativa effekter på de mänskliga rättigheterna. Parlamentet rekommenderar att civilsamhälleliga organisationer ingår i styrningen av konsekvensbedömningar, att bedömningar görs av experter på mänskliga rättigheter och arbetstagarrättigheter och att synpunkter från civilsamhälleliga organisationer beaktas. |
| --- | --- |

36.

Demokratistödjande verksamhet

| 37. | Europaparlamentet framhåller att det 2022 har gått tio år sedan parlamentsbeslutet om att utöva politiskt ledarskap genom att åta sig att göra centrala framsteg i sin demokratistödjande verksamhet, vilket genomförts genom en övergripande strategi för demokratistöd sedan 2014. Parlamentet ser särskilt positivt på sitt stöd till kapacitetsuppbyggnad inom partnerparlamenten, medling och främjande av en kultur av dialog och kompromiss, även bland unga politiska ledare, samt till egenmakt åt kvinnliga parlamentsledamöter, människorättsförsvarare och företrädare för civilsamhällesorganisationer och fria medier. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta och öka sin verksamhet på dessa områden och att stärka finansieringen och stödet till EU:s organ och byråer samt andra bidragsbaserade organisationer, med respekt för principen om icke-diskriminering. Parlamentet understryker att det i den rådande situationen med ökande globala spänningar och förtryck i fler och fler länder är av yttersta vikt att civilsamhälleliga organisationer, människorättsförsvarare och kritiker och oliktänkande får direkt stöd. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet betonar vikten av EU:s valobservatörsuppdrag och parlamentets bidrag till att utveckla och förbättra metoderna för dessa. I detta avseende uppmanar parlamentet kommissionen att överväga att uppdatera valövervakningsmetoden så att den återspeglar utvecklingen under de senaste två årtiondena. Parlamentet uppmanar tredjeländer att omsätta rekommendationerna från EU:s valobservatörsuppdrag i syfte att förbättra organisationen och sammanhanget för framtida valprocesser och på så sätt bidra till deras transparens och laglighet för att stärka de demokratiska nivåerna i staterna i fråga. Parlamentet betonar vikten av att öka EU:s stöd till lokala valobservatörer, särskilt när det gäller skydd. Parlamentet upprepar sin uppmaning till EU att samarbeta nära med inhemska och internationella organisationer såsom OSSE:s kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter, Europarådet och de andra organisationer som har givit sitt stöd till förklaringen om principer för internationell valobservation. |
| --- | --- |

38.

Multilateralism och EU:s arbete på multilateral nivå

| 39. | Europaparlamentet bekräftar att ett effektivt skydd av de mänskliga rättigheterna runt om i världen kräver ett starkt internationellt multilateralt samarbete. Parlamentet understryker att FN och dess organ som det främsta forumet har en särskilt viktig roll att spela och på ett effektivt sätt måste kunna främja insatserna för fred och säkerhet, hållbar utveckling och respekt för mänskliga rättigheter och internationell rätt. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att fortsätta stödja FN:s arbete, både politiskt och ekonomiskt, inklusive alla FN:s människorättsorgan, särskilt fördragsorganen och särskilda förfaranden. Parlamentet uppmanar FN:s generalsekreterare att i detta syfte tillhandahålla lämpliga resurser från FN:s budget och uppmanar med kraft medlemsstaterna att öka sina frivilliga bidrag. Parlamentet understryker att EU och dess medlemsstater måste sträva efter att tala med en enad röst, både i FN och i andra multilaterala forum och att främja de högsta standarderna för mänskliga rättigheter på detta sätt. Parlamentet påminner om att alla FN-medlemsstater är skyldiga att främja och skydda samtliga mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i enlighet med FN:s grundstadga och FN:s generalförsamlings resolution 60/251. Parlamentet fördömer att två permanenta medlemmar av FN:s säkerhetsråd är ansvariga för grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna i form av krigsförbrytelser och till och med folkmord. Parlamentet uppmanar FN:s medlemsstater att avstå från steg bakåt som försvagar skyddet av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet betonar att FN:s råd för mänskliga rättigheter har ett ansvar att bemöta samtliga allvarliga människorättskränkningar runt om i världen. Parlamentet fördömer att ett antal medlemmar i FN:s råd för mänskliga rättigheter har visat prov på uppenbar brist på respekt för sina skyldigheter i fråga om mänskliga rättigheter, visat prov på allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna och underlåtit att samarbeta med FN:s människorättsmekanismer. Parlamentet efterlyser i detta avseende en grundläggande reform av kriterierna för medlemmarna i FN:s råd för mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att inleda arbetet – och gå i spetsen för det – för en samordnad ståndpunkt från EU och medlemsstaterna om medlemskap i FN:s högkommissariat, vilket skulle främja större transparens i valprocessen, särskilt genom att göra EU-medlemsstaternas röster offentliga och tillhandahålla motiven för denna omröstning, främja en verklig konkurrensprocess genom att se till att de tre regionala block där EU:s medlemsstater är medlemmar faktiskt presenterar fler kandidater än det finns platser, och ge ansvarsskyldighet för kandidater genom att granska deras frivilliga löften och meriter i samarbetet med FN:s högkommissariat, FN:s fördragsorgan och särskilda förfaranden. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt alla attacker mot innehavare av mandat för FN:s särskilda förfaranden och mot oavhängigheten i deras mandat. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och EU:s demokratiska partner att beslutsamt motverka dessa försök och att vidta alla tänkbara åtgärder för att bidra till att skapa ett säkert och öppet utrymme för enskilda personer och det civila samhällets organisationer att samverka med FN samt dess företrädare och mekanismer. Parlamentet framhåller det arbete som utförs av FN:s undersökningsuppdrag, som i allt högre grad används för att hantera situationer som inbegriper allvarliga kränkningar av internationell humanitär rätt och internationell människorättslagstiftning och för att bekämpa straffrihet. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att stödja stärkandet av regionala människorättssystem, bland annat genom ekonomiskt stöd och erfarenhetsutbyte mellan regionerna. Parlamentet betonar särskilt den avgörande roll som övervakningsorgan och rättsliga mekanismer som inrättats inom ramen för dessa regionala system spelar och deras komplementaritet med FN:s system för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att leda insatserna i multilaterala forum för att främja antagandet av en allmänt erkänd definition av terrorism, med tanke på målet att bekämpa detta gissel. Parlamentet uppmanar dem att ytterligare leda insatserna inom ramen för den åttonde översynen av FN:s globala strategi för terrorismbekämpning 2023 för att införa ett starkt språk som erkänner de negativa effekter som missbruk av lagar och politik mot terrorism har haft på det medborgerliga utrymmet, och uppmanar alla stater att vidta nödvändiga åtgärder för att reformera eller upphäva sin lagstiftning mot terrorism för att säkerställa att den inte inverkar negativt på det civila samhället och människorättsförsvarare. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att leda insatserna inom FN-forum för att upprätta en konstruktiv dialog med organisationer i det civila samhället och människorättsförsvarare och se till att de på ett meningsfullt sätt involveras i alla skeden av utvecklingen och genomförandet av politiken för terrorismbekämpning. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet är djupt oroat över de växande angreppen mot den regelbaserade globala ordningen från auktoritära regimer, bland annat genom att utmana de mänskliga rättigheternas universalitet, relativisera dem, hävda att de är ett instrument som används av västländer för kulturell hegemoni, som urholkar internationell människorättslagstiftning genom att omtolka den och undergräva FN-organens funktion och mekanismer för att ställa stater till svars för kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet betonar att EU måste upprätthålla försvaret av de mänskliga rättigheternas universalitet som en huvudprioritering, och i detta syfte leda en pakt och arbeta i samverkan med andra demokratier och likasinnade partner för att stärka multilaterala organisationer och försvara den regelbaserade globala ordningen mot framväxande auktoritära krafter. Parlamentet understryker att FN:s organs minskade effektivitet medför verkliga kostnader i form av konflikter, förlorade människoliv och mänskligt lidande, och allvarligt försvagar ländernas allmänna förmåga att hantera globala utmaningar. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater och likasinnade partner att öka sina ansträngningar för att vända denna trend. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet understryker behovet av att genomföra en opartisk, rättvis och transparent granskning av icke-statliga organisationers ansökningar om rådgivande status i FN:s ekonomiska och sociala råd (Ecosoc). Parlamentet efterlyser åtgärder för att inrätta ett eget säte för unionen i varje multilateralt forum, inbegripet FN:s säkerhetsråd, utöver det redan befintliga permanenta sätet för en av medlemsstaterna i säkerhetsrådet, vilket skulle stärka EU:s handlingsförmåga samt dess konsekvens och trovärdighet i världen. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att delta i den allmänna debatten i FN:s generalförsamling och uppmanar Ecosoc-medlemmarna att fortsätta att ta itu med de omotiverade hindren för icke-statliga organisationer att få sin Ecosoc-ackreditering, särskilt de vars ansökningar har varit under behandling under mycket lång tid. |
| --- | --- |

44.

Åtgärder för att upprätthålla internationell humanitär rätt

| 45. | Europaparlamentet beklagar att internationell humanitär rätt och internationell människorättslagstiftning allt oftare åsidosätts, särskilt i de pågående konflikterna runt om i världen. Parlamentet understryker att det är av yttersta vikt att humanitära hjälporganisationer och välgörenhetsorganisationer fullt ut, skyndsamt och obehindrat kan hjälpa alla utsatta befolkningsgrupper och uppmanar samtliga parter i väpnade konflikter att skydda civilbefolkningen och bistånds-, sjukvårds-, medie- och utbildningspersonal. Parlamentet begär att humanitära korridorer systematiskt inrättas i regioner där det är krig och i stridssituationer så att utsatta civila kan undkomma konflikten, och fördömer skarpt alla angrepp mot dessa. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet påminner om att internationell humanitär rätt bör vara vägledande för EU:s politik när det gäller situationer med ockupation eller annektering av territorium och understryker vikten av att säkerställa konsekvens i dessa situationer. Parlamentet framhåller EU-baserade företags ansvar att tillämpa strängast möjliga politik för tillbörlig aktsamhet på all ekonomisk eller finansiell verksamhet i eller med de berörda territorierna, och att säkerställa strikt efterlevnad av internationell rätt och EU:s sanktionspolitik när den är tillämplig. |
| --- | --- |

46.

Åtgärder för att bekämpa straffrihet och förstärka internationell straffrätt

| 47. | Europaparlamentet betonar kopplingen mellan kränkningar av de mänskliga rättigheterna och utbredd straffrihet och brist på ansvarsskyldighet i konfliktdrabbade regioner och länder. Parlamentet ser mycket positivt på att ICC fortsätter att bidra till att bekämpa straffrihet. Parlamentet begär att EU och dess medlemsstater ger ICC tillräckligt med stöd för att kunna utföra sitt arbete. Parlamentet upprepar sitt fördömande av fortsatta insatser för att undergräva ICC:s legitimitet och arbete. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att fortsätta sina ansträngningar för att bekämpa dem och bemöta hot och sanktioner mot människorättsförsvarare och vittnen som samarbetar med ICC. Parlamentet betonar ICC:s avgörande roll när det gäller att utreda krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att fortsätta samarbetet med ICC för att bekämpa och förebygga sådana brott. Parlamentet ser positivt på EU:s och EU-medlemsstaternas fortsatta stöd till ICC:s roll och uppmanar EU:s medlemsstater att anpassa detta åtagande till den hållbara finansiering som krävs för att skipa rättvisa i alla situationer som prövas av ICC. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar EU att stödja ICC:s åklagare när det gäller att utreda och lagföra personer som misstänks för krigsbrott, brott mot mänskligheten och eventuellt folkmord, genom att ge politiskt stöd, samla in och tillhandahålla alla bevis som de förfogar över, inbegripet underrättelser, information och data med öppna källor, satellitbilder och avlyssning av kommunikation, och tillhandahålla tillräckliga mänskliga och finansiella resurser till ICC:s allmänna budget i syfte att fullt ut skydda dess oberoende och opartiskhet. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att uppmuntra partnerländerna att ratificera Romfördraget och därigenom utöka ICC:s jurisdiktion. Parlamentet uppmanar EU att agera i enlighet med rådets beslut 2011/168/Gusp om Internationella brottmålsdomstolen (26), samtidigt som man bibehåller en stark ställning i fråga om aggressionsbrott i enlighet med parlamentets resolution av den 17 juli 2014 om aggressionsbrott (27). |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen om att utarbeta en heltäckande EU-handlingsplan för bekämpning av straffrihet, som bland annat bör innehålla kapitel om civilsamhälleliga organisationers viktiga roll i kampen mot straffrihet och skyddet av dem, om alla situationer som kräver det och om åtgärder för att bekämpa straffrihet för kränkningar av könsrelaterat sexuellt våld, inbegripet kränkningar av sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i konfliktsituationer. Parlamentet begär att EU och dess internationella partner fullt ut utnyttjar alla relevanta instrument för att bekämpa straffrihet, inbegripet stöd till en universell jurisdiktion på nationell nivå, särskilda nationella och internationella domstolar som också omfattar aggressionsbrott, samt inrättar flexibla samarbets- och finansieringsmekanismer för att skyndsamt kunna samla in och analysera bevis om brott. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att dessa instrument tillämpas på ett samordnat sätt och utgör ett komplement till EU:s och medlemsstaternas andra relevanta instrument. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta ett program för att bygga upp kapaciteten i både medlemsstaterna och tredjeländer, så att de kan tillämpa principen om universell jurisdiktion i sina nationella rättssystem. |
| --- | --- |

50.

Framsteg mot ett allmänt avskaffande av dödsstraffet och förebyggande av tortyr och andra former av misshandel

| 51. | Europaparlamentet upprepar sitt principiella motstånd mot dödsstraffet, som är en grym, omänsklig och förnedrande – samt oåterkallelig – bestraffning. Parlamentet betonar att EU måste vara oförtröttligt i sin strävan mot ett allmänt avskaffande av dödsstraffet som ett centralt mål i sin externa människorättspolitik. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att försvara avskaffandet i alla internationella forum och verka för bredast möjliga stöd för denna ståndpunkt. Parlamentet uppmuntrar FN-organens fortsatta insatser för ett allmänt avskaffande av dödsstraffet, i linje med resolutionerna från FN:s generalförsamling. Parlamentet fördömer kraftfullt verkställandet av hädelselagstiftning som kan leda till dödsstraff vid fällande domar över hela världen. Parlamentet upprepar att friheten att välja sin religion, inbegripet att tro eller att inte tro, förblir en grundläggande mänsklig rättighet som inte kan bestraffas med döden eller någon förnedrande behandling. Parlamentet uppmanar alla länder som ännu inte har avskaffat dödsstraffet att göra det eller införa ett omedelbart moratorium som ett första steg mot dess avskaffande. Parlamentet uppmanar dessutom de berörda länderna att minska förteckningen över brott som kan bestraffas med döden. Parlamentet efterlyser transparens kring dödsdomar och avrättningar i länder som inte lämnar ut denna statistik. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet fördömer all tortyr, omänsklig eller förnedrande behandling, påtvingade försvinnanden, godtyckliga arresteringar, utomrättsliga avrättningar och beklagar djupt att detta fortfarande är vanligt i många länder. Parlamentet noterar med stor oro utvecklingen med fler och fler fall av tortyr världen över och den utbredda straffriheten för förövarna. Parlamentet erkänner den viktiga roll som det civila samhällets organisationer och människorättsförsvarare spelar i kampen mot tortyr och andra former av misshandel. |
| --- | --- |

52.

Åtgärder för att bemöta de globala utmaningarna i fråga om mänskliga rättigheter och demokrati

Åtgärder mot och återhämtning från covid-19-pandemin

| 53. | Europaparlamentet är djupt oroat över covid-19-pandemins långsiktiga negativa konsekvenser för både den allmänna situationen för demokratin och mänskliga rättigheter världen över. Parlamentet framhåller de oproportionerligt negativa effekterna för de mest utsatta grupperna, däribland kvinnor, barn, personer med funktionsnedsättning, personer som lever med vissa kroniska sjukdomar, äldre personer, homosexuella, bisexuella, transpersoner, icke-binära, queera och intersexpersoner (hbtqi-personer), personer i fattigdom, personer ur minoriteter såvitt avser etnicitet, övertygelse och religion, flyktingar och migranter samt personer i fängelse eller förvar. Parlamentet är också oroat över förseningar och hinder i tillgången till hälso- och sjukvårdstjänster, och den därav följande ökningen av oplanerade graviditeter, sexuellt och könsrelaterat våld, osäkra aborter samt mödra- och barnadödlighet. Parlamentet beklagar att de förebyggande åtgärderna mot covid-19 använts som en förevändning för att neka familjemedlemmar eller advokater besök på förvarsanläggningar och för att kränka frihetsberövade personers rättigheter. Parlamentet lovordar den roll som människorättsförsvarare och journalister har spelat, ibland till och med livet som insats, för att rapportera om eller försöka förebygga människorättskränkningar under pandemin. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet upprepar att åtnjutandet av högsta möjliga hälsostandard och allmän tillgång till hälso- och sjukvård hör till de grundläggande rättigheterna för varje människa utan åtskillnad. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att stödja försvaret av dessa rättigheter, särskilt i de länder och regioner där hälso- och sjukvården är som knappast och uppmanar med kraft länderna att göra framsteg när det gäller att underlätta tillgången till hälso- och sjukvårdstjänster. Parlamentet framhåller att EU bör fortsätta att finansiera utvecklingen av covid-19-vaccin och försörjningen av dessa vaccin i hela världen, upplysa om fördelarna med vaccination och öka tillgången till, tillgängligheten av och överkomligheten för vaccinationer för att undvika sjukdomar som kan förebyggas genom vaccination. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet upprepar att personlig frihet, mötesfrihet, tankefrihet, samvetsfrihet, frihet i fråga om religion och trosuppfattning samt yttrandefrihet är demokratins hörnstenar. Parlamentet är djupt oroat över i synnerhet auktoritära regimers ökande användning av massövervakningsteknik för att inskränka dessa friheter, som ökat ytterligare under sken av att det rör sig om förebyggande åtgärder mot covid-19. Parlamentet begär ett strikt och effektivt förbud mot försäljning av massövervakningsteknik. Parlamentet begär mer omfattande åtgärder mot den massiva spridningen av desinformation och konspirationsteorier i den digitala sfären, som till stor del, men inte uteslutande, utförs av auktoritära regimer och icke-statliga aktörer. |
| --- | --- |

55.

Kvinnors rättigheter, kvinnors egenmakt och jämställdhet

| 56. | Europaparlamentet fördömer att inget land i världen ännu har uppnått jämställdhet. Parlamentet betonar att det alltjämt förekommer utbrett könsrelaterat våld och intersektionell diskriminering i världens alla regioner. Parlamentet understryker att kvinnor och flickor fortsätter att vara de som är mest utsatta under svåra kriser och att sexuellt, könsrelaterat och reproduktivt våld har pågått på många platser runt om i världen, särskilt använt som ett krigföringsvapen i väpnade konflikter. Parlamentet betonar att kvinnliga människorättsförsvarare, aktivister, journalister och jurister har varit särskilt utsatta och att de står inför snabbt ökande trakasserier och hot på nätet, och att de fortfarande utsätts för hot och angrepp. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet betonar med djup oro ökningen av könsrelaterat våld och våld i hemmet och beklagar bakslagen i fråga om sexuell och reproduktiv hälsa i både utvecklingsländer och utvecklade länder. Parlamentet upprepar sin uppmaning till EU och dess medlemsstater att fullt ut stödja kvinnors rätt till fysisk integritet, värdighet och självständigt beslutsfattande och att effektivt bekämpa könsrelaterat våld och våld i hemmet. Parlamentet uppmärksammar att trots EU:s insatser är det fortfarande färre kvinnor på ledningsbefattningar och kvinnor tjänar fortfarande mindre än män, även när de utför samma arbete och innehar samma befattningar, och deras förmågor och kunskaper ringaktas eller ifrågasätts på grund av deras kön. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess internationella partner att öka sina ansträngningar för att säkerställa att kvinnor, flickor och utsatta grupper fullt ut åtnjuter mänskliga rättigheter och att säkerställa lika möjligheter för alla. Parlamentet efterlyser ett globalt avskaffande av lagar och praxis som hindrar kvinnor från att utöva sina rättigheter, särskilt rätten till utbildning, arbete och deltagande i politiskt och offentligt beslutsfattande. Parlamentet beklagar djupt de situationer där kvinnor och hushåll med kvinnliga familjeförsörjare, särskilt i humanitära krisområden, nekas tillgång till humanitärt bistånd och grundläggande tjänster, eftersom nationella och lokala myndigheter insisterar på att dessa tjänster ska tillhandahållas av kvinnliga arbetstagare, samtidigt som kvinnors tillträde till arbetsmarknaden begränsas. Parlamentet uppmanar de stater som ännu inte ratificerat och genomfört Istanbulkonventionen att göra det. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet fördömer starkt all användning av tidiga äktenskap och tvångsäktenskap, husarrest, våldtäkt och annan förnedrande behandling av kvinnor. Parlamentet uppmanar kommissionen och EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter att ta itu med frågan om tidiga äktenskap och tvångsäktenskap. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet påminner staterna om deras skyldighet att garantera tillgång till omfattande tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, inklusive moderna preventivmetoder, säker och laglig abort, mödravård, prenatal vård och vård efter förlossningen, assisterad befruktning samt tillgång till utbildning och information om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, inbegripet omfattande sexualundervisning, utan någon form av diskriminering. Parlamentet vill att de rättsliga rättigheterna och skyddet ska stärkas ytterligare och att hinder för tillgång till sexuell och reproduktiv hälsa ska avlägsnas globalt. Parlamentet upprepar sin uppmaning att inkludera rätten till säker och laglig abort i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. Parlamentet välkomnar offentliggörandet av Världshälsoorganisationens uppdaterade riktlinjer med viktiga rekommendationer till hälso- och sjukvårdssystemen för tillhandahållande av abortvård. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att fullt ut stödja och främja sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, även tillgång till abort, i multilaterala och bilaterala förbindelser i enlighet med internationell människorättslagstiftning och internationella människorättsnormer. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet begär mer samordnade insatser för att få ett slut på metoden att använda sexuellt våld som krigföringsvapen samt bekämpa straffrihet för förövare av sådant våld. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsatt arbeta för att fullt ut utrota kvinnlig könsstympning i hela världen. Parlamentet efterlyser ett starkare engagemang från EU:s sida för och stöd till skydd av kvinnors rättigheter i tredjeländer genom dess insatser för konfliktförebyggande och konfliktlösning, fredsbevarande insatser, humanitärt bistånd och återuppbyggnadsåtgärder efter konflikter, övergångsrättvisa och främjande av mänskliga rättigheter och demokratiska reformer, med särskild inriktning på rättigheter för kvinnor som utsätts för fientlighet, diskriminering eller stigmatisering, som är gravida eller har nyfödda barn, eller som är arbetslösa eller i fattigdom. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet upprepar behovet av kraftfulla åtgärder för att säkerställa ett fullständigt genomförande av den tredje handlingsplanen för jämställdhet. Parlamentet uppmanar EU att, i enlighet med den tredje handlingsplanen för jämställdhet, kraftfullt tackla intersektionalitet genom att ta fram en politik för att bekämpa de många former av diskriminering som drabbar de miljontals kvinnor och flickor som utsätts för kränkningar av kastbaserade, medborgerliga, politiska, ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, inklusive sexuella övergrepp och sexuellt våld, tvångsförflyttning, tvångsarbete och/eller tvångsarbete, prostitution och människohandel. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet upprepar sitt fördömande av kommersiellt surrogatmoderskap, ett globalt fenomen som utsätter kvinnor i hela världen för utnyttjande och människohandel och särskilt inriktar sig på ekonomiskt och socialt utsatta kvinnor. Parlamentet framhåller dess allvarliga inverkan på kvinnor, kvinnors rättigheter, kvinnors hälsa och jämställdheten och understryker dess gränsöverskridande konsekvenser. Parlamentet vill se ett europeiskt regelverk för att ta itu med de negativa konsekvenserna av kommersiellt surrogatmoderskap. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet fördömer lagstiftning, politik och praxis som gör det möjligt att välja ut barn på grundval av kön, ras, funktionsnedsättning eller någon annan grund. |
| --- | --- |

64.

Barnets rättigheter

| 65. | Europaparlamentet begär en systematisk och konsekvent strategi för att främja och försvara barns rättigheter i all EU:s externa politik. Parlamentet begär mer samordnade insatser för att skydda barns rättigheter i kris- eller nödsituationer och ser positivt på rådets slutsatser i denna fråga. Parlamentet uttrycker oro över att det ökande antalet krissituationer runt om i världen, i kombination med de långvariga effekterna av covid-19-pandemin, har lett till fler och fler kränkningar av barns rättigheter runt om i världen, däribland våld, äktenskap i tidig ålder och tvångsäktenskap, sexuella övergrepp, inbegripet könsstympning, människohandel, barns påtvingade separation från sina föräldrar och vice versa i händelse av modernt slaveri, barnarbete, påtvingat barnarbete, rekrytering till barnsoldater, bristande tillgång till utbildning och hälso- och sjukvård, undernäring och extrem fattigdom. Parlamentet betonar de oproportionerliga och långsiktiga effekterna av osäker livsmedelsförsörjning för barn, som direkt påverkar inte bara deras hälsa och utveckling utan också deras utbildning, samt de allt vanligare fruktansvärda barnäktenskapen. Parlamentet framhåller att det fortfarande är många barn runtom i världen som tvingas arbeta, i de flesta fall under osäkra förhållanden och på svårtillgängliga platser såsom gruvschakt, vid råvaruutvinning, exempelvis av sällsynta mineraler, i industrin och inom jordbruket. Parlamentet betonar att 2021 var internationella året för avskaffande av barnarbete och påminner om EU:s nolltoleranspolitik mot detta. Parlamentet uppmanar de återstående länder som inte har ratificerat FN:s konvention om barnets rättigheter, att göra detta omgående. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet beklagar att barn ständigt används som måltavlor som ett verktyg i krig. Parlamentet upprepar att minderåriga på grund av sin utsatthet ofta är de första som utsätts för våld i krigshärjade områden, särskilt när det gäller etniska repressalier från krigförande stammar, grupper och etniska grupper. Parlamentet fördömer den påtvingade rekryteringen av minderåriga barn i krigsområden samt deras instrumentalisering och inriktningen av sexuellt våld mot dem. Parlamentet betonar behovet av att skapa vägar för återanpassning och gottgörelse för barn som har fått sina rättigheter kränkta och att FN:s agenda för barn och väpnade konflikter måste integreras i alla EU:s yttre åtgärder. Parlamentet uppmanar de berörda medlemsstaterna att säkerställa skydd för barn som är medborgare i dessa medlemsstater och som sitter i fängelse eller hålls i förvar i tredjeländer. Parlamentet uppmanar kommissionen att intensifiera sina insatser för att bekämpa straffrihet för krigsförbrytelser mot barn. Vidare uppmanas kommissionen att stärka sitt samarbete med humanitära organisationer som tillvaratar barns intressen och icke-statliga organisationer och att skydda barns rättigheter i samarbete och partnerskap med tredjeländer. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet betonar att rätten till utbildning har drabbats av särskilda bakslag, med ett aldrig tidigare skådat avbrott i utbildningen på grund av covid-19, men även på grund av religiös extremism och könsdiskriminering av flickor. Parlamentet uttrycker oro över att gravida tonåringar har avstängts från skolor. Parlamentet påminner om att varje barn har rätt till omfattande sexualundervisning som är icke-diskriminerande, evidensbaserad, vetenskapligt korrekt och åldersanpassad och som motverkar skadliga könsnormer. Parlamentet begär att EU ska stärka sitt arbete för att ge tillgång till utbildning, inbegripet nydanande sätt att kringgå de hinder som nationella myndigheter infört. Parlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att stärka sitt stöd till tredjeländer för att hjälpa dem att anpassa sig till de utmaningar som de har ställts inför på utbildningsområdet under covid-19-pandemin. Parlamentet betonar att stödet skulle kunna ges i form av ökade anslag genom NDICI – Europa i världen, men också skulle kunna tillhandahållas som kapacitetsuppbyggnad och bästa praxis på grundval av de lärdomar som dragits av EU:s delegationer över hela världen. Parlamentet betonar att den föränderliga internationella miljön kan kräva en ekonomisk lösning som möjliggör en insats från flera givare för att täcka den växande finansieringsklyftan för att uppnå FN:s mål för hållbar utveckling 4, som syftar till att säkerställa inkluderande och rättvis utbildning av god kvalitet och främja möjligheter till livslångt lärande för alla. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att upprätthålla en stabil finansiering för utbildning genom EU:s alla externa finansieringsinstrument, i linje med riktmärket på 10 % för utbildning i NDICI – Europa i världen. Parlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att även stödja tredjeländers myndigheter att skapa och utveckla starkare jämställdhetsinritade och inkluderandeutbildningssystem. Parlamentet påminner om att FN har fastställt kvinnors tillgång till utbildning som en grundläggande rättighet. Parlamentet anser att en ökning av flickors tillgång till utbildning och stöd till kvinnors deltagande i utbildning och karriärer inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik som en prioriterad fråga bör vara ett centralt politiskt mål för EU. Parlamentet insisterar i detta hänseende på att flickor måste kunna fullfölja sin utbildning samt få tillgång till åldersanpassade upplysningar och tjänster, utan diskriminering på grund av kön och med lika möjligheter att uppnå sin fulla potential. Parlamentet understryker det akuta behovet av att ta itu med könsrelaterade hinder mot utbildning, såsom lagar, politiska åtgärder och skadliga sociokulturella normer som hindrar flickor från att fortsätta sin utbildning i händelse av graviditet, äktenskap eller moderskap. Parlamentet uppmuntrar berörda parter att ta itu med könsstereotyper och skadliga sociokulturella normer genom utbildning samt att förebygga våld genom jämställdhetsutbildning. |
| --- | --- |

68.

Äldre personers rättigheter

| 69. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att utveckla nya vägar till att kunna stärka äldre personers rättigheter. Parlamentet understryker de utmaningar som finns för äldre personer att fullt ut åtnjuta alla mänskliga rättigheter, däribland åldersbaserad diskriminering, fattigdom, våld, brister i socialt skydd, hälso- och sjukvård och andra nödvändiga tjänster samt sysselsättningshinder. Parlamentet understryker arbetet i FN:s öppna arbetsgrupp för åldrande om ett rättsligt bindande instrument som ska stärka skyddet av äldre personers mänskliga rättigheter och begär att EU och dess medlemsstater ska överväga att aktivt stödja detta arbete. |
| --- | --- |

69.

Rättigheter för personer med funktionsnedsättning

| 70. | Europaparlamentet ser positivt på att strategin för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030 antagits som ett verktyg för att förbättra situationen för personer med funktionsnedsättning och deras rättigheter i hela världen, särskilt fattigdom och diskriminering, men även problem med tillgång till utbildning, hälso- och sjukvård samt sysselsättning och deltagande i det politiska livet. Parlamentet efterlyser ett systematiskt internt och externt genomförande av denna strategi. Parlamentet understryker att omvårdnadsansvaret för personer med funktionsnedsättning ofta ligger på de anhöriga, i synnerhet på kvinnor, och begär att EU ska bistå tredjeländer med att utarbeta en politik som ger stöd till anhörigvårdare för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka sina insatser för att främja lika rättigheter för personer med funktionsnedsättning genom EU:s yttre åtgärder. Parlamentet understryker behovet av en strukturerad dialog med organisationer för personer med funktionsnedsättning i partnerländerna för att säkerställa deras meningsfullt deltagande och framgångsrikt deltagande i planeringen, genomförandet och övervakningen av EU:s externa finansieringsinstrument. Parlamentet betonar behovet av att uppmana kandidatländer och potentiella kandidatländer att genomföra reformer för att förbättra situationen för personer med funktionsnedsättning och uppmanar kommissionen att hjälpa dem att utveckla en strukturerad process för samråd med personer med funktionsnedsättning och deras organisationer. Parlamentet vill att EU:s delegationer ska erbjudas investeringar, utbildning och kapacitetsuppbyggnad för att genomföra bestämmelserna i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning om humanitära insatser och internationellt samarbete. |
| --- | --- |

71.

Intolerans, främlingsfientlighet och diskriminering

| 72. | Europaparlamentet understryker att det motsätter sig och fördömer intolerans, främlingsfientlighet och diskriminering på grundval av ras, etnicitet, nationalitet, samhällsklass, funktionsnedsättning, kast, religion, trosuppfattning, ålder, kön, sexuell läggning eller könsidentitet, som i många regioner i världens leder till död och förföljelse, särskilt i konfliktsituationer. Parlamentet betonar att rasism, diskriminering, främlingsfientlighet, religiös förföljelse och därtill knuten intolerans fortfarande är ett stort problem i hela världen, vilket leder till kränkningar av rättigheterna på alla områden i livet, inbegripet tillgång till utbildning, hälso- och sjukvård, arbete och tillgång till rättslig prövning, och att dessa frågor har förvärrats ytterligare under covid-19-pandemin. Parlamentet begär att EU och dess medlemsstater ska leda den globala kampen mot antisemitism och ser positivt på att EU:s strategi antagits i detta syfte. Parlamentet uppmanar kommissionen, utrikestjänsten och EU:s delegationer att i samarbete med medlemsstaterna och med synpunkter från parlamentet utveckla särskilda lokala strategier för att bidra till att bekämpa diskriminering baserad på kasttillhörighet i de länder som är mest påverkade av detta, i dialog med lokala företrädare och organisationer i det civila samhället, och att bjuda in dem till samråd som följer av EU:s avtal eller instrument, inbegripet människorättsdialoger. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet rekommenderar att parlamentet tar itu med kastbaserad diskriminering i alla sina relevanta utskott (utskottet för utrikesfrågor, utveckling och internationell handel och underutskottet för mänskliga rättigheter) och delegationer, utser en kontaktperson för kastbaserad diskriminering och, vid besök i länder som berörs av frågan, samråder med dalitorganisationer, lyfter fram frågan om kastbaserad diskriminering med parlamentets motparter och med myndigheterna och anordnar en utfrågning för att se över EU:s åtgärder och framsteg som en del av den internationella dagen för avskaffande av rasdiskriminering. |
| --- | --- |

73.

Nationella, etniska och språkliga minoriteter

| 74. | Europaparlamentet beklagar att många länder trots sina åtaganden att skydda minoriteter driver en politik för tvångsassimilering av nationella, etniska och språkliga minoriteter genom att åsidosätta deras rättigheter. Parlamentet framhåller att minoriteter inte bör bli en måltavla eller ett redskap för militära spänningar eller konflikter. Parlamentet påminner om staternas skyldigheter enligt internationella fördrag och avtal att skydda dessa minoriteters rättigheter inom sina respektive territorier. Parlamentet uppmanar regeringarna i EU:s partnerländer att respektera nationella, etniska och språkliga minoriteters rättigheter, inbegripet deras kulturer, språk, religioner, traditioner och historia, för att bevara mångfald och den språkliga och kulturella identiteten. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att aktivt stödja dessa partnerländer i detta syfte. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja skyddet av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna för personer som tillhör minoriteter över hela världen, inbegripet inom de tematiska programmen för mänskliga rättigheter och demokrati inom NDICI – Europa i världen. |
| --- | --- |

74.

Hbtqi-personers rättigheter

| 75. | Europaparlamentet fördömer skarpt de kränkningar av mänskliga rättigheter, inbegripet diskriminering, stigmatisering, godtyckliga frihetsberövanden, tortyr, förföljelse och mord som hbtqi-personer fortsätter att utsättas för runtom i världen. Parlamentet anser att våldsamma metoder och våldshandlingar mot enskilda på grund av deras verkliga eller uppfattade sexuella läggning, könsidentitet, könsuttryck eller könsegenskaper bör bestraffas och att man måste få bukt med sådana metoder och handlingar. Parlamentet betonar att hbtqi-personer och deras försvarare runt om i världen fortsätter att utsättas för människorättskränkningar, inbegripet diskriminering, stigmatisering, förföljelse, våld och mord. Parlamentet uppmanar EU att intensifiera sina insatser för att se till att hbtqi-personer till fullo kan åtnjuta sina mänskliga rättigheter både internt och externt, och att spela en ledande roll i försvaret av deras skydd i sin utrikespolitik. Parlamentet begär ett fullständigt genomförande av jämlikhetsstrategin för hbtqi-personer 2020–2025 som EU:s verktyg för att förbättra situationen för hbtqi-personer runt om i världen. Parlamentet uppmanar EU-institutionerna att föregå med gott exempel genom att proaktivt försvara hbtqi-personers rättigheter över hela världen och genom att grundligt och konsekvent tillämpa EU:s riktlinjer inom hela EU:s utrikespolitik för att främja och skydda hbtqi-personers åtnjutande av alla mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

75.

Yttrandefrihet, mediefrihet och rätten till information

| 76. | Europaparlamentet understryker hur oerhört viktigt det är med yttrandefrihet, både på och utanför internet, och tillgång till tillförlitlig information för demokratin och för att medborgarutrymmet ska blomstra. Parlamentet är djupt oroat över de ökande begränsningarna och kränkningarna av rätten till integritet, yttrandefrihet, informations- och mötesfrihet som statliga och icke-statliga aktörer har infört i många länder runtom i världen, särskilt för journalister, genom censur eller behovet av självcensur och missbruk av lagar för terrorismbekämpning, penningtvätt, ärekränkning och korruption, som tjänar till att tysta journalister, organisationer i det civila samhället och människorättsförsvarare Parlamentet fördömer användningen av alltför bred terminologi som gör det möjligt för myndigheter att förbjuda otaliga handlingar och kriminalisera legitimt människorättsarbete, och bristen på tillräckliga garantier för de mänskliga rättigheterna i många av dessa rättsakter, särskilt när det gäller rätten till en rättvis rättegång. Parlamentet fördömer dessutom användningen av teknik såsom spionprogram för att förfölja journalister eller hindra eller kontrollera deras arbete. Parlamentet uttrycker dessutom djup oro över journalisters fysiska säkerhet, attacker mot dem, inklusive utomrättsliga avrättningar och godtyckliga frihetsberövanden, och över att över 61 journalister och mediearbetare hittills har dödats 2022. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skydda yttrandefriheten och att säkerställa allmänhetens tillgång till information på internet som ett sätt att uppnå yttrandefrihet. Parlamentet fördömer de brutala kraftåtgärderna och användningen av våld, trakasserier, godtyckliga frihetsberövanden och utomrättsliga avrättningar mot fredliga demonstranter i ett antal tredjeländer. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet begär att EU ska ge stöd till trovärdiga medie- och informationskällor som bidrar till myndigheters ansvarsskyldighet och till demokratisering. Parlamentet uttrycker oro över den utbredda användningen av strategiska rättsprocesser för att hindra offentlig debatt (SLAPP-rättegångar) som tystar journalister, aktivister, fackföreningsmedlemmar och människorättsförsvarare, inbegripet miljöförsvarare i fråga om mänskliga rättigheter, över hela världen. Parlamentet understryker att denna praxis ytterligare begränsar utrymmet för det civila samhället och människorättsförsvarare över hela världen, i ett sammanhang där det medborgerliga utrymmet kontinuerligt har krympt i flera år och offentliga myndigheter och privata aktörer i allt högre grad har angripit rätten till yttrandefrihet och förenings- och mötesfrihet. I detta avseende ser parlamentet positivt på kommissionens förslag till direktiv som syftar till att skydda journalister och människorättsförsvarare från att utsättas för rättegångsmissbruk och munkavleprocesser. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att i samordning med medlemsstaterna utarbeta en strategi för att ta itu med den utbredda användningen av munkavleprocesser mot människorättsförsvarare, journalister, aktivister och fackföreningsmedlemmar över hela världen. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen och utrikestjänsten att inkludera vägledning om sätt att tillhandahålla effektivt skydd för offer för munkavleprocesser, bland annat genom ekonomiskt stöd för att täcka rättsliga avgifter, i en sådan strategi. Parlamentet uppmanar EU:s delegationer att dokumentera munkavleprocesser och inkludera dem i sin övervakning, rapportering och bedömning. Parlamentet uppmuntrar lagstiftare i tredjeländer att utarbeta lagförslag i samma syfte, inom ramen för allmänna förslag som syftar till att stödja och skydda yttrandefriheten, inbegripet mediernas frihet och mångfald. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet ser positivt på kommissionens avsikt att finansiera projekt som ska bistå journalister i rättsliga och praktiska frågor, även utanför EU, genom EU:s handlingsplan för demokrati. Parlamentet uppmanar EU att intensifiera sina insatser för att bistå utsatta journalister över hela världen och säkerställa deras säkerhet, bland annat genom att erbjuda dem en fristad och möjligheter att fortsätta sitt arbete om de skulle tvingas lämna sina hem och genom ett nära samarbete med partnerländer i denna fråga, särskilt inom ramen för EU:s partnerskapsavtal med tredjeländer. Parlamentet ser positivt på den roll som program såsom Media4Democracy och den EU-finansierade verksamheten inom det europeiska initiativet för demokrati spelar i detta syfte. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet uttrycker allvarlig oro över begränsningarna av den akademiska friheten och en ökning av censur och fängslanden av akademiker i hela världen, vilka får allvarliga konsekvenser för rätten till utbildning. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att intensifiera sina diplomatiska insatser och sitt skydd och stöd i krissituationer genom bilateralt och multilateralt engagemang i samband med hot mot eller angrepp på den akademiska friheten från statliga och icke-statliga aktörer. Parlamentet uppmanar EU att säkerställa kontinuerligt stöd på hög nivå till Global Campus of Human Rights, som ett flaggskeppsexempel för EU:s stöd till utbildning om mänskliga rättigheter i hela världen. |
| --- | --- |

81.

Rätten till tankefrihet, samvetsfrihet, religions- och trosfrihet

| 82. | Europaparlamentet noterar att det 2021 var 40 år sedan FN:s förklaring om avskaffande av alla former av intolerans och diskriminering på grundval av religion eller övertygelse antogs. Parlamentet påminner om att tanke-, samvets-, religions- och trosfrihet är en grundläggande rättighet för alla människor utan åtskillnad. Parlamentet noterar med stor oro att rätten till tankefrihet, samvetsfrihet, religions- och trosfrihet, rätten att inte ha någon trosuppfattning samt rätten att identifiera sig som ateist eller agnostiker, inbegripet rätten att visa religiösa eller icke-religiösa övertygelser genom uttryck, undervisning och praktik och rätten att lämna sin religion, fortfarande kränks i många länder runt om i världen. Parlamentet betonar de negativa effekterna av covid-19-pandemin, givet att vissa regeringar fortfarande utnyttjar den som förevändning för ytterligare diskriminerande metoder, inbegripet våld mot och skuldbeläggande av religiösa minoriteter. Parlamentet fördömer våld mot och förföljelse av personer som tillhör minoriteter på grund av sin tro eller religion. Parlamentet fördömer att det drabbar många religiösa samfund och trossamfund samt grupper av människor som är ateister, humanister, agnostiker eller som inte identifierar sig med någon religion. Parlamentet noterar med djup oro att icke-religiösa, sekulära och humanistiska organisationer allt oftare förföljs i många länder, bland annat genom uppvigling till våld mot dem, hat och avrättningar i en omfattning som saknar tidigare motstycke. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet fördömer attackerna mot oräkneliga individer och organisationer i det civila samhället som på fredlig väg ifrågasätter, kritiserar eller driver gäck med religiösa trosuppfattningar och påminner om att uttrycket av kritiska åsikter om religion är ett legitimt uttryck för tankefrihet eller konstnärligt skapande. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet uttrycker vidare oro över att religion missbrukas och används som verktyg för att underblåsa intolerans eller undergräva andra mänskliga rättigheter, såsom hbtqi-personers och kvinnors rättigheter, det vill säga sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, samt barns rätt till tanke-, samvets- och religionsfrihet. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att stärka sitt arbete med att skydda rätten till tankefrihet, samvetsfrihet, religions- och trosfrihet, lyfta dessa frågor i FN:s människorättsforum och samarbeta med relevanta mekanismer och kommittéer inom FN. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att genomföra ambitiösa program för att försvara denna rättighet i hela världen, bland annat genom att uppmuntra och stödja internationella insatser för att samla in bevis för grymma övergrepp på grund av tro eller religion, ställa förövarna inför rätta, verkställa effektiva straffrättsliga påföljder och gottgöra offren. Parlamentet uppmanar rådet, kommissionen, utrikestjänsten och medlemsstaterna att samarbeta med tredjeländer för att anta åtgärder för att förebygga och bekämpa hatbrott i all EU-utrikespolitik. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten och EU:s delegationer att, där så är lämpligt, inkludera trosbaserade organisationer i sina dialoger med det civila samhället för att bland annat skräddarsy politiken för mänskliga rättigheter till landsspecifika religiösa och kulturella sammanhang, på grund av vissa trosbaserade organisationers roll när det gäller att hantera humanitära kriser. Parlamentet konstaterar att den befolkning som inte identifierar sig med någon religion inte bör försummas i EU:s politiska ram för tanke-, samvets-, religions- och trosfrihet. Parlamentet efterlyser en utvärdering av 2013 års EU-riktlinjer för främjande och skydd av religions- och trosfrihet, i enlighet med artikel 70 i dessa. |
| --- | --- |

85.

Människorättsförsvarare och civilsamhällesorganisationer

| 86. | Europaparlamentet står helt och fullt bakom människorättsförsvararnas arbete och framhåller de risker de utsätts för i sina strävanden efter att skydda mänskliga rättigheter, inbegripet hot mot dem och deras anhöriga, trakasserier och våld. Parlamentet fördömer att hundratals människorättsförsvarare har dödats med anledning av sitt arbete, bland vilka de flesta var miljöförsvarare. Parlamentet ser positivt på EU:s insatser för att stödja människorättsförsvararna i deras arbete, inbegripet mekanismen ProtectDefenders.eu. Parlamentet begär att dessa insatser ska stärkas så att de ökande riskerna för människorättsförsvarare runt om i världen minskar, inbegripet godtyckliga frihetsberövanden och fängslanden, verbala och fysiska attacker, rättsliga trakasserier och restriktioner och transnationella hot eller förtryck. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att upphäva alla avtal om aktiv utlämning med länder där människorättssituationen är oförenlig med medlemsstaternas internationella skyldigheter i fråga om non-refoulement. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Europaparlamentet begär att EU och dess medlemsstater aktivt ska ta itu med försök att på laglig eller administrativ väg täppa till utrymmet för försvaret av mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att utveckla en strategisk vision på hög nivå för att motverka de ökande globala attackerna mot människorättsförsvarare, bland annat genom att anta kraftfulla slutsatser från rådet (utrikes frågor) om en gemensam strategi på hög nivå för EU:s globala åtgärder mot människorättsförsvarare, och att till fullo genomföra sina politiska åtaganden om skydd av människorättsförsvarare, såsom de som ingår i EU:s handlingsplan för demokrati och mänskliga rättigheter 2020–2024 och i EU:s riktlinjer för mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att ÄVEN aktivt stödja utvecklingen och genomförandet av lämpliga och effektiva skyddssystem för människorättsförsvarare som är i fara eller som befinner sig i en utsatt situation, bl.a. genom ett meningsfullt samråd med dem och på grundval av omfattande riskanalyser av god kvalitet, varvid det måste säkerställas att mekanismerna har ett helhetsperspektiv och förfogar över tillräckliga resurser, att bedöma och hantera riskerna på ett förebyggande sätt och att utarbeta skyddsplaner som verkligen motsvarar enskilda personers, gruppers och samhällens skyddsbehov. Parlamentet begär att EU och dess medlemsstater, särskilt EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter och medlemsstaternas EU-ambassadörer, mer aktivt offentliggör offentliga uttalanden och andra former av offentligt och privat politiskt engagemang till stöd för riskutsatta människorättsförsvarare och dem som suttit fängslade länge, samt bidrar till att dessa får ta emot besök i fängelserna och underlättar externa besök av deras anhöriga. Parlamentet insisterar på att utrikestjänsten och EU:s delegationer särskilt ska uppmärksamma situationen för finalister till och vinnare av Sacharovpriset som befinner sig i fara och att i samarbete med medlemsstaterna och parlamentet vidta kraftfulla åtgärder för att säkerställa deras välbefinnande, säkerhet eller frigivande. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att regelbundet rapportera om de åtgärder som vidtagits i samband med fallen med Sacharovpristagare och -finalister som hålls i förvar, utsätts för begränsningar av deras friheter eller vars vistelseort fortfarande är okänd. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Europaparlamentet uttrycker oro över de hinder som människorättsförsvarare stöter på över hela världen för att få tillgång till EU:s humanitära visum och/eller viseringar för kortare vistelse. Parlamentet påminner om betydelsen av detta viktiga verktyg för säkerhet och skydd, som gör det möjligt för människorättsförsvarare att vid behov få tillgång till säkra tillflyktsorter, kunna utnyttja befintliga möjligheter till vila och andrum, dra nytta av tillfälliga omplaceringsprogram och att bedriva viktigt internationellt opinionsbildningsarbete samt mobiliserings- och nätverksarbete på EU:s territorium. Parlamentet efterlyser ett EU-omfattande system för humanitära viseringar för kortare vistelse för tillfällig omplacering av människorättsförsvarare som befinner sig i fara liksom en mer samordnad EU-strategi vad gäller medlemsstaternas utfärdande av nödvisum för människorättsförsvarare. Parlamentet uppmanar EU att utveckla en mer förutsägbar, samordnad och konsekvent viseringspolitik för människorättsförsvarare, som möjliggör flexibla och reaktiva protokoll, även i kritiska situationer. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Europaparlamentet fördömer de olika formerna av förbud och begränsningar för det civila samhällets organisationer och deras verksamhet, såsom lagar, inbegripet lagar mot terrorism, vars syfte är att minska det civila samhällets utrymme och tysta röster med avvikande åsikter eller att främja organisationer som sponsras av regeringar i tredjeländer (regeringsstyrda icke-statliga organisationer). Parlamentet beklagar djupt det utbredda antagandet i många länder av lagar om så kallade utländska agenter, som tvingar enskilda personer och organ som mottar finansiering från utlandet att registrera sig själva som utländska agenter Parlamentet är särskilt bekymrat över att dessa lagar används för att stigmatisera och begränsa det civila samhällets och människorättsförsvarares arbete, bl.a. genom begränsningar av rätten att få tillgång till finansiering. Parlamentet uppmanar EU att samarbeta med motparterna för att få till stånd ett upphävande eller en översyn av sådana lagar, och uppmanar EU:s institutioner och organ, särskilt utrikestjänsten i samordning med kommissionen, att utarbeta en samordnad strategi i detta syfte. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Europaparlamentet fördömer att kvinnliga människorättsförsvarare utsätts för könsrelaterade former av våld och inte har tillgång till lämpliga resurser och skyddsmekanismer. Parlamentet förkastar det faktum att kvinnliga människorättsförsvarare och kvinnorättsaktivister fortsätter att utsättas för sexuellt våld, hot och skrämseltaktik, att de kriminaliseras och till och med mördas. Parlamentet beklagar dessutom djupt att kvinnliga människorättsförsvarare som arbetar med sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter är särskilt utsatta världen över, och uppmanar EU och dess medlemsstater att offentligt och privat fördöma attacker och hot mot människorättsförsvarare som arbetar på detta område, att proaktivt se till att förkämpar för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter företräds på lämpligt sätt vid sina samråd. Parlamentet betonar att EU måste ge politiskt och ekonomiskt stöd till civilsamhällesorganisationer som främjar kvinnors och flickors rättigheter på alla områden. |
| --- | --- |

90.

Migranter och flyktingar

| 91. | Europaparlamentet bekräftar att migranter, flyktingar och tvångsförflyttade personer har omistliga mänskliga rättigheter, vilket måste återspeglas i EU:s migrations- och asylpolitik och i dess samarbete med tredjeländer på detta område. Parlamentet betonar att EU bör stärka sitt arbete med att erkänna och utveckla sätt att bemöta de bakomliggande orsakerna till irreguljär migration och tvångsförflyttning, särskilt kvinnor, barn, etniska, religiösa och trosrelaterade minoriteter och personer med funktionsnedsättning som hör till de mest utsatta grupperna, samt bygga upp motståndskraften i migranternas ursprungssamhällen och hjälpa dem att erbjuda befolkningen möjlighet att leva ett anständigt och tryggt liv i hemlandet. Parlamentet understryker vikten av att hantera migrations- och asylpolitiken i enlighet med principerna om solidaritet, jämvikt och ansvarsfördelning mellan länder. Parlamentet begär att EU och dess medlemsstater ska stödja både de främsta mottagarländerna samt transitländerna och ursprungsländerna. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att säkerställa att migrationsrelaterad finansiering, utbildning och andra typer av stöd till tredjeländer varken direkt eller indirekt bidrar till kränkningar av de mänskliga rättigheterna, eller till att underblåsa eller cementera straffrihet för sådana kränkningar. Parlamentet upprepar att nära samarbete och förbindelser med tredjeländer fortfarande är mycket viktigt för att förebygga människosmuggling och människohandel. Parlamentet betonar särskilt behovet av att utöka kampen mot organiserade kriminella grupper som ägnar sig åt människohandel, vilket strikt bör överensstämma med internationella människorättsnormer. I detta sammanhang betonar parlamentet att det är avgörande att sprida information och kampanjer för att öka medvetenheten om riskerna med smuggling. Parlamentet begär att EU-finansierade humanitära insatser ska ta hänsyn till barns och andra sårbara gruppers särskilda behov och säkerställa att barn på flykt är skyddade. Parlamentet fördömer i detta avseende placeringen av invandrarbarn i förvarsenheter, särskilt när de separeras från sina föräldrar eller förmyndare. Parlamentet understryker vikten av att utveckla ett effektivt ramverk för säkra och lagliga vägar in i EU och ser i detta avseende positivt på kommissionens meddelande om att locka kompetens och talang till EU, inbegripet genom att utveckla talangpartnerskap med partnerländer. |
| --- | --- |

91.

| 92. | Europaparlamentet påminner om sitt åtagande gällande flyktingars rättigheter i enlighet med internationell människorätt och flyktingrätt, i synnerhet 1951 års konvention angående flyktingars rättsliga ställning och dess protokoll från 1967. Parlamentet påminner om att stater har skyldighet att skydda flyktingar och respektera deras rättigheter i enlighet med relevant internationell rätt. Parlamentet fördömer antalet migranter som dör längs migrationsrutterna och olagliga avvisningar i strid med internationell rätt. Parlamentet påminner om att EU och dess medlemsstater, i sina yttre och extraterritoriella åtgärder, avtal och samarbeten på områdena migration, gränser och asyl, bör respektera och skydda de mänskliga rättigheterna, särskilt de som fastställs i stadgan inbegripet rätten till liv, frihet och asyl, genom den individuella bedömningen av asylansökningar och principen om ”non-refoulement”. Parlamentet betonar i detta avseende vikten av att medlemsstaterna föregår med gott exempel genom att strikt upprätthålla sina skyldigheter enligt internationell flyktingrätt och att avsevärt öka sitt stöd till dem som flyr förtryck eller krig, sin värdkapacitet och sina vidarebosättningsåtaganden. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att vara helt transparenta när det gäller fördelningen av medel till tredjeländer för samarbete i migrationsfrågor. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att se till att oberoende EU-organ och experter gör transparenta riskbedömningar på förhand av hur EU:s formella, informella eller ekonomiska samarbete med tredjeländer påverkar migranters, flyktingars och fördrivna personers rättigheter, och att fullt ut beakta dessa bedömningar samt övervakningsmekanismer för att utvärdera hur samarbetet med tredjeländer i fråga om migration påverkar de mänskliga rättigheterna. Parlamentet beklagar att antalet tvångsförflyttade personer över hela världen till följd av förföljelse, konflikter, våld, människorättskränkningar eller händelser som allvarligt stört den allmänna ordningen i slutet av 2021 uppgick till 89 miljoner, varav 36,5 miljoner barn. Parlamentet påminner om att flyktingar och migranter, särskilt papperslösa migranter, har svårt att få tillgång till hälso- och sjukvård runt om i världen, att sexuellt och könsrelaterat våld är vanligt förekommande vid tvångsförflyttningar och att många som drabbats av sexuellt och könsrelaterat våld inte får den grundläggande sexuella och reproduktiva hälso- och sjukvård de behöver. I detta sammanhang betonar parlamentet att det mer än någonsin är nödvändigt med internationella åtgärder och internationellt samarbete för att kunna säkerställa skydd för flyktingar. |
| --- | --- |

93.

Urbefolkningar

| 94. | Europaparlamentet beklagar att urbefolkningar fortfarande utsätts för utbredd och systematisk diskriminering och förföljelse över hela världen, inbegripet tvångsförflyttningar. Parlamentet fördömer godtyckliga gripanden och dödandet av mänskliga rättigheter och markförsvarare som försvarar urbefolkningarnas rättigheter. Parlamentet påminner om att urbefolkningarna spelar en viktig roll för en hållbar förvaltning av naturresurser och för bevarandet av biologisk mångfald. Parlamentet uppmanar med kraft regeringar att bedriva en utvecklings- och miljöpolitik som respekterar ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter och inkluderar urbefolkningen och lokalbefolkningen, i linje med FN:s mål för hållbar utveckling. Parlamentet upprepar sin uppmaning till EU, dess medlemsstater och deras partner i det internationella samfundet att vidta alla nödvändiga åtgärder för erkännande, skydd och främjande av urbefolkningars rättigheter, inbegripet deras språk, mark, territorier och resurser, i enlighet med FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter, särskilt när det gäller fritt, föregående och informerat samtycke. Parlamentet rekommenderar att EU och dess medlemsstater inför hänvisningar till urbefolkningar och de rättigheter som ingår i FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter i de relevanta framväxande ramarna för tillbörlig aktsamhet. Parlamentet bekräftar på nytt behovet av att inrätta en klagomålsmekanism för inlämning av klagomål om kränkningar och missbruk av ursprungsbefolkningars rättigheter till följd av statliga och icke-statliga aktörers verksamheter. Parlamentet rekommenderar de länder som ännu inte ratificerat bestämmelserna i Internationella arbetsorganisationens konvention nr 169 av den 27 juni 1989 om urbefolkningar och stamfolk att göra detta. |
| --- | --- |

94.

Krig och konflikter runt om i världen och deras inverkan på mänskliga rättigheter

| 95. | Europaparlamentet är allvarligt oroat över att krig och militära konflikter runt om i världen fortsätter. Parlamentet betonar att en mängd hot mot mänskliga rättigheter orsakas av modern krigföring och konflikter runt om i världen i dag. Parlamentet understryker att det i sådana konflikter, utöver de statliga parterna, ofta finns icke-statliga aktörer, inbegripet privata militära företag och säkerhetsföretag samt terroristorganisationer. Parlamentet betonar de katastrofala humanitära konsekvenserna av dessa konflikter och de förödande effekterna för civilbefolkningen, som är direkt drabbad och utsätts för allvarliga människorättskränkningar och ofta inte har tillgång till rättslig prövning eller rättsmedel eller bara har begränsad sådan. Parlamentet uppmanar EU att fortsätta att utveckla och genomföra verktyg som gör det möjligt för unionen att reagera snabbt och effektivt på sådana konflikter, inbegripet genom att ta itu med deras bakomliggande orsaker, investera i konfliktförebyggande och medlingsinsatser, eftersträva och bevara utrymme för politiska lösningar, skapa allianser med likasinnade länder och regionala organisationer, ge ytterligare ekonomiskt, tekniskt och personalmässigt stöd till fredsbevarande civila uppdrag och militära insatsuppdrag samt främja förtroendeskapande initiativ mellan krigförande parter. Parlamentet uppmanar EU att hjälpa till att få ett slut på kränkningarna av de mänskliga rättigheterna och att bistå offren. |
| --- | --- |

95.

| 96. | Europaparlamentet fördömer ökningen av överträdelser av demokratiska grundlagar i världen. Parlamentet upprepar sin oro över hotet från militära övertaganden på bekostnad av civila liv, säkerhet och fred. Parlamentet understryker behovet av att stärka ansvarsskyldigheten och bekämpa straffrihet när det gäller kränkningar av de mänskliga rättigheterna och krigsbrott som begåtts till följd av våldsamma regimskiften. |
| --- | --- |

96.

| 97. | Europaparlamentet upprepar att humanitära kriser intensifierar hälsorelaterade utmaningar och påminner om att kvinnor och flickor i krisområden, utsatta grupper som flyktingar, är särskilt utsatta för sexuellt våld, sexuellt överförbara sjukdomar, sexuellt utnyttjande, våldtäkt som vapen i krig och oönskade graviditeter. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ge hög prioritet åt jämställdhet och sexuell och reproduktiv hälsa i sina humanitära insatser, bland annat när det gäller utbildning för humanitära aktörer och framtida finansiering. Parlamentet uppmanar EU att anta ett jämställdhetsperspektiv för att förstå hur konflikter påverkar kvinnor och hbtqi-gruppen och att integrera det i alla sina insatser för konfliktförebyggande och konfliktlösning, fredsbevarande insatser, humanitärt bistånd och återuppbyggnad efter konflikter, övergångsrättvisa samt främjandet av mänskliga rättigheter och demokratiska reformer. |
| --- | --- |

97.

| 98. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till medlemsstaterna att hjälpa till att begränsa väpnade konflikter och allvarliga kränkningar av mänskliga rättigheter eller internationell humanitär rätt genom att strikt följa bestämmelserna i artikel 7 i FN:s vapenhandelsfördrag om export och exportbedömning och Europeiska unionens gemensamma ståndpunkt om vapenexport (28), inbegripet genom att vägra all överföring av vapen och övervakningsutrustning som medför en risk för att de importerande aktörerna begår eller underlättar kränkningar av mänskliga rättigheter eller internationell humanitär rätt. |
| --- | --- |

98.

Rätten till mat och tryggad livsmedelsförsörjning

| 99. | Europaparlamentet upprepar att rätten att inte gå hungrig är en mänsklig rättighet. Parlamentet understryker sin djupa oro över de utmaningar som finns i fråga om rätten till mat och tryggad livsmedelsförsörjning och överkomliga livsmedelspriser i många länder runt om i världen. Parlamentet begär att EU, medlemsstaterna och det internationella samfundet omedelbart ska stärka sitt arbete för att sätta stopp för den framväxande allvarliga livsmedelsbristen. Parlamentet understryker att den besvärliga situationen när det gäller en tryggad livsmedelsförsörjning förvisso har flera orsaker, men att den har förvärrats av många konflikter runt om i världen, däribland aktuella konflikter i länder som är stora globala exportörer av primära livsmedelsprodukter, med enorma konsekvenser i flera områden i världen. Parlamentet fördömer skarpt användningen av eller hotet om osäker livsmedelsförsörjning som ett politiskt vapen i krigföringen. |
| --- | --- |

99.

| 100. | Europaparlamentet ser med oro att religion, trosuppfattning eller etniskt ursprung kan användas som en diskrimineringsgrund vid utdelningen av livsmedel och humanitärt bistånd i samband med osäker livsmedelsförsörjning och humanitära kriser. Parlamentet uppmanar EU, dess medlemsstater och kommissionen att göra regeringarna i berörda tredjeländer uppmärksamma på denna fråga. |
| --- | --- |

100.

Klimatförändringar och miljö

| 101. | Europaparlamentet understryker att mänskliga rättigheter, en hälsosam miljö och kampen mot klimatförändringarna är avhängiga av varandra. Parlamentet välkomnar framstegen mot ett erkännande av rätten till en ren, hälsosam och hållbar miljö erkänns som en mänsklig rättighet enligt FN:s generalförsamlings resolution 76/300. Parlamentet betonar sin uppskattning av det viktiga arbete som utförts av miljöförsvarare i fråga om mänskliga rättigheter, inbegripet mark- och vattenförsvarare, journalister, undersökande journalister, visselblåsare, advokater och aktivister från ursprungsbefolkningar, för att bevara och skydda miljön trots hot om våld mot dem och risk för deras liv. Parlamentet erkänner dessutom civilsamhällesorganisationernas viktiga roll och ursprungsbefolkningarna för deras ovärderliga arbete för att bevara och skydda miljön. |
| --- | --- |

101.

| 102. | Europaparlamentet betonar att klimatförändringarna äventyrar åtnjutandet av mänskliga rättigheter, inbegripet rätten till livsmedelstrygghet, säkert dricksvatten, sanitet, hälsa och lämpliga bostäder, samt lokalsamhällens rättigheter. Parlamentet förkastar det olagliga utnyttjandet av naturresurser, vilket utgör en stor utmaning för hållbarhet och miljö. Parlamentet uppmärksammar dessutom de risker som klimatförändringarna innebär för fred och säkerhet, eftersom osäker livsmedelsförsörjning och vattenbrist kan leda till konkurrens om naturresurser och i senare led till instabilitet och konflikter inom och mellan stater. Parlamentet betonar att biologisk mångfald och mänskliga rättigheter hänger samman och är avhängiga av varandra och påminner om att staterna i fråga om mänskliga rättigheter har skyldighet att skydda den biologiska mångfalden, som är en förutsättning för dessa rättigheter, bland annat genom att låta invånarna medverka vid beslut som rör den biologiska mångfalden och genom att erbjuda tillgång till effektiva rättsmedel i ärenden som gäller förlorad och försämrad biologisk mångfald. |
| --- | --- |

102.

| 103. | Europaparlamentet uppmanar EU att sträva efter att dels motverka klimatförändringarnas konsekvenser genom att bland annat införa verkningsfulla och hållbara politiska åtgärder, dels följa Parisavtalets mål. Parlamentet begär att EU och dess medlemsstater ska stärka sitt bidrag till kampen mot klimatförändringarna och den minskade biologiska mångfalden globalt, särskilt genom att säkerställa att varor som importeras till EU framställts i enlighet med de mänskliga rättigheter som åtnjuter skydd enligt internationell rätt, inbegripet rättigheter för ursprungsbefolkningar, och inte bidrar till förstörelse av eller skador på naturliga ekosystem, i synnerhet naturskog, med hjälp av en balanserad strategi som inte skadar befolkningarna i tredjeländer. Parlamentet betonar att de minst utvecklade länderna är de som är mest sårbara för klimatförändringar, eftersom de har svårast att stå emot deras förödande effekter, trots att de producerar små mängder växthusgaser jämfört med rikare länder. |
| --- | --- |

103.

Företag, handel och mänskliga rättigheter

| 104. | Europaparlamentet understryker att handelsavtalen ofta ger EU möjlighet att samarbeta med tredjeländer och bemöta deras inhemska situation genom att ställa villkor som bidrar till att höja levnadsstandarden samt ger vissa förutsättningar att förbättra situationen i fråga om mänskliga rättigheter i dessa länder. Parlamentet noterar dock att det i vissa fall har skett få eller inga förbättringar i de berörda länderna. Parlamentet konstaterar att en överdriven och exploaterande affärsverksamhet ofta får negativa konsekvenser för mänskliga rättigheter i tredjeländer. Parlamentet påminner om att de materiella klausulerna i frihandelsavtalen föreskriver att konventionsstaterna måste respektera, skydda och främja de mänskliga rättigheterna i enlighet med den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, sedvanerätten och de internationella konventioner som de ingår i. |
| --- | --- |

104.

| 105. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att i starkast möjliga ordalag fördöma förtryck av civilsamhället, särskilt när det sker i länder med vilka EU har ingått frihandelsavtal, och att effektivt samarbeta med nationella myndigheter i dessa länder, även på högsta nivå, för att säkerställa att civilsamhället har handlingsfrihet och får delta i lobbyverksamhet och övervaka och dokumentera hur frihandelsavtalen genomförs. Parlamentet uppmanar EU att ta itu med alla överträdelser av åtagandena i frihandelsavtal, inbegripet de som anges i kapitlen om handel och hållbar utveckling och i grundsatserna i partnerskaps- och samarbetsavtal. Parlamentet anser att EU i fall av allvarliga eller utbredda kränkningar bör aktivera människorättsklausulerna och överväga särskilda villkor och lämpliga åtgärder på denna grund, inbegripet inrättandet av ett särskilt organ för övervakning av de mänskliga rättigheterna för att bedöma hur åtagandena i fråga om mänskliga rättigheter i enlighet med frihandelsavtalen respekteras och lämna rekommendationer till parterna. |
| --- | --- |

105.

| 106. | Europaparlamentet uppmanar EU att konsekvent använda de bestämmelser i handelsavtalen som skyddar de mänskliga rättigheterna, inbegripet närmare bevakning och efterlevnad av åtaganden i fråga om mänskliga rättigheter, och utnyttja människorättsvillkorets fulla potential när tredjeländer ska beviljas förmånstillträde till EU:s marknad. Parlamentet begär särskilt närmare koppling mellan förmånsbehandling och framsteg i fråga om mänskliga rättigheter i den uppdaterade förordningen om det allmänna preferenssystemet (GSP plus). Parlamentet efterlyser ökad transparens i alla steg i förfarandet för beviljandet av GSP plus-status, inbegripet uppföljning av eventuella kränkningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att på lämpligt sätt informera parlamentet om frågor på detta område. Parlamentet begär att de parter som deltar i förhandlingarna om EU-avtal som upprättar eller stärker EU:s förbindelser med ett tredjeland att undersöka möjligheten att utfärda en bilateral stående inbjudan att övervaka respektive val. Parlamentet betonar att denna möjlighet även bör tas upp i redan befintliga avtal. Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen om att konsekvensbedömningar systematiskt ska genomföras i fråga om de mänskliga rättigheterna med fokus på riskerna för människorättskränkningar innan ett land beviljas några förmåner, och att eventuella kränkningar skyndsamt ska utredas och bemötas, inbegripet återkallande av GSP plus-statusen om det är motiverat. Parlamentet understryker behovet av tillfredsställande resurser och tydliga förfaranden för att korrekt kunna genomföra konsekvensbedömningarna i fråga om mänskliga rättigheter och övervaka hur de internationella människorättskonventionerna tillämpas. Parlamentet uppmanar i detta avseende till att ge de berörda EU-delegationerna ökade personalresurser för att bidra till dessa bedömningar och EU:s övervakning av förmånstillträde till EU:s marknad inom ramen för GSP+-systemet. |
| --- | --- |

106.

| 107. | Europaparlamentet ser positivt på kommissionens förslag till direktiv om tillbörlig aktsamhet för företag i fråga om hållbarhet som ett steg mot att ett ansvarsfullt beteende av företagen främjas i fråga om mänskliga rättigheter, arbetstagarrättigheter och miljörättigheter. Parlamentet betonar vikten av att ställa företagen till svars genom rättsliga mekanismer, inbegripet civilrättsligt ansvar. Parlamentet betonar att direktivets rapporteringskrav när det gäller strategier för hållbarhet och tillbörlig aktsamhet bör gälla alla stora företag och små och medelstora företag som är börsnoterade eller har verksamhet i högriskregioner i världen och ekonomiska högrisksektorer. Parlamentet vill att en särskild artikel om samråd med berörda parter, särskilt berörda personer och lokalsamhällen, fackföreningar, arbetstagarrepresentanter och människorättsförsvarare, ska införas i direktivet. |
| --- | --- |

107.

| 108. | Europaparlamentet fördömer alla former av tvångsarbete och modernt slaveri. Parlamentet understryker att enligt den senaste Global Estimates of Modern Slavery utsattes 2,7 miljoner fler människor för tvångsarbete mellan 2016 och 2021, med upp till 17,3 miljoner människor bara i den privata sektorn. Parlamentet ser positivt på kommissionens förslag till förordning om förbud mot produkter som tillverkats med tvångsarbete på EU:s marknad. Parlamentet betonar också att covid-19-pandemin förvärrade denna tendens. Parlamentet betonar att krisen också ledde till försämrade arbetsvillkor för många arbetstagare och i vissa fall till tvångsarbete. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att leda åtgärder i multinationella forum för att utrota tvångsarbete och modernt slaveri. Parlamentet påminner medlemsstaterna om behovet av att lagföra och fördöma denna verksamhet både i ursprungsländerna och i grupper med internationell rörlighet. Parlamentet upprepar sin uppmaning till att alla länder genomför FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter fullt ut och uppmanar EU-medlemsstaterna som ännu inte har gjort det att anta nationella handlingsplaner om företags rättigheter så snart som möjligt. Parlamentet uppmuntrar EU och dess medlemsstater att på ett konstruktivt och aktivt sätt delta i arbetet i FN:s öppna mellanstatliga arbetsgrupp om transnationella bolag och andra affärsrörelser med avseende på mänskliga rättigheter och anta ett förhandlingsmandat i detta syfte. Parlamentet anser att detta är ett nödvändigt steg för att främja och skydda mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

108.

| 109. | Europaparlamentet fördömer det faktum att auktoritära stater allt oftare står värd för stora idrotts- eller kulturevenemang för att stärka sin internationella legitimitet samtidigt som de i allt större utsträckning kväver det inhemska missnöjet. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att samarbeta med nationella idrottsförbund, företag och civilsamhällesorganisationer när det gäller deras sätt att medverka i sådana evenemang. Parlamentet begär att en ram för EU:s politik om idrott och mänskliga rättigheter ska tas fram. |
| --- | --- |

109.

Mänskliga rättigheter och digital teknik

| 110. | Europaparlamentet betonar att de mänskliga rättigheterna fullt ut måste omfatta den digitala sfären och måste skyddas från olaglig användning av teknik, antingen av statliga eller icke-statliga aktörer som tillhandahåller eller drar nytta av denna teknik. Parlamentet understryker de risker som digital teknik, inbegripet artificiell intelligens, innebär för den personliga friheten, rätten till integritet och demokratin i stort och fördömer den roll som digital teknik har för kränkningar av de mänskliga rättigheterna, särskilt genom övervakning, bevakning, trakasserier och begränsad yttrandefrihet. Parlamentet betonar de hot som desinformationskampanjer i kombination med digitala verktyg utgör. Parlamentet betonar även det specifika hot som ny digital teknik utgör mot människorättsförsvarare, oppositionella, journalister och andra när det gäller att kontrollera, begränsa och undergräva deras verksamhet. Parlamentet efterlyser mer intensiva insatser för att upprätta en övergripande global rättslig ram för digital teknik, som bör dra nytta av de möjliga fördelar som sådan teknik kan erbjuda för människors välbefinnande, samtidigt som de mänskliga rättigheterna strikt respekteras. Parlamentet betonar vikten av en öppen, fri, stabil och trygg cyberrymd, som värnar de grundläggande värdena demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen. Parlamentet ger sitt fulla stöd till frivilliga, icke-bindande normer för hur staterna ska agera ansvarsfullt i cyberrymden, som omfattar respekt för invånarnas integritet och grundläggande rättigheter. Parlamentet begär att rättsakten om artificiell intelligens (AI) skyndsamt ska antas som ett effektivt verktyg för att säkerställa att AI används i detta syfte, med särskilt fokus på AI-system med hög risk. Parlamentet begär att den uppmärksamhetsekonomi som bland annat används av sociala medieplattformar ska ingå i AI-system med hög risk för att skydda sårbara grupper från att utsättas för desinformation och åsiktsmanipulation. |
| --- | --- |

110.

| 111. | Europaparlamentet fördömer bland annat att auktoritära regimer begränsar invånarnas tillgång till internet, inbegripet nedstängning av internet i samband med offentliga sammankomster och demonstrationer. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att i samarbete med andra demokratiska länder investera i forskning och teknik som möjliggör global tillgång till internet, utan störningar och till ett överkomligt pris. Parlamentet begär att EU ska finansiera forskning som söker efter ändamålsenliga digitala sätt att filtrera och motverka digital spridning av falska nyheter, desinformation och skadlig propaganda. |
| --- | --- |

111.

o

o
  o

| 112. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s säkerhetsråd, FN:s generalsekreterare, presidenten för den 78:e sessionen i FN:s generalförsamling, presidenten för FN:s människorättsråd, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och EU:s delegationschefer. |
| --- | --- |

112.

---

(1)  EUT L 23, 27.1.2010, s. 35.

(2)  EUT L 410 I, 7.12.2020, s. 1.

(3)  EUT L 209, 14.6.2021, s. 1.

(4)  EUT C 303, 15.12.2009, s. 12.

(5)  EUT C 118, 8.4.2020, s. 15.

(6)  EUT C 411, 27.11.2020, s. 30.

(7)  EUT C 404, 6.10.2021, s. 202.

(8)  EUT C 474, 24.11.2021, s. 11.

(9)  EUT C 15, 12.1.2022, s. 70.

(10)  EUT C 15, 12.1.2022, s. 111.

(11)  EUT C 99, 1.3.2022, s. 152.

(12)  EUT C 117, 11.3.2022, s. 88.

(13)  EUT C 342, 6.9.2022, s. 295.

(14)  EUT C 342, 6.9.2022, s. 191.

(15)  EUT C 434, 15.11.2022, s. 50.

(16)  EUT C 465, 6.12.2022, s. 33.

(17)  EUT C 465, 6.12.2022, s. 44.

(18)  EUT C 465, 6.12.2022, s. 155.

(19)  EUT C 479, 16.12.2022, s. 68.

(20)  EUT C 493, 27.12.2022, s. 96.

(21)  EUT C 493, 27.12.2022, s. 132.

(22)  EUT C 493, 27.12.2022, s. 120.

(23)  Antagna texter, P9_TA(2022)0302.

(24)  Rådets direktiv 2001/55/EG av den 20 juli 2001 om miniminormer för att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer och om åtgärder för att främja en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot dessa personer och bära följderna av detta (EGT L 212, 7.8.2001, s. 12).

(25)  Rådets beslut 2010/427/EU av den 26 juli 2010 om hur den europeiska avdelningen för yttre åtgärder ska organiseras och arbeta (EUT L 201, 3.8.2010, s. 30).

(26)  Rådets beslut 2011/168/Gusp av den 21 mars 2011 om Internationella brottmålsdomstolen och om upphävande av gemensam ståndpunkt 2003/444/Gusp (EUT L 76, 22.3.2011, s. 56).

(27)  EUT C 224, 21.6.2016, s. 31.

(28)  Rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp av den 8 december 2008 om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel (EUT L 335, 13.12.2008, s. 99).

---

Torsdagen, 19 januari 2023

| 16.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 214/104 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 214/104

---

P9_TA(2023)0012

De humanitära konsekvenserna av blockaden i Nagorno-Karabach

Europaparlamentets resolution av den 19 januari 2023 om de humanitära konsekvenserna av blockaden i Nagorno-Karabach (2023/2504(RSP))

(2023/C 214/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Armenien och Azerbajdzjan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Armenien och Azerbajdzjan,

| — | med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den enda väg som förbinder Nagorno-Karabach med Armenien och omvärlden, Latjinkorridoren, har sedan den 12 december 2022 blockerats av självutnämnda miljöaktivister från Azerbajdzjan. Detta har hindrat tillgången till viktiga varor och tjänster, däribland livsmedel, bränsle och läkemedel, för de 120 000 armenier som bor i Nagorno-Karabach, och i praktiken satt dem under blockad. |
| --- | --- |

A.

Den enda väg som förbinder Nagorno-Karabach med Armenien och omvärlden, Latjinkorridoren, har sedan den 12 december 2022 blockerats av självutnämnda miljöaktivister från Azerbajdzjan. Detta har hindrat tillgången till viktiga varor och tjänster, däribland livsmedel, bränsle och läkemedel, för de 120 000 armenier som bor i Nagorno-Karabach, och i praktiken satt dem under blockad.

| B. | Blockaden har lett till en allvarlig humanitär kris som i hög grad drabbat de mest utsatta befolkningsgrupperna. Transport av kritiskt sjuka patienter är nästan omöjlig, och denna situation har lett till en persons död. Hundratals familjer förblir skilda från varandra. |
| --- | --- |

B.

Blockaden har lett till en allvarlig humanitär kris som i hög grad drabbat de mest utsatta befolkningsgrupperna. Transport av kritiskt sjuka patienter är nästan omöjlig, och denna situation har lett till en persons död. Hundratals familjer förblir skilda från varandra.

| C. | Denna humanitära kris förvärrades ytterligare av att Azerbajdzjan avbrutit naturgasförsörjningen till Nagorno-Karabach, vilket gjort att hem, sjukhus och skolor saknar uppvärmning. |
| --- | --- |

C.

Denna humanitära kris förvärrades ytterligare av att Azerbajdzjan avbrutit naturgasförsörjningen till Nagorno-Karabach, vilket gjort att hem, sjukhus och skolor saknar uppvärmning.

| D. | Genom att upprätthålla blockaden av Latjinkorridoren bryter Azerbajdzjan mot sina internationella skyldigheter enligt trepartsuttalandet om eldupphör av den 9 november 2020, enligt vilket Azerbajdzjan måste garantera säkerheten för personer, fordon och last som transporteras längs korridoren i båda riktningarna. |
| --- | --- |

D.

Genom att upprätthålla blockaden av Latjinkorridoren bryter Azerbajdzjan mot sina internationella skyldigheter enligt trepartsuttalandet om eldupphör av den 9 november 2020, enligt vilket Azerbajdzjan måste garantera säkerheten för personer, fordon och last som transporteras längs korridoren i båda riktningarna.

| E. | Hindren för användningen av Latjinkorridoren är ett bakslag för fredsprocessen mellan Armenien och Azerbajdzjan och undergräver det internationella förtroendet. |
| --- | --- |

E.

Hindren för användningen av Latjinkorridoren är ett bakslag för fredsprocessen mellan Armenien och Azerbajdzjan och undergräver det internationella förtroendet.

| 1. | Europaparlamentet beklagar de tragiska humanitära konsekvenserna av blockaden av Latjinkorridoren och konflikten i Nagorno-Karabach. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Azerbajdzjan att respektera och tillämpa trepartsuttalandet av den 9 november 2020 och omedelbart öppna Latjinkorridoren igen för att möjliggöra fri rörlighet och säkerställa tillgång till viktiga varor och tjänster, för att på så sätt garantera säkerheten i regionen och trygga invånarnas livsuppehälle. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet understryker behovet av ett heltäckande fredsavtal som måste garantera rättigheterna och säkerheten för Nagorno-Karabachs armeniska befolkning. Parlamentet uppmanar Azerbajdzjan att skydda rättigheterna för armenier som bor i Nagorno-Karabach och att avstå från sin provocerande retorik som uppmanar till diskriminering av armenier och pressar armenier att lämna Nagorno-Karabach. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Azerbajdzjan att framdeles avstå från att undergräva transport-, energi- och kommunikationsförbindelserna mellan Armenien och Nagorno-Karabach. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet fördömer skarpt Azerbajdzjans försök att göra människorättsförsvarare och civilsamhällesorganisationer till syndabockar och uppmanar EU:s och medlemsstaternas representationer att stödja deras arbete. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet fördömer de ryska ”fredsbevarande” styrkornas passivitet. Parlamentet anser att man snart möjligt bör inleda förhandlingar om att ersätta dessa med en OSSE-ledd internationell fredsbevarande styrka med ett FN-mandat. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet begär att internationella organisationer ska ges obehindrat tillträde till Nagorno-Karabach för att bedöma situationen och tillhandahålla nödvändigt humanitärt bistånd. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet efterlyser ett informationsuppdrag från FN eller OSSE till Latjinkorridoren för att bedöma den humanitära situationen på plats. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet efterlyser ett snabbt och villkorslöst återupptagande av förhandlingarna på grundval av principerna i Helsingforsslutakten. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar EU med kraft att aktivt engagera sig och se till att invånarna i Nagorno-Karabach inte längre hålls som gisslan av Bakus aktivism, Rysslands destruktiva roll och Minskgruppens inaktivitet. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Europarådet samt Armeniens och Azerbajdzjans presidenter, regeringar och parlament. |
| --- | --- |

11.

---

| 16.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 214/106 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 214/106

---

P9_TA(2023)0013

Stormningen av de brasilianska demokratiska institutionerna

Europaparlamentets resolution av den 19 januari 2023 om stormningen av de brasilianska demokratiska institutionerna (2023/2505(RSP))

(2023/C 214/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 8 januari 2023 stormade och vandaliserade tusentals högerextremister och anhängare av Brasiliens förre president Jair Bolsonaro nationalkongressen, högsta domstolen och Alvorada-palatset i Brasilia, och krävde militärens ingripande för att störta president Lula da Silva. Förre presidenten Bolsonaros tidigare justitieminister Anderson Torres har gripits och guvernören i det federala distriktet (som inbegriper Brasilia), Ibaneis Rocha, har suspenderats. |
| --- | --- |

A.

Den 8 januari 2023 stormade och vandaliserade tusentals högerextremister och anhängare av Brasiliens förre president Jair Bolsonaro nationalkongressen, högsta domstolen och Alvorada-palatset i Brasilia, och krävde militärens ingripande för att störta president Lula da Silva. Förre presidenten Bolsonaros tidigare justitieminister Anderson Torres har gripits och guvernören i det federala distriktet (som inbegriper Brasilia), Ibaneis Rocha, har suspenderats.

| B. | Våldsamma angrepp mot demokratiska institutioner från extremhögern är ett globalt fenomen. Händelserna i Brasilia utgör ett flagrant angrepp på brasilianska demokratiska institutioner och uppvisar tydliga likheter med angreppet på USA:s Kapitolium 2021. USA:s förre president Donald Trump och förre presidenten Bolsonaro spelade en avgörande roll i dessa händelser. |
| --- | --- |

B.

Våldsamma angrepp mot demokratiska institutioner från extremhögern är ett globalt fenomen. Händelserna i Brasilia utgör ett flagrant angrepp på brasilianska demokratiska institutioner och uppvisar tydliga likheter med angreppet på USA:s Kapitolium 2021. USA:s förre president Donald Trump och förre presidenten Bolsonaro spelade en avgörande roll i dessa händelser.

| C. | Sociala medieplattformar fortsätter att underlåta att stävja eller begränsa spridningen av antidemokratiska kampanjer, gränsöverskridande fascism och extremism, särskilt genom algoritmer som främjar hatiskt innehåll och desinformation samt ovilja att avlägsna olagligt innehåll, och spelade en grundläggande roll i dessa händelser genom att förstärka aggressiv retorik och våld och underlätta mobiliseringen och spridningen av desinformation. |
| --- | --- |

C.

Sociala medieplattformar fortsätter att underlåta att stävja eller begränsa spridningen av antidemokratiska kampanjer, gränsöverskridande fascism och extremism, särskilt genom algoritmer som främjar hatiskt innehåll och desinformation samt ovilja att avlägsna olagligt innehåll, och spelade en grundläggande roll i dessa händelser genom att förstärka aggressiv retorik och våld och underlätta mobiliseringen och spridningen av desinformation.

| 1. | Europaparlamentet fördömer i starkast möjliga ordalag de brottsliga handlingar som begåtts av förre presidenten Bolsonaros anhängare och stöder de pågående insatserna för att säkerställa en snabb, opartisk, korrekt och effektiv utredning i syfte att identifiera, åtala och ställa alla berörda parter till svars, inbegripet anstiftare, organisatörer och finansiärer, samt statliga institutioner som underlåtit att agera för att förhindra dessa attacker. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uttrycker solidaritet med den demokratiskt valde presidenten Lula da Silva, hans regering och de brasilianska institutionerna. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet beklagar djupt försöken från förre presidenten Bolsonaro och vissa av hans politiska anhängare att misskreditera röstningssystemet och valmyndigheterna, trots att det inte finns några bevis för valfusk, och uppmanar dem att acceptera det demokratiska valresultatet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet erkänner kopplingen mellan växande gränsöverskridande fascism, rasism, extremism och, bland annat, händelserna i Brasilia, stormningen av USA:s Kapitolium i januari 2021 och gripandena i december 2022 i samband med en planerad attack mot den tyska förbundsdagen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar att högsta domstolen den 13 januari 2023 godkände en begäran från federala åklagare om att utreda förre presidenten Bolsonaro eftersom han ”på ett mycket relevant sätt kan ha bidragit till förekomsten av brottsliga handlingar och terroristhandlingar”. Parlamentet uttrycker oro över offentliga tjänstemäns handlingar och underlåtenhet, särskilt vad gäller guvernören och militärpolisen i det federala distriktet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar vikten av rättsliga ramar, såsom rättsakten om digitala tjänster, som reglerar sociala medieplattformar och teknikföretag, för att effektivt bekämpa och förhindra spridning av hatpropaganda och felaktig information på nätet och därigenom undvika ytterligare radikalisering. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Europarådet samt Brasiliens president, regering och parlament. |
| --- | --- |

7.

---

| 16.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 214/107 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 214/107

---

P9_TA(2023)0014

Situationen för journalister i Marocko, särskilt fallet Omar Radi

Europaparlamentets resolution av den 19 januari 2023 om situationen för journalister i Marocko, särskilt fallet Omar Radi (2023/2506(RSP))

(2023/C 214/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den oberoende undersökande journalisten Omar Radi, som täckte Hirak-protesterna och de statliga korruptionsskandalerna, har varit frihetsberövad sedan juli 2020 och dömdes till 6 års fängelse på grundval av falska anklagelser om spionage och våldtäkt i juli 2021. Hans dom fastställdes efter överklagande i mars 2022. Många garantier för ett korrekt rättsförfarande kränktes, vilket i sig gjorde rättegången orättvis och partisk. Dessa kränkningar omfattade en långvarig häktning på ett år utan motivering och han nekades tillgång till sin ärendeakt och till två viktiga försvarsvittnen, som hindrades från att inställa sig vid domstolen. Omar Radi har överklagat till kassationsdomstolen. Han tilldelades Reportrar utan gränsers pris för pressfrihet 2022. |
| --- | --- |

A.

Den oberoende undersökande journalisten Omar Radi, som täckte Hirak-protesterna och de statliga korruptionsskandalerna, har varit frihetsberövad sedan juli 2020 och dömdes till 6 års fängelse på grundval av falska anklagelser om spionage och våldtäkt i juli 2021. Hans dom fastställdes efter överklagande i mars 2022. Många garantier för ett korrekt rättsförfarande kränktes, vilket i sig gjorde rättegången orättvis och partisk. Dessa kränkningar omfattade en långvarig häktning på ett år utan motivering och han nekades tillgång till sin ärendeakt och till två viktiga försvarsvittnen, som hindrades från att inställa sig vid domstolen. Omar Radi har överklagat till kassationsdomstolen. Han tilldelades Reportrar utan gränsers pris för pressfrihet 2022.

| B. | Journalisten Taoufik Bouachrine har varit frihetsberövad sedan februari 2018 och dömdes efter överklagande i september 2021 till 15 års fängelse för sexualbrott. Allvarliga kränkningar av garantierna för ett korrekt rättsförfarande konstaterades i fallet Soulaimane Raissouni, som i februari 2022 dömdes till ett femårigt fängelsestraff för sexualbrott i en orättvis rättegång. |
| --- | --- |

B.

Journalisten Taoufik Bouachrine har varit frihetsberövad sedan februari 2018 och dömdes efter överklagande i september 2021 till 15 års fängelse för sexualbrott. Allvarliga kränkningar av garantierna för ett korrekt rättsförfarande konstaterades i fallet Soulaimane Raissouni, som i februari 2022 dömdes till ett femårigt fängelsestraff för sexualbrott i en orättvis rättegång.

| C. | Pressfriheten i Marocko har kontinuerligt försämrats och sjönk till 135:e plats i 2022 års internationella pressfrihetsindex. Många journalister, t.ex. Ignacio Cembrero, har varit under digital övervakning, hotats och utsatts för rättsövergrepp, och dömts till långa fängelsestraff, t.ex. Maati Monjib. |
| --- | --- |

C.

Pressfriheten i Marocko har kontinuerligt försämrats och sjönk till 135:e plats i 2022 års internationella pressfrihetsindex. Många journalister, t.ex. Ignacio Cembrero, har varit under digital övervakning, hotats och utsatts för rättsövergrepp, och dömts till långa fängelsestraff, t.ex. Maati Monjib.

| D. | Reportrar utan gränser gav 2020 utryck för sin oro hos FN:s särskilda rapportör om våld mot kvinnor och flickor över missbruket av anklagelser om sexuella övergrepp för att misskreditera journalister, vilket är en oroande praxis som också fördömdes av den feministiska organisationen Khmissa och Marockos människorättsförening. |
| --- | --- |

D.

Reportrar utan gränser gav 2020 utryck för sin oro hos FN:s särskilda rapportör om våld mot kvinnor och flickor över missbruket av anklagelser om sexuella övergrepp för att misskreditera journalister, vilket är en oroande praxis som också fördömdes av den feministiska organisationen Khmissa och Marockos människorättsförening.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kraftfullt de marockanska myndigheterna att respektera yttrandefriheten och mediefriheten, att ge fängslade journalister, särskilt Omar Radi, Soulaimane Raissouni och Taoufik Bouachrine, garantier för en rättvis rättegång, säkra deras omedelbara tillfälliga frigivning och upphöra med trakasserierna mot alla journalister, deras advokater och familjer. Parlamentet uppmanar kraftfullt myndigheterna att fullgöra sina internationella skyldigheter på människorättsområdet i linje med associeringsavtalet mellan EU och Marocko. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet fördömer skarpt missbruket av anklagelser om sexuella övergrepp för att avskräcka journalister från att utföra sitt arbete. Parlamentet anser att sådant missbruk äventyrar kvinnors rättigheter. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet är djupt oroat över påståendena om att de marockanska myndigheterna har korrumperat ledamöter av Europaparlamentet. Parlamentet kräver att man tillämpar samma åtgärder som för företrädarna för Qatar. Parlamentet upprepar sitt åtagande att till fullo utreda och åtgärda fall av korruption som involverar länder utanför EU som försöker köpa inflytande i Europaparlamentet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet understryker att i man i parlamentets resolution av den 15 december 2022 krävde ett särskilt utskott med uppgift att identifiera potentiella brister i parlamentets bestämmelser om transparens, integritet och korruption och lägga fram förslag till reformer. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kraftfullt de marockanska myndigheterna att upphöra med sin övervakning av journalister, bland annat via NSO:s spionprogram Pegasus, och att anta och genomföra lagstiftning för att skydda dem. Parlamentet uppmanar kraftfullt medlemsstaterna att stoppa exporten av övervakningsteknik till Marocko i enlighet med EU:s förordning om produkter med dubbla användningsområden. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet kräver ett omedelbart och ovillkorligt frisläppande av 2018 års Sacharovprisfinalist Nasser Zefzafi. Parlamentet kräver att alla politiska fångar friges. Parlamentet fördömer kränkningarna av fredliga demonstranters och diasporaaktivisters rättigheter. Parlamentet fördömer de bristfälliga rättegångarna och domarna mot 43 Hirak-demonstranter samt tortyren de utsattes för i fängelset. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att fortsätta att med de marockanska myndigheterna ta upp fall med fängslade journalister och samvetsfångar och att delta i deras rättegångar. Parlamentet uppmanar EU att utnyttja sitt inflytande för att uppnå konkreta förbättringar av människorättssituationen i Marocko. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt Marockos president, regering och parlament. |
| --- | --- |

8.

---

| 16.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 214/109 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 214/109

---

P9_TA(2023)0015

Inrättandet av en tribunal för aggressionsbrottet mot Ukraina

Europaparlamentets resolution av den 19 januari 2023 om inrättandet av en tribunal för aggressionsbrottet mot Ukraina (2022/3017(RSP))

(2023/C 214/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ukraina och Ryssland, särskilt resolutionen av den 19 maj 2022 om kampen mot strafflöshet för krigsförbrytelser i Ukraina (1) och av den 23 november 2022 om kategorisering av Ryska federationen som statlig sponsor av terrorism (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ukraina och Ryssland, särskilt resolutionen av den 19 maj 2022 om kampen mot strafflöshet för krigsförbrytelser i Ukraina (1) och av den 23 november 2022 om kategorisering av Ryska federationen som statlig sponsor av terrorism (2),

| — | med beaktande av Londondeklarationen av den 13 januari 1942, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Londondeklarationen av den 13 januari 1942,

| — | med beaktande av FN-stadgan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-stadgan,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolutioner 3314(XXIX) av den 14 december 1974 om definition av aggressionshandlingar och 377(V) (resolutionen ”Uniting for peace”) av den 3 november 1950, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolutioner 3314(XXIX) av den 14 december 1974 om definition av aggressionshandlingar och 377(V) (resolutionen ”Uniting for peace”) av den 3 november 1950,

| — | med beaktande av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen (ICC), särskilt artikel 8a och Kampalaändringarna om aggressionsbrott till denna stadga, och 2006 års avtal mellan ICC och EU om samarbete och bistånd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen (ICC), särskilt artikel 8a och Kampalaändringarna om aggressionsbrott till denna stadga, och 2006 års avtal mellan ICC och EU om samarbete och bistånd,

| — | med beaktande av Europarådets parlamentariska församlings resolutioner 2433(2022), 2436(2022), 2463(2022) och 2473(2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets parlamentariska församlings resolutioner 2433(2022), 2436(2022), 2463(2022) och 2473(2022),

| — | med beaktande av Internationella domstolens beslut av den 16 mars 2022 om anklagelser om folkmord enligt konventionen om förebyggande och bestraffning av brottet folkmord (genocide), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella domstolens beslut av den 16 mars 2022 om anklagelser om folkmord enligt konventionen om förebyggande och bestraffning av brottet folkmord (genocide),

| — | med beaktande av resolutionen om Ryska federationens anfallskrig mot Ukraina och dess folk och dess hot mot säkerheten i hela OSSE-regionen, som antogs vid det 29:e årliga sammanträdet i den parlamentariska församlingen för Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) den 2–6 juli 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen om Ryska federationens anfallskrig mot Ukraina och dess folk och dess hot mot säkerheten i hela OSSE-regionen, som antogs vid det 29:e årliga sammanträdet i den parlamentariska församlingen för Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) den 2–6 juli 2022,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet från utrikesministrarna i Estland, Lettland och Litauen av den 16 oktober 2022 med en uppmaning om att inrätta en särskild domstol för aggressionsbrottet mot Ukraina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet från utrikesministrarna i Estland, Lettland och Litauen av den 16 oktober 2022 med en uppmaning om att inrätta en särskild domstol för aggressionsbrottet mot Ukraina,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolutioner av den 2 mars 2022 om aggressionen mot Ukraina och av den 12 oktober 2022 om Ukrainas territoriella integritet: försvar av principerna i FN-stadgan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolutioner av den 2 mars 2022 om aggressionen mot Ukraina och av den 12 oktober 2022 om Ukrainas territoriella integritet: försvar av principerna i FN-stadgan,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolutioner av den 2 november 2022 om rapporten från Internationella brottmålsdomstolen (Report of the International Criminal Court) och den 14 november 2022 om främjande av prövning och gottgörelse för aggressionen mot Ukraina (Furtherance of remedy and reparation for aggression against Ukraine), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolutioner av den 2 november 2022 om rapporten från Internationella brottmålsdomstolen (Report of the International Criminal Court) och den 14 november 2022 om främjande av prövning och gottgörelse för aggressionen mot Ukraina (Furtherance of remedy and reparation for aggression against Ukraine),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 20–21 oktober 2022 och av den 15 december 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 20–21 oktober 2022 och av den 15 december 2022,

| — | med beaktande av uttalandet av den 30 november 2022 från kommissionens ordförande Ursula von der Leyen om Rysslands ansvarsskyldighet och användningen av ryska frysta tillgångar, där hon hänvisar till behovet av att inrätta en specialdomstol för att utreda och lagföra Rysslands aggressionsbrott mot Ukraina, med stöd av FN, och av efterföljande uttalanden på hög nivå från Tyskland, Polen och andra länder, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 30 november 2022 från kommissionens ordförande Ursula von der Leyen om Rysslands ansvarsskyldighet och användningen av ryska frysta tillgångar, där hon hänvisar till behovet av att inrätta en specialdomstol för att utreda och lagföra Rysslands aggressionsbrott mot Ukraina, med stöd av FN, och av efterföljande uttalanden på hög nivå från Tyskland, Polen och andra länder,

| — | med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Enligt FN-stadgan och folkrättens principer åtnjuter alla stater suverän likställdhet och ska i sina internationella förbindelser avhålla sig från hot om eller bruk av våld mot någon stats territoriella integritet eller politiska oberoende. |
| --- | --- |

A.

Enligt FN-stadgan och folkrättens principer åtnjuter alla stater suverän likställdhet och ska i sina internationella förbindelser avhålla sig från hot om eller bruk av våld mot någon stats territoriella integritet eller politiska oberoende.

| B. | Sedan februari 2014 har Ryssland fört ett olagligt, oprovocerat och orättfärdigt aggressionskrig mot Ukraina, som Ryssland återupptog den 24 februari 2022 med en massiv invasion av Ukraina. |
| --- | --- |

B.

Sedan februari 2014 har Ryssland fört ett olagligt, oprovocerat och orättfärdigt aggressionskrig mot Ukraina, som Ryssland återupptog den 24 februari 2022 med en massiv invasion av Ukraina.

| C. | Ryska federationens aggressionskrig mot Ukraina utgör en grov och flagrant kränkning av FN-stadgan, folkrättens grundläggande principer och olika internationella avtal, såsom Helsingforsslutakten, Parisstadgan för ett nytt Europa och samförståndsavtalet från Budapest. |
| --- | --- |

C.

Ryska federationens aggressionskrig mot Ukraina utgör en grov och flagrant kränkning av FN-stadgan, folkrättens grundläggande principer och olika internationella avtal, såsom Helsingforsslutakten, Parisstadgan för ett nytt Europa och samförståndsavtalet från Budapest.

| D. | Under denna tid har Rysslands styrkor genomfört urskillningslösa attacker mot bostadsområden och civil infrastruktur, dödat tusentals ukrainska civila och utfört terrordåd i hela landet mot civil infrastruktur. |
| --- | --- |

D.

Under denna tid har Rysslands styrkor genomfört urskillningslösa attacker mot bostadsområden och civil infrastruktur, dödat tusentals ukrainska civila och utfört terrordåd i hela landet mot civil infrastruktur.

| E. | Tusentals civila, däribland barn, har redan mördats och många fler torterats, trakasserats, utsatts för sexuella övergrepp, kidnappats eller tvångsförflyttats. Detta omänskliga beteende från de ryska styrkornas och deras proxyaktörers sida strider helt mot internationell humanitär rätt. |
| --- | --- |

E.

Tusentals civila, däribland barn, har redan mördats och många fler torterats, trakasserats, utsatts för sexuella övergrepp, kidnappats eller tvångsförflyttats. Detta omänskliga beteende från de ryska styrkornas och deras proxyaktörers sida strider helt mot internationell humanitär rätt.

| F. | De ryska väpnade styrkornas rapporterade grymheter i Butja, Irpin och många andra ukrainska städer under den ryska ockupationen visar brutaliteten i det aggressionskrig som Ryska federationen för mot Ukraina och understryker vikten av samordnade internationella insatser för att fastställa ansvarsskyldighet för aggressionsbrottet och alla kränkningar av internationell humanitär rätt. |
| --- | --- |

F.

De ryska väpnade styrkornas rapporterade grymheter i Butja, Irpin och många andra ukrainska städer under den ryska ockupationen visar brutaliteten i det aggressionskrig som Ryska federationen för mot Ukraina och understryker vikten av samordnade internationella insatser för att fastställa ansvarsskyldighet för aggressionsbrottet och alla kränkningar av internationell humanitär rätt.

| G. | Den 30 september 2022 förklarade Ryssland ensidigt sin annektering av de delvis ryskockuperade ukrainska oblasterna Donetsk, Cherson, Luhansk och Zaporizjzja. |
| --- | --- |

G.

Den 30 september 2022 förklarade Ryssland ensidigt sin annektering av de delvis ryskockuperade ukrainska oblasterna Donetsk, Cherson, Luhansk och Zaporizjzja.

| H. | Ryska federationen har av Europaparlamentet och många nationella parlament och församlingar förklarats vara en statlig sponsor av terrorism och en stat som använder terroristmetoder. |
| --- | --- |

H.

Ryska federationen har av Europaparlamentet och många nationella parlament och församlingar förklarats vara en statlig sponsor av terrorism och en stat som använder terroristmetoder.

| I. | Rysslands aggressionskrig mot Ukraina är den mest upprörande aggressionshandling som begåtts av det politiska ledarskapet i ett land i Europa sedan 1945 och kräver därför adekvata rättsliga åtgärder på internationell nivå. FN:s generalförsamling har i sina resolutioner (3) erkänt att ”Ryska federationens aggression mot Ukraina” står ”i strid med artikel 2.4 i FN-stadgan” och att ”Ryska federationen måste ställas till svars för alla kränkningar av internationell rätt i eller mot Ukraina, inbegripet dess aggression i strid med FN-stadgan”. De som är ansvariga för aggressionsbrottet mot Ukraina får inte förbli ostraffade. |
| --- | --- |

I.

Rysslands aggressionskrig mot Ukraina är den mest upprörande aggressionshandling som begåtts av det politiska ledarskapet i ett land i Europa sedan 1945 och kräver därför adekvata rättsliga åtgärder på internationell nivå. FN:s generalförsamling har i sina resolutioner (3) erkänt att ”Ryska federationens aggression mot Ukraina” står ”i strid med artikel 2.4 i FN-stadgan” och att ”Ryska federationen måste ställas till svars för alla kränkningar av internationell rätt i eller mot Ukraina, inbegripet dess aggression i strid med FN-stadgan”. De som är ansvariga för aggressionsbrottet mot Ukraina får inte förbli ostraffade.

| J. | Rysslands aggression har också uttryckligen fördömts av företrädare för flera stater och internationella organisationer, såsom Europarådet, OSSE, EU, Nato, Afrikanska unionen, Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap, Stillahavsöarnas forum, Amerikanska samarbetsorganisationen, Karibiska gemenskapen, Nordiska rådet med flera. |
| --- | --- |

J.

Rysslands aggression har också uttryckligen fördömts av företrädare för flera stater och internationella organisationer, såsom Europarådet, OSSE, EU, Nato, Afrikanska unionen, Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap, Stillahavsöarnas forum, Amerikanska samarbetsorganisationen, Karibiska gemenskapen, Nordiska rådet med flera.

| K. | Den 16 mars 2022 beordrade Internationella domstolen Ryska federationen att omedelbart avbryta sina militära operationer på Ukrainas territorium. |
| --- | --- |

K.

Den 16 mars 2022 beordrade Internationella domstolen Ryska federationen att omedelbart avbryta sina militära operationer på Ukrainas territorium.

| L. | Sedan den 2 mars 2022 genomför ICC:s åklagare en utredning av situationen i Ukraina med avseende på tidigare och aktuella påståenden om brott som begåtts av Ryska federationen sedan den 21 november 2013, däribland folkmord, krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten. Även om Ukraina inte är part i ICC har landet erkänt ICC:s jurisdiktion och samarbetar med den. |
| --- | --- |

L.

Sedan den 2 mars 2022 genomför ICC:s åklagare en utredning av situationen i Ukraina med avseende på tidigare och aktuella påståenden om brott som begåtts av Ryska federationen sedan den 21 november 2013, däribland folkmord, krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten. Även om Ukraina inte är part i ICC har landet erkänt ICC:s jurisdiktion och samarbetar med den.

| M. | I FN:s generalförsamlings resolution 3314(XXIX) av den 14 december 1974 definieras aggression som ”en stats användning av väpnat våld mot en annan stats suveränitet, territoriella integritet eller politiska oberoende, eller på något annat sätt som är oförenligt med FN-stadgan”, och det anges att ett ”anfallskrig är ett brott mot den internationella freden” och att ”aggression leder till internationellt ansvar”. Enligt artikel 8a i Romstadgan ska aggressionsbrott anses föreligga när en person, som i kraft av sin ställning kan utöva kontroll eller styra över en stats politiska eller militära handlande, planerar, förbereder, inleder eller utför en aggressionshandling som, till sin karaktär, svårighetsgrad och omfattning, utgör en uppenbar överträdelse av Förenta nationernas stadga. Med ”aggressionshandling” avses en stats användning av väpnat våld mot en annan stats suveränitet, territoriella integritet eller politiska oberoende, eller på något annat sätt som är oförenligt med FN-stadgan. Enligt Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen skiljer sig aggressionsbrott från krigsförbrytelser eller brott mot mänskligheten. Aggressionsbrottet är i allmänhet ett brott av statsledningen eftersom det endast kan begås av dem som har makt att utforma en stats aggressionspolitik. Internationella militärdomstolen i Nürnberg, som fokuserade på aggressionsbrott, slog 1946 fast att aggression var ”den yttersta internationella brottsligheten”. |
| --- | --- |

M.

I FN:s generalförsamlings resolution 3314(XXIX) av den 14 december 1974 definieras aggression som ”en stats användning av väpnat våld mot en annan stats suveränitet, territoriella integritet eller politiska oberoende, eller på något annat sätt som är oförenligt med FN-stadgan”, och det anges att ett ”anfallskrig är ett brott mot den internationella freden” och att ”aggression leder till internationellt ansvar”. Enligt artikel 8a i Romstadgan ska aggressionsbrott anses föreligga när en person, som i kraft av sin ställning kan utöva kontroll eller styra över en stats politiska eller militära handlande, planerar, förbereder, inleder eller utför en aggressionshandling som, till sin karaktär, svårighetsgrad och omfattning, utgör en uppenbar överträdelse av Förenta nationernas stadga. Med ”aggressionshandling” avses en stats användning av väpnat våld mot en annan stats suveränitet, territoriella integritet eller politiska oberoende, eller på något annat sätt som är oförenligt med FN-stadgan. Enligt Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen skiljer sig aggressionsbrott från krigsförbrytelser eller brott mot mänskligheten. Aggressionsbrottet är i allmänhet ett brott av statsledningen eftersom det endast kan begås av dem som har makt att utforma en stats aggressionspolitik. Internationella militärdomstolen i Nürnberg, som fokuserade på aggressionsbrott, slog 1946 fast att aggression var ”den yttersta internationella brottsligheten”.

| N. | Ett aggressionskrig är ett allvarligt internationellt brott, särskilt i samband med möjlig användning av alla typer av massförstörelsevapen, vilket får katastrofala konsekvenser för världsfreden och människors livsuppehälle, samt allvarliga och långsiktiga skador på den naturliga miljön och klimatet. |
| --- | --- |

N.

Ett aggressionskrig är ett allvarligt internationellt brott, särskilt i samband med möjlig användning av alla typer av massförstörelsevapen, vilket får katastrofala konsekvenser för världsfreden och människors livsuppehälle, samt allvarliga och långsiktiga skador på den naturliga miljön och klimatet.

| O. | I målet Barcelona Traction uppgav Internationella domstolen att de skyldigheter som följer av förbudet mot aggressionshandlingar är skyldigheter gentemot det internationella samfundet som helhet och inte gentemot enskilda stater. |
| --- | --- |

O.

I målet Barcelona Traction uppgav Internationella domstolen att de skyldigheter som följer av förbudet mot aggressionshandlingar är skyldigheter gentemot det internationella samfundet som helhet och inte gentemot enskilda stater.

| P. | ICC har, efter två ad hoc-förklaringar från Ukraina, jurisdiktion över krigsförbrytelser, brott mot mänskligheten och folkmord som begåtts på Ukrainas territorium sedan november 2013, men den har, enligt definitionen i artikel 8a i Romstadgan och Kampalaändringarna, inte jurisdiktion över aggressionsbrott i denna situation, eftersom varken Ukraina eller Ryska federationen har ratificerat Romstadgan och de ändringar av den som rör aggressionsbrott. Sedan den 2 mars 2022 håller ICC:s åklagare på med en utredning av situationen i Ukraina. Inrättandet av en särskild tribunal för aggressionsbrott kommer inte att påverka ICC:s jurisdiktion över andra brott, utan kommer i stället att komplettera den. |
| --- | --- |

P.

ICC har, efter två ad hoc-förklaringar från Ukraina, jurisdiktion över krigsförbrytelser, brott mot mänskligheten och folkmord som begåtts på Ukrainas territorium sedan november 2013, men den har, enligt definitionen i artikel 8a i Romstadgan och Kampalaändringarna, inte jurisdiktion över aggressionsbrott i denna situation, eftersom varken Ukraina eller Ryska federationen har ratificerat Romstadgan och de ändringar av den som rör aggressionsbrott. Sedan den 2 mars 2022 håller ICC:s åklagare på med en utredning av situationen i Ukraina. Inrättandet av en särskild tribunal för aggressionsbrott kommer inte att påverka ICC:s jurisdiktion över andra brott, utan kommer i stället att komplettera den.

| Q. | Europaparlamentet och parlamenten i Tjeckien, Estland, Frankrike, Lettland, Litauen, Nederländerna och Polen har hittills antagit resolutioner med stöd av inrättandet av den särskilda internationella ad hoc-tribunalen. |
| --- | --- |

Q.

Europaparlamentet och parlamenten i Tjeckien, Estland, Frankrike, Lettland, Litauen, Nederländerna och Polen har hittills antagit resolutioner med stöd av inrättandet av den särskilda internationella ad hoc-tribunalen.

| R. | Den 30 november 2022 lade kommissionen fram alternativa möjligheter att fastställa en mekanism för ansvarsskyldighet för aggressionsbrottet mot Ukraina. Alla beslut om en sådan mekanism bör fattas i nära samarbete med Ukraina. |
| --- | --- |

R.

Den 30 november 2022 lade kommissionen fram alternativa möjligheter att fastställa en mekanism för ansvarsskyldighet för aggressionsbrottet mot Ukraina. Alla beslut om en sådan mekanism bör fattas i nära samarbete med Ukraina.

| S. | I sina slutsatser av den 15 december 2022 uppmuntrade Europeiska rådet de fortsatta ansträngningarna för att säkerställa fullständig ansvarsskyldighet för krigsförbrytelser och för att säkerställa ansvarsskyldighet för aggressionsbrott, och uppmanade kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och rådet att gå vidare med detta, i enlighet med EU-rätten och internationell rätt, och framhöll att lagföring av aggressionsbrott angår hela det internationella samfundet. |
| --- | --- |

S.

I sina slutsatser av den 15 december 2022 uppmuntrade Europeiska rådet de fortsatta ansträngningarna för att säkerställa fullständig ansvarsskyldighet för krigsförbrytelser och för att säkerställa ansvarsskyldighet för aggressionsbrott, och uppmanade kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och rådet att gå vidare med detta, i enlighet med EU-rätten och internationell rätt, och framhöll att lagföring av aggressionsbrott angår hela det internationella samfundet.

| T. | FN:s säkerhetsråd står lamslaget inför situationen i Ukraina på grund av Rysslands möjlighet att lägga in veto mot alla konkreta åtgärder. FN:s generalförsamlings resolution 377 (V) skapade ett prejudikat för att ge FN en alternativ handlingsväg när minst en ständig medlem av FN:s säkerhetsråd använder sitt veto för att hindra säkerhetsrådet från att utföra sina uppgifter enligt FN-stadgan. |
| --- | --- |

T.

FN:s säkerhetsråd står lamslaget inför situationen i Ukraina på grund av Rysslands möjlighet att lägga in veto mot alla konkreta åtgärder. FN:s generalförsamlings resolution 377 (V) skapade ett prejudikat för att ge FN en alternativ handlingsväg när minst en ständig medlem av FN:s säkerhetsråd använder sitt veto för att hindra säkerhetsrådet från att utföra sina uppgifter enligt FN-stadgan.

| 1. | Europaparlamentet upprepar sitt fördömande, i starkast möjliga ordalag, av Rysslands aggressionskrig mot Ukraina, sitt orubbliga stöd för Ukrainas oberoende, suveränitet och territoriella integritet inom landets internationellt erkända gränser och sitt krav på att Ryssland omedelbart avbryter all militär verksamhet i Ukraina och villkorslöst drar tillbaka samtliga trupper och all militär utrustning från Ukrainas hela internationellt erkända territorium. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att Rysslands aggressionsbrott mot Ukraina är ett tydligt och obestridligt brott mot FN-stadgan, som med hänsyn till den globala säkerheten och den regelbaserade världsordningen inte kan lämnas obesvarat av det internationella samfundet. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen, den vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och medlemsstaterna att stödja fullständig ansvarsskyldighet för alla brott som begåtts av Ryssland, dess allierade och proxyaktörer under deras aggressionskrig mot Ukraina. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet understryker det brådskande behovet av att EU och medlemsstaterna i nära samarbete med Ukraina och det internationella samfundet, helst genom FN, verkar för inrättandet av en särskild internationell tribunal för att lagföra det aggressionsbrott mot Ukraina som begåtts av den politiska och militära ledningen i Ryska federationen och dess allierade och för att finna en rättsligt sund gemensam väg framåt i denna fråga. Parlamentet anser att inrättandet av en sådan tribunal skulle täppa till den stora luckan i den nuvarande institutionella strukturen för internationell straffrätt och bör baseras på de normer och principer som gäller för Internationella brottmålsdomstolen i enlighet med Romstadgan. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att i nära samarbete med Ukraina söka och bygga upp politiskt stöd i FN:s generalförsamling och andra internationella forum, däribland Europarådet, OSSE och G7, för att inrätta en särskild tribunal för aggressionsbrotten mot Ukraina. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet anser att inrättandet av den särskilda tribunalen skulle komplettera Internationella brottmålsdomstolens och dess åklagares utredningsarbete, eftersom denna tribunal skulle fokusera på påstådda folkmord, krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten som begåtts i Ukraina. Parlamentet upprepar sitt fulla stöd för Internationella brottmålsdomstolens åklagares pågående utredning av situationen i Ukraina. Parlamentet uppmanar med kraft Ukraina att ratificera Internationella brottmålsdomstolens Romstadga och ändringarna av den och formellt bli medlem av Internationella brottmålsdomstolen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet efterlyser en aktiv användning av EU:s offentliga diplomati och strategiska kommunikation till stöd för inrättandet av den särskilda tribunalen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet understryker att den särskilda tribunalens exakta sammansättning och arbetssätt visserligen inte har fastställts ännu, men att de strängaste kriterierna för transparens och opartiskhet måste respekteras. Parlamentet anser vidare att den särskilda internationella tribunalen måste ha behörighet att utreda inte bara Vladimir Putin och Ryska federationens politiska och militära ledning, utan även Aljaksandr Lukasjenka och den politiska och militära ledningen i Belarus, som en möjliggörande stat, från vars territorium och med vars logistiska stöd Ryska federationen utför sitt aggressionskrig mot Ukraina, eftersom det omfattas av beskrivningen av ett aggressionsbrott i enlighet med artikel 8a i Romstadgan. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar att EU:s förberedande arbete med den särskilda tribunalen bör inledas utan dröjsmål, inriktas på att fastställa arrangemangen för den särskilda tribunalen i samarbete med Ukraina och stödja ukrainska och internationella myndigheter för att säkra bevis som ska användas i den framtida särskilda tribunalen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna, i synnerhet kommissionen och Europeiska utrikestjänsten, att under tiden stödja inrättandet av en interimistisk åklagarmyndighet (IPO) och konstaterar att inrättandet av denna myndighet skulle vara ett mycket viktigt praktiskt steg framåt i den framtida särskilda tribunalens utredning och lagföring av aggressionsbrottet mot Ukraina. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet fördömer Rysslands praxis att blockera alla åtgärder på FN-nivå som syftar till att ställa landet till svars för aggressionskriget mot Ukraina. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet betonar den viktiga roll som en särskild tribunal för aggressionsbrott mot Ukraina spelar när det gäller att söka rättvisa för det ukrainska folket, avskräcka andra internationella aktörer från att imitera Rysslands olagliga aggression och underlätta skadeståndsanspråk och eventuell framtida försoning. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna samt deras partner och allierade att inleda diskussioner om den rättsliga möjligheten att använda den ryska statens statliga tillgångar som skadestånd för Rysslands kränkningar av internationell rätt i Ukraina, inbegripet genom att eventuellt neka sådana tillgångar skydd i form av suverän immunitet eller begränsa sådant skydd på grund av dessa överträdelsers grova karaktär. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet är fast övertygat om att inrättandet av denna särskilda tribunal för aggressionsbrott skulle sända en mycket tydlig signal till både det ryska samhället och det internationella samfundet om att Putin och det ryska politiska och militära ledarskapet kan dömas för de brott som begåtts i Ukraina. Parlamentet understryker att inrättandet av denna tribunal också skulle vara en tydlig signal till Rysslands politiska och ekonomiska elit om att det inte längre är en möjlighet för ett Ryssland under Putins ledning att återgå till ”business as usual” med väst. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet stöder FN:s generalförsamlings rekommendation som ett första steg mot att FN:s medlemsstater, i samarbete med Ukraina, upprättar ett internationellt skaderegister som ska tjäna som ett arkiv för framtida skadestånd när det gäller skada eller förlust för alla berörda fysiska och juridiska personer, och om de långsiktiga, utbredda och allvarliga skadorna på den naturliga miljön och klimatet, liksom på den ukrainska staten, som orsakats av Rysslands folkrättsstridiga handlingar i eller mot Ukraina, samt främja och samordna insamlingen av bevis. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar EU att anta en gemensam ståndpunkt om aggressionsbrottet och om Kampalaändringarna om aggressionsbrottet till Internationella brottmålsdomstolens Romstadga. Parlamentet uppmanar Bulgarien, Danmark, Frankrike, Grekland, Ungern och Rumänien att godta och ratificera Kampalaändringarna. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, Europarådet, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa, kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, FN:s flyktingkommissariat, Internationella rödakorskommittén, Internationella brottmålsdomstolen, G7-länderna, Afrikanska unionen, Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap, Stillahavsöarnas forum, Amerikanska samarbetsorganisationen, Karibiska gemenskapen, de belarusiska myndigheterna, Ryska federationens president, regering och parlament, samt Ukrainas president, regering och parlament. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  EUT C 479, 16.12.2022, s. 68.

(2)  Antagna texter, P9_TA(2022)0405.

(3)  FN:s generalförsamlings resolutioner av den 2 mars 2022 om aggressionen mot Ukraina (Aggression against Ukraine), av den 24 mars 2022 om de humanitära konsekvenserna av aggressionen mot Ukraina (Humanitarian consequences of the aggression against Ukraine) och av den 15 november 2022 om främjande av prövning och gottgörelse för aggressionen mot Ukraina (Furtherance of remedy and reparation for aggression against Ukraine).

---

| 16.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 214/114 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 214/114

---

P9_TA(2023)0016

EU:s svar på protesterna och avrättningarna i Iran

Europaparlamentets resolution av den 19 januari 2023 om EU:s svar på protesterna och avrättningarna i Iran (2023/2511(RSP))

(2023/C 214/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Iran, särskilt sina resolutioner av den 6 oktober 2022 om Jina Mahsa Aminis död och förtrycket av demonstranter för kvinnors rättigheter i Iran (1) och av den 17 februari 2022 om dödsstraff i Iran (2) samt alla sina andra resolutioner om människorättssituationen i Iran, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Iran, särskilt sina resolutioner av den 6 oktober 2022 om Jina Mahsa Aminis död och förtrycket av demonstranter för kvinnors rättigheter i Iran (1) och av den 17 februari 2022 om dödsstraff i Iran (2) samt alla sina andra resolutioner om människorättssituationen i Iran,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution från dess tredje utskott av den 16 november 2022 om mänskliga rättigheter i Iran, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution från dess tredje utskott av den 16 november 2022 om mänskliga rättigheter i Iran,

| — | med beaktande av uttalandet av den 10 januari 2023 från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 10 januari 2023 från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av uttalandet av FN:s experter av den 11 november 2022 där Iran uppmanas att upphöra med att döma fredliga demonstranter till döden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av FN:s experter av den 11 november 2022 där Iran uppmanas att upphöra med att döma fredliga demonstranter till döden,

| — | med beaktande av den extra sessionen i FN:s råd för mänskliga rättigheter om Islamiska republiken Iran, som ägde rum den 24 november 2022, och av den resolution som antogs vid den sessionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den extra sessionen i FN:s råd för mänskliga rättigheter om Islamiska republiken Iran, som ägde rum den 24 november 2022, och av den resolution som antogs vid den sessionen,

| — | med beaktande av rapporterna av den 22 september 2022, 18 juni 2022, 13 januari 2022 och 11 januari 2021 från FN:s särskilda rapportör om människorättssituationen i Islamiska republiken Iran, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna av den 22 september 2022, 18 juni 2022, 13 januari 2022 och 11 januari 2021 från FN:s särskilda rapportör om människorättssituationen i Islamiska republiken Iran,

| — | med beaktande av G7-utrikesministrarnas uttalande av den 4 november 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av G7-utrikesministrarnas uttalande av den 4 november 2022,

| — | med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 12 december 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 12 december 2022,

| — | med beaktande av de sanktioner mot iranska personer och enheter som antogs av Europeiska unionens råd den 12 april 2021, 17 oktober 2022, 20 oktober 2022 och 14 november 2022 och rådets genomförandebeslut (Gusp) 2022/2433 av den 12 december 2022 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de sanktioner mot iranska personer och enheter som antogs av Europeiska unionens råd den 12 april 2021, 17 oktober 2022, 20 oktober 2022 och 14 november 2022 och rådets genomförandebeslut (Gusp) 2022/2433 av den 12 december 2022 (3),

| — | med beaktande av Islamiska republiken Irans sanktioner mot europeiska och brittiska enheter och enskilda personer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Islamiska republiken Irans sanktioner mot europeiska och brittiska enheter och enskilda personer,

| — | med beaktande av uttalandena från talespersonen för Europeiska utrikestjänsten av den 7 januari 2023 om de senaste avrättningarna av Mohammad Mehdi Karami och Seyyed Mohammad Hosseini, av den 8 december 2022 om avrättningen av Mohsen Sekari samt av den 15 januari 2023 om avrättningen av Alireza Akbari, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från talespersonen för Europeiska utrikestjänsten av den 7 januari 2023 om de senaste avrättningarna av Mohammad Mehdi Karami och Seyyed Mohammad Hosseini, av den 8 december 2022 om avrättningen av Mohsen Sekari samt av den 15 januari 2023 om avrättningen av Alireza Akbari,

| — | med beaktande av uttalandet av unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik på EU:s vägnar om Iran av den 25 september 2022 och av uttalandet av utrikestjänstens talesperson av den 19 september 2022 om Jina Mahsa Aminis död, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik på EU:s vägnar om Iran av den 25 september 2022 och av uttalandet av utrikestjänstens talesperson av den 19 september 2022 om Jina Mahsa Aminis död,

| — | med beaktande av pressmeddelandet från utrikestjänstens talesperson av den 9 januari 2023 om att ambassadören för Islamiska republiken Iran kallades till Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av pressmeddelandet från utrikestjänstens talesperson av den 9 januari 2023 om att ambassadören för Islamiska republiken Iran kallades till Europeiska unionen,

| — | med beaktande av uttalandena av den 22 september 2022, den 9 november 2022 och den 13 december 2022 från ordföranden för delegationen för förbindelserna med Iran, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena av den 22 september 2022, den 9 november 2022 och den 13 december 2022 från ordföranden för delegationen för förbindelserna med Iran,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 9 december 2022 från Kanada och Förenta staterna om situationen för de mänskliga rättigheterna i Iran, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 9 december 2022 från Kanada och Förenta staterna om situationen för de mänskliga rättigheterna i Iran,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966 (ICCPR), och Irans ratificering av den i juni 1975, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966 (ICCPR), och Irans ratificering av den i juni 1975,

| — | med beaktande av det globala EU-systemet för sanktioner avseende mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det globala EU-systemet för sanktioner avseende mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt 2001/931/Gusp av den 27 december 2001 om tillämpning av särskilda åtgärder i syfte att bekämpa terrorism (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt 2001/931/Gusp av den 27 december 2001 om tillämpning av särskilda åtgärder i syfte att bekämpa terrorism (4),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2580/2001 av den 27 december 2001 om särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter i syfte att bekämpa terrorism (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2580/2001 av den 27 december 2001 om särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter i syfte att bekämpa terrorism (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/541 av den 15 mars 2017 om bekämpande av terrorism, om ersättande av rådets rambeslut 2002/475/RIF och om ändring av rådets beslut 2005/671/RIF (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/541 av den 15 mars 2017 om bekämpande av terrorism, om ersättande av rådets rambeslut 2002/475/RIF och om ändring av rådets beslut 2005/671/RIF (6),

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om dödsstraffet, människorättsförsvarare och våld mot kvinnor och flickor och kampen mot alla former av diskriminering av dem, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om dödsstraffet, människorättsförsvarare och våld mot kvinnor och flickor och kampen mot alla former av diskriminering av dem,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen från 1948 om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen från 1948 om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 13 september 2022 greps den 22-åriga kurdisk-iranska kvinnan Jina Mahsa Amini i Teheran av den iranska ”moralpolisen”, anklagad för att inte ha följt lagen om slöjtvång. Jina Mahsa Amini torterades brutalt och dog den 16 september 2022 i polisförvar. Någon ordentlig utredning har inte genomförts. |
| --- | --- |

A.

Den 13 september 2022 greps den 22-åriga kurdisk-iranska kvinnan Jina Mahsa Amini i Teheran av den iranska ”moralpolisen”, anklagad för att inte ha följt lagen om slöjtvång. Jina Mahsa Amini torterades brutalt och dog den 16 september 2022 i polisförvar. Någon ordentlig utredning har inte genomförts.

| B. | Efter mordet på Jina Mahsa Amini utbröt nationella protester över hela landet, där hundratusentals iranska medborgare från alla samhällsskikt deltog. Protesterna inleddes av kvinnor som krävde ansvarsskyldighet för Jina Mahsa Aminis död och ett slut på våldet mot och diskrimineringen av kvinnor i Iran. Under demonstrationerna var det många kvinnor som tog av sig sina hijaber eller klippte av sig håret som protest mot Jina Mahsa Aminis död. Kvinnornas protester inspirerade till solidaritet från män och startade en landsomfattande revolution och proteströrelse mot regimen. Studenter protesterar vid många universitet i hela landet genom att bojkotta sina föreläsningar och demonstrera mot förtryck. Jina Mahsa Amini kom från regionen Kurdistan i Iran, där protesterna har varit utbredda och har mött ett repressivt gensvar från regimen. |
| --- | --- |

B.

Efter mordet på Jina Mahsa Amini utbröt nationella protester över hela landet, där hundratusentals iranska medborgare från alla samhällsskikt deltog. Protesterna inleddes av kvinnor som krävde ansvarsskyldighet för Jina Mahsa Aminis död och ett slut på våldet mot och diskrimineringen av kvinnor i Iran. Under demonstrationerna var det många kvinnor som tog av sig sina hijaber eller klippte av sig håret som protest mot Jina Mahsa Aminis död. Kvinnornas protester inspirerade till solidaritet från män och startade en landsomfattande revolution och proteströrelse mot regimen. Studenter protesterar vid många universitet i hela landet genom att bojkotta sina föreläsningar och demonstrera mot förtryck. Jina Mahsa Amini kom från regionen Kurdistan i Iran, där protesterna har varit utbredda och har mött ett repressivt gensvar från regimen.

| C. | De iranska säkerhets- och polisstyrkornas reaktion på protesterna är våldsam, urskillningslös, oproportionerlig och ohämmad. Islamiska republikens högste ledare Ali Khamenei och president Ebrahim Raisi har upprepade gånger uttryckt beröm för och uppmuntrat det våldsamma förtrycket av fredliga demonstrationer och mordet på demonstranter av den paramilitära Basijmilisen inom Islamiska revolutionsgardet. |
| --- | --- |

C.

De iranska säkerhets- och polisstyrkornas reaktion på protesterna är våldsam, urskillningslös, oproportionerlig och ohämmad. Islamiska republikens högste ledare Ali Khamenei och president Ebrahim Raisi har upprepade gånger uttryckt beröm för och uppmuntrat det våldsamma förtrycket av fredliga demonstrationer och mordet på demonstranter av den paramilitära Basijmilisen inom Islamiska revolutionsgardet.

| D. | Den 16 januari 2023 hade de iranska säkerhetsstyrkorna enligt uppgift dödat flera hundratals fredliga demonstranter, däribland dussintals barn, och fängslat, gripit och bortfört över 20 000 demonstranter, däribland människorättsförsvarare, studenter, advokater och aktivister i det civila samhället, inbegripet EU-medborgare och personer bosatta i Tyskland, Polen, Frankrike, Italien, Nederländerna, Spanien och Sverige. |
| --- | --- |

D.

Den 16 januari 2023 hade de iranska säkerhetsstyrkorna enligt uppgift dödat flera hundratals fredliga demonstranter, däribland dussintals barn, och fängslat, gripit och bortfört över 20 000 demonstranter, däribland människorättsförsvarare, studenter, advokater och aktivister i det civila samhället, inbegripet EU-medborgare och personer bosatta i Tyskland, Polen, Frankrike, Italien, Nederländerna, Spanien och Sverige.

| E. | Iran erkänner inte dubbelt medborgarskap och inskränker därmed utländska ambassaders möjlighet att träffa sina medborgare med dubbelt medborgarskap som sitter frihetsberövade i landet. Irans tidigare biträdande försvarsminister Alireza Akbari, som hade både brittiskt och iranskt medborgarskap, dömdes för spioneri för Förenade kungariket i Iran, vilket han förnekade, dömdes till döden och avrättades. Den svensk-iranska medborgaren dr Ahmadreza Djalali, som är expert på katastrofmedicin och forskare vid Belgiens Vrije Universiteit Brussel och Italiens Università del Piemonte Orientale, greps den 24 april 2016 av de iranska säkerhetsstyrkorna. I oktober 2017 dömdes han till döden på falska grunder anklagad för spioneri, efter en grovt orättvis rättegång som baserades på en bekännelse som tvingats fram under tortyr. Domen fastställdes av Irans högsta domstol den 17 juni 2018. Den fransk-iranska forskaren Fariba Adelkhah greps i juni 2019 och dömdes till fem års fängelse för att ha ”underminerat den nationella säkerheten”. |
| --- | --- |

E.

Iran erkänner inte dubbelt medborgarskap och inskränker därmed utländska ambassaders möjlighet att träffa sina medborgare med dubbelt medborgarskap som sitter frihetsberövade i landet. Irans tidigare biträdande försvarsminister Alireza Akbari, som hade både brittiskt och iranskt medborgarskap, dömdes för spioneri för Förenade kungariket i Iran, vilket han förnekade, dömdes till döden och avrättades. Den svensk-iranska medborgaren dr Ahmadreza Djalali, som är expert på katastrofmedicin och forskare vid Belgiens Vrije Universiteit Brussel och Italiens Università del Piemonte Orientale, greps den 24 april 2016 av de iranska säkerhetsstyrkorna. I oktober 2017 dömdes han till döden på falska grunder anklagad för spioneri, efter en grovt orättvis rättegång som baserades på en bekännelse som tvingats fram under tortyr. Domen fastställdes av Irans högsta domstol den 17 juni 2018. Den fransk-iranska forskaren Fariba Adelkhah greps i juni 2019 och dömdes till fem års fängelse för att ha ”underminerat den nationella säkerheten”.

| F. | Andra EU-medborgare hålls godtyckligt frihetsberövade i Iran, däribland den belgiske medborgaren Olivier Vandecasteele, som dömdes till totalt 40 års fängelse och dussintals piskrapp på grundval av en rad fabricerade anklagelser. Domen avkunnades efter det att Belgiens högsta domstol hade upphävt ett kontroversiellt bilateralt avtal om utbyte av fångar som skulle ha gjort det möjligt att skicka tillbaka den iranska diplomaten Assadollah Assadi, som dömts för försök till terrorism i Belgien, till Islamiska republiken Iran i utbyte mot Olivier Vandecasteeles frihet. Sju franska medborgare hålls fortfarande fängslade i Iran, däribland Cécile Kohler, lärare och facklig företrädare, och hennes partner Jacques Paris samt Benjamin Brière, som alla greps i maj 2020 och dömdes till åtta års och åtta månaders fängelse för ”spionage”. |
| --- | --- |

F.

Andra EU-medborgare hålls godtyckligt frihetsberövade i Iran, däribland den belgiske medborgaren Olivier Vandecasteele, som dömdes till totalt 40 års fängelse och dussintals piskrapp på grundval av en rad fabricerade anklagelser. Domen avkunnades efter det att Belgiens högsta domstol hade upphävt ett kontroversiellt bilateralt avtal om utbyte av fångar som skulle ha gjort det möjligt att skicka tillbaka den iranska diplomaten Assadollah Assadi, som dömts för försök till terrorism i Belgien, till Islamiska republiken Iran i utbyte mot Olivier Vandecasteeles frihet. Sju franska medborgare hålls fortfarande fängslade i Iran, däribland Cécile Kohler, lärare och facklig företrädare, och hennes partner Jacques Paris samt Benjamin Brière, som alla greps i maj 2020 och dömdes till åtta års och åtta månaders fängelse för ”spionage”.

| G. | Iran har världens högsta antal avrättningar per capita. Den iranska regimen har utdömt och verkställt dödsdomar mot fredliga demonstranter, däribland minderåriga, till följd av orättvisa och summariska rättsliga förfaranden som strider mot de mest grundläggande kraven i en rättvis rättegång. Amnesty International har funnit bevis för att den iranska regimen fortsätter att använda dödsstraffet som ett förtryckarvapen för att slå ner protesterna. Polisen och säkerhetsstyrkorna i Islamiska republiken begår omfattande tortyr, våldtäkter och grym, omänsklig och förnedrande behandling av fångar i iranska fängelser. |
| --- | --- |

G.

Iran har världens högsta antal avrättningar per capita. Den iranska regimen har utdömt och verkställt dödsdomar mot fredliga demonstranter, däribland minderåriga, till följd av orättvisa och summariska rättsliga förfaranden som strider mot de mest grundläggande kraven i en rättvis rättegång. Amnesty International har funnit bevis för att den iranska regimen fortsätter att använda dödsstraffet som ett förtryckarvapen för att slå ner protesterna. Polisen och säkerhetsstyrkorna i Islamiska republiken begår omfattande tortyr, våldtäkter och grym, omänsklig och förnedrande behandling av fångar i iranska fängelser.

| H. | Amnesty International har sammanställt en förteckning över cirka 25 personer som löper stor risk att avrättas, särskilt Mohammad Ghobadlou. Amnesty International befarar att många fler människor kan komma att riskera dödsstraff för sitt deltagande i protesterna. Kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter rapporterar att över 40 iranska konstnärer har åtalats för brott som medför dödsstraff. Iranska skådespelare, musiker, idrottare och andra kända personer har offentligt stöttat protesterna mot det prästerliga etablissemanget. |
| --- | --- |

H.

Amnesty International har sammanställt en förteckning över cirka 25 personer som löper stor risk att avrättas, särskilt Mohammad Ghobadlou. Amnesty International befarar att många fler människor kan komma att riskera dödsstraff för sitt deltagande i protesterna. Kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter rapporterar att över 40 iranska konstnärer har åtalats för brott som medför dödsstraff. Iranska skådespelare, musiker, idrottare och andra kända personer har offentligt stöttat protesterna mot det prästerliga etablissemanget.

| I. | Människorättssituationen i Iran fortsätter att försämras. Morden på Jina Mahsa Amini med flera, liksom den pågående avrättningsvågen, illustrerar den pågående människorättskrisen i Iran. Denna försämring cementeras av den iranska regimens systematiska straffrihet och dess säkerhetsapparat, som har tillåtit utbredd tortyr samt utomrättsliga avrättningar och andra olagliga mord. Det iranska straffrättsliga systemet är starkt beroende av påtvingade erkännanden som åstadkommits genom tortyr och andra former av tvång och restriktioner. Avskaffande av dödsstraffet i hela världen är ett av huvudmålen för EU:s människorättspolitik. |
| --- | --- |

I.

Människorättssituationen i Iran fortsätter att försämras. Morden på Jina Mahsa Amini med flera, liksom den pågående avrättningsvågen, illustrerar den pågående människorättskrisen i Iran. Denna försämring cementeras av den iranska regimens systematiska straffrihet och dess säkerhetsapparat, som har tillåtit utbredd tortyr samt utomrättsliga avrättningar och andra olagliga mord. Det iranska straffrättsliga systemet är starkt beroende av påtvingade erkännanden som åstadkommits genom tortyr och andra former av tvång och restriktioner. Avskaffande av dödsstraffet i hela världen är ett av huvudmålen för EU:s människorättspolitik.

| J. | I en flagrant kränkning av maktfördelningen uppmanade 227 ledamöter av det iranska parlamentet den 6 november 2022 rättsväsendet att agera beslutsamt mot personer som arresteras under protesterna och att använda dödsstraffet som ett straff. |
| --- | --- |

J.

I en flagrant kränkning av maktfördelningen uppmanade 227 ledamöter av det iranska parlamentet den 6 november 2022 rättsväsendet att agera beslutsamt mot personer som arresteras under protesterna och att använda dödsstraffet som ett straff.

| K. | Den iranska konstitutionen ger etniska minoriteter lika rättigheter. Dödsstraffet tillämpas oproportionerligt på hbtqi-personer och personer som tillhör etniska och religiösa minoriteter, särskilt balucher, kurder, araber, bahaier och kristna. Alltfler människorättsförsvarare har arresterats sedan morden och ingripandena inleddes. Kvinnor och flickor, som har gått i spetsen för protesterna, däribland medlemmar av etniska och religiösa minoriteter, har arresterats och fängslats för att ha krävt ett slut på systemiskt och systematiskt diskriminerande lagar, politik och praxis, och är särskilt utsatta för anklagelser som medför dödsstraff och dödsdomar. |
| --- | --- |

K.

Den iranska konstitutionen ger etniska minoriteter lika rättigheter. Dödsstraffet tillämpas oproportionerligt på hbtqi-personer och personer som tillhör etniska och religiösa minoriteter, särskilt balucher, kurder, araber, bahaier och kristna. Alltfler människorättsförsvarare har arresterats sedan morden och ingripandena inleddes. Kvinnor och flickor, som har gått i spetsen för protesterna, däribland medlemmar av etniska och religiösa minoriteter, har arresterats och fängslats för att ha krävt ett slut på systemiskt och systematiskt diskriminerande lagar, politik och praxis, och är särskilt utsatta för anklagelser som medför dödsstraff och dödsdomar.

| L. | En grupp experter på mänskliga rättigheter, däribland flera innehavare av mandat för FN:s särskilda förfaranden, har utfärdat ett uttalande där man fördömer säkerhetsstyrkornas mord på och ingripanden mot demonstranter i Iran. Experterna uttryckte sin djupa oro över den överdrivna och dödliga kraft som använts mot demonstranter i protesterna efter Aminis död, däribland sexuellt våld mot kvinnor och flickor, hot och trakasserier mot demonstranter och systematisk straffrihet för personer som begått kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Den 11 november 2022 uppmanade FN:s experter med kraft den iranska regimen att sluta åtala människor för brott som medför dödsstraff för deras deltagande eller påstådda deltagande i fredliga demonstrationer. |
| --- | --- |

L.

En grupp experter på mänskliga rättigheter, däribland flera innehavare av mandat för FN:s särskilda förfaranden, har utfärdat ett uttalande där man fördömer säkerhetsstyrkornas mord på och ingripanden mot demonstranter i Iran. Experterna uttryckte sin djupa oro över den överdrivna och dödliga kraft som använts mot demonstranter i protesterna efter Aminis död, däribland sexuellt våld mot kvinnor och flickor, hot och trakasserier mot demonstranter och systematisk straffrihet för personer som begått kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Den 11 november 2022 uppmanade FN:s experter med kraft den iranska regimen att sluta åtala människor för brott som medför dödsstraff för deras deltagande eller påstådda deltagande i fredliga demonstrationer.

| M. | FN:s experter uppmanade rådet för mänskliga rättigheter att skyndsamt vidta nödvändiga åtgärder för att hålla en specialsession om situationen i Iran och inrätta en internationell utredningsmekanism, säkerställa ansvarsskyldighet i Iran och få ett slut på den ihållande straffriheten för allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Rådet för mänskliga rättigheter höll en specialsession den 24 november 2022 om situationen i Iran. Under denna specialsession enades man om att en oberoende internationell undersökningsgrupp skulle undersöka kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i Islamiska republiken Iran, samla in och analysera bevis och samarbeta med berörda parter för att fastställa fakta kring dessa anklagelser i syfte att ställa alla personer som begått allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Islamiska republiken Iran, inklusive de högsta myndigheterna, inför rätta. |
| --- | --- |

M.

FN:s experter uppmanade rådet för mänskliga rättigheter att skyndsamt vidta nödvändiga åtgärder för att hålla en specialsession om situationen i Iran och inrätta en internationell utredningsmekanism, säkerställa ansvarsskyldighet i Iran och få ett slut på den ihållande straffriheten för allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Rådet för mänskliga rättigheter höll en specialsession den 24 november 2022 om situationen i Iran. Under denna specialsession enades man om att en oberoende internationell undersökningsgrupp skulle undersöka kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i Islamiska republiken Iran, samla in och analysera bevis och samarbeta med berörda parter för att fastställa fakta kring dessa anklagelser i syfte att ställa alla personer som begått allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Islamiska republiken Iran, inklusive de högsta myndigheterna, inför rätta.

| N. | Kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter angav den 10 januari 2023 att användningen av straffrättsliga förfaranden som ett vapen för att straffa människor för att de utövar sina grundläggande rättigheter utgör statligt sanktionerat dödande. |
| --- | --- |

N.

Kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter angav den 10 januari 2023 att användningen av straffrättsliga förfaranden som ett vapen för att straffa människor för att de utövar sina grundläggande rättigheter utgör statligt sanktionerat dödande.

| O. | EU:s utrikesministrar antog rådets slutsatser om Iran den 12 december 2022. I dessa slutsatser uppmanas i synnerhet de iranska myndigheterna att omedelbart upphöra med det avskyvärda tillvägagångssättet att utdöma och verkställa dödsstraff mot demonstranter och att utan dröjsmål upphäva de nyligen avkunnade dödsdomar som avkunnats i samband med de pågående protesterna, och att garantera rättssäkerheten för alla som har fängslats. |
| --- | --- |

O.

EU:s utrikesministrar antog rådets slutsatser om Iran den 12 december 2022. I dessa slutsatser uppmanas i synnerhet de iranska myndigheterna att omedelbart upphöra med det avskyvärda tillvägagångssättet att utdöma och verkställa dödsstraff mot demonstranter och att utan dröjsmål upphäva de nyligen avkunnade dödsdomar som avkunnats i samband med de pågående protesterna, och att garantera rättssäkerheten för alla som har fängslats.

| P. | Den 9 januari 2023 kallade utrikestjänstens generalsekreterare Islamiska republiken Irans ambassadör till Europeiska unionen på den höga representantens vägnar för att upprepa EU:s avsky inför de nyligen genomförda avrättningarna av Mohammad Mehdi Karami och Seyyed Mohammad Hosseini, som arresterades och dömdes till döden i samband med protesterna i Iran. Mohsen Shekari och Majidreza Rahnavard avrättades för sitt deltagande i protesterna den 8 respektive den 12 december 2022. |
| --- | --- |

P.

Den 9 januari 2023 kallade utrikestjänstens generalsekreterare Islamiska republiken Irans ambassadör till Europeiska unionen på den höga representantens vägnar för att upprepa EU:s avsky inför de nyligen genomförda avrättningarna av Mohammad Mehdi Karami och Seyyed Mohammad Hosseini, som arresterades och dömdes till döden i samband med protesterna i Iran. Mohsen Shekari och Majidreza Rahnavard avrättades för sitt deltagande i protesterna den 8 respektive den 12 december 2022.

| Q. | Den 9 december 2022 utfärdade Kanada och Förenta staterna ett gemensamt uttalande där man fördömde Islamiska republiken Irans brutala våldshandlingar mot fredliga demonstranter, det pågående förtrycket av det iranska folket och det statligt understödda våldet mot kvinnor. Båda länderna antog ytterligare sanktioner mot iranska tjänstemän som varit inblandade i kränkningar av de mänskliga rättigheterna, inbegripet de som begåtts som en del av det pågående brutala förtrycket. |
| --- | --- |

Q.

Den 9 december 2022 utfärdade Kanada och Förenta staterna ett gemensamt uttalande där man fördömde Islamiska republiken Irans brutala våldshandlingar mot fredliga demonstranter, det pågående förtrycket av det iranska folket och det statligt understödda våldet mot kvinnor. Båda länderna antog ytterligare sanktioner mot iranska tjänstemän som varit inblandade i kränkningar av de mänskliga rättigheterna, inbegripet de som begåtts som en del av det pågående brutala förtrycket.

| R. | EU har nyligen och vid flera tillfällen antagit restriktiva åtgärder i samband med dessa uppenbara kränkningar av de mänskliga rättigheterna, särskilt mot högt uppsatta personer inom Islamiska revolutionsgardet, inbegripet frysning av tillgångar, förbud mot resor till EU och förbud mot att göra tillgångar eller ekonomiska resurser tillgängliga för de personer och enheter som är uppförda på förteckningen som svar på deras roll i de våldsamma ingripandena i Iran och Islamiska republikens tillhandahållande av bestyckade drönare som används i terroristhandlingar som begås av Ryska federationen mot Ukraina. Inom ramen för det globala systemet för sanktioner avseende mänskliga rättigheter i Iran har EU infört restriktiva åtgärder mot totalt 126 personer och 11 enheter. EU:s sanktionslista omfattar i synnerhet Irans inrikesminister Ahmad Vahidi, dess minister för informations- och kommunikationsteknik, Issa Zarepour, de iranska brottsbekämpande styrkorna och provinscheferna vid Islamiska revolutionsgardet. |
| --- | --- |

R.

EU har nyligen och vid flera tillfällen antagit restriktiva åtgärder i samband med dessa uppenbara kränkningar av de mänskliga rättigheterna, särskilt mot högt uppsatta personer inom Islamiska revolutionsgardet, inbegripet frysning av tillgångar, förbud mot resor till EU och förbud mot att göra tillgångar eller ekonomiska resurser tillgängliga för de personer och enheter som är uppförda på förteckningen som svar på deras roll i de våldsamma ingripandena i Iran och Islamiska republikens tillhandahållande av bestyckade drönare som används i terroristhandlingar som begås av Ryska federationen mot Ukraina. Inom ramen för det globala systemet för sanktioner avseende mänskliga rättigheter i Iran har EU infört restriktiva åtgärder mot totalt 126 personer och 11 enheter. EU:s sanktionslista omfattar i synnerhet Irans inrikesminister Ahmad Vahidi, dess minister för informations- och kommunikationsteknik, Issa Zarepour, de iranska brottsbekämpande styrkorna och provinscheferna vid Islamiska revolutionsgardet.

| S. | Som en ömsesidig åtgärd har Irans utrikesministerium antagit motåtgärder inom ramen för sanktionsmekanismen som framför allt riktar sig mot Neumann, ledamot av Europaparlamentet och ordförande för delegationen för förbindelserna med Arabiska halvön, samt andra ledamöter och tyska och franska före detta politiker. Som svar på Irans sanktioner mot ledamöter av Europaparlamentet beslutade parlamentet i november 2022 att dess delegationer och utskott inte längre kommer att samarbeta med de iranska myndigheterna. |
| --- | --- |

S.

Som en ömsesidig åtgärd har Irans utrikesministerium antagit motåtgärder inom ramen för sanktionsmekanismen som framför allt riktar sig mot Neumann, ledamot av Europaparlamentet och ordförande för delegationen för förbindelserna med Arabiska halvön, samt andra ledamöter och tyska och franska före detta politiker. Som svar på Irans sanktioner mot ledamöter av Europaparlamentet beslutade parlamentet i november 2022 att dess delegationer och utskott inte längre kommer att samarbeta med de iranska myndigheterna.

| T. | Islamiska republiken deltar, särskilt genom Islamiska revolutionsgardet, i storskaliga, sofistikerade och våldsamma transnationella förtryckande åtgärder som riktar sig mot exil- och diasporaaktivister, dissidenter, oberoende journalister och människorättsförsvarare, inbegripet på EU:s territorium, samt hotar och trakasserar deras familjemedlemmar i Iran. Islamiska republiken har både direkt och genom lokala representanter mördat oliktänkande i diasporan, kidnappat exiliranier för bortförande till Iran och planerat bombattacker i flera länder, däribland EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

T.

Islamiska republiken deltar, särskilt genom Islamiska revolutionsgardet, i storskaliga, sofistikerade och våldsamma transnationella förtryckande åtgärder som riktar sig mot exil- och diasporaaktivister, dissidenter, oberoende journalister och människorättsförsvarare, inbegripet på EU:s territorium, samt hotar och trakasserar deras familjemedlemmar i Iran. Islamiska republiken har både direkt och genom lokala representanter mördat oliktänkande i diasporan, kidnappat exiliranier för bortförande till Iran och planerat bombattacker i flera länder, däribland EU:s medlemsstater.

| U. | Regimen i Islamiska republiken stör avsiktligt internet och mobilanslutningar och begränsar kraftigt sociala medieplattformar för att undergräva den iranska befolkningens möjligheter att organisera protester. EU:s sanktionssystem omfattar också ett förbud mot export till Islamiska republiken Iran av utrustning som kan användas för internt förtryck och utrustning för övervakning av telekommunikation. |
| --- | --- |

U.

Regimen i Islamiska republiken stör avsiktligt internet och mobilanslutningar och begränsar kraftigt sociala medieplattformar för att undergräva den iranska befolkningens möjligheter att organisera protester. EU:s sanktionssystem omfattar också ett förbud mot export till Islamiska republiken Iran av utrustning som kan användas för internt förtryck och utrustning för övervakning av telekommunikation.

| V. | Vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (vice ordföranden/den höga representanten) Josep Borrell fördömde i sina uttalanden av den 8 december 2022 och den 7 januari 2023 avrättningarna av Mohammad Mehdi Karami och Seyyed Mohammad Hossein. I uttalandena uppmanas de iranska myndigheterna att omedelbart upphöra med att utdöma och verkställa dödsdomar mot demonstranter. I dessa uttalanden uppmanar EU vidare de iranska myndigheterna att utan dröjsmål upphäva de senaste dödsdomarna och strikt följa sina internationella åtaganden. |
| --- | --- |

V.

Vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (vice ordföranden/den höga representanten) Josep Borrell fördömde i sina uttalanden av den 8 december 2022 och den 7 januari 2023 avrättningarna av Mohammad Mehdi Karami och Seyyed Mohammad Hossein. I uttalandena uppmanas de iranska myndigheterna att omedelbart upphöra med att utdöma och verkställa dödsdomar mot demonstranter. I dessa uttalanden uppmanar EU vidare de iranska myndigheterna att utan dröjsmål upphäva de senaste dödsdomarna och strikt följa sina internationella åtaganden.

| W. | Islamiska republiken har anklagat kurdiska grupper, däribland de i Irak, för att anstifta till protester i den kurdiska regionen i Iran. Under denna förevändning har Islamiska revolutionsgardet inlett väpnade attacker mot den kurdiska regionen i Irak och dödat dussintals, däribland civila. Ingripandena mot protesterna har varit särskilt hårda i nordvästra och sydöstra Iran, där många av landets kurdiska och baluchiska minoriteter bor. |
| --- | --- |

W.

Islamiska republiken har anklagat kurdiska grupper, däribland de i Irak, för att anstifta till protester i den kurdiska regionen i Iran. Under denna förevändning har Islamiska revolutionsgardet inlett väpnade attacker mot den kurdiska regionen i Irak och dödat dussintals, däribland civila. Ingripandena mot protesterna har varit särskilt hårda i nordvästra och sydöstra Iran, där många av landets kurdiska och baluchiska minoriteter bor.

| X. | Islamiska revolutionsgardet, som består av den paramilitära Basijmilisen, Qudsstyrkan, marktrupper, luftvapnet och flottan, spelar en central roll i förtrycket av oliktänkande i landet och extern militär verksamhet. Enligt uppgift kontrollerar Islamiska revolutionsgardet i egenskap av stat i staten två tredjedelar av den iranska ekonomin, däribland företag inom infrastruktur-, petrokemi-, finans-, telekommunikations-, bil- och marinindustrisektorerna, samt betydande beskyddartruster (bonyad) och storskaliga olagliga smugglingsnätverk. |
| --- | --- |

X.

Islamiska revolutionsgardet, som består av den paramilitära Basijmilisen, Qudsstyrkan, marktrupper, luftvapnet och flottan, spelar en central roll i förtrycket av oliktänkande i landet och extern militär verksamhet. Enligt uppgift kontrollerar Islamiska revolutionsgardet i egenskap av stat i staten två tredjedelar av den iranska ekonomin, däribland företag inom infrastruktur-, petrokemi-, finans-, telekommunikations-, bil- och marinindustrisektorerna, samt betydande beskyddartruster (bonyad) och storskaliga olagliga smugglingsnätverk.

| Y. | Kvinnor och flickor mördas brutalt i Iran genom så kallade hedersmord. Offren får ofta ingen möjlighet till rättslig prövning av brott som begåtts mot dem i namn av ”hedern”. |
| --- | --- |

Y.

Kvinnor och flickor mördas brutalt i Iran genom så kallade hedersmord. Offren får ofta ingen möjlighet till rättslig prövning av brott som begåtts mot dem i namn av ”hedern”.

| Z. | Islamiska revolutionsgardet utför, vägleder och bidrar till terroristverksamhet både nationellt och regionalt. Rysslands aggression mot Ukraina har lett till att förbindelserna mellan Teheran och Moskva fördjupats. |
| --- | --- |

Z.

Islamiska revolutionsgardet utför, vägleder och bidrar till terroristverksamhet både nationellt och regionalt. Rysslands aggression mot Ukraina har lett till att förbindelserna mellan Teheran och Moskva fördjupats.

| AA. | Mullaregimens aggressiva inrikespolitik återspeglas i Islamiska republikens utrikespolitik. Regimen bidrar till att destabilisera hela Mellanöstern och på andra håll. |
| --- | --- |

AA.

Mullaregimens aggressiva inrikespolitik återspeglas i Islamiska republikens utrikespolitik. Regimen bidrar till att destabilisera hela Mellanöstern och på andra håll.

| AB. | Ebrahim Raisi, som valdes till Irans president i juni 2021 och är upptagen på Förenta staternas sanktionsförteckning, tjänstgjorde tidigare som chef för det iranska domstolsväsendet trots att hans allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna är väldokumenterade. Ebrahim Raisis seger gjordes upp av Islamiska republikens institutioner i samband med val som vare sig var helt fria eller rättvisa. Endast 7 av 592 kandidater fick grönt ljus från Väktarnas råd för att kandidera till presidentposten. Inga av kandidaterna var kvinnor, personer från minoritetsgrupper eller hade åsikter som stod i strid med regimens. |
| --- | --- |

AB.

Ebrahim Raisi, som valdes till Irans president i juni 2021 och är upptagen på Förenta staternas sanktionsförteckning, tjänstgjorde tidigare som chef för det iranska domstolsväsendet trots att hans allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna är väldokumenterade. Ebrahim Raisis seger gjordes upp av Islamiska republikens institutioner i samband med val som vare sig var helt fria eller rättvisa. Endast 7 av 592 kandidater fick grönt ljus från Väktarnas råd för att kandidera till presidentposten. Inga av kandidaterna var kvinnor, personer från minoritetsgrupper eller hade åsikter som stod i strid med regimens.

| AC. | Förhandlingarna om förnyelsen av den gemensamma övergripande handlingsplanen har ännu inte avbrutits officiellt. Diskussionerna fortsätter om undersökningen rörande kärnämneskontroll som inleddes av Internationella atomenergiorganet efter att det fann spår av uran vid tre oredovisade platser i Iran. |
| --- | --- |

AC.

Förhandlingarna om förnyelsen av den gemensamma övergripande handlingsplanen har ännu inte avbrutits officiellt. Diskussionerna fortsätter om undersökningen rörande kärnämneskontroll som inleddes av Internationella atomenergiorganet efter att det fann spår av uran vid tre oredovisade platser i Iran.

| 1. | Europaparlamentet fördömer i skarpast möjliga ordalag dödsdomarna mot och avrättningarna av fredliga demonstranter i Iran, särskilt Mohsen Shekari, Majidreza Rahnavard, Mohammad Mehdi Karami och Seyyed Mohammad Hosseini. Parlamentet kräver att de iranska myndigheterna omedelbart och villkorslöst stoppar alla planer på att genomföra avrättningar och avstår från att yrka på fler dödsstraff. Parlamentet uppmanar myndigheterna i Islamiska republiken Iran att införa ett officiellt moratorium för avrättningar i syfte att avskaffa dödsstraffet helt. Parlamentet uppmanar med kraft Irans myndigheter att upphäva alla fällande domar och dödsdomar. Parlamentet upprepar sitt fasta och principiella motstånd mot användningen av dödsstraff vid alla tidpunkter och under alla omständigheter. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen myndigheterna i Islamiska republiken att se till att alla demonstranter som dömts till döden friges omedelbart och ovillkorligen, däribland Mohammed Boroughani, Mohammad Ghobadlou, Hamid Ghare Hassanlou, Mahan Sadrat Marani, Hossein Mohammadi, Manouchehr Mehman Navaz, Sahand Nourmohammad-Zadeh, Saman Seydi, Reza Arya, Saleh Mirhashemi Baltaghi, Saeed Yaqoubi Kordafli, Javad Rouhi, Arshia Takdastan och Mehdi Mohammadifard, Saleh Mirhashemi, Majid Kazemi och Saeid Yaghoubi. Parlamentet fördömer skarpt den iranska regimens användning av de straffrättsliga förfarandena och dödsstraffet som vapen för att kväsa avvikande åsikter och straffa människor för att ha utövat sina grundläggande rättigheter. Parlamentet uppmanar Islamiska republiken att se över sin lagstiftning och stryka moharebeh (fiendskap mot Gud) och mofsed-e-filarz (korruption på jorden) som straffbara gärningar. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uttrycker sin solidaritet med de iranska ungdomar, kvinnor och män, inklusive minoriteter, som leder och deltar i protesterna. Parlamentet stöder den fredliga landsomfattande proteströrelsen med anledning av det systematiska och ökande förtrycket och de allvarliga och omfattande kränkningarna av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Parlamentet stöder helhjärtat det iranska folkets strävan att leva i ett fritt, stabilt, inkluderande och demokratiskt land. Parlamentet fördömer den iranska regimens systematiska diskriminering av kvinnor genom lagar och andra bestämmelser som allvarligt begränsar deras friheter, liv och försörjningsmöjligheter. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet riktar även sitt deltagande till familjerna till alla dem som har dödats, torterats, bortförts eller olagligen fängslats efter de senaste och tidigare protesterna i Iran. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet upprepar sitt starka fördömande av de iranska säkerhetsstyrkornas utbredda, brutala, avsiktliga och oproportionerliga användning av våld mot fredliga demonstranter. Parlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att sätta stopp för ingripandena mot sina egna medborgare. Parlamentet påminner om att rätten till fredliga sammankomster måste säkerställas. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet kräver att det internationella samfundet och EU och dess medlemsstater utnyttjar all interaktion med Islamiska republikens myndigheter till att kräva ett omedelbart slut på avrättningarna av demonstranter och de våldsamma åtgärderna mot protesterna samt ett ovillkorligt frisläppande av alla som arresterats för att de utövat sin rätt till yttrandefrihet, föreningsfrihet och frihet att delta i fredliga sammankomster. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten och medlemsstaterna att fortsätta att ställa den iranska regimen till svars för att ha dödat sitt eget folk och gjort sig skyldig till allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar den iranska regimen att tillåta att en oberoende, behörig myndighet tillsammans med internationella organisationer gör en internationell, opartisk och effektiv utredning av regimens kränkningar av de mänskliga rättigheterna, däribland mordet på Jina Mahsa Amini, mordet på hundratals demonstranter samt tortyr och misshandel av dem som godtyckligt fängslats. Parlamentet kräver att de iranska myndigheterna tillåter en snabb, evidensbaserad, opartisk och effektiv utredning av alla mord på demonstranter, och att de ansvariga ställs inför rätta. Parlamentet understryker att EU bör fortsätta att ta itu med mordet på Jina Mahsa Amini och det sätt på vilket de iranska säkerhetsstyrkorna har hanterat de efterföljande demonstrationerna. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen till ett omedelbart frisläppande av alla personer som frihetsberövats för sitt deltagande i fredliga demonstrationer samt av alla politiska fångar. Parlamentet efterlyser riktade restriktiva åtgärder enligt förordning (EU) nr 359/2011 mot alla domare som utfärdar domar mot demonstranter. Parlamentet kräver vidare att de iranska myndigheterna omedelbart och villkorslöst lägger ner samtliga anklagelser mot alla som fängslas enbart för att de fredligt utövat sin rätt till yttrande-, förenings- och mötesfrihet i samband med protesterna. Parlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att leva upp till sina internationella åtaganden, bland annat dem som föreskrivs i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar utrikesrådets slutsatser av den 12 december 2022 och de restriktiva åtgärder som nyligen vidtagits mot dem som är inblandade i våldet mot demonstranter och mot alla dem som är knutna till ”moralpolisen” och som befunnits vara delaktiga i eller ansvariga för Jina Mahsa Aminis död. Parlamentet anser dock att den iranska regimens uppenbara åsidosättande av de egna medborgarnas mänskliga värdighet och demokratiska strävanden samt dess stöd till Ryska federationen, kräver ytterligare anpassningar av EU:s ståndpunkt gentemot Iran. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och rådet att utöka EU:s sanktionslista till samtliga enskilda personer och enheter som är ansvariga för brott mot de mänskliga rättigheterna och deras familjemedlemmar, däribland högste ledaren Ali Khamenei, president Ebrahim Raisi, den allmänna åklagaren Mohammad Jafar Montazeri och alla stiftelser (”bonyad”) som är kopplade till det islamiska revolutionsgardet, främst Bonyad Mostazafan och Bonyad Shahid va Omur-e Janbazan. Parlamentet uppmanar även vice ordföranden/den höga representanten, rådet och medlemsstaterna att överväga sanktioner mot de 227 iranska parlamentsledamöter som uppmuntrat till användning av dödsdomar. Parlamentet välkomnar att Förenade kungariket håller på att förbereda sig för att inkludera Islamiska revolutionsgardet på den brittiska listan över terroristorganisationer. Parlamentet fördömer med kraft de sanktioner som de iranska myndigheterna infört mot tyska och franska f.d. politiker och mot ledamöter av Europaparlamentet. Parlamentet påminner om att så länge som europeiska parlamentsledamöter sanktioneras av myndigheterna bör den interparlamentariska dialogen förbli avbruten. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar rådet och medlemsstaterna att lägga till det islamiska revolutionsgardet och dess underställda styrkor, däribland den paramilitära Basijmilisen och Qudsstyrkan, på EU:s terroristlista, och att förbjuda all ekonomisk och finansiell verksamhet som inbegriper företag och handelsverksamheter som har samband med, helt eller delvis ägs av eller tar parti för revolutionsgardet eller enskilda personer som står i samband med det, oavsett i vilket land de är verksamma, och samtidigt undvika eventuella negativa konsekvenser för Irans folk och för Eu:s humanitära bistånd och utvecklingsbistånd. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att i samarbete med likasinnade partner vädja till varje land där Islamiska revolutionsgardet sätter in militär, ekonomisk eller informativ verksamhet att klippa banden till revolutionsgardet och kriminalisera sådana band. Parlamentet fördömer med kraft Islamiska revolutionsgardets oprovocerade attack i provinsen Erbil i irakiska Kurdistan och betonar att sådana urskillningslösa attacker hotar oskyldiga civila och regionens stabilitet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet upprepar sitt starka fördömande av den hastigt försämrade situationen för de mänskliga rättigheterna i Iran, där Islamiska republiken, dess högsta ledning och dess säkerhetsstyrkor, inbegripet Islamiska revolutionsgardet, ensamma bär ansvaret. Parlamentet kräver att de iranska myndigheterna respekterar etniska och religiösa minoriteter och hbtqi-personers grundläggande rättigheter och friheter. Parlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att eliminera alla former av diskriminering. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar upprättandet av det oberoende internationella undersökningsuppdraget avseende Islamiska republiken Iran, på mandat från FN:s människorättsråd i resolution S35/1 av den 24 november 2022, för att utreda brott mot de mänskliga rättigheterna i Islamiska republiken Iran och samla in och analysera tillhörande bevisning, och efterlyser att detta uppdrag sätts in skyndsamt. Parlamentet uppmanar med kraft myndigheterna i Islamiska republiken att ge undersökningsuppdraget fullständigt och obehindrat tillträde för att det ska kunna utföra sitt uppdrag, och att avhålla sig från att trakassera och avskräcka de som samarbetar med undersökningsuppdraget eller deras familjemedlemmar. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att fullständigt stödja förberedelserna för och genomförandet av undersökningsuppdraget. Parlamentet uppmanar med kraft FN:s människorättsråd att omedelbart hänskjuta den iranska frågan till FN:s säkerhetsråd om Islamiska republiken inte samarbetar. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar vidare de iranska myndigheterna att tillåta besök för alla särskilda förfaranden inom FN:s råd för mänskliga rättigheter, framför allt att se till att FN:s särskilda rapportör om situationen för de mänskliga rättigheterna i Islamiska republiken Iran tillåts resa in i landet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet kräver att den iranska regimen friger alla människorättsförsvarare. Parlamentet uppmanar den iranska regimen att upphöra med sina angrepp mot alla människorättsförsvarare i Iran och att under alla omständigheter garantera deras förmåga att bedriva sin legitima människorättsverksamhet utan rädsla för repressalier och utan begränsningar, inbegripet rättsliga trakasserier. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet fördömer arresteringarna av dussintals journalister och uppmanar de iranska myndigheterna att frige dem omedelbart. Parlamentet är djupt oroat över gripandet av över 80 mediearbetare, däribland Niloofar Hamedi, den journalist som var först med att rapportera om Jina Mahsa Aminis gripande och sjukhusvistelse, och uppmanar de iranska myndigheterna att släppa dem utan dröjsmål. Parlamentet uppmanar den islamiska republiken att respektera yttrandefriheten och trosfriheten för alla som är bosatta i Iran. Parlamentet uttrycker sin oro över säkerhetsstyrkornas kriminalisering av och våld mot sjukvårdspersonal och uppmanar Islamiska republiken Iran att ge civil medicinsk personal allt tillgängligt stöd, så att de kan tillhandahålla opartisk medicinsk hjälp. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet fördömer i starkaste ordalag den systematiska användningen av tortyr, däribland sexuellt våld som vapen, i iranska fängelser, och kräver att alla former av tortyr och misshandel av alla frihetsberövade upphör. Parlamentet fördömer skarpt Islamiska republikens politik att tvinga fram bekännelser med tortyr, trakasserier, hot mot familjemedlemmar eller andra former av tvång och användandet av sådana framtvingade bekännelser för att fälla och döma demonstranter. Parlamentet fördömer vidare praxisen att neka fångar möjlighet till telefonsamtal och besök av anhöriga. Parlamentet uttrycker allvarlig oro över att de frihetsberövade personerna inte kan få tillgång till juridiskt ombud under förhör. Parlamentet uppmanar Irans regim att behandla fångar med vederbörlig respekt som människor med inneboende värdighet och värde. Parlamentet upprepar sin uppmaning till Iran att utan dröjsmål ratificera FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, och att agera i full överensstämmelse med bestämmelserna i denna. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de iranska myndigheterna att omedelbart frige alla EU-medborgare som gripits och dra tillbaka alla anklagelser mot dem. Parlamentet fördömer kraftfullt domen mot Olivier Vandecasteele, anställd av en belgisk nationell och icke-statlig organisation, till 40 års fängelse, 74 piskrapp och böter på 1 miljon euro på falska anklagelser om spioneri samt det pågående fängslandet av och dödsdomen mot svenska medborgaren Ahmadreza Djalali liksom Islamiska republikens cyniska användning av gisslandiplomati för att tvinga fram frigivandet av den dömda terroristen Asadollah Asadi. Parlamentet begär att Ahmadreza Djalali, Olivier Vandecasteele och de sju franska medborgare som fortfarande sitter fängslade i Iran, däribland Cécile Kohler, omedelbart och villkorslöst ska friges och tryggt återsändas. Parlamentet fördömer i starkast möjliga ordalag avrättningen i Iran av den iransk-brittiska medborgaren Alireza Akbari. Parlamentet uttrycker ytterligare oro över det iranska underrättelse- och säkerhetsministeriets offentliga hot mot europeiska ambassader. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och icke-statliga organisationer att förvara, bevara och dela all tillgänglig bevisning som kan bidra till utredningar och att samarbeta med Internationella brottmålsdomstolen och stödja dess arbete. Parlamentet uppmanar med kraft de iranska myndigheterna att vidta åtgärder för att ratificera Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen. Parlamentet betonar att de kontinuerliga och allvarliga kränkningar av mänskliga rättigheter som den iranska regimen begår mot sitt eget folk äventyrar förhandlingarna om den gemensamma övergripande handlingsplanen. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet fördömer skarpt Islamiska republikens fortsatta praxis att stänga internet och mobilnätet i samband med protester i landet, vilket förhindrar kommunikation och ett fritt informationsflöde för iranska medborgare. Parlamentet understryker att sådana åtgärder utgör en uppenbar kränkning av internationell rätt. Parlamentet välkomnar de olika restriktiva åtgärder som EU antagit inom ramen för sanktionsmekanismen för att bemöta förtrycket, främst de åtgärder som är inriktade på enskilda personer och enheter som är aktiva på informations- och kommunikationsteknikens område och dem som är ansvariga för desinformation. Parlamentet välkomnar vidare att den iranske ministern för informations- och kommunikationsteknik har lagts till på EU:s sanktionslista. Parlamentet uppmanar kommissionen att, i enlighet med principen om nödvändighet, överväga att tillåta EU-baserade kommunikationsleverantörer att erbjuda säkra verktyg till medborgare och invånare i Iran. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att åta sig att ge iranier möjlighet till åtkomst till fritt internet trots regimens massiva internetcensur. Parlamentet föreslår att de tekniska och ekonomiska resurser som behövs skulle kunna tillhandahållas genom en EU-fond. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar med kraft samtliga medlemsstater att utöva universell jurisdiktion över alla iranska tjänstemän som skäligen misstänks ha straffrättsligt ansvar för brott mot internationell rätt och andra allvarliga överträdelser av mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar med kraft de medlemsstater vars inhemska lagstiftning ännu inte tillåter antagande av principen om universell jurisdiktion att utan dröjsmål införa sådan lagstiftning. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet efterlyser utökade restriktiva åtgärder mot bakgrund av att Islamiska republiken Iran fortsätter att tillhandahålla obemannade luftfartyg och planerar att leverera mark-till-mark-missiler till Ryska federationen som ska användas mot Ukraina. Parlamentet betonar att Islamiska republiken Iran bidrar till krigsförbrytelser i Ukraina, eftersom dessa vapen används mot civila och civil infrastruktur. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att täppa till alla luckor i verkställandet av befintliga sanktioner, inbegripet finansiella luckor, att säkerställa att sanktionerna genomförs strikt och att ha nära samordning och samarbete med internationella partner för att ändamålsenligt genomföra restriktiva åtgärder. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över det strukturella transnationella förtryck som Islamiska republikens myndigheter, i synnerhet dess ambassader och det islamiska revolutionsgardet, utför mot den iranska diaspora som är bosatt i EU, vilket innefattar spionage, lönnmord, försök till bombattacker, cyberangrepp, desinformationskampanjer och andra försök att få kontroll, och som kväver yttrandefriheten för medborgare och boende i EU, äventyrar deras säkerhet och är liktydigt med illasinnad inblandning. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att utöka skyddet för den iranska diasporan mot Islamiska republikens transnationella förtryck. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten och medlemsstaterna att hitta sätt att tillhandahålla tekniskt stöd och kapacitetsstöd till dem som hjälper det iranska civila samhället och samtidigt säkerställa iranskt egenansvar för denna verksamhet. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Parlamentet fördömer att iranska tjänstemän nyligen attackerat tidningen Charlie Hebdo och välkomnar att en utredning inletts av cyberattacken mot tidningen efter publiceringen av satiriska teckningar. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar EU, däribland vice ordföranden/den höga representanten, att fortsätta att ta upp människorättsfrågor med de iranska myndigheterna i bilaterala och multilaterala forum, och att utnyttja alla planerade kontakter med de iranska myndigheterna i detta syfte, särskilt inom ramen för den politiska högnivådialogen mellan EU och Iran. Parlamentet bekräftar på nytt att respekt för de mänskliga rättigheterna är en central del i utvecklingen av förbindelserna mellan EU och Iran, |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till alla medlemsstater att gemensamt göra offentliga uttalanden och ta diplomatiska initiativ för att övervaka orättvisa rättegångar och besöka fängelser där EU-medborgare som tagits som gisslan i Iran, människorättsförsvarare och andra samvetsfångar hålls fängslade. Parlamentet uppmuntrar till starkare samordning mellan EU-ambassader med ackreditering i Teheran. Parlamentet uppmanar med eftertryck alla medlemsstater med diplomatisk närvaro i Teheran att använda de mekanismer som föreskrivs i EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter för att stödja och ge bistånd till de enskilda personer som döms till döden och till dem som blir olagligt dömda och gripna. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att säkerställa att fångar kan ta emot besökare och att noga övervaka deras förhållanden på fängelserna. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de iranska myndigheterna att bevilja oberoende observatörer från medlemsstaternas ambassader i Iran tillträde till alla rättegångar i samband med protesterna. Parlamentet ber medlemsstaterna att övervaka alla rättegångar i samband med protesterna och särskilt uppmärksamma dem som leder till dödsdomar och att offentligt kritisera bristerna i rättegångarna. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, utrikestjänsten och medlemsstaterna att i samarbete med likasinnade partner utöka och förbättra det konkreta stödet till det iranska folkets demokratiska strävanden, främst genom att utöka stödet till oberoende människorätts- och civilsamhällsorganisationer och till oberoende medieplattformar, och genom att stödja likasinnade partners insatser för att upprätthålla internetförbindelser i Iran. Parlamentet uppmuntrar den demokratiska oppositionen i Iran att där så är möjligt eftersträva större enighet, på grundval av gemensamma värderingar och med medverkan av iranier i exil och iransk diaspora, för att underlätta ytterligare stöd från det internationella samfundet. Parlamentet uppmanar med kraft EU och dess medlemsstater att öka sin strategiska kommunikation riktad mot det iranska folket, främst genom att förlänga mandatet för arbetsgruppen Syd inom utrikestjänstens StratCom-avdelning, så att det innefattar Islamiska republiken, och ge den avsevärt mer finansiering och synlighet. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att göra det lättare att utfärda viseringar till var och en som hyser välgrundad fruktan för förföljelse för att fredligt ha utövat sin rätt till yttrandefrihet, föreningsfrihet och frihet att delta i fredliga sammankomster i samband med demonstrationerna i Iran. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att vända sig till Irans närmaste grannar för att se till att gränsövergångarna förblir öppna för aktivister som flyr Iran och att se till att dessa personer på ett säkert sätt kan söka asyl i Europa från dessa länder. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, den islamiska rådgivande församlingen, Islamiska republiken Irans regim och den högste ledarens kansli i Islamiska republiken Iran. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  Antagna texter, P9_TA(2022)0352.

(2)  EUT C 342, 6.9.2022, s. 286.

(3)  Rådets genomförandebeslut (Gusp) 2022/2433 av den 12 december 2022 om genomförande av beslut 2011/235/Gusp om restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter med hänsyn till situationen i Iran (EUT L 318 I, 12.12.2022, s. 36).

(4)  EGT L 344, 28.12.2001, s. 93.

(5)  EGT L 344, 28.12.2001, s. 70.

(6)  EUT L 88, 31.3.2017, s. 6.

---

| 16.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 214/123 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 214/123

---

P9_TA(2023)0017

Kontrollen av Europeiska investeringsbankens finansiella verksamhet – årsrapport 2021

Europaparlamentets resolution av den 19 januari 2023 om kontrollen av Europeiska investeringsbankens finansiella verksamhet – årsrapport 2021 (2022/2153(INI))

(2023/C 214/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europeiska investeringsbankens (EIB:s) verksamhetsrapport för 2021 The Innovation Response, som offentliggjordes den 27 januari 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska investeringsbankens (EIB:s) verksamhetsrapport för 2021 The Innovation Response, som offentliggjordes den 27 januari 2022,

| — | med beaktande av EIB:s finansiella rapport för 2021 och EIB:s rapport om finansierings- och upplåningsverksamhet 2021, som båda offentliggjordes den 5 maj 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB:s finansiella rapport för 2021 och EIB:s rapport om finansierings- och upplåningsverksamhet 2021, som båda offentliggjordes den 5 maj 2022,

| — | med beaktande av EIB-gruppens verksamhetsplan för 2021, som offentliggjordes den 20 januari 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB-gruppens verksamhetsplan för 2021, som offentliggjordes den 20 januari 2021,

| — | med beaktande av EIB:s investeringsrapport för 2020/2021: Building a smart and green Europe in the COVID-19 era, som offentliggjordes den 21 januari 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB:s investeringsrapport för 2020/2021: Building a smart and green Europe in the COVID-19 era, som offentliggjordes den 21 januari 2021,

| — | med beaktande av genomförandeplanen för EIB-gruppens färdplan för klimatbanken 2021–2025, som antogs av EIB:s styrelse den 14 november 2020 och offentliggjordes den 14 december 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av genomförandeplanen för EIB-gruppens färdplan för klimatbanken 2021–2025, som antogs av EIB:s styrelse den 14 november 2020 och offentliggjordes den 14 december 2020,

| — | med beaktande av EIB:s klimatstrategi, som antogs i november 2020 och offentliggjordes den 15 november 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB:s klimatstrategi, som antogs i november 2020 och offentliggjordes den 15 november 2020,

| — | med beaktande av EIB-gruppens hållbarhetsrapport för 2021, som offentliggjordes den 6 juli 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB-gruppens hållbarhetsrapport för 2021, som offentliggjordes den 6 juli 2022,

| — | med beaktande av EIB-gruppens ram för miljömässig och social hållbarhet, som antogs den 2 februari 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB-gruppens ram för miljömässig och social hållbarhet, som antogs den 2 februari 2022,

| — | med beaktande av EIB:s revisionskommittés årsrapport för 2021, som offentliggjordes den 21 juli 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB:s revisionskommittés årsrapport för 2021, som offentliggjordes den 21 juli 2022,

| — | med beaktande av EIB:s verksamhetsrapport om bedrägeriutredningar 2021, som offentliggjordes den 7 juli 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB:s verksamhetsrapport om bedrägeriutredningar 2021, som offentliggjordes den 7 juli 2022,

| — | med beaktande av Europeiska investeringsbankens årsrapport för 2021 om verksamhet avseende upphandlingsklagomål och kommittén för upphandlingsklagomål, som offentliggjordes den 7 april 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska investeringsbankens årsrapport för 2021 om verksamhet avseende upphandlingsklagomål och kommittén för upphandlingsklagomål, som offentliggjordes den 7 april 2022,

| — | med beaktande av det samarbetsavtal som undertecknades den 7 december 2021 av EIB, Europeiska investeringsfonden (EIF) och Europeiska åklagarmyndigheten. |
| --- | --- |

—

med beaktande av det samarbetsavtal som undertecknades den 7 december 2021 av EIB, Europeiska investeringsfonden (EIF) och Europeiska åklagarmyndigheten.

| — | med beaktande av EIB:s verksamhetsrapport om regelefterlevnad 2021, som offentliggjordes den 25 augusti 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB:s verksamhetsrapport om regelefterlevnad 2021, som offentliggjordes den 25 augusti 2022,

| — | med beaktande av EIB-gruppens PATH Framework – Supporting the counterparties on their pathways to align with the Paris Agreement (Paris Alignment for Counterparties framework), som offentliggjordes den 26 oktober 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB-gruppens PATH Framework – Supporting the counterparties on their pathways to align with the Paris Agreement (Paris Alignment for Counterparties framework), som offentliggjordes den 26 oktober 2021,

| — | med beaktande av EIB-gruppens bedrägeribekämpningspolicy, som offentliggjordes den 5 augusti 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB-gruppens bedrägeribekämpningspolicy, som offentliggjordes den 5 augusti 2021,

| — | med beaktande av årsrapporten för 2020 från EIB:s etik- och efterlevnadskommitté, som offentliggjordes den 8 april 2022, och av kommitténs arbetsordning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av årsrapporten för 2020 från EIB:s etik- och efterlevnadskommitté, som offentliggjordes den 8 april 2022, och av kommitténs arbetsordning,

| — | med beaktande av uppförandekoden för EIB-gruppens personal, för ledamöterna i dess revisionskommitté och för dess direktion, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uppförandekoden för EIB-gruppens personal, för ledamöterna i dess revisionskommitté och för dess direktion,

| — | med beaktande av EIB-gruppens riskhanteringsrapport för 2021, som offentliggjordes den 9 augusti 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB-gruppens riskhanteringsrapport för 2021, som offentliggjordes den 9 augusti 2022,

| — | med beaktande av EIB:s arbetsordning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB:s arbetsordning,

| — | med beaktande av trepartsavtalet mellan Europeiska kommissionen, Europeiska revisionsrätten och Europeiska investeringsbanken (trepartsavtalet), vilket trädde i kraft i november 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av trepartsavtalet mellan Europeiska kommissionen, Europeiska revisionsrätten och Europeiska investeringsbanken (trepartsavtalet), vilket trädde i kraft i november 2021,

| — | med beaktande av EIB-gruppens transparenspolicy, som offentliggjordes den 18 november 2021, och dess policy om visselblåsning, som offentliggjordes den 24 november 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB-gruppens transparenspolicy, som offentliggjordes den 18 november 2021, och dess policy om visselblåsning, som offentliggjordes den 24 november 2021,

| — | med beaktande av EIB:s nya sammanhållningspolicy 2021–2027, som offentliggjordes den 13 oktober 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB:s nya sammanhållningspolicy 2021–2027, som offentliggjordes den 13 oktober 2021,

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2022 om kontrollen av Europeiska investeringsbankens finansiella verksamhet – årsrapport 2020 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2022 om kontrollen av Europeiska investeringsbankens finansiella verksamhet – årsrapport 2020 (1),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A9-0294/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A9-0294/2022), och av följande skäl:

| A. | EIB-gruppen består av EIB och EIF och är världens största multilaterala finansinstitut och en av de största bidragsgivarna till klimatfinansiering. EIB fokuserar på de prioriterade områdena klimat och miljö, utveckling, innovation och kompetens, små och medelstora företag, infrastruktur och sammanhållning. EIF stöder små och medelstora företag med finansiering för entreprenörskap, tillväxt, innovation och forskning, sysselsättning och regional utveckling. |
| --- | --- |

A.

EIB-gruppen består av EIB och EIF och är världens största multilaterala finansinstitut och en av de största bidragsgivarna till klimatfinansiering. EIB fokuserar på de prioriterade områdena klimat och miljö, utveckling, innovation och kompetens, små och medelstora företag, infrastruktur och sammanhållning. EIF stöder små och medelstora företag med finansiering för entreprenörskap, tillväxt, innovation och forskning, sysselsättning och regional utveckling.

| B. | Enligt fördragen ska EIB bidra till EU-integrationen och till en balanserad och stadig utveckling av den inre marknaden, med beaktande av offentliga politiska mål såsom social sammanhållning och hållbar utveckling, i syfte att ta itu med ojämlikheter genom att skapa bättre villkor för tillgång till arbetstillfällen och utbildningsmöjligheter, offentliga infrastrukturer och tjänster och främja en hälsosam och hållbar miljö. |
| --- | --- |

B.

Enligt fördragen ska EIB bidra till EU-integrationen och till en balanserad och stadig utveckling av den inre marknaden, med beaktande av offentliga politiska mål såsom social sammanhållning och hållbar utveckling, i syfte att ta itu med ojämlikheter genom att skapa bättre villkor för tillgång till arbetstillfällen och utbildningsmöjligheter, offentliga infrastrukturer och tjänster och främja en hälsosam och hållbar miljö.

| C. | EIB är bunden av EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. Principerna för de mänskliga rättigheterna är integrerade i EIB:s förfaranden och standarder för due diligence-granskningar, inbegripet offentligt tillgängliga förhandsbedömningar. |
| --- | --- |

C.

EIB är bunden av EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. Principerna för de mänskliga rättigheterna är integrerade i EIB:s förfaranden och standarder för due diligence-granskningar, inbegripet offentligt tillgängliga förhandsbedömningar.

| D. | EIB:s investeringar har kapacitet att stödja den sociala sektorn, bland annat hälso- och sjukvård, bostäder och utbildning. |
| --- | --- |

D.

EIB:s investeringar har kapacitet att stödja den sociala sektorn, bland annat hälso- och sjukvård, bostäder och utbildning.

| E. | Territoriell och social sammanhållning, hållbar utveckling och bekämpning av arbetslöshet, fattigdom och social utestängning bör stå i centrum för EIB:s verksamhet. Hållbarhet måste integreras i all in- och utlåningsverksamhet samt rådgivningsverksamhet eftersom EIB:s uppdrag är att främja hållbar tillväxt inom och utanför Europeiska unionen. Stödet till sammanhållning är förankrat i dess stadga och EIB:s investeringar syftar till att bidra till en balanserad och stabil utveckling av den inre marknaden. |
| --- | --- |

E.

Territoriell och social sammanhållning, hållbar utveckling och bekämpning av arbetslöshet, fattigdom och social utestängning bör stå i centrum för EIB:s verksamhet. Hållbarhet måste integreras i all in- och utlåningsverksamhet samt rådgivningsverksamhet eftersom EIB:s uppdrag är att främja hållbar tillväxt inom och utanför Europeiska unionen. Stödet till sammanhållning är förankrat i dess stadga och EIB:s investeringar syftar till att bidra till en balanserad och stabil utveckling av den inre marknaden.

| F. | EIB spelar en nyckelroll som EU:s klimatbank i kampen mot de globala nödsituationerna i form av klimatförändringar, miljöförstöring och förlust av biologisk mångfald. EIB har åtagit sig att anpassa all sin verksamhet till Parisavtalet för att öka den årliga finansieringen för klimatåtgärder och miljömässig hållbarhet till mer än 50 % av den totala utlåningen senast 2025. EIB har åtagit sig att investera minst 1 biljon EUR i klimatfinansiering under det kommande årtiondet. |
| --- | --- |

F.

EIB spelar en nyckelroll som EU:s klimatbank i kampen mot de globala nödsituationerna i form av klimatförändringar, miljöförstöring och förlust av biologisk mångfald. EIB har åtagit sig att anpassa all sin verksamhet till Parisavtalet för att öka den årliga finansieringen för klimatåtgärder och miljömässig hållbarhet till mer än 50 % av den totala utlåningen senast 2025. EIB har åtagit sig att investera minst 1 biljon EUR i klimatfinansiering under det kommande årtiondet.

| G. | Garantiavtalet med EIB-gruppen (EIB och EIF) inom ramen för InvestEU förhandlades fram 2021 och i början av 2022 och undertecknades den 7 mars 2022. |
| --- | --- |

G.

Garantiavtalet med EIB-gruppen (EIB och EIF) inom ramen för InvestEU förhandlades fram 2021 och i början av 2022 och undertecknades den 7 mars 2022.

| H. | Medlemsstaterna får anförtro EIB genomförandet av de finansieringsinstrument som de använder för att investera medel från faciliteten för återhämtning och resiliens i stödberättigade projekt. EIB kan erbjuda ytterligare finansiering och särskilt rådgivningsstöd till medlemsstaterna för investering av deras medel från faciliteten för återhämtning och resiliens. |
| --- | --- |

H.

Medlemsstaterna får anförtro EIB genomförandet av de finansieringsinstrument som de använder för att investera medel från faciliteten för återhämtning och resiliens i stödberättigade projekt. EIB kan erbjuda ytterligare finansiering och särskilt rådgivningsstöd till medlemsstaterna för investering av deras medel från faciliteten för återhämtning och resiliens.

| I. | EIB bidrar till genomförandet av Europeiska unionens politiska och ekonomiska mål och stöder unionens prioriteringar för yttre åtgärder i alla regioner runt om i världen, även i politiskt känsliga länder i de östra och södra grannskapsregionerna. |
| --- | --- |

I.

EIB bidrar till genomförandet av Europeiska unionens politiska och ekonomiska mål och stöder unionens prioriteringar för yttre åtgärder i alla regioner runt om i världen, även i politiskt känsliga länder i de östra och södra grannskapsregionerna.

| J. | EIB är den största multilaterala långivaren i EU:s grannskapsregioner och omfattar länderna i det östra grannskapet, västra Balkan, Mellanöstern och Nordafrika. EIB bedriver verksamhet utanför Europeiska unionen genom ett nätverk med nästan 30 externa kontor i Afrika, Latinamerika och Asien. |
| --- | --- |

J.

EIB är den största multilaterala långivaren i EU:s grannskapsregioner och omfattar länderna i det östra grannskapet, västra Balkan, Mellanöstern och Nordafrika. EIB bedriver verksamhet utanför Europeiska unionen genom ett nätverk med nästan 30 externa kontor i Afrika, Latinamerika och Asien.

| K. | EIB-gruppen samarbetar nära med EU-institutionerna och andra partner för att stödja unionens mål och politiska prioriteringar. Särskilt inom ramen för den fleråriga budgetramen 2021–2027 arbetar EIB-gruppen tillsammans med kommissionen och med nationella utvecklingsbanker och utvecklingsinstitut samt institut för utvecklingsfinansiering. För att uppnå Parisavtalets principer och mål till slutet av 2020 samarbetade EIB-gruppen med Europeiska utrikestjänsten och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling. |
| --- | --- |

K.

EIB-gruppen samarbetar nära med EU-institutionerna och andra partner för att stödja unionens mål och politiska prioriteringar. Särskilt inom ramen för den fleråriga budgetramen 2021–2027 arbetar EIB-gruppen tillsammans med kommissionen och med nationella utvecklingsbanker och utvecklingsinstitut samt institut för utvecklingsfinansiering. För att uppnå Parisavtalets principer och mål till slutet av 2020 samarbetade EIB-gruppen med Europeiska utrikestjänsten och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling.

| L. | EIB ligger i framkant när det gäller hanteringen av covid-19-krisen i Europeiska unionen och har gjort stora ansträngningar för att erbjuda ytterligare stöd, särskilt till små och medelstora företag, genom att inrätta den nya alleuropeiska garantifonden för att tillhandahålla kapital till små och medelstora företag, som har drabbats särskilt hårt av krisens effekter. |
| --- | --- |

L.

EIB ligger i framkant när det gäller hanteringen av covid-19-krisen i Europeiska unionen och har gjort stora ansträngningar för att erbjuda ytterligare stöd, särskilt till små och medelstora företag, genom att inrätta den nya alleuropeiska garantifonden för att tillhandahålla kapital till små och medelstora företag, som har drabbats särskilt hårt av krisens effekter.

| M. | EIB:s kreditbetyg AAA är nödvändigt för att säkerställa lämpliga finansieringskällor på marknaden till fördelaktigast räntesats och måste därför upprätthållas. |
| --- | --- |

M.

EIB:s kreditbetyg AAA är nödvändigt för att säkerställa lämpliga finansieringskällor på marknaden till fördelaktigast räntesats och måste därför upprätthållas.

| N. | EIB:s affärsmodell kräver största möjliga integritet, transparens, ansvarsskyldighet och god förvaltning samt lämpliga åtgärder för att på ett effektivt och ändamålsenligt sätt bekämpa alla former av penningtvätt, finansiering av terrorism, organiserad brottslighet och skadlig skattepraxis, samt de typer av förbjudna handlingar som identifierats i EIB:s nyligen reviderade bedrägeribekämpningspolicy. |
| --- | --- |

N.

EIB:s affärsmodell kräver största möjliga integritet, transparens, ansvarsskyldighet och god förvaltning samt lämpliga åtgärder för att på ett effektivt och ändamålsenligt sätt bekämpa alla former av penningtvätt, finansiering av terrorism, organiserad brottslighet och skadlig skattepraxis, samt de typer av förbjudna handlingar som identifierats i EIB:s nyligen reviderade bedrägeribekämpningspolicy.

Resultatet av EIB:s finansiella transaktioner

| 1. | Europaparlamentet understryker att EIB är en ledande emittent och bidrar kontinuerligt till innovation och utveckling på kapitalmarknaderna samtidigt som man främjar de strängaste standarderna. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet påpekar att EIB-gruppens totala balansräkning den 31 december 2021 uppgick till 568 miljarder EUR, vilket var en ökning med 11,9 miljarder EUR jämfört med den 31 december 2020. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet noterar att bankens nya utlåning under 2021 uppgick till 65,4 miljarder EUR, vilket var i linje med målet i 2021 års verksamhetsplan och nära resultaten för tidigare år (66,1 miljarder EUR för 2020 och 63,3 miljarder EUR för 2019). Parlamentet konstaterar att 54,3 miljarder EUR av detta belopp kom från bankens egna medel (jämfört med 64,6 miljarder EUR som kom från bankens egna medel 2020). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påpekar att den största andelen utlåning, som tidigare år, skedde i Italien, Frankrike och Spanien (16 %, 14 % respektive 12 % av den totala utlåningen) och att transport-, globala låne- och energisektorerna, som tidigare år, var de största mottagarna (30,2 %, 18,5 % respektive 14,8 %). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet noterar att de totala utbetalningarna uppgick till 41,4 miljarder EUR 2021, varav 40,4 miljarder EUR kom från bankens egna medel (2020 uppgick utbetalningarna till 58,3 miljarder EUR, varav 56,8 miljarder EUR kom från bankens egna medel). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att sedan den 31 december 2021 har den utestående volymen av tecknade lån minskat något till 556,4 miljarder EUR (från 558,7 EUR respektive 560,3 miljarder EUR för 2020 och 2019), varav 82 % avsåg projekt inom EU (82,2 % 2020 och 81,4 % 2019). Parlamentet noterar att EIB:s utbetalade utlåningsportfölj uppgick till 433,4 miljarder EUR, jämfört med 444,6 och 447,5 miljarder EUR i slutet av 2020 respektive 2019. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet understryker att den ovannämnda finansieringstrenden under 2021 återspeglar EIB:s ökade fokus på att använda medel från tredje part i Europeiska unionen, såsom transaktioner som genomförs inom ramen för den alleuropeiska garantifonden och decentraliserade finansieringsinstrument, som kompletterar EIB:s egna medel och gör det möjligt för EIB att öka den totala volymen av transaktioner med högre risk. Parlamentet påpekar att EIB endast accepterar att ta kredit-, marknads- och likviditetsrisker i linje med sin riskbenägenhet och sitt offentliga uppdrag. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet noterar att EIB år 2021 var den största multilaterala utvecklingsbanken och emittenten av gröna obligationer och hållbarhetsobligationer med specifik användning av intäkter, och bekräftade sin ledande roll på de globala marknaderna för gröna obligationer och hållbarhetsobligationer, med ett nytt rekord på 11,5 miljarder EUR i obligationer för ökad medvetenhet om klimatsituationen och obligationer för ökad medvetenhet om hållbarhet (jämfört med 10,5 miljarder EUR i emissioner av hållbarhetsskuldprodukter 2020). Parlamentet noterar också att detta ökade andelen hållbarhetsfinansiering av dess totala finansiering till 21 % från 15 % 2020 (både när det gäller obligationer för ökad medvetenhet om klimatsituationen och obligationer för ökad medvetenhet om hållbarhet – CAB och SAB). |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppskattar rapporten Evaluation of the EIB’s Climate Awareness Bonds, som antogs i mars 2021 av EIB:s styrelse. Parlamentet noterar att CAB och SAB gradvis kommer att anpassas till den kommande standarden för europeiska gröna obligationer. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet är medvetet om att EIB anskaffar långsiktiga medel genom obligationsemissioner på de internationella kapitalmarknaderna för att tillgodose sina lånebehov. Parlamentet noterar att EIB under 2021 anskaffade motsvarande 55,3 miljarder EUR i 21 valutor. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet noterar att EIB genererar inkomster genom att finansiera stora volymer lån med låg marginal, och att banken den 31 december 2021 rapporterade en nettovinst på 2,5 miljarder EUR, vilket var en ökning jämfört med 1,7 miljarder EUR och 2,4 miljarder EUR under 2020 respektive 2019. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet påpekar att eftersom vinsterna behålls för att stödja EIB:s verksamhet har bankens konstanta lönsamhet lett till att betydande reserver har byggts upp under årens lopp. Parlamentet välkomnar att reserverna har ökat från 73,5 miljarder EUR i slutet av 2020 till 76,1 miljarder EUR i slutet av 2021. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet noterar att den totala låneportföljen fortsatte att uppvisa goda resultat, med endast 0,3 % osäkra fordringar i slutet av 2021 (jämfört med 0,4 % i slutet av både 2020 och 2019). Parlamentet konstaterar att andelen betalningar som är försenade med mer än 90 dagar fortfarande är mycket låg, dvs. totalt 116,3 miljoner EUR i slutet av 2021 (jämfört med 117,1 miljoner EUR och 146,0 miljoner EUR i slutet av 2020 respektive 2019) och utgör, liksom tidigare år, endast 0,03 % av riskportföljen. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar styrelsens godkännande den 15 december 2021 av EIB-gruppens verksamhetsplan 2022–2024. Parlamentet uppskattar att den nya verksamhetsplanen bekräftar EIB:s anpassning till EU:s politiska prioriteringar och dess åtagande att höja sin ambitionsnivå för den digitala och gröna omställningen. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet påpekar att verksamhetsplanen återspeglar den förväntade inlåning som krävs för att uppnå dess operativa mål och att styrelsen har godkänt en global inlåning på upp till 50 miljarder EUR för 2022. Parlamentet noterar vidare att EIB har tillkännagett ett finansieringsprogram som förväntas uppgå till 45 miljarder EUR. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar EIB att aktivt stödja projekt som bidrar till en rättvis omställning, t.ex. på områdena forskning, innovation, digitalisering, små och medelstora företags tillgång till finansiering, sociala investeringar och kompetens. |
| --- | --- |

16.

Insatser med anledning av covid-19-pandemin

| 17. | Europaparlamentet betonar att EU:s långtidsbudget för 2021–2027 (1,2 biljoner EUR i löpande priser), tillsammans med det tillfälliga återhämtningsinstrumentet Next Generation EU (806,9 miljarder EUR i löpande priser), är en unik och aldrig tidigare skådad insats för att bidra till att åtgärda de ekonomiska och sociala skador som orsakats av covid-19-pandemin och underlätta den digitala och gröna omställningen. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet noterar att de olika pandemivågorna under 2021 störde verksamheten för många av bankens kunder, däribland små och medelstora företag och stora företag samt finansinstitut, vilket ledde till minskade volymer och utbetalningar. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet påpekar att covid-19-pandemin inte har haft någon väsentlig inverkan på kvaliteten på EIB:s låneportfölj tack vare dess strategi för kreditriskhantering. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse att EIB, trots den allmänna osäkerhet på de globala finansmarknaderna som orsakats av covid-19-pandemin, fortsätter att upprätthålla en solid behållning av likvida medel och den högsta kreditvärderingen. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet noterar att EIB under 2021 godkände 109 fristående transaktioner, som syftade till att direkt hantera covid-19-krisen, motsvarande totalt 12,9 miljarder EUR (av en total godkänd volym på 55,8 miljarder EUR). Parlamentet påpekar att EIB-gruppen sedan covid-19-pandemin bröt ut har godkänt nästan 72 miljarder EUR i riktat stöd till folkhälsosektorn, vaccinleveranser och företag som har drabbats hårt av krisen. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet understryker det betydande stöd som EIB tillhandahåller via den alleuropeiska garantifonden, som kompletterar andra åtgärder som vidtagits på EU-nivå för att hantera pandemin och krisen efter pandemin. Parlamentet uppskattar att detta stöd fungerar som ett incitament för finansiella intermediärer att låna ut mer till företag och på bättre villkor, och på så sätt hjälpa företagen att snabbt få tillgång till fördelaktig finansiering för att åtgärda pandemirelaterade problem. Parlamentet uttrycker oro över bristen på transparens när det gäller den alleuropeiska garantifonden, vilket kan leda till att det nästan är omöjligt att bedöma om fonden faktiskt har gynnat den europeiska ekonomin. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet noterar att den alleuropeiska garantifonden gjorde det möjligt för EIB-gruppen att öka sitt stöd till främst europeiska små och medelstora företag genom att tillhandahålla upp till 200 miljarder EUR i ytterligare finansiering. Parlamentet gratulerar EIB-gruppen till att ha nått ut till många företag i hela Europeiska unionen. Parlamentet understryker att projekt på totalt 23,2 miljarder EUR har godkänts sedan den 31 december 2021 (varav 18,1 miljarder EUR redan har undertecknats) och att detta förväntas mobilisera totala investeringar på 174,4 miljarder EUR. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppskattar att ökningen på 6,0 miljarder EUR till EIB:s hälso- och sjukvårdsområde möjliggjorde investeringar i hälso- och sjukvårdssektorn och medicinsk infrastruktur samt finansiering i samband med forskning, vacciner och behandlingar. Parlamentet noterar att de lån som undertecknats inom ramen för detta område den 31 december 2021 uppgick till 5,4 miljarder EUR, varav en del avsåg forskning om covid-19-vaccin. |
| --- | --- |

24.

EIB:s stöd på viktiga politikområden

| 25. | Europaparlamentet noterar att InvestEU-programmet, som är efterföljaren till Europeiska fonden för strategiska investeringar, ska användas inom ramen för den fleråriga budgetramen för 2021–2027 och att EIB också kommer att vara den viktigaste genomförandepartnern, med ansvarar för att förvalta 75 % av mandatets totala budget. Parlamentet noterar att under perioden 2021–2027 förväntas InvestEU-garantin på 26,2 miljarder EUR, med avsättningar från den fleråriga budgetramen och Next Generation EU, mobilisera mer än 372 miljarder EUR i ytterligare privata och offentliga investeringar i Europa, främst för hållbar infrastruktur, forskningsinnovation, digitalisering, små och medelstora företag, tillgång till finansiering, sociala investeringar och kompetens. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar EIB att respektera de EU-prioriteringar som stöds av InvestEU och att säkerställa ett starkt skydd av EU:s ekonomiska intressen. Parlamentet förväntar sig att EIB rapporterar till parlamentet om sin verksamhet och sina investeringar i samband med InvestEU-programmet under 2022. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet betonar att Europas 23 miljoner mindre företag utgör 99,8 % av de icke-finansiella företagen och tillhandahåller omkring två tredjedelar av alla arbetstillfällen. Parlamentet understryker att små och medelstora företag är en drivkraft för ekonomisk utveckling i hela världen och de är också är viktiga drivkrafter för innovation. Parlamentet förstår att kostnaderna för digitalisering och klimatåtgärder var som högst under covid-19-pandemin och har inneburit en ytterligare press på små och medelstora företag, som har fått stöd från EIB, främst genom covid-19-finansieringspaketet och den alleuropeiska garantifonden. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet lovordar EIB-gruppen, vars ekonomiska stöd under 2021 till över 431 000 små och medelstora företag och midcap-bolag ledde till bevarandet av 4,5 miljoner arbetstillfällen. Parlamentet påminner om att EIB:s stöd till små och medelstora företag står för 47 % av den totala finansieringsvolym som undertecknats av EIB och nästan all EIF-verksamhet. Parlamentet påminner om att finansieringen av små och medelstora företag under 2021 i absoluta tal motsvarade 45 miljarder EUR av EIB-gruppens totala utlåning på 94,9 miljarder EUR, som erbjöds till förmånliga finansieringsvillkor i form av lägre räntor och/eller längre löptider samt rådgivningstjänster. Parlamentet uppmanar EIB att fortsätta sina åtgärder och öka stödet med ytterligare tillväxtkapital för att göra det möjligt för små och medelstora företag att utöka sin verksamhet. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet är bekymrat över att de nuvarande höga energipriserna i hög grad påverkar de europeiska små och medelstora företagens konkurrenskraft. Parlamentet uppmanar EIB att bedöma om den nuvarande nivån på stödet till små och medelstora företag är tillräcklig mot bakgrund av höga energipriser och stigande råvarukostnader, och att informera parlamentet om hur den avser att anpassa sina åtgärder för att hantera dessa nya utmaningar. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet efterlyser än en gång en rättvis och transparent geografisk fördelning av projekt och investeringar med fokus på mindre utvecklade regioner, särskilt inom innovation, digitalisering och infrastruktur, i syfte att främja tillväxt för alla och ekonomisk, social och territoriell konvergens och sammanhållning. Parlamentet uppmanar EIB att mer aktivt ta itu med återkommande brister som hindrar vissa regioner eller länder från att dra full nytta av EIB:s finansiella verksamhet. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet konstaterar att klyftan mellan medlemsstaternas ekonomiska situation och kapacitet har fördjupats under rådande svåra läge (krisen efter pandemin och Rysslands aggression av Ukraina), och understryker vikten av att se till att de mest drabbade regionerna och länderna anpassar sig till de nya omständigheterna så att ingen lämnas utanför. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till EIB att öka investeringarna i banbrytande innovationer för att underlätta den digitala och gröna omställningen. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet vidhåller att alla EIB:s finansiella flöden bör vara fullt förenliga med nettonollutsläpp senast 2050 och med EU:s skärpta klimatmål för 2030. Parlamentet insisterar på att klimatomställningen måste vara inkluderande och rättvis och att gröna investeringar måste vara genomförbara. Parlamentet påminner om att EIB förväntas utnyttja sina lån, sina finansiella instrument, sitt tekniska bistånd och sina rådgivningstjänster för att stödja medborgare och företag som står inför socioekonomiska utmaningar till följd av övergången till en koldioxidneutral ekonomi. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet upprepar att det behövs stärkt tekniskt stöd och finansiell expertis hos lokala och regionala myndigheter, särskilt i regioner med låg investeringskapacitet, och för projekt som är av gemensamt intresse för flera medlemsstater och som på grund av sin omfattning eller art inte kan finansieras helt av de olika medel som finns tillgängliga i enskilda medlemsstater, innan projekt godkänns, för att förbättra tillgången till EIB-finansiering. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet upprepar sin begäran om att EIB ska genomföra due diligence-granskning i förberedelsefasen för alla projekt så att de ska inbegripa noggrant övervägande och respekt för mänskliga rättigheter och ursprungsbefolkningar, samt utveckla en tydlig människorättsstrategi som inbegriper konsekvens- och riskbedömningar avseende mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet betonar att kravet på finansiella intermediärer och företagskunder att utarbeta planer för minskade koldioxidutsläpp så snart som möjligt och senast i slutet av 2025 måste underlätta tillgången till finansiering för små och medelstora företag. Parlamentet noterar dock att detta är ett viktigt krav mot bakgrund av EIB:s ambitioner att bli EU:s klimatbank och uppnå en finansieringsgrad där minst 50 % går till gröna och hållbara projekt. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet efterlyser ett fokus på trovärdigheten hos kortsiktiga planer för utfasning av fossila bränslen, ett strikt genomförande av dem och mål för minskade växthusgasutsläpp samt en utvärdering för att fastställa om dessa kan ingå i avtalsklausuler mellan EIB och dess kunder. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet är medvetet om att EIB:s åtgärder kopplar samman klimat, innovation och utveckling och konstaterar att innovation och teknik är avgörande för övergången till en ekonomi med nettonollutsläpp. Parlamentet välkomnar partnerskapet mellan kommissionen och Breakthrough Energy Catalyst som syftar till att mobilisera upp till 1 miljard US-dollar under perioden 2022–2026 för att påskynda spridningen och kommersialiseringen av innovativ teknik som kommer att bidra till att förverkliga ambitionerna i den europeiska gröna given och EU:s klimatmål för 2030. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet betonar behovet av att uppnå en tillräcklig nivå av energitrygghet för att uppnå ett snabbt och stabilt oberoende för de europeiska länderna. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar EIB att öka finansieringen för att främja den tekniska omställningen, tillhandahålla medel till små och medelstora företag för långsiktig forskning och innovation, stödja utveckling av kompetens som är anpassad till arbetsmarknadens verkliga behov och främja investeringar i anställdas och entreprenörers digitala färdigheter, digital infrastruktur och kapacitetsuppbyggnad för digitalisering. Parlamentet betonar att europeiska små och medelstora företag släpar efter när det gäller att anamma digital teknik, och att endast 55 % av EU:s små och medelstora företag har åtminstone en grundläggande digitaliseringsnivå. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet noterar den rapporterade ökningen av andelen EIB-undertecknanden som rör det övergripande offentliga politiska målet för EU:s ekonomiska och sociala sammanhållning och konvergens från 34,5 % för 2020 till 41,5 % för 2021. Parlamentet välkomnar EIB:s ambition i dess nya sammanhållningspolicydokument för 2021–2027 när det gäller ökad finansiering från EIB-gruppen till sammanhållning med en inriktning på 40 % av finansieringen i EU för 2022 (upp till 45 % senast 2025), varav 20 % i mindre utvecklade regioner (23 % senast 2025). Parlamentet uppmanar EIB att fortsätta att tillhandahålla rådgivningstjänster till sammanhållningsregioner som hjälper dem att bättre utnyttja tillgängliga investeringar. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar EIB att fortsätta att prioritera investeringar i hälso- och sjukvårdsinfrastruktur, personalutbildning och hälso- och sjukvårdstjänsternas kvalitet, i syfte att minska ojämlikheten mellan länderna. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet välkomnar det beslut som EIB:s styrelse fattade i september 2021 om att godkänna inrättandet av EIB Global, den nya enhet som från och med den 1 januari 2022 ansvarar för EIB:s hela verksamhet i utvidgningsregionen och länderna i Europeiska unionens östra och södra grannskap, Afrika söder om Sahara, Asien, Latinamerika, Västindien och Stillahavsområdet. Parlamentet begär att EIB Global ska inriktas på en rättvis och hållbar utvecklingsagenda i mottagarländerna, samtidigt som en tydlig utvecklingsadditionalitet påvisas. Parlamentet framhåller med oro de utmaningar som projekt i tredjeländer står inför, särskilt korruption, missbruk av medel och säkerställande av att de når de avsedda mottagarna och följer principerna för viktiga politikområden. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet anser att EIB Global bör åtnjuta det operativa oberoende som krävs för att framgångsrikt kunna genomföra EU:s politik med den lämpliga företagskulturen hos en utvecklingsbank, och samtidigt dra nytta av bankens rättsliga ram och ha samma politik och höga standarder. Parlamentet uppmanar EIB Global att säkerställa högsta standarder för due diligence-granskning i projektbedömningsprocesserna. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet understryker EIB:s avgörande roll för att uppnå målen för mekanismen för en rättvis omställning och efterlyser mer engagemang och konkreta åtgärder i detta avseende. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet betonar att jordbruks-, skogsbruks- och fiskerisektorerna är viktiga aktörer för tillväxt och utveckling på landsbygden. Parlamentet uppmanar EIB att tillhandahålla bättre bistånd och stödja innovation inom dessa relevanta sektorer, som i hög grad kan bidra till livsmedelstrygghet. Parlamentet understryker att jordbrukarnas, särskilt unga och nya jordbrukares, finansiella behov är betydande och att jordbrukare och företag inom denna sektor har mindre framgång när de ansöker om finansiering. Parlamentet uppmanar EIB att fortsätta att arbeta på nya finansieringsverktyg som kommer att öka tillgängligheten för jordbrukssektorn. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet fördömer Ryska federationens olagliga, oprovocerade och omotiverade militära aggression och invasion av Ukraina. Parlamentet understryker att kriget har orsakat en allvarlig humanitär kris och i grunden påverkat den ekonomiska och säkerhetsmässiga situationen i EU och dess grannskap, vilket generellt måste återspeglas i EIB:s verksamhet och investeringsplaner. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet är bekymrat över Republiken Moldaviens energiberoende och sårbarhet, som den nuvarande energikrisen har förvärrat. Parlamentet uppmanar EIB att stödja investeringar i Republiken Moldaviens långsiktiga energioberoende och energidiversifiering. |
| --- | --- |

48.

EIB:s regelefterlevnad, transparens and ansvarsskyldighet

| 49. | Europaparlamentet påminner om att EIB:s kreditbetyg AAA är nödvändigt för att säkerställa lämpliga finansieringskällor på marknaden och måste upprätthållas. Parlamentet anser att finansiell styrka, god förvaltning, konservativ riskbenägenhet, långsiktig hållbarhet och EU:s stöd är väsentliga delar och inneboende kvaliteter i dess framgångsrika affärsmodell. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet noterar EIB:s revisionskommittés iakttagelser och rekommendationer till banken för 2021. Parlamentet uppmanar EIB att genomföra dessa rekommendationer och att slutföra genomförandet av de rekommendationer från föregående år som ännu inte genomförts. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet håller med EIB:s revisionskommitté om att det finns ett behov av ökad övervakning, hantering och tillsyn av operativa och tekniska risker, inbegripet it-risker och andra icke-finansiella risker. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet välkomnar EIB:s fokus på digitaliseringsstrategi och riskhantering för informationssäkerhet och it-säkerhet och EIB-gruppens antagande i maj 2021 av Digital Ambition (ICT) Strategy. Parlamentet påminner om att it-angrepp riskerar att leda till operativa, anseendemässiga och rättsliga risker. Parlamentet förväntar sig att EIB antar en handlingsplan som omfattar både försvar mot och återhämtning från it-attacker, med specifika resultat och tydliga indikatorer, och att främja en stark it-säkerhetskultur bland anställda. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet noterar att EIB, kommissionen och revisionsrätten förnyade trepartsavtalet den 11 november 2021. Parlamentet beklagar att det reviderade avtalet inte erbjuder den omfattande lösning som parlamentet har efterlyst. Parlamentet välkomnar dock att det nya avtalet möjliggör ökad tillgång till och förbättrad rationalisering av granskade EIB-dokument. Parlamentet upprepar att revisionsrätten förväntas ha full tillgång till all information om EIB:s verksamhet, som endast är avsedd för genomförandet av EU:s politik. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet noterar att EIB:s klagomålsmekanism under 2021 registrerade 64 nya ärenden (jämfört med 77 under 2020), behandlade 107 ärenden (jämfört med 137 under 2020) och avslutade 64 ärenden (jämfört med 94 under 2020). Parlamentet uppmuntrar EIB att övervaka rekommendationerna i klagomålsmekanismen och att göra intensiva ansträngningar för att nå ut till berörda parter för att erbjuda skräddarsydda arrangemang. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar EIB att se till att klagomålsmekanismen är tillgänglig, effektiv och oberoende för att upptäcka och avhjälpa eventuella kränkningar av de mänskliga rättigheterna i EIB-relaterade projekt. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet är medvetet om att generalinspektoratets utredningsavdelning (IG/IN) är en intern enhet som inleder utredningar av de typer av oegentligheter som fastställs i bedrägeribekämpningspolicyn i syfte att förse EIB-gruppen med relevanta fakta och rekommendationer som ska ligga till grund för EIB:s beslutsprocess. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet noterar att utmaningarna till följd av covid-19-pandemin för andra året i rad påverkade verksamheten vid generalinspektoratets behöriga avdelning, vilket ledde till färre anklagelser (174 under 2021 och 183 under 2020), färre utförda utredningsuppdrag (5 under 2021 och 10 under 2020) och färre utfärdade rekommendationer och yttranden (45 under 2021 och 52 under 2020 jämfört med ett större antal avslutade ärenden, dvs. 204 under 2021 och 195 under 2020). |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet konstaterar att antalet fall där påståendena styrktes efter en utredning minskade kraftigt under 2021 (17 styrkta fall av de 67 utredningar som inleddes 2021 och 37 styrkta fall av de 91 utredningar som inleddes 2020, vilket är en minskning från 41 % till 25 %). |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet välkomnar undertecknandet den 29 oktober 2021 av samarbetsavtalet mellan EIB och Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol), vilket bör bana väg för effektivare förebyggande och upptäckt av risker kopplade till EIB-gruppens finansiering. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av ett nytt system för uppföljning av och rapportering om rekommendationer och yttranden. Parlamentet uppmanar EIB:s IG/IN att rapportera mer i detalj till parlamentet om resultatet av dess utredningar. Parlamentet begär att EIB:s årliga IG/IN-rapport ska omfatta de finansiella konsekvenserna av de fall som den undersöker, och att man ska gå längre än enbart en beskrivning av fallstudierna, i syfte att ge en värdefull inblick i bedömningen av skyddet av de ekonomiska intressena, inbegripet EIB:s bedömning av de finansiella, operativa och anseendemässiga riskerna när man fattar beslut om huruvida en bedömning i detta syfte är lämplig. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet uppskattar det kontinuerliga arbete som utförs av enheten för granskning av proaktiv integritet och uppmuntrar ett utökat samarbete mellan EIB:s uteslutningskapacitet, kommissionens system för tidig upptäckt och uteslutning och andra relevanta aktörer (såsom databasen för systemet för hantering av oriktigheter vid Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och Arachnes riskgraderingsverktyg) för att förbättra den verksamhet för att förebygga och upptäcka bedrägerier som är avgörande för att skydda unionens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet påminner EIB om att dess dubbla karaktär (EU-organ och finansinstitut) innebär att dess anpassning till EU-lagstiftningen är ännu mer relevant, och att lämplig styrning och lämpliga processer och mekanismer konsekvent bör utformas, genomföras och följas i linje med unionens standarder och kriterier och vara väl integrerade med de standarder och kriterier som följs av andra unionstjänster med vilka EIB ofta interagerar. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet noterar direktionens och EIB-styrelsens uppdaterade uppförandekoder från augusti 2021. Parlamentet välkomnar införandet av en längre karenstid för ledamöterna i direktionen (24 månader i stället för 12) och för styrelseledamöterna (12 månader i stället för 6). Parlamentet beklagar dock att det inte finns någon bestämmelse som hindrar vice ordförandena från att övervaka och fatta beslut om verksamheten i sina hemländer, och insisterar på att detta ska tas upp i nästa översyn. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet litar på att projektbedömningar som är relevanta för beslut om beviljande av stöd görs i enlighet med objektiva tekniska, finansiella och ekonomiska indikatorer och att projektets kvalitet är den avgörande faktorn i dessa. Parlamentet anser att det ”styrningspaket” som antogs av bankens råd i augusti 2021 och som innehåller nya uppförandekoder för styrelsen, direktionen och revisionskommittén, tillsammans med de reviderade verksamhetsreglerna för etik- och efterlevnadskommittén, stärker EIB:s etiska ram, eftersom det innehåller strängare regler om verksamhet efter avslutad anställning. Parlamentet upprepar sitt krav på att de kvarstående bristerna när det gäller undvikande av intressekonflikter ska åtgärdas vid nästa översyn av direktionens uppförandekod. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet är bekymrat över de brister i EIF:s första och andra försvarslinje som rapporterades till EIB:s revisionskommitté i internrevisionsrapporter i december 2021 och januari 2022. Parlamentet uppmanar EIB att vidta lämpliga korrigerande åtgärder och att informera parlamentet om sådana insatser. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet välkomnar EIB-gruppens reviderade policy för visselblåsning från november 2021, som också skyddar visselblåsare som inte är anställda vid EIB. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet noterar att mänskliga rättigheter, delaktighet och hållbarhet är grundläggande pelare i EIB-gruppens verksamhet och insatser. Parlamentet välkomnar framstegen under 2021 med översynen och antagandet (som slutfördes i februari 2022) av ramen för miljömässig och social hållbarhet. Parlamentet är medvetet om att den nya ramen består av EIB-gruppens reviderade miljö- och socialpolitik och EIB:s miljömässiga och sociala normer och att de lärdomar som dragits av klagomål som lämnats in till klagomålsmekanismen och Europeiska ombudsmannen vederbörligen beaktas i denna översyn. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet anser att en förstärkt bedrägeribekämpningspolitik bör ange effektiva sätt att korrigera tjänstefel och minska riskerna och tillhandahålla en uppsättning verktyg som är förenliga med regelverket för att framgångsrikt frysa projekt som är föremål för trovärdiga misstankar och avsluta kontrakt med kunder som inte uppfyller kraven. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet upprepar sin oro över flera ärenden som Olaf avslutade under 2020 med fokus på utbildningsbidrag som felaktigt beviljats EIB:s personal. Parlamentet välkomnar EIB:s översyn och reform av ersättningssystemet och dess korrigering av många av de fel som Olaf konstaterat, inbegripet åtgärder för att återkräva felaktiga utbetalningar. Parlamentet upprepar sin begäran till EIB att rapportera till parlamentet om resultatet av uppföljningen av Olafs rekommendationer. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av EIB-gruppens reviderade transparenspolicy av den 17 november 2021 efter ett omfattande offentligt samråd. Parlamentet noterar att denna politik innehåller bestämmelser om proaktivt offentliggörande av information och handlingar och om offentliggörande av dem på begäran. Parlamentet påminner om vikten av transparens när det gäller intermediärer, interna beslutsförfaranden och projektens inverkan på miljön och de mänskliga rättigheterna under hela genomförandeperioden. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet uppmanar EIB att bättre genomföra sin transparenspolicy, genomföra ombudsmannens rekommendationer i de tre beslut som offentliggjordes den 21 april 2022, i vilka EIB uppmanas att anta en mer ambitiös strategi för sin praxis för offentliggörande, i linje med EU:s transparenslagstiftning och att vidta flera transparensåtgärder. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet uppmanar EIB att snabbt svara på ombudsmannens begäran om att göra det möjligt för allmänheten att lättare se de potentiella miljökonsekvenserna av de projekt som den finansierar. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet upprepar sitt krav på ökad transparens och ansvarsskyldighet gentemot parlamentet. Parlamentet upprepar särskilt vikten av att parlamentet i större utsträckning granskar EIB-styrelsens beslut och att det behövs större transparens från kommissionens sida avseende de ståndpunkter som den intar vid EIB-styrelsens sammanträden. Parlamentet begär i detta avseende att man överväger möjligheten att ge parlamentet observatörsstatus vid styrelsemötena. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet anser att kommissionen bör öka transparensen avseende sina yttranden om de projekt som finansieras av EIB, eftersom detta skulle bidra till att klargöra dess roll i samband med unionens politiska mål. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet är medvetet om att kraven på ökad transparens inte kan leda till ett minskat skydd av kundernas legitima ekonomiska intressen och måste falla inom ramen för de befintliga rättsliga ramarna och dataskyddssystemet. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet uppmanar bankens företrädare att öka engagemanget och interaktionen med parlamentet, särskilt när det gäller kontrollen av den finansiella verksamheten. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet är oroat över att de mål som fastställdes i strategin för mångfald och inkludering 2018–2021 inte har uppnåtts fullt ut. Parlamentet uppmanar EIB att vidta konkreta åtgärder för att förbättra könsfördelningen bland sin personal, särskilt på chefsnivå och högre tjänstemannanivå. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet förstår att den minskade rekryteringen under covid-19-pandemin, den specifika karaktären hos de profiler som banken efterfrågar (inom riskhantering, regelefterlevnad och it-funktioner, i många fall rekryterade från banksektorn och specialiserade sektorer som själva inte nödvändigtvis är diversifierade) och konkurrenskraften på arbetsmarknaden i Luxemburg är exempel på de begränsningar som ska beaktas vid bedömningen av den övergripande situationen. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet konstaterar att det länge funnits farhågor och klagomål avseende de stora löneskillnaderna mellan kategorierna administrativ personal och yrkespersonal. Parlamentet fäster uppmärksamheten vid de höga levnadskostnaderna i Luxemburg och noterar att korrigeringskoefficienten för Luxemburg har fastställts till 100 % trots att den borde vara högre. Parlamentet betonar de utmaningar som anställda i kategorin administrativ personal står inför och hur dessa kan inverka negativt på attraktionskraften för att arbeta vid EIB och levnadsstandarden för dess personal. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet uppmuntrar banken att fortsätta att vidta åtgärder för att uppnå en mer märkbar könsbalans inom sin organisation. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet välkomnar att EIB ständigt övervakar den geografiska balansen och att uppgifterna om denna beaktas vid pågående och framtida rekryteringsprocesser. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till EIB att säkerställa en lämplig geografisk representation från alla medlemsstater i sin förvaltning, med beaktande av kandidaternas kompetens och meriter. Parlamentet uppmanar banken att årligen offentliggöra fördelningen enligt kön och nationalitet av chefer på mellannivå och högre nivå. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet noterar de två förslagen om en ram för strejkrätt och en ram för erkännande av fackföreningar och förstår att direktionen kommer att anta dem i rätt tid. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet uppmanar banken att ytterligare rapportera om de genomförandeåtgärder som har vidtagits på grundval av 2021 års undersökning om hälsa och välbefinnande. Parlamentet uppmanar särskilt banken att rapportera om transparensen i intern förvaltning och interna rekryteringsprocesser och om de åtgärder som vidtagits för att ta itu med resultatet av personalenkäterna. |
| --- | --- |

84.

Uppföljning av parlamentets rekommendationer

| 85. | Europaparlamentet uppmanar EIB att fortsätta att rapportera om de framsteg som gjorts när det gäller parlamentets tidigare rekommendationer i sina årliga resolutioner, särskilt när det gäller






  (a) | effekterna (ekonomiska, miljömässiga och sociala) av investeringsstrategin och de resultat som har uppnåtts för att bidra till en balanserad och stadig utveckling av den inre marknaden i unionens intressen, |
| --- | --- | --- |

85.

(a)

effekterna (ekonomiska, miljömässiga och sociala) av investeringsstrategin och de resultat som har uppnåtts för att bidra till en balanserad och stadig utveckling av den inre marknaden i unionens intressen,

| (b) | åtgärder som vidtagits för att förbättra motverkandet av tjänstefel och intressekonflikter, skatteflykt, bedrägeri och korruption, |
| --- | --- |

(b)

åtgärder som vidtagits för att förbättra motverkandet av tjänstefel och intressekonflikter, skatteflykt, bedrägeri och korruption,

| (c) | åtgärder för att stärka stödet till små och medelstora företag och stödberättigade ekonomiska aktörer vid genomförandet av EU:s politik och för att undvika nya krav som skapar mer byråkrati för små och medelstora företag, |
| --- | --- |

(c)

åtgärder för att stärka stödet till små och medelstora företag och stödberättigade ekonomiska aktörer vid genomförandet av EU:s politik och för att undvika nya krav som skapar mer byråkrati för små och medelstora företag,

| (d) | uppföljning av de uppmaningar och krav som framförs i denna resolution. |
| --- | --- |

(d)

uppföljning av de uppmaningar och krav som framförs i denna resolution.

o

o o

| 86. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, och uppmanar rådet och EIB:s styrelse att hålla en debatt om denna resolution. |
| --- | --- |

86.

---

(1)  Antagna texter, P9_TA(2022)0299.

---

| 16.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 214/133 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 214/133

---

P9_TA(2023)0018

Skydd av Europeiska unionens ekonomiska intressen – bedrägeribekämpning – årsrapport 2021

Europaparlamentets resolution av den 19 januari 2023 om skydd av Europeiska unionens ekonomiska intressen – bedrägeribekämpning – årsrapport 2021 (2022/2152(INI))

(2023/C 214/13)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 310.6 och 325.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 310.6 och 325.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 23 september 202233:e årsrapporten om skydd av Europeiska unionens ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning 2021 (COM(2022)0482) (PIF-rapporten 2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 23 september 202233:e årsrapporten om skydd av Europeiska unionens ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning 2021 (COM(2022)0482) (PIF-rapporten 2021),

| — | med beaktande av rapporten från Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) för 2021 och årsrapporten för 2021 från Olafs övervakningskommitté, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) för 2021 och årsrapporten för 2021 från Olafs övervakningskommitté,

| — | med beaktande av yttrande nr 1/2021 av den 4 februari 2021 från Olafs övervakningskommitté över Olafs rekommendationer som inte följts av de berörda myndigheterna, nr 2/2021 av den 31 maj 2021 över praktiska överenskommelser mellan Olaf och Eppo, nr 4/2021 av den 18 oktober 2021 över Olafs preliminära budgetförslag för 2022 och nr 5/2021 av den 17 december 2021 över analysen av Olafs utredningar som varat mer än 36 månader under 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrande nr 1/2021 av den 4 februari 2021 från Olafs övervakningskommitté över Olafs rekommendationer som inte följts av de berörda myndigheterna, nr 2/2021 av den 31 maj 2021 över praktiska överenskommelser mellan Olaf och Eppo, nr 4/2021 av den 18 oktober 2021 över Olafs preliminära budgetförslag för 2022 och nr 5/2021 av den 17 december 2021 över analysen av Olafs utredningar som varat mer än 36 månader under 2019,

| — | med beaktande av årsrapporten för 2021 från Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo), som offentliggjordes i mars 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av årsrapporten för 2021 från Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo), som offentliggjordes i mars 2022,

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 december 2022 om misstankar mot Qatar angående korruption och det generella behovet av transparens och ansvarsskyldighet i EU:s institutioner (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 december 2022 om misstankar mot Qatar angående korruption och det generella behovet av transparens och ansvarsskyldighet i EU:s institutioner (1),

| — | med beaktande av förordning (EU, Euratom) 2020/2223 av den 23 december 2020 om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 vad gäller samarbete med Europeiska åklagarmyndigheten och effektiviteten i utredningar vid Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (2) (Olaf-förordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förordning (EU, Euratom) 2020/2223 av den 23 december 2020 om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 vad gäller samarbete med Europeiska åklagarmyndigheten och effektiviteten i utredningar vid Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (2) (Olaf-förordningen),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1937 av den 23 oktober 2019 om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1937 av den 23 oktober 2019 om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten (3),

| — | med beaktande av kommissionens rapport från september 2021 om mervärdesskattegapet 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport från september 2021 om mervärdesskattegapet 2021,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen (4) (PIF-direktivet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen (4) (PIF-direktivet),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 6 september 2021 om genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen (COM(2021)0536), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 6 september 2021 om genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen (COM(2021)0536),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (5) (Eppo-förordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (5) (Eppo-förordningen),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2019/1798 av den 23 oktober 2019 om utnämning av den europeiska chefsåklagaren vid Europeiska åklagarmyndigheten (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2019/1798 av den 23 oktober 2019 om utnämning av den europeiska chefsåklagaren vid Europeiska åklagarmyndigheten (6),

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 16 februari 2022 i målen C-156/21 och C-157/21 och domstolens slutsatser att mekanismen för villkorlighet i samband med rättsstatens principer är förenlig med EU-rätten, vilket bekräftade den rättsliga grundens lämplighet och att den generella villkorlighetsordningen är förenlig med artikel 7 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och principen om rättssäkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 16 februari 2022 i målen C-156/21 och C-157/21 och domstolens slutsatser att mekanismen för villkorlighet i samband med rättsstatens principer är förenlig med EU-rätten, vilket bekräftade den rättsliga grundens lämplighet och att den generella villkorlighetsordningen är förenlig med artikel 7 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och principen om rättssäkerhet,

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 18 september 2022 om rådets genomförandebeslut om åtgärder för att skydda unionsbudgeten mot överträdelser av rättsstatens principer i Ungern (COM(2022)0485), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 18 september 2022 om rådets genomförandebeslut om åtgärder för att skydda unionsbudgeten mot överträdelser av rättsstatens principer i Ungern (COM(2022)0485),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2092 av den 16 december 2020 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten (7) (villkorlighetsförordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2092 av den 16 december 2020 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten (7) (villkorlighetsförordningen),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 mars 2022Riktlinjer för tillämpningen av förordning (EU, Euratom) 2020/2092 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 mars 2022Riktlinjer för tillämpningen av förordning (EU, Euratom) 2020/2092 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten (8),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 april 2019Kommissionens strategi mot bedrägerier: förstärkta åtgärder för att skydda EU:s budget (COM(2019)0196), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 april 2019Kommissionens strategi mot bedrägerier: förstärkta åtgärder för att skydda EU:s budget (COM(2019)0196),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 december 2020 om översynen av Europeiska unionen enligt mekanismen för översyn av genomförandet inom ramen för Förenta nationernas konvention mot korruption (COM(2020)0793), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 december 2020 om översynen av Europeiska unionen enligt mekanismen för översyn av genomförandet inom ramen för Förenta nationernas konvention mot korruption (COM(2020)0793),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/785 av den 29 april 2021 om inrättande av unionsprogrammet för bedrägeribekämpning och om upphävande av förordning (EU) nr 250/2014 (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/785 av den 29 april 2021 om inrättande av unionsprogrammet för bedrägeribekämpning och om upphävande av förordning (EU) nr 250/2014 (9),

| — | med beaktande av sin rekommendation av den 17 februari 2022 till rådet och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om korruption och mänskliga rättigheter (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation av den 17 februari 2022 till rådet och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om korruption och mänskliga rättigheter (10),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 april 2021 om EU:s strategi för att bekämpa organiserad brottslighet 2021–2025 (COM(2021)0170), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 april 2021 om EU:s strategi för att bekämpa organiserad brottslighet 2021–2025 (COM(2021)0170),

| — | med beaktande av domstolens dom av den 1 september 2021 i mål T-517/19, Andrea Homoki mot kommissionen (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av domstolens dom av den 1 september 2021 i mål T-517/19, Andrea Homoki mot kommissionen (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 juni 2021 om rättsstatssituationen i EU och tillämpning av förordning (EU, Euratom) 2020/2092 om villkorlighet (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 juni 2021 om rättsstatssituationen i EU och tillämpning av förordning (EU, Euratom) 2020/2092 om villkorlighet (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2022 om skydd av Europeiska unionens ekonomiska intressen – Bedrägeribekämpning – Årsrapport 2020 (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2022 om skydd av Europeiska unionens ekonomiska intressen – Bedrägeribekämpning – Årsrapport 2020 (13),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A9-0299/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A9-0299/2022), och av följande skäl:

| A. | Medlemsstaternas myndigheter förvaltar mer än 85 % av EU:s utgifter, inbegripet faciliteten för återhämtning och resiliens, och uppbär EU:s traditionella egna medel, medan kommissionen övervakar båda dessa områden, fastställer standarder, kontrollerar efterlevnaden och rapporterar till både parlamentet och rådet om de åtgärder som vidtagits för att bekämpa bedrägerier och annan olaglig verksamhet som riktar sig mot EU:s ekonomiska intressen, i enlighet med artikel 325.5 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

A.

Medlemsstaternas myndigheter förvaltar mer än 85 % av EU:s utgifter, inbegripet faciliteten för återhämtning och resiliens, och uppbär EU:s traditionella egna medel, medan kommissionen övervakar båda dessa områden, fastställer standarder, kontrollerar efterlevnaden och rapporterar till både parlamentet och rådet om de åtgärder som vidtagits för att bekämpa bedrägerier och annan olaglig verksamhet som riktar sig mot EU:s ekonomiska intressen, i enlighet med artikel 325.5 i EUF-fördraget.

| B. | Sunda offentliga utgifter och skydd av EU:s ekonomiska intressen bör vara viktiga aspekter i EU:s politik för att stärka medborgarnas förtroende genom att garantera att skattebetalarnas pengar används korrekt och ändamålsenligt. |
| --- | --- |

B.

Sunda offentliga utgifter och skydd av EU:s ekonomiska intressen bör vara viktiga aspekter i EU:s politik för att stärka medborgarnas förtroende genom att garantera att skattebetalarnas pengar används korrekt och ändamålsenligt.

| C. | Förtroendet för parlamentets integritet och rättsstatens principer är av största vikt för att den europeiska demokratin ska fungera. Det är viktigt att säkerställa att demokratiska processer inte infiltreras av privata och externa intressen och att medborgarnas rättigheter respekteras fullt ut. |
| --- | --- |

C.

Förtroendet för parlamentets integritet och rättsstatens principer är av största vikt för att den europeiska demokratin ska fungera. Det är viktigt att säkerställa att demokratiska processer inte infiltreras av privata och externa intressen och att medborgarnas rättigheter respekteras fullt ut.

| D. | Den årliga PIF-rapporten bygger på information från medlemsstaterna, inbegripet uppgifter om upptäckta oriktigheter och bedrägerier, som analyserats för att identifiera de mest riskutsatta områdena, och den beskriver de motåtgärder som vidtagits och gör det möjligt att genomföra mer målinriktade åtgärder både på EU-nivå och på nationell nivå. |
| --- | --- |

D.

Den årliga PIF-rapporten bygger på information från medlemsstaterna, inbegripet uppgifter om upptäckta oriktigheter och bedrägerier, som analyserats för att identifiera de mest riskutsatta områdena, och den beskriver de motåtgärder som vidtagits och gör det möjligt att genomföra mer målinriktade åtgärder både på EU-nivå och på nationell nivå.

| E. | Den generella villkorlighetsordningen för skydd av unionsbudgeten har varit tillämplig och är verkställbar sedan den 1 januari 2021. Alla överträdelser i en medlemsstat av rättsstatens principer, såsom bedrägerier, som påverkar eller allvarligt riskerar att påverka den sunda ekonomiska förvaltningen av EU:s budget och EU:s ekonomiska intressen på ett tillräckligt direkt sätt sedan detta datum omfattas därför av denna ordning. |
| --- | --- |

E.

Den generella villkorlighetsordningen för skydd av unionsbudgeten har varit tillämplig och är verkställbar sedan den 1 januari 2021. Alla överträdelser i en medlemsstat av rättsstatens principer, såsom bedrägerier, som påverkar eller allvarligt riskerar att påverka den sunda ekonomiska förvaltningen av EU:s budget och EU:s ekonomiska intressen på ett tillräckligt direkt sätt sedan detta datum omfattas därför av denna ordning.

| F. | Villkorlighetsförordningen gör det möjligt för EU att vidta åtgärder – till exempel ställa in betalningar eller tillämpa finansiella korrigeringar – för att skydda budgeten mot bedrägerier och skydda rättsstatens principer. |
| --- | --- |

F.

Villkorlighetsförordningen gör det möjligt för EU att vidta åtgärder – till exempel ställa in betalningar eller tillämpa finansiella korrigeringar – för att skydda budgeten mot bedrägerier och skydda rättsstatens principer.

| G. | EU-domstolen har avvisat två medlemsstaters yrkanden och slagit fast att villkorlighetsförordningen omfattas av tillämpningsområdet för budgetförordningen för genomförandet av EU:s budget. |
| --- | --- |

G.

EU-domstolen har avvisat två medlemsstaters yrkanden och slagit fast att villkorlighetsförordningen omfattas av tillämpningsområdet för budgetförordningen för genomförandet av EU:s budget.

| H. | Kommissionen bör tillämpa samma kriterier, baserade på respekt för rättsstatens principer, när det gäller medel som tillhandahålls tredjeländer inom ramen för EU:s budget, och inta en kompromisslös hållning för att stoppa alla pågående finansiella transaktioner till sådana länder i de fall där dessa utövar otillbörlig påverkan på EU:s institutioner eller lagstiftare. |
| --- | --- |

H.

Kommissionen bör tillämpa samma kriterier, baserade på respekt för rättsstatens principer, när det gäller medel som tillhandahålls tredjeländer inom ramen för EU:s budget, och inta en kompromisslös hållning för att stoppa alla pågående finansiella transaktioner till sådana länder i de fall där dessa utövar otillbörlig påverkan på EU:s institutioner eller lagstiftare.

| I. | Under 2021 slutförde EU antagandet av utgiftsprogrammen för 2021–2027, inbegripet unionsprogrammet för bedrägeribekämpning, som stöder kampen mot bedrägerier genom att ge bidrag till särskilda initiativ och möjliggöra finansiering av särskilda it-plattformar och it-verktyg för att underlätta informationsutbytet mellan medlemsstaterna och EU. |
| --- | --- |

I.

Under 2021 slutförde EU antagandet av utgiftsprogrammen för 2021–2027, inbegripet unionsprogrammet för bedrägeribekämpning, som stöder kampen mot bedrägerier genom att ge bidrag till särskilda initiativ och möjliggöra finansiering av särskilda it-plattformar och it-verktyg för att underlätta informationsutbytet mellan medlemsstaterna och EU.

| J. | Unionen och medlemsstaterna delar ansvaret för att skydda EU:s ekonomiska intressen. När det gäller den aldrig tidigare skådade användningen av medel inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens delar de också ansvaret för att reglera och genomföra de nationella planerna för återhämtning och resiliens. De nationella myndigheternas roll när det gäller att säkerställa en adekvat skyddsnivå för EU:s ekonomiska intressen har därför ökat avsevärt. |
| --- | --- |

J.

Unionen och medlemsstaterna delar ansvaret för att skydda EU:s ekonomiska intressen. När det gäller den aldrig tidigare skådade användningen av medel inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens delar de också ansvaret för att reglera och genomföra de nationella planerna för återhämtning och resiliens. De nationella myndigheternas roll när det gäller att säkerställa en adekvat skyddsnivå för EU:s ekonomiska intressen har därför ökat avsevärt.

| K. | Genomförandet av faciliteten för återhämtning och resiliens kommer att öka trycket på europeiska och nationella förvaltningar under de kommande åren, och detta sammanfaller med utgiftsprogrammen för 2021–2027. Medlemsstaterna kommer att behöva behärska olika förvaltningsmetoder i samband med genomförandet av de olika fonderna, och kommissionen kommer att behöva stärka sin övervakningskapacitet, eftersom den för närvarande endast kan övervaka en bråkdel av alla utgifter. |
| --- | --- |

K.

Genomförandet av faciliteten för återhämtning och resiliens kommer att öka trycket på europeiska och nationella förvaltningar under de kommande åren, och detta sammanfaller med utgiftsprogrammen för 2021–2027. Medlemsstaterna kommer att behöva behärska olika förvaltningsmetoder i samband med genomförandet av de olika fonderna, och kommissionen kommer att behöva stärka sin övervakningskapacitet, eftersom den för närvarande endast kan övervaka en bråkdel av alla utgifter.

| L. | Kommissionen har gjort insatser för att stödja de nationella myndigheterna i utformningen och bedömningen av nationella planer för återhämtning och resiliens, och särskilt uppmärksammat bestämmelserna om åtgärder för att skydda medel från faciliteten för återhämtning och resiliens mot bedrägerier, korruption, intressekonflikter och dubbelfinansiering. |
| --- | --- |

L.

Kommissionen har gjort insatser för att stödja de nationella myndigheterna i utformningen och bedömningen av nationella planer för återhämtning och resiliens, och särskilt uppmärksammat bestämmelserna om åtgärder för att skydda medel från faciliteten för återhämtning och resiliens mot bedrägerier, korruption, intressekonflikter och dubbelfinansiering.

| M. | Artikel 22 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (14) innehåller bestämmelser om skydd av EU:s ekonomiska intressen, och säkerställer att kommissionen, Olaf, revisionsrätten och Eppo kan utöva sina mandat och att nationella myndigheter inför effektiva bedrägeribekämpningsåtgärder med beaktande av eventuella risker som identifierats. |
| --- | --- |

M.

Artikel 22 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (14) innehåller bestämmelser om skydd av EU:s ekonomiska intressen, och säkerställer att kommissionen, Olaf, revisionsrätten och Eppo kan utöva sina mandat och att nationella myndigheter inför effektiva bedrägeribekämpningsåtgärder med beaktande av eventuella risker som identifierats.

| N. | Olikheterna i medlemsstaternas rättsliga och administrativa system är en nackdel och måste hanteras på lämpligt sätt för att det ska kunna skapas mer enhetliga, driftskompatibla och jämförbara förvaltnings- och rapporteringssystem i EU i syfte att effektivt förebygga och få bukt med oriktigheter och bekämpa bedrägerier och korruption. |
| --- | --- |

N.

Olikheterna i medlemsstaternas rättsliga och administrativa system är en nackdel och måste hanteras på lämpligt sätt för att det ska kunna skapas mer enhetliga, driftskompatibla och jämförbara förvaltnings- och rapporteringssystem i EU i syfte att effektivt förebygga och få bukt med oriktigheter och bekämpa bedrägerier och korruption.

| O. | Brister i uppgifternas och rapporteringsteknikens giltighet och jämförbarhet, bland annat till följd av de varierande nivåerna av digitalisering i medlemsstaterna fortsätter att allvarligt undergräva den tillgängliga informationens kvalitet och tillförlitlighet. |
| --- | --- |

O.

Brister i uppgifternas och rapporteringsteknikens giltighet och jämförbarhet, bland annat till följd av de varierande nivåerna av digitalisering i medlemsstaterna fortsätter att allvarligt undergräva den tillgängliga informationens kvalitet och tillförlitlighet.

| P. | Arachne-verktyget är frivilligt och även om det redan i stor utsträckning används inom sammanhållningspolitiken och håller på att införas för jordbruksutgifter, skulle det enligt kommissionen vara ett stort steg framåt om det blev obligatoriskt, vilket parlamentet har begärt upprepade gånger. |
| --- | --- |

P.

Arachne-verktyget är frivilligt och även om det redan i stor utsträckning används inom sammanhållningspolitiken och håller på att införas för jordbruksutgifter, skulle det enligt kommissionen vara ett stort steg framåt om det blev obligatoriskt, vilket parlamentet har begärt upprepade gånger.

| Q. | Mervärdesskatt (moms) är en viktig inkomstkälla för de nationella budgetarna, och momsbaserade egna medel står för omkring 10 % av inkomsterna från egna medel (12,3 % av de totala inkomsterna i EU-budgeten 2020 och 11 % 2019). |
| --- | --- |

Q.

Mervärdesskatt (moms) är en viktig inkomstkälla för de nationella budgetarna, och momsbaserade egna medel står för omkring 10 % av inkomsterna från egna medel (12,3 % av de totala inkomsterna i EU-budgeten 2020 och 11 % 2019).

| R. | Kommissionens handlingsplan för rättvis och enkel beskattning till stöd för återhämtningsstrategin (COM(2020)0312) bidrar till EU:s strategi för att förenkla och anpassa beskattningen till digitaliseringen av ekonomin och den gröna omställningen och fastställer kampen mot momsbedrägerier som en prioritering. |
| --- | --- |

R.

Kommissionens handlingsplan för rättvis och enkel beskattning till stöd för återhämtningsstrategin (COM(2020)0312) bidrar till EU:s strategi för att förenkla och anpassa beskattningen till digitaliseringen av ekonomin och den gröna omställningen och fastställer kampen mot momsbedrägerier som en prioritering.

| S. | Den 1 juni 2021 inledde Eppo slutligen sin operativa verksamhet som den sista pelaren i den bedrägeribekämpningsstruktur som unionen utformat för att stärka skyddet av sina ekonomiska intressen. Eppos arbetsbörda förväntas öka. |
| --- | --- |

S.

Den 1 juni 2021 inledde Eppo slutligen sin operativa verksamhet som den sista pelaren i den bedrägeribekämpningsstruktur som unionen utformat för att stärka skyddet av sina ekonomiska intressen. Eppos arbetsbörda förväntas öka.

| T. | Trots minimala resurser och extrem tidspress har Eppo redan visat sin kapacitet och kostnadseffektivitet. Eppos budget för 2021 uppgick till mindre än 45 miljoner EUR, samtidigt som Eppos domare beordrade beslag av mer än 250 miljoner EUR under organisationens första verksamhetsår, vilket visar att Eppo kan ge en massiv och omedelbar avkastning på investeringar. |
| --- | --- |

T.

Trots minimala resurser och extrem tidspress har Eppo redan visat sin kapacitet och kostnadseffektivitet. Eppos budget för 2021 uppgick till mindre än 45 miljoner EUR, samtidigt som Eppos domare beordrade beslag av mer än 250 miljoner EUR under organisationens första verksamhetsår, vilket visar att Eppo kan ge en massiv och omedelbar avkastning på investeringar.

| U. | Kommissionens kunskaper om bedrägeriernas omfattning, art och orsaker är något begränsade och många potentiella bedrägerier rapporteras inte via systemet för hantering av oriktigheter (Irregularity Management System). Korruption undergräver medborgarnas förtroende för EU och äventyrar unionens ekonomiska intressen och EU:s ekonomi som helhet, samt utgör ett allvarligt hot mot demokratin och rättsstatens principer i EU. |
| --- | --- |

U.

Kommissionens kunskaper om bedrägeriernas omfattning, art och orsaker är något begränsade och många potentiella bedrägerier rapporteras inte via systemet för hantering av oriktigheter (Irregularity Management System). Korruption undergräver medborgarnas förtroende för EU och äventyrar unionens ekonomiska intressen och EU:s ekonomi som helhet, samt utgör ett allvarligt hot mot demokratin och rättsstatens principer i EU.

| V. | Enligt artikel 83 i EUF-fördraget hör korruption till de särskilt allvarliga brott som har en gränsöverskridande dimension och som i varierande grad påverkar alla medlemsstater. Kriminella organisationer är särskilt aktiva när det gäller att förskingra EU-medel och kan utnyttja olikheterna i medlemsstaternas rättsliga och administrativa system för att infiltrera deras ekonomiska, finansiella, affärsmässiga, sociala och politiska strukturer, vilket skadar den ekonomiska friheten och den fria konkurrensen. |
| --- | --- |

V.

Enligt artikel 83 i EUF-fördraget hör korruption till de särskilt allvarliga brott som har en gränsöverskridande dimension och som i varierande grad påverkar alla medlemsstater. Kriminella organisationer är särskilt aktiva när det gäller att förskingra EU-medel och kan utnyttja olikheterna i medlemsstaternas rättsliga och administrativa system för att infiltrera deras ekonomiska, finansiella, affärsmässiga, sociala och politiska strukturer, vilket skadar den ekonomiska friheten och den fria konkurrensen.

| W. | Den aldrig tidigare skådade ökningen av EU:s utgifter inom ramen för den fleråriga budgetramen 2021–2027 och återhämtningsplanen NextGenerationEU innebär betydande risker, bland annat en potential för organiserade brottslingar att missbruka medel. |
| --- | --- |

W.

Den aldrig tidigare skådade ökningen av EU:s utgifter inom ramen för den fleråriga budgetramen 2021–2027 och återhämtningsplanen NextGenerationEU innebär betydande risker, bland annat en potential för organiserade brottslingar att missbruka medel.

| X. | Samarbete med internationella partner är avgörande för att skydda EU-medel som används utanför Europa och inkomstsidan i EU:s budget. Olaf undertecknade under 2021 avtal om administrativt samarbete med två internationella partnermyndigheter, Ukrainas riksåklagarämbete och Världstullorganisationen (WCO). Olaf anordnade under 2021 onlineevenemang för att upprätta nya operativa kontakter med utredande myndigheter i tredjeländer och uppmuntra rapportering av bedrägerier och oriktigheter via EU:s delegationer runt om i världen. |
| --- | --- |

X.

Samarbete med internationella partner är avgörande för att skydda EU-medel som används utanför Europa och inkomstsidan i EU:s budget. Olaf undertecknade under 2021 avtal om administrativt samarbete med två internationella partnermyndigheter, Ukrainas riksåklagarämbete och Världstullorganisationen (WCO). Olaf anordnade under 2021 onlineevenemang för att upprätta nya operativa kontakter med utredande myndigheter i tredjeländer och uppmuntra rapportering av bedrägerier och oriktigheter via EU:s delegationer runt om i världen.

1.

Europaparlamentet välkomnar den 33:e årsrapporten om skydd av Europeiska unionens ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning 2021.

2.

Europaparlamentet är medvetet om att 2021 var ett utmanande år då effekterna av covid-19-pandemin krävde en anpassning av kontrollstrategierna och ett fokus på förebyggande genom särskilda begränsande åtgärder och riktade åtgärder för att upptäcka oriktigheter och bedrägerier.

3.

Europaparlamentet påminner om att faciliteten för återhämtning och resiliens, som är den viktigaste pelaren i NextGenerationEU, trädde i kraft den 19 februari 2021 och finansierades genom kommissionens upplåning på kapitalmarknaderna, och syftar till att finansiera reformer och investeringar i medlemsstaterna retroaktivt från pandemins början i februari 2020.

4.

Europaparlamentet understryker att under 2021 var insatser berättigade till EU-finansiering inom ramen för den fleråriga budgetramen 2014–2020 (som kommer att avslutas 2024), den fleråriga budgetramen 2021–2027 och återhämtningspaketet NextGenerationEU.

5.

Europaparlamentet framhåller att den nya fleråriga budgetramen 2021–2027, för vilken de sista programmen antogs 2021, tillsammans med återhämtningsplanen NextGenerationEU, ger EU 1,8 biljoner EUR, vilket motsvarar en aldrig tidigare skådad mängd resurser. Parlamentet framhåller att parlamentet (för att säkerställa ansvarsfrihet), Olaf, revisionsrätten, kommissionen själv och, i tillämpliga fall, Eppo kan få tillgång till relevanta uppgifter och kontrollera användningen av medel för att komplettera och stärka de revisionsåtgärder som fastställs i gällande förordningar.

6.

Europaparlamentet noterar att parlamentet och dess budgetkontrollutskott bör ha en stark roll i styrningen av faciliteten för återhämtning och resiliens, bland annat genom regelbundna, strukturerade dialoger där kommissionen uppmanas att diskutera genomförandet av faciliteten för återhämtning och resiliens, varvid kommissionen måste ta hänsyn till de synpunkter som framkommer.

7.

Europaparlamentet betonar att en motsvarande hög nivå av uppmärksamhet och kontroll också behövs och förväntas för att garantera att dessa medel på bästa möjliga sätt kan bidra till unionens gemensamma mål. Parlamentet påminner om det ökade trycket på de myndigheter som förvaltar EU-medel, den ökade mängden resurser som används och de ökade riskerna i samband med förvaltningen av dessa (efter att man i samband med pandemin införde förenklade och brådskande förfaranden, som kan missbrukas).

8.

Europaparlamentet anser att ökad transparens, digitalisering av kampen mot bedrägerier och en kontinuerlig förstärkning och utveckling av bedrägeririskbedömningar och bedrägeririskhantering bör eftersträvas parallellt med ett sunt genomförande av EU:s bedrägeribekämpningsstruktur.

9.

Europaparlamentet efterlyser ökade nivåer av digitalisering, interoperabilitet mellan datasystem och harmonisering av rapportering, övervakning och revision i EU, och upprepar i detta syfte sin uppmaning till kommissionen att harmonisera definitionerna så att jämförbara uppgifter kan erhållas i hela EU.

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om ömsesidigt administrativt bistånd på de områden inom finansiering med EU-medel som hittills inte möjliggör denna praxis. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att utveckla ett system för informationsutbyte mellan behöriga myndigheter så att det blir möjligt att dubbelkontrollera bokföringsuppgifter avseende transaktioner mellan två eller flera medlemsstater i syfte att undvika gränsöverskridande bedrägerier inom de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna), för att säkerställa en övergripande strategi för skyddet av EU:s ekonomiska intressen.

11.

Europaparlamentet uttrycker oro över det ganska sena offentliggörandet av den årliga PIF-rapporten eftersom rapporten för år n offentliggörs först i september år n+1. Parlamentet förstår att den främsta orsaken till detta är att medlemsstaterna lägger fram sin information ganska sent. Parlamentet uppmanar kommissionen att vara mer proaktiv när det gäller att begära att medlemsstaterna lägger fram sina uppgifter tidigare så att dess årsrapport kan slutföras tidigare, vilket skulle möjliggöra ett tidigare antagande av parlamentets resolution om rapporten, helst inom år n+1.

12.

Europaparlamentet anser, särskilt i ljuset av ikraftträdandet av den nya Olaf-förordningen, förordningen om faciliteten för återhämtning och resiliens och villkorlighetsförordningen, samt inledandet av Eppos operativa verksamhet, som fullbordar EU:s bedrägeribekämpningsstruktur, att det är nödvändigt att göra den årliga PIF-rapporten mer övergripande för att tillhandahålla en heltäckande översikt över synergierna mellan alla relevanta aktörer, identifiera bästa praxis och åtgärda brister. Parlamentet upprepar därför sin uppmaning till kommissionen att undersöka nya vägar i detta syfte.

Oriktigheter med och utan misstanke om bedrägeri

Oriktigheter med och utan misstanke om bedrägeri

| 13. | Europaparlamentet noterar att antalet fall av bedrägerier och oriktigheter som rapporterats av behöriga EU-myndigheter och nationella myndigheter – totalt 11 218 – förblev stabilt under 2021 jämfört med 2020 (då antalet fall uppgick till totalt 11 755). Parlamentet påpekar att värdet av dessa oriktigheter ökade betydligt och mer än fördubblades (+121 %) från 1,46 miljarder EUR till 3,24 miljarder EUR 2021, på grund av ett litet antal omfattande fall i vissa medlemsstater. Parlamentet uttrycker sin djupa oro över den ökade omfattningen av bedrägerier och oriktigheter. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet noterar att antalet fall av bedrägerier och oriktigheter som rapporterats av behöriga EU-myndigheter och nationella myndigheter – totalt 11 218 – förblev stabilt under 2021 jämfört med 2020 (då antalet fall uppgick till totalt 11 755). Parlamentet påpekar att värdet av dessa oriktigheter ökade betydligt och mer än fördubblades (+121 %) från 1,46 miljarder EUR till 3,24 miljarder EUR 2021, på grund av ett litet antal omfattande fall i vissa medlemsstater. Parlamentet uttrycker sin djupa oro över den ökade omfattningen av bedrägerier och oriktigheter.

| 14. | Europaparlamentet konstaterar att antalet upptäckta oriktigheter som anmäls som bedrägerier är en indikation på graden av upptäckt och medlemsstaternas och unionsorganens förmåga att fånga upp potentiella bedrägerier, och att det inte är en direkt indikator på omfattningen av bedrägerier som påverkar unionens budget eller en viss medlemsstat. Parlamentet förstår att upptäckt och anmälning av oriktigheter innebär att korrigerande åtgärder har vidtagits för att skydda unionens ekonomiska intressen och att straffrättsliga förfaranden i förekommande fall har inletts. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet konstaterar att antalet upptäckta oriktigheter som anmäls som bedrägerier är en indikation på graden av upptäckt och medlemsstaternas och unionsorganens förmåga att fånga upp potentiella bedrägerier, och att det inte är en direkt indikator på omfattningen av bedrägerier som påverkar unionens budget eller en viss medlemsstat. Parlamentet förstår att upptäckt och anmälning av oriktigheter innebär att korrigerande åtgärder har vidtagits för att skydda unionens ekonomiska intressen och att straffrättsliga förfaranden i förekommande fall har inletts.

| 15. | Europaparlamentet konstaterar med oro att de allra flesta rapporterade oriktigheterna (med eller utan misstanke om bedrägeri) upptäcks vid efterhandskontroller och att detta leder till en betydande eftersläpning mellan den tidpunkt då oriktigheter begås och när de anmäls till kommissionen, med en genomsnittlig eftersläpning på två och ett halvt till tre år. Parlamentet är också oroat över att vissa medlemsstater inte rapporterar några oriktigheter, vilket kan tyda på otillräckliga insatser för att upptäcka bedrägerier. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet konstaterar med oro att de allra flesta rapporterade oriktigheterna (med eller utan misstanke om bedrägeri) upptäcks vid efterhandskontroller och att detta leder till en betydande eftersläpning mellan den tidpunkt då oriktigheter begås och när de anmäls till kommissionen, med en genomsnittlig eftersläpning på två och ett halvt till tre år. Parlamentet är också oroat över att vissa medlemsstater inte rapporterar några oriktigheter, vilket kan tyda på otillräckliga insatser för att upptäcka bedrägerier.

| 16. | Europaparlamentet är medvetet om att en stor del av EU:s utgifter följer fleråriga cykler, och att genomförandet successivt ökar när programavslutandet närmar sig, så att det brukar uppstå toppar i rapporteringen av oriktigheter under år n+2 eller n+3 efter cykelns sista år. Parlamentet påpekar därför att en jämförelse mellan åren av rapporteringen av oriktigheter inte ger någon tillförlitlig analys av situationen i realtid, samtidigt som ett flerårigt perspektiv kan minska snedvridningarna. Parlamentet välkomnar den strategi som antagits för att mildra denna effekt, där resultaten från det rapporterade året jämförs med femårsgenomsnittet för traditionella egna medel och med genomsnittet för den relevanta programperioden för utgifter, med undantag för årliga utgifter för direktstöd till jordbrukare och marknadsstöd. Parlamentet betonar dock att skillnaderna i regelverket för olika programperioder kan göra jämförelser resultatlösa och omintetgöra analysarbetet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet är medvetet om att en stor del av EU:s utgifter följer fleråriga cykler, och att genomförandet successivt ökar när programavslutandet närmar sig, så att det brukar uppstå toppar i rapporteringen av oriktigheter under år n+2 eller n+3 efter cykelns sista år. Parlamentet påpekar därför att en jämförelse mellan åren av rapporteringen av oriktigheter inte ger någon tillförlitlig analys av situationen i realtid, samtidigt som ett flerårigt perspektiv kan minska snedvridningarna. Parlamentet välkomnar den strategi som antagits för att mildra denna effekt, där resultaten från det rapporterade året jämförs med femårsgenomsnittet för traditionella egna medel och med genomsnittet för den relevanta programperioden för utgifter, med undantag för årliga utgifter för direktstöd till jordbrukare och marknadsstöd. Parlamentet betonar dock att skillnaderna i regelverket för olika programperioder kan göra jämförelser resultatlösa och omintetgöra analysarbetet.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fokusera mer på de allvarligare problemen, såsom avsiktlig manipulering av upphandlingskriterierna för att gynna vissa anbudsgivare, korruption i samband med val av anbudsgivare och intressekonflikter i allmänhet, i stället för mindre formella fel. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fokusera mer på de allvarligare problemen, såsom avsiktlig manipulering av upphandlingskriterierna för att gynna vissa anbudsgivare, korruption i samband med val av anbudsgivare och intressekonflikter i allmänhet, i stället för mindre formella fel.

De största hoten

De största hoten

| 18. | Europaparlamentet är oroat över det ökande hotet mot EU:s budget från organiserad brottslighet, däribland maffialiknande organisationer och oligarkiska strukturer. Parlamentet är medvetet om att organiserade kriminella grupper försöker infiltrera den lagliga ekonomin och begå administrativa oegentligheter med brottsliga metoder som är mer skadliga och svårare att utreda och åtgärda. Parlamentet påpekar att deras tillvägagångssätt i allt högre grad inbegriper användning av högkvalificerade mellanhänder som kan utföra extremt sofistikerade och svårupptäckta bedrägerier med EU-medel genom att få pengar att försvinna genom komplexa finansiella strukturer, ibland med hjälp av skatteparadis, vilket gör det särskilt svårt att spåra och återvinna medel. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet är oroat över det ökande hotet mot EU:s budget från organiserad brottslighet, däribland maffialiknande organisationer och oligarkiska strukturer. Parlamentet är medvetet om att organiserade kriminella grupper försöker infiltrera den lagliga ekonomin och begå administrativa oegentligheter med brottsliga metoder som är mer skadliga och svårare att utreda och åtgärda. Parlamentet påpekar att deras tillvägagångssätt i allt högre grad inbegriper användning av högkvalificerade mellanhänder som kan utföra extremt sofistikerade och svårupptäckta bedrägerier med EU-medel genom att få pengar att försvinna genom komplexa finansiella strukturer, ibland med hjälp av skatteparadis, vilket gör det särskilt svårt att spåra och återvinna medel.

| 19. | Europaparlamentet upprepar sin oro över att förekomsten av oligarkiska grupper har nått en aldrig tidigare skådad omfattning under de senaste åren och att oligarkiska system ofta går hand i hand med utbredd korruption, strikt kontroll över medierna och en förmåga att påverka rättsväsendet och åklagarmyndigheter på ett sätt som döljer eventuell brottslig verksamhet och undviker lagföring. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet upprepar sin oro över att förekomsten av oligarkiska grupper har nått en aldrig tidigare skådad omfattning under de senaste åren och att oligarkiska system ofta går hand i hand med utbredd korruption, strikt kontroll över medierna och en förmåga att påverka rättsväsendet och åklagarmyndigheter på ett sätt som döljer eventuell brottslig verksamhet och undviker lagföring.

| 20. | Europaparlamentet påminner om att bedrägerier som riktar sig mot EU-medel i allt högre grad har gränsöverskridande dimensioner, att kriminella organisationer drar nytta av olikheterna i rättssystemen för att begå bedrägerier som riktar sig mot medlemsstaternas ekonomiska intressen, och att EU, inom de gränser som fastställs i EUF-fördraget, har en skyldighet att ingripa i korruptionsbekämpningspolitiken och är skyldigt att motverka korruption genom åtgärder för att bekämpa och förebygga den. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att göra allt den kan för att anpassa medlemsstaternas straffrätt. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet påminner om att bedrägerier som riktar sig mot EU-medel i allt högre grad har gränsöverskridande dimensioner, att kriminella organisationer drar nytta av olikheterna i rättssystemen för att begå bedrägerier som riktar sig mot medlemsstaternas ekonomiska intressen, och att EU, inom de gränser som fastställs i EUF-fördraget, har en skyldighet att ingripa i korruptionsbekämpningspolitiken och är skyldigt att motverka korruption genom åtgärder för att bekämpa och förebygga den. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att göra allt den kan för att anpassa medlemsstaternas straffrätt.

| 21. | Europaparlamentet påminner om att avsaknaden av ändamålsenlig lagstiftning och åtgärder för att bekämpa organiserad brottslighet i många medlemsstater är en grogrund för det ökande antalet gränsöverskridande verksamheter på områden som påverkar unionens ekonomiska intressen. Parlamentet upprepar därför sina tidigare krav på en översyn av rådets rambeslut 2008/841/RIF av den 24 oktober 2008 om kampen mot organiserad brottslighet (15) och sin ståndpunkt om behovet av att fastställa en ny gemensam definition av organiserad brottslighet som tar hänsyn till den senaste utvecklingen och kriminella gruppers användning av våld, korruption eller hot för att få kontroll över ekonomisk verksamhet eller offentlig upphandling eller för att påverka demokratiska processer. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja god praxis i de länder i EU som har ett avancerat regelverk för att bekämpa organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet påminner om att avsaknaden av ändamålsenlig lagstiftning och åtgärder för att bekämpa organiserad brottslighet i många medlemsstater är en grogrund för det ökande antalet gränsöverskridande verksamheter på områden som påverkar unionens ekonomiska intressen. Parlamentet upprepar därför sina tidigare krav på en översyn av rådets rambeslut 2008/841/RIF av den 24 oktober 2008 om kampen mot organiserad brottslighet (15

| 22. | Europaparlamentet betonar att ett samarbete i rätt tid mellan nationella brottsbekämpande myndigheter, samt mellan sådana myndigheter och relevanta EU-byråer och EU-organ, är en viktig del av en effektiv reaktion på gränsöverskridande brottslighet för att skydda EU:s ekonomiska intressen. Parlamentet förespråkar, som en del av detta samarbete och denna reaktion, insatser för att främja en gemensam politik för att bekämpa maffiarelaterad brottslighet och att man tar de mest omsorgsfulla och erfarna länderna på detta område till förebild. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet betonar att ett samarbete i rätt tid mellan nationella brottsbekämpande myndigheter, samt mellan sådana myndigheter och relevanta EU-byråer och EU-organ, är en viktig del av en effektiv reaktion på gränsöverskridande brottslighet för att skydda EU:s ekonomiska intressen. Parlamentet förespråkar, som en del av detta samarbete och denna reaktion, insatser för att främja en gemensam politik för att bekämpa maffiarelaterad brottslighet och att man tar de mest omsorgsfulla och erfarna länderna på detta område till förebild.

| 23. | Europaparlamentet betonar att korruption, särskilt på hög nivå, inbegripet i EU-institutionerna, är ett särskilt allvarligt brott med en gränsöverskridande potential, som påverkar unionens ekonomiska intressen och EU:s ekonomi som helhet, och utgör ett allvarligt hot mot demokratin, de grundläggande rättigheterna och rättsstatens principer i hela Europa och undergräver medborgarnas förtroende för demokratiska institutioner i EU och i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar att korruption, särskilt på hög nivå, inbegripet i EU-institutionerna, är ett särskilt allvarligt brott med en gränsöverskridande potential, som påverkar unionens ekonomiska intressen och EU:s ekonomi som helhet, och utgör ett allvarligt hot mot demokratin, de grundläggande rättigheterna och rättsstatens principer i hela Europa och undergräver medborgarnas förtroende för demokratiska institutioner i EU och i medlemsstaterna.

| 24. | Europaparlamentet är bestört över att minst två tredjeländer kunde begå korruption på hög nivå och utöva otillbörlig påverkan på ledamöter av Europaparlamentet, vilket ledde till brottsutredningar av de belgiska myndigheterna i december 2022. Parlamentet betonar att sådana handlingar hotar principen om medborgarnas demokratiska representation i EU:s beslutsfattande och undergräver medborgarnas förtroende för EU-institutionerna. Parlamentet begär i detta avseende att kommissionen så snart som möjligt lägger fram ett utkast till ett interinstitutionellt avtal om inrättande av ett EU-organ för etiska frågor med det oberoende som krävs och rätten att genomföra egna utredningar, vilket parlamentet begärt sedan september 2021, för att komma till rätta med svagheterna i det nuvarande systemet. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet är bestört över att minst två tredjeländer kunde begå korruption på hög nivå och utöva otillbörlig påverkan på ledamöter av Europaparlamentet, vilket ledde till brottsutredningar av de belgiska myndigheterna i december 2022. Parlamentet betonar att sådana handlingar hotar principen om medborgarnas demokratiska representation i EU:s beslutsfattande och undergräver medborgarnas förtroende för EU-institutionerna. Parlamentet begär i detta avseende att kommissionen så snart som möjligt lägger fram ett utkast till ett interinstitutionellt avtal om inrättande av ett EU-organ för etiska frågor med det oberoende som krävs och rätten att genomföra egna utredningar, vilket parlamentet begärt sedan september 2021, för att komma till rätta med svagheterna i det nuvarande systemet.

| 25. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att se över tjänsteföreskrifterna, särskilt artikel 22c, för att anpassa dem till direktiv (EU) 2019/1937 om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten (16) (visselblåsardirektivet). Parlamentet uppmanar presidiet att under tiden omedelbart se över parlamentets interna bestämmelser om genomförande av artikel 22c i tjänsteföreskrifterna för att anpassa dem till det skydd som föreskrivs i visselblåsardirektivet. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att se över tjänsteföreskrifterna, särskilt artikel 22c, för att anpassa dem till direktiv (EU) 2019/1937 om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten (16

visselblåsardirektivet)

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en årsrapport om korruption i samma anda som den befintliga rapporten om bedrägerier, för att tillhandahålla en djupgående analys av de strategier, förfaranden och verktyg som används av EU:s medlemsstater i deras kamp mot korruption och för att hjälpa till att bedöma vilka områden som är mest utsatta för risker, och på så sätt bidra till en bättre målinriktning av åtgärderna på både EU-nivå och nationell nivå. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en årsrapport om korruption i samma anda som den befintliga rapporten om bedrägerier, för att tillhandahålla en djupgående analys av de strategier, förfaranden och verktyg som används av EU:s medlemsstater i deras kamp mot korruption och för att hjälpa till att bedöma vilka områden som är mest utsatta för risker, och på så sätt bidra till en bättre målinriktning av åtgärderna på både EU-nivå och nationell nivå.

| 27. | Europaparlamentet betonar den roll som Eppo, Europeiska unionens byrå för straffrättsligt samarbete (Eurojust), Europol och Olaf spelar i kampen mot korruption. Parlamentet efterlyser en ytterligare förstärkning av Eppos och Olafs kapacitet och av samarbetet dem emellan. Parlamentet efterlyser gemensamma regler för korruptionsbekämpning som är tillämpliga på ledamöter och personal vid EU:s organ. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet betonar den roll som Eppo, Europeiska unionens byrå för straffrättsligt samarbete (Eurojust), Europol och Olaf spelar i kampen mot korruption. Parlamentet efterlyser en ytterligare förstärkning av Eppos och Olafs kapacitet och av samarbetet dem emellan. Parlamentet efterlyser gemensamma regler för korruptionsbekämpning som är tillämpliga på ledamöter och personal vid EU:s organ.

| 28. | Europaparlamentet framhåller att för att effektivt bekämpa korruption och skydda unionens ekonomiska intressen bör kommissionen och andra EU-institutioner och EU-organ anta en konsekvent strategi för transparens, oförenligheter, olaglig lobbyverksamhet, svängdörrssituationer och intressekonflikter, och även stärka de interna kontrollmekanismerna. Parlamentet uppmanar EU-institutionerna att skyndsamt vidta åtgärder för att införa en praxis med kortast tillåtna karensperioder för högre EU-tjänstemän och före detta ledamöter för att undvika en svängdörrsproblematik. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet framhåller att för att effektivt bekämpa korruption och skydda unionens ekonomiska intressen bör kommissionen och andra EU-institutioner och EU-organ anta en konsekvent strategi för transparens, oförenligheter, olaglig lobbyverksamhet, svängdörrssituationer och intressekonflikter, och även stärka de interna kontrollmekanismerna. Parlamentet uppmanar EU-institutionerna att skyndsamt vidta åtgärder för att införa en praxis med kortast tillåtna karensperioder för högre EU-tjänstemän och före detta ledamöter för att undvika en svängdörrsproblematik.

| 29. | Europaparlamentet påminner om att försvagningen av oberoendet för de institutioner som ansvarar för övervakning och kontroll av finanser i vissa medlemsstater allvarligt skadar unionens ekonomiska intressen och samtidigt utgör ett hot mot rättsstatens principer. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet påminner om att försvagningen av oberoendet för de institutioner som ansvarar för övervakning och kontroll av finanser i vissa medlemsstater allvarligt skadar unionens ekonomiska intressen och samtidigt utgör ett hot mot rättsstatens principer.

| 30. | Europaparlamentet anser att den stärkta och konsekventa skyddsnivån för journalister och visselblåsare i hela unionen bidrar till att upptäcka korruption och motverka spridningen av en subkultur av straffrihet, tystnad och konspiration och att fler insatser bör göras i detta sammanhang. Parlamentet betonar den viktiga roll som medier och undersökande journalister spelar i kampen mot korruption. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser att den stärkta och konsekventa skyddsnivån för journalister och visselblåsare i hela unionen bidrar till att upptäcka korruption och motverka spridningen av en subkultur av straffrihet, tystnad och konspiration och att fler insatser bör göras i detta sammanhang. Parlamentet betonar den viktiga roll som medier och undersökande journalister spelar i kampen mot korruption.

| 31. | Europaparlamentet anser att offshore-företag och offshore-organisationer som inbegriper offshore-företag och offshore-organisationer i sina ägarstrukturer bör uteslutas från användningen av EU-medel. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser att offshore-företag och offshore-organisationer som inbegriper offshore-företag och offshore-organisationer i sina ägarstrukturer bör uteslutas från användningen av EU-medel.

Inkomster

Inkomster

| 32. | Europaparlamentet konstaterar att när det gäller traditionella egna medel och jämfört med femårsgenomsnittet förblev antalet oriktigheter stabilt under 2021, medan de berörda beloppen ökade med 32 % för oriktigheter med misstanke om bedrägeri och med 13 % för oriktigheter utan misstanke om bedrägeri. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet konstaterar att när det gäller traditionella egna medel och jämfört med femårsgenomsnittet förblev antalet oriktigheter stabilt under 2021, medan de berörda beloppen ökade med 32 % för oriktigheter med misstanke om bedrägeri och med 13 % för oriktigheter utan misstanke om bedrägeri.

| 33. | Europaparlamentet noterar att inspektioner utförda av bedrägeribekämpningsorgan och kontroller efter frigörande var de mest framgångsrika verktygen för att upptäcka oriktigheter med eller utan misstanke om bedrägeri, och att de vanligaste metoderna omfattade undervärdering, felaktigt ursprung, felaktig beskrivning av varor och smuggling. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet noterar att inspektioner utförda av bedrägeribekämpningsorgan och kontroller efter frigörande var de mest framgångsrika verktygen för att upptäcka oriktigheter med eller utan misstanke om bedrägeri, och att de vanligaste metoderna omfattade undervärdering, felaktigt ursprung, felaktig beskrivning av varor och smuggling.

| 34. | Europaparlamentet påpekar att Kina fortfarande är ursprungslandet för flest varor som varit föremål för oriktigheter. Parlamentet betonar att ett antal av de fall som utretts, som gällde produkter som skickats från Kina, är symboliska för de utmaningar som Kinas initiativ ”Ett bälte – en väg” innebär. Parlamentet är oroat över de återkommande fallen av absorption och kringgående av handelspolitiska skyddsåtgärder och över svårigheten att upptäcka dem. Parlamentet uppmanar kommissionen att anta motåtgärder och att använda dem intensivt för att ta itu med illojal handel. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet påpekar att Kina fortfarande är ursprungslandet för flest varor som varit föremål för oriktigheter. Parlamentet betonar att ett antal av de fall som utretts, som gällde produkter som skickats från Kina, är symboliska för de utmaningar som Kinas initiativ ”Ett bälte – en väg” innebär. Parlamentet är oroat över de återkommande fallen av absorption och kringgående av handelspolitiska skyddsåtgärder och över svårigheten att upptäcka dem. Parlamentet uppmanar kommissionen att anta motåtgärder och att använda dem intensivt för att ta itu med illojal handel.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att samarbeta för att bekämpa gemenskapsinterna momsbedrägerier via skenföretag, som enligt Europol kostar 50 miljarder EUR per år i skatteförluster eller upp till 27 % av den årliga EU-budgeten. Parlamentet anser att denna åtgärd avsevärt skulle öka de tillgängliga resurserna för EU:s politik och minska medlemsstaternas årliga bidrag till EU:s budget. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att samarbeta för att bekämpa gemenskapsinterna momsbedrägerier via skenföretag, som enligt Europol kostar 50 miljarder EUR per år i skatteförluster eller upp till 27 % av den årliga EU-budgeten. Parlamentet anser att denna åtgärd avsevärt skulle öka de tillgängliga resurserna för EU:s politik och minska medlemsstaternas årliga bidrag till EU:s budget.

| 36. | Europaparlamentet betonar att mervärdesskattegapet beror på flera faktorer som kan skilja sig åt i de enskilda medlemsstaterna, såsom brist på resurser, begränsad digital effektivitet i skatteförvaltningarna eller kryphål i lagstiftningen som påverkar effektiviteten i de kontrollåtgärder som vidtas för att motverka skatteundandragande och skatteflykt. Parlamentet upprepar sin uppmaning till medlemsstaterna att stärka det administrativa samarbetet, på grundval av modellen för samarbete mellan Eurofiscs medlemmar, och det multilaterala varningssystemet för bekämpning av momsbedrägerier, i syfte att snabbt upptäcka karusellbedrägerier. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet betonar att mervärdesskattegapet beror på flera faktorer som kan skilja sig åt i de enskilda medlemsstaterna, såsom brist på resurser, begränsad digital effektivitet i skatteförvaltningarna eller kryphål i lagstiftningen som påverkar effektiviteten i de kontrollåtgärder som vidtas för att motverka skatteundandragande och skatteflykt. Parlamentet upprepar sin uppmaning till medlemsstaterna att stärka det administrativa samarbetet, på grundval av modellen för samarbete mellan Eurofiscs medlemmar, och det multilaterala varningssystemet för bekämpning av momsbedrägerier, i syfte att snabbt upptäcka karusellbedrägerier.

| 37. | Europaparlamentet framhåller att Eppo har befogenhet att utreda allvarliga brott mot det gemensamma mervärdesskattesystemet förutsatt att de är kopplade till två eller flera medlemsstaters territorium och medför en total förlust på minst 10 miljoner EUR, och att Eppo, genom att fungera som en gemensam gränsöverskridande åklagarmyndighet, medför en aldrig tidigare skådad effektivitet i kampen mot momsbedrägerier. Parlamentet noterar särskilt att Eppo under 2021 utredde 91 sådana fall där de uppskattade förlusterna uppgick till 2,5 miljarder EUR. Parlamentet välkomnar kommissionens andra rapport som offentliggjordes den 16 september 2022 om genomförandet av PIF-direktivet (COM(2022)0466), som också fokuserar på lämpligheten av tröskelvärdet för mervärdesskatt på 10 miljoner EUR. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet framhåller att Eppo har befogenhet att utreda allvarliga brott mot det gemensamma mervärdesskattesystemet förutsatt att de är kopplade till två eller flera medlemsstaters territorium och medför en total förlust på minst 10 miljoner EUR, och att Eppo, genom att fungera som en gemensam gränsöverskridande åklagarmyndighet, medför en aldrig tidigare skådad effektivitet i kampen mot momsbedrägerier. Parlamentet noterar särskilt att Eppo under 2021 utredde 91 sådana fall där de uppskattade förlusterna uppgick till 2,5 miljarder EUR. Parlamentet välkomnar kommissionens andra rapport som offentliggjordes den 16 september 2022 om genomförandet av PIF-direktivet (COM(2022)0466), som också fokuserar på lämpligheten av tröskelvärdet för mervärdesskatt på 10 miljoner EUR.

Utgifter

Utgifter

| 38. | Europaparlamentet påpekar att enligt PIF-rapporten 2021 förblev nivån på kontroller och revisioner av utgifter hög, trots den flexibilitet som införts för att hantera covid-19-pandemin, och att de åtgärder som införts för att minska riskerna till följd av pandemirelaterade begränsningar av revisioner och kontroller var robusta och ändamålsenliga. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet påpekar att enligt PIF-rapporten 2021 förblev nivån på kontroller och revisioner av utgifter hög, trots den flexibilitet som införts för att hantera covid-19-pandemin, och att de åtgärder som införts för att minska riskerna till följd av pandemirelaterade begränsningar av revisioner och kontroller var robusta och ändamålsenliga.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra rapporterna och resultaten från granskningen före utgången av genomförandeperioden, som kan ta flera år. Parlamentet anser att allmänheten har rätt att känna till de åtgärder som medlemsstaterna ska vidta för att skydda EU:s budget. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra rapporterna och resultaten från granskningen före utgången av genomförandeperioden, som kan ta flera år. Parlamentet anser att allmänheten har rätt att känna till de åtgärder som medlemsstaterna ska vidta för att skydda EU:s budget.

| 40. | Europaparlamentet konstaterar att när det gäller jordbruket bekräftar analysen i PIF-rapporten 2021 en mycket låg förekomst av rapporterade bedrägerier i förhållande till utbetalningarna för direktstöd, där den högsta nivån observerats för marknadsåtgärder inom frukt- och grönsakssektorn och i samband med marknadsåtgärder för jordbruksprodukter. Parlamentet noterar dock den gradvisa ökningen av oriktigheter med misstanke om bedrägeri inom landsbygdsutveckling i samband med programperioden 2014–2020. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet konstaterar att när det gäller jordbruket bekräftar analysen i PIF-rapporten 2021 en mycket låg förekomst av rapporterade bedrägerier i förhållande till utbetalningarna för direktstöd, där den högsta nivån observerats för marknadsåtgärder inom frukt- och grönsakssektorn och i samband med marknadsåtgärder för jordbruksprodukter. Parlamentet noterar dock den gradvisa ökningen av oriktigheter med misstanke om bedrägeri inom landsbygdsutveckling i samband med programperioden 2014–2020.

| 41. | Europaparlamentet understryker behovet av en strikt tillämpning av den nya mekanismen för sociala grundvillkor som infördes genom den senaste reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken och som kopplar subventioner till arbets- och anställningsnormer. Parlamentet påminner om den avgörande betydelse som denna nya mekanism har för skyddet av EU:s ekonomiska intressen och begär att både medlemsstaterna och kommissionen vidtar lämpliga åtgärder i detta avseende. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet understryker behovet av en strikt tillämpning av den nya mekanismen för sociala grundvillkor som infördes genom den senaste reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken och som kopplar subventioner till arbets- och anställningsnormer. Parlamentet påminner om den avgörande betydelse som denna nya mekanism har för skyddet av EU:s ekonomiska intressen och begär att både medlemsstaterna och kommissionen vidtar lämpliga åtgärder i detta avseende.

| 42. | Europaparlamentet noterar att för de ESI-fonder som genomför sammanhållningspolitiken förblev antalet anmälda oriktigheter med misstanke om bedrägeri för programperioden 2014–2020 i linje med det antal som rapporterades för programperioden 2007–2013, samtidigt som antalet oriktigheter utan misstanke om bedrägeri minskade. Parlamentet noterar med oro att de belopp som är involverade i de oriktigheter med misstanke om bedrägeri som är kopplade till sammanhållningspolitiken 2021, jämfört med femårsgenomsnittet för 2017–2021, ökade med 186 %. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet noterar att för de ESI-fonder som genomför sammanhållningspolitiken förblev antalet anmälda oriktigheter med misstanke om bedrägeri för programperioden 2014–2020 i linje med det antal som rapporterades för programperioden 2007–2013, samtidigt som antalet oriktigheter utan misstanke om bedrägeri minskade. Parlamentet noterar med oro att de belopp som är involverade i de oriktigheter med misstanke om bedrägeri som är kopplade till sammanhållningspolitiken 2021, jämfört med femårsgenomsnittet för 2017–2021, ökade med 186 %.

| 43. | Europaparlamentet noterar med oro att när det gäller ESI-fonderna var de flesta oriktigheter med misstanke om bedrägeri, som handlade om etik och integritet, kopplade till intressekonflikter, och betonar vikten av att kommissionen uppmanar alla medlemsstater att se till att de har strikta regler mot intressekonflikter. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet noterar med oro att när det gäller ESI-fonderna var de flesta oriktigheter med misstanke om bedrägeri, som handlade om etik och integritet, kopplade till intressekonflikter, och betonar vikten av att kommissionen uppmanar alla medlemsstater att se till att de har strikta regler mot intressekonflikter.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skyndsamt säkerställa genomförandet av artikel 61 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (17) (budgetförordningen) om intressekonflikter, som förbjuder alla personer eller nationella myndigheter som är involverade i budgetgenomförandet att vidta åtgärder som kan leda till att deras egna intressen står i strid med unionens intressen. Parlamentet anser att kommissionen måste utvärdera de praktiska konsekvenserna av bestämmelserna i artikel 61 och överväga en möjlig väg framåt. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skyndsamt säkerställa genomförandet av artikel 61 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (17

| 45. | Europaparlamentet konstaterar att överträdelser av reglerna för offentlig upphandling var de vanligaste fallen av oriktigheter utan misstanke om bedrägeri i samband med ESI-fonderna, men att man endast i 4 % av dessa fall upptäckte bedrägerier. Parlamentet anser att ökad transparens i offentlig upphandling skulle säkerställa en sundare resursförvaltning. Parlamentet anser att en minskning av upphandlingar med bara ett bud genom att rikta strålkastarljuset mot dessa genom efterhandskontroller, uppmuntra till införande av elektroniska system för offentlig upphandling och tillhandahålla utbildning om offentlig upphandling för mikroföretag samt små och medelstora företag skulle bidra till att öka deltagandet och underlätta offentlig granskning och kontroll, öka konkurrensen i samband med offentlig upphandling och möjliggöra en effektivare användning av EU-medel vid offentlig upphandling, samtidigt som risken för bedrägerier och oriktigheter minskas. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet konstaterar att överträdelser av reglerna för offentlig upphandling var de vanligaste fallen av oriktigheter utan misstanke om bedrägeri i samband med ESI-fonderna, men att man endast i 4 % av dessa fall upptäckte bedrägerier. Parlamentet anser att ökad transparens i offentlig upphandling skulle säkerställa en sundare resursförvaltning. Parlamentet anser att en minskning av upphandlingar med bara ett bud genom att rikta strålkastarljuset mot dessa genom efterhandskontroller, uppmuntra till införande av elektroniska system för offentlig upphandling och tillhandahålla utbildning om offentlig upphandling för mikroföretag samt små och medelstora företag skulle bidra till att öka deltagandet och underlätta offentlig granskning och kontroll, öka konkurrensen i samband med offentlig upphandling och möjliggöra en effektivare användning av EU-medel vid offentlig upphandling, samtidigt som risken för bedrägerier och oriktigheter minskas.

| 46. | Europaparlamentet konstaterar att analysen av oriktigheter belyser risker i samband med den gröna omställningen för investeringar i energieffektivitet, dricksvattenförsörjning, avfallshantering, förnybar energi (särskilt solenergi) och riskförebyggande. Parlamentet noterar att de risker som är förenade med den digitala omställningen avser tjänster och tillämpningar för små och medelstora företag med avseende på antalet oriktigheter och tjänster och tillämpningar för e-förvaltning med avseende på de berörda beloppen. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet konstaterar att analysen av oriktigheter belyser risker i samband med den gröna omställningen för investeringar i energieffektivitet, dricksvattenförsörjning, avfallshantering, förnybar energi (särskilt solenergi) och riskförebyggande. Parlamentet noterar att de risker som är förenade med den digitala omställningen avser tjänster och tillämpningar för små och medelstora företag med avseende på antalet oriktigheter och tjänster och tillämpningar för e-förvaltning med avseende på de berörda beloppen.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater att upprätthålla en hög nivå när det gäller kontroller och övervakning av utgifter i nödsituationer och att, i samband med efterhandskontroller som utförs för brådskande förfaranden, bedöma upphandling i nödsituationer från fall till fall. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att äntligen slutföra övergången till e-upphandlingsprocesser. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater att upprätthålla en hög nivå när det gäller kontroller och övervakning av utgifter i nödsituationer och att, i samband med efterhandskontroller som utförs för brådskande förfaranden, bedöma upphandling i nödsituationer från fall till fall. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att äntligen slutföra övergången till e-upphandlingsprocesser.

| 48. | Europaparlamentet konstaterar när det gäller direkt förvaltning att antalet upptäckta oriktigheter med misstanke om bedrägeri har minskat sedan 2016 och att de, trots den marginella ökningen under 2021, förblev stabila under de föregående fyra åren, medan oriktigheter utan misstanke om bedrägeri fortsatte att minska, med 2021 som det år som hade den lägsta siffran både när det gäller antalet fall och de berörda beloppen. Parlamentet noterar med tillfredsställelse att återhämtningen fortfarande ligger på en positiv nivå. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet konstaterar när det gäller direkt förvaltning att antalet upptäckta oriktigheter med misstanke om bedrägeri har minskat sedan 2016 och att de, trots den marginella ökningen under 2021, förblev stabila under de föregående fyra åren, medan oriktigheter utan misstanke om bedrägeri fortsatte att minska, med 2021 som det år som hade den lägsta siffran både när det gäller antalet fall och de berörda beloppen. Parlamentet noterar med tillfredsställelse att återhämtningen fortfarande ligger på en positiv nivå.

| 49. | Europaparlamentet påminner om att transparens spelar en nyckelroll i förvaltningen av offentliga medel, både för att avskräcka och för att öka medborgarnas förtroende. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka sina ansträngningar för att förbättra transparensen i samband med användningen av medel, bland annat när det gäller information om slutliga stödmottagare. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet påminner om att transparens spelar en nyckelroll i förvaltningen av offentliga medel, både för att avskräcka och för att öka medborgarnas förtroende. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka sina ansträngningar för att förbättra transparensen i samband med användningen av medel, bland annat när det gäller information om slutliga stödmottagare.

| 50. | Europaparlamentet påpekar att riskanalysen fortfarande bidrar marginellt till att upptäcka bedrägerier. Parlamentet noterar den betydande och växande roll som information från det civila samhället (inbegripet information som offentliggörs i medierna) spelar på detta område. Parlamentet betonar vikten av att skydda dessa värdefulla informationskällor, som ofta utsätts för hot och till och med riskerar sina liv. Parlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt lägga fram förslag om lagstiftning mot strategiska rättsprocesser för att hindra offentlig debatt, som ofta används för att tysta personer som rapporterar bedrägerier och oriktigheter, vilket parlamentet tidigare begärt i sin resolution av den 11 november 2021 om stärkande av demokratin och mediernas frihet och mångfald i EU: otillbörlig användning av civil- och straffrättsliga åtgärder för att tysta journalister, icke-statliga organisationer och det civila samhället (18). |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet påpekar att riskanalysen fortfarande bidrar marginellt till att upptäcka bedrägerier. Parlamentet noterar den betydande och växande roll som information från det civila samhället (inbegripet information som offentliggörs i medierna) spelar på detta område. Parlamentet betonar vikten av att skydda dessa värdefulla informationskällor, som ofta utsätts för hot och till och med riskerar sina liv. Parlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt lägga fram förslag om lagstiftning mot strategiska rättsprocesser för att hindra offentlig debatt, som ofta används för att tysta personer som rapporterar bedrägerier och oriktigheter, vilket parlamentet tidigare begärt i sin resolution av den 11 november 2021 om stärkande av demokratin och mediernas frihet och mångfald i EU: otillbörlig användning av civil- och straffrättsliga åtgärder för att tysta journalister, icke-statliga organisationer och det civila samhället (18

| 51. | Europaparlamentet anser att integritetspakterna möjliggör ökad transparens, ansvarsskyldighet och god samhällsstyrning genom att främja övervakning som stöds av det civila samhället i samband med offentlig upphandling. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra till användning och främjande av detta verktyg i de program för 2021–2027 som för närvarande håller på att utformas och utvärderas genom att ge stöd och vägledning till medlemsstaterna så att de gradvis kan integrera dem i dessa program. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet anser att integritetspakterna möjliggör ökad transparens, ansvarsskyldighet och god samhällsstyrning genom att främja övervakning som stöds av det civila samhället i samband med offentlig upphandling. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra till användning och främjande av detta verktyg i de program för 2021–2027 som för närvarande håller på att utformas och utvärderas genom att ge stöd och vägledning till medlemsstaterna så att de gradvis kan integrera dem i dessa program.

| 52. | Europaparlamentet noterar att trots den rapporterade siffran är andelen misstänkta bedrägerier som inte har lett till fällande domar fortfarande hög, medan andelen fall där bedrägerier konstateras är låg, vilket tyder på att det finns ett behov av att investera mer i att utreda och lagföra sådana fall. Parlamentet noterar att den genomsnittliga andelen åtal på grundval av Olafs rekommendationer till medlemsstaterna minskade till endast 35 % under perioden 2017–2021. Parlamentet uppmanar Olaf och kommissionen att systematiskt göra uppföljningar tillsammans med medlemsstaterna för att fastställa varför de rekommendationer som lämnats inte har lett till att några rättsliga förfaranden har inletts. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet noterar att trots den rapporterade siffran är andelen misstänkta bedrägerier som inte har lett till fällande domar fortfarande hög, medan andelen fall där bedrägerier konstateras är låg, vilket tyder på att det finns ett behov av att investera mer i att utreda och lagföra sådana fall. Parlamentet noterar att den genomsnittliga andelen åtal på grundval av Olafs rekommendationer till medlemsstaterna minskade till endast 35 % under perioden 2017–2021. Parlamentet uppmanar Olaf och kommissionen att systematiskt göra uppföljningar tillsammans med medlemsstaterna för att fastställa varför de rekommendationer som lämnats inte har lett till att några rättsliga förfaranden har inletts.

| 53. | Europaparlamentet betonar behovet av att ta itu med bristen på information om ägare och ägarstruktur i företag eller koncerner i syfte att göra den nuvarande fördelningen av medel mer transparent och bidra till betydande förbättringar när det gäller att på ett effektivt sätt upptäcka oriktigheter. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet betonar behovet av att ta itu med bristen på information om ägare och ägarstruktur i företag eller koncerner i syfte att göra den nuvarande fördelningen av medel mer transparent och bidra till betydande förbättringar när det gäller att på ett effektivt sätt upptäcka oriktigheter.

| 54. | Europaparlamentet begär att medlemsstaterna samlar in uppgifter om slutmottagarna av medel och gör dessa uppgifter tillgängliga på begäran. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet begär att medlemsstaterna samlar in uppgifter om slutmottagarna av medel och gör dessa uppgifter tillgängliga på begäran.

It-stöd

It-stöd

| 55. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om obligatorisk användning av ett gemensamt integrerat it-system för datautvinning och riskgradering, om ökad räckvidd och ändamålsenlighet för systemet för tidig upptäckt och uteslutning (Edes) och om ökad användning av digitalisering och teknik för att öka effektiviteten och kvaliteten på kontroller och revisioner. Parlamentet anser att dessa åtgärder skulle stärka insatserna mot den ökade risken för allvarliga oriktigheter till följd av det brådskande tillhandahållandet av finansiering under press i nödsituationer. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om obligatorisk användning av ett gemensamt integrerat it-system för datautvinning och riskgradering, om ökad räckvidd och ändamålsenlighet för systemet för tidig upptäckt och uteslutning (Edes) och om ökad användning av digitalisering och teknik för att öka effektiviteten och kvaliteten på kontroller och revisioner. Parlamentet anser att dessa åtgärder skulle stärka insatserna mot den ökade risken för allvarliga oriktigheter till följd av det brådskande tillhandahållandet av finansiering under press i nödsituationer.

| 56. | Europaparlamentet understryker att Edes, i egenskap av EU:s svarta lista, har en enorm potential att flagga personer och företag som missbrukar EU-medel. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag (19) om att ändra budgetförordningen för att Edes ska kunna fungera inte bara vid direkt förvaltning utan även vid indirekt och delad förvaltning. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet understryker att Edes, i egenskap av EU:s svarta lista, har en enorm potential att flagga personer och företag som missbrukar EU-medel. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag (19

| 57. | Europaparlamentet understryker behovet av att göra det gemensamma integrerade it-systemet obligatoriskt så snart som möjligt utan att invänta nästa fleråriga budgetram, vilket också framgår av revisionsrättens yttrande 06/2022 av den 27 oktober 2022 (20). |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet understryker behovet av att göra det gemensamma integrerade it-systemet obligatoriskt så snart som möjligt utan att invänta nästa fleråriga budgetram, vilket också framgår av revisionsrättens yttrande 06/2022 av den 27 oktober 2022 (20

| 58. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens fortsatta stöd till medlemsstaterna genom stödprogrammet för strukturreformer och instrumentet för tekniskt stöd. Parlamentet uttrycker sitt stöd för finansieringen av CORE-projektet, som syftar till att utveckla ett förfarande för att beräkna korruptionsrisken vid offentlig upphandling under pandemin och förbättra tidig upptäckt av korruptionsrisker. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens fortsatta stöd till medlemsstaterna genom stödprogrammet för strukturreformer och instrumentet för tekniskt stöd. Parlamentet uttrycker sitt stöd för finansieringen av CORE-projektet, som syftar till att utveckla ett förfarande för att beräkna korruptionsrisken vid offentlig upphandling under pandemin och förbättra tidig upptäckt av korruptionsrisker.

| 59. | Europaparlamentet välkomnar det beslut som antagits av den rådgivande kommittén för samordning av bedrägeribekämpningen (Cocolaf) om att inrätta en expertgrupp för användning av it-verktyg för att skydda resurserna i faciliteten för återhämtning och resiliens. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet välkomnar det beslut som antagits av den rådgivande kommittén för samordning av bedrägeribekämpningen (Cocolaf) om att inrätta en expertgrupp för användning av it-verktyg för att skydda resurserna i faciliteten för återhämtning och resiliens.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att använda artificiell intelligens för att skydda EU:s ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att använda artificiell intelligens för att skydda EU:s ekonomiska intressen.

EU:s struktur för bedrägeribekämpning: interna komponenter (Olaf, Eppo, Europol, Eurojust, kommissionen, revisionsrätten och EIB)

EU:s struktur för bedrägeribekämpning: interna komponenter (Olaf, Eppo, Europol, Eurojust, kommissionen, revisionsrätten och EIB)

| 61. | Europaparlamentet understryker att EU:s bedrägeribekämpningsstruktur är en sammansatt institutionell struktur som utformats för att upptäcka, förebygga och bekämpa bedrägerier och andra former av försummelser som påverkar EU:s ekonomiska intressen och som bygger på ett nätverk för samarbete på flera nivåer: den första nivån bygger på horisontellt samarbete mellan EU:s institutioner, organ och byråer, medan de övriga nivåerna bygger på vertikala förbindelser mellan EU och nationella myndigheter samt mellan EU-myndigheter och internationella organisationer. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet understryker att EU:s bedrägeribekämpningsstruktur är en sammansatt institutionell struktur som utformats för att upptäcka, förebygga och bekämpa bedrägerier och andra former av försummelser som påverkar EU:s ekonomiska intressen och som bygger på ett nätverk för samarbete på flera nivåer: den första nivån bygger på horisontellt samarbete mellan EU:s institutioner, organ och byråer, medan de övriga nivåerna bygger på vertikala förbindelser mellan EU och nationella myndigheter samt mellan EU-myndigheter och internationella organisationer.

| 62. | Europaparlamentet framhåller det mervärde som EU-organen tillför skyddet av unionens ekonomiska intressen och kampen mot bedrägerier genom att övervinna de nationella systemens begränsningar, särskilt när det gäller gränsöverskridande brottslighet, vilket framgår av de operativa resultat som Eppo och Olaf uppnått. Parlamentet betonar den roll som Eppo, Eurojust, Europol och Olaf spelar i kampen mot korruption. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet framhåller det mervärde som EU-organen tillför skyddet av unionens ekonomiska intressen och kampen mot bedrägerier genom att övervinna de nationella systemens begränsningar, särskilt när det gäller gränsöverskridande brottslighet, vilket framgår av de operativa resultat som Eppo och Olaf uppnått. Parlamentet betonar den roll som Eppo, Eurojust, Europol och Olaf spelar i kampen mot korruption.

| 63. | Europaparlamentet välkomnar att Eppo inledde sin verksamhet den 1 juni 2021, vilket innebar att den sista delen av EU:s planerade bedrägeribekämpningsstruktur var på plats. Parlamentet noterar att Eppo under sitt första år med operativ verksamhet mottog 2 832 rapporter och inledde 576 utredningar. Parlamentet noterar att när det gäller vinningen av brottslig verksamhet ägde 81 indrivningsåtgärder rum i 12 av de deltagande medlemsstaterna och att Eppo begärde att totalt 154,3 miljoner EUR skulle beslagtas, varav beslag på 147 miljoner EUR beviljades. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet välkomnar att Eppo inledde sin verksamhet den 1 juni 2021, vilket innebar att den sista delen av EU:s planerade bedrägeribekämpningsstruktur var på plats. Parlamentet noterar att Eppo under sitt första år med operativ verksamhet mottog 2 832 rapporter och inledde 576 utredningar. Parlamentet noterar att när det gäller vinningen av brottslig verksamhet ägde 81 indrivningsåtgärder rum i 12 av de deltagande medlemsstaterna och att Eppo begärde att totalt 154,3 miljoner EUR skulle beslagtas, varav beslag på 147 miljoner EUR beviljades.

| 64. | Europaparlamentet lovordar Eppo för att ha skapat en anda av förtroende för medborgarna och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka sitt samarbete för att möjliggöra ett fullständigt genomförande av Eppos mandat. Parlamentet påminner i detta avseende om att medlemsstaternas upptäcktsfrekvens å ena sidan måste ökas och att Olafs samarbete har en central roll att spela i EU:s struktur för bedrägeribekämpning. Parlamentet påminner också om de olika allvarliga brister som identifierats i Eppo-förordningen och som måste åtgärdas så snart som möjligt. Parlamentet uppmanar kommissionen att skyndsamt reagera på Eppos begäran om dess budgetgenomförande, så att Eppo kan bli en fullständigt effektiv och oberoende åklagarmyndighet. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet lovordar Eppo för att ha skapat en anda av förtroende för medborgarna och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka sitt samarbete för att möjliggöra ett fullständigt genomförande av Eppos mandat. Parlamentet påminner i detta avseende om att medlemsstaternas upptäcktsfrekvens å ena sidan måste ökas och att Olafs samarbete har en central roll att spela i EU:s struktur för bedrägeribekämpning. Parlamentet påminner också om de olika allvarliga brister som identifierats i Eppo-förordningen och som måste åtgärdas så snart som möjligt. Parlamentet uppmanar kommissionen att skyndsamt reagera på Eppos begäran om dess budgetgenomförande, så att Eppo kan bli en fullständigt effektiv och oberoende åklagarmyndighet.

| 65. | Europaparlamentet noterar de iakttagelser och överväganden som framförts av den europeiska chefsåklagaren om behovet av att ändra Eppo-förordningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att inleda en diskussion med Eppo för att identifiera de förbättringar som krävs för att förbättra dess operativa effektivitet. Parlamentet påminner om att Eppo är ett oberoende unionsorgan och inte bör likställas med en byrå, eftersom detta skulle påverka dess oberoende och effektivitet. Parlamentet noterar att det finns flera andra bestämmelser i Eppo-förordningen som påverkar Eppos verksamhet och därmed skyddet av EU:s ekonomiska intressen, och uppmanar kommissionen att föreslå lösningar för att förbättra situationen och rapportera till parlamentet i enlighet med artikel 119.1 i Eppo-förordningen. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet noterar de iakttagelser och överväganden som framförts av den europeiska chefsåklagaren om behovet av att ändra Eppo-förordningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att inleda en diskussion med Eppo för att identifiera de förbättringar som krävs för att förbättra dess operativa effektivitet. Parlamentet påminner om att Eppo är ett oberoende unionsorgan och inte bör likställas med en byrå, eftersom detta skulle påverka dess oberoende och effektivitet. Parlamentet noterar att det finns flera andra bestämmelser i Eppo-förordningen som påverkar Eppos verksamhet och därmed skyddet av EU:s ekonomiska intressen, och uppmanar kommissionen att föreslå lösningar för att förbättra situationen och rapportera till parlamentet i enlighet med artikel 119.1 i Eppo-förordningen.

| 66. | Europaparlamentet beklagar att fem medlemsstater fortfarande vägrar delta i Eppo, det vill säga Polen, Ungern, Sverige, Danmark och Irland. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet beklagar att fem medlemsstater fortfarande vägrar delta i Eppo, det vill säga Polen, Ungern, Sverige, Danmark och Irland.

| 67. | Europaparlamentet beklagar att medlemsstaternas deltagande i Eppo inte är obligatoriskt. Parlamentet upprepar sin uppmaning till återstående medlemsstater att ansluta sig till Eppo så snart som möjligt. Parlamentet uppmanar kommissionen att med hjälp av positiva åtgärder uppmuntra deltagande i Eppo. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet beklagar att medlemsstaternas deltagande i Eppo inte är obligatoriskt. Parlamentet upprepar sin uppmaning till återstående medlemsstater att ansluta sig till Eppo så snart som möjligt. Parlamentet uppmanar kommissionen att med hjälp av positiva åtgärder uppmuntra deltagande i Eppo.

| 68. | Europaparlamentet framhåller att de rättsliga ramarna för Olaf och Eppo tydligt föreskriver att de två byråerna ska samarbeta nära samtidigt som deras enskilda mandat, befogenheter och behörighet ska respekteras. Parlamentet noterar i detta avseende att Olaf under 2021 inledde 26 kompletterande utredningar och genomförde åtta stödinsatser. Parlamentet påpekar att Olaf vidarebefordrade 167 ärenden till Eppo, främst rörande delad förvaltning (63) och direkta utgifter (34) och lika många avseende interna och internationella utredningar (25 ärenden vardera). Parlamentet uppskattar att denna överföring ledde till att Eppo inledde 85 brottsutredningar och att sådana fall utgör en beräknad total förlust för EU:s budget på 2,2 miljarder EUR. Parlamentet uppmuntrar både Olaf och Eppo att fortsätta att stärka sitt samarbete. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet framhåller att de rättsliga ramarna för Olaf och Eppo tydligt föreskriver att de två byråerna ska samarbeta nära samtidigt som deras enskilda mandat, befogenheter och behörighet ska respekteras. Parlamentet noterar i detta avseende att Olaf under 2021 inledde 26 kompletterande utredningar och genomförde åtta stödinsatser. Parlamentet påpekar att Olaf vidarebefordrade 167 ärenden till Eppo, främst rörande delad förvaltning (63) och direkta utgifter (34) och lika många avseende interna och internationella utredningar (25 ärenden vardera). Parlamentet uppskattar att denna överföring ledde till att Eppo inledde 85 brottsutredningar och att sådana fall utgör en beräknad total förlust för EU:s budget på 2,2 miljarder EUR. Parlamentet uppmuntrar både Olaf och Eppo att fortsätta att stärka sitt samarbete.

| 69. | Europaparlamentet påpekar att Olaf aktivt samarbetar med revisionsrätten, Eurojust och Europol. Parlamentet välkomnar Olafs och Europols gemensamma insatser för att bedöma hot och sårbarheter i faciliteten för återhämtning och resiliens och deras samarbete med andra kommissionsavdelningar som anförtrotts att övervaka faciliteten för återhämtning och resiliens (generaldirektoratet för ekonomi och finans och kommissionens generalsekretariat). Parlamentet uppskattar Olafs och Europols gemensamma rapport om bedömningen av hoten mot NextGenerationEU-fonden. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet påpekar att Olaf aktivt samarbetar med revisionsrätten, Eurojust och Europol. Parlamentet välkomnar Olafs och Europols gemensamma insatser för att bedöma hot och sårbarheter i faciliteten för återhämtning och resiliens och deras samarbete med andra kommissionsavdelningar som anförtrotts att övervaka faciliteten för återhämtning och resiliens (generaldirektoratet för ekonomi och finans och kommissionens generalsekretariat). Parlamentet uppskattar Olafs och Europols gemensamma rapport om bedömningen av hoten mot NextGenerationEU-fonden.

| 70. | Europaparlamentet välkomnar samarbetsavtalet mellan Europol och Eppo som trädde i kraft den 19 januari 2021. Parlamentet noterar att samarbetsavtal också undertecknades den 3 september 2021 för en ram för samarbete mellan Eppo och revisionsrätten. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet välkomnar samarbetsavtalet mellan Europol och Eppo som trädde i kraft den 19 januari 2021. Parlamentet noterar att samarbetsavtal också undertecknades den 3 september 2021 för en ram för samarbete mellan Eppo och revisionsrätten.

| 71. | Europaparlamentet är medvetet om att Eppo och EIB-gruppen också undertecknade samarbetsavtal för att garantera att EIB på ett smidigt sätt kan överföra information som omfattas av Eppos ansvarsområde innan några åtgärder vidtas av EIB:s generalinspektorat. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet är medvetet om att Eppo och EIB-gruppen också undertecknade samarbetsavtal för att garantera att EIB på ett smidigt sätt kan överföra information som omfattas av Eppos ansvarsområde innan några åtgärder vidtas av EIB:s generalinspektorat.

| 72. | Europaparlamentet efterlyser ett närmare samarbete med Eurojust. Parlamentet välkomnar utbytet av sakkunskap och diskussionerna mellan deltagarna vid seminarier och andra presentationer, men anser att Eurojusts bidrag bör bedömas och definieras inom ramen för bedrägeribekämpningsstrukturen, bygga på dess komplementaritet med Eppo och bekräfta synergieffekterna av dess samarbete med Olaf. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet efterlyser ett närmare samarbete med Eurojust. Parlamentet välkomnar utbytet av sakkunskap och diskussionerna mellan deltagarna vid seminarier och andra presentationer, men anser att Eurojusts bidrag bör bedömas och definieras inom ramen för bedrägeribekämpningsstrukturen, bygga på dess komplementaritet med Eppo och bekräfta synergieffekterna av dess samarbete med Olaf.

| 73. | Europaparlamentet välkomnar lanseringen av insatsen Sentinel och initiativet NextGenerationEU – Law Enforcement Forum, som är ett initiativ som leds gemensamt av Europol och Italien som sammanför Europol, Eppo, Olaf, Eurojust, Europeiska unionens byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning och medlemsstaterna, genom ett forum för utbyte av underrättelser och samordning av insatser för att ta itu med den organiserade brottslighetens infiltration i den lagliga ekonomin och skydda stimulanspaketet NextGenerationEU, med särskilt fokus på korruption, skatteundandragande, förskingring och penningtvätt. Parlamentet anser att utbyte av bästa praxis och utveckling av gemensamma och samordnade strategier är avgörande för att man på ett effektivt sätt ska kunna ta itu med det hot som den organiserade brottsligheten utgör. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet välkomnar lanseringen av insatsen Sentinel och initiativet NextGenerationEU – Law Enforcement Forum, som är ett initiativ som leds gemensamt av Europol och Italien som sammanför Europol, Eppo, Olaf, Eurojust, Europeiska unionens byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning och medlemsstaterna, genom ett forum för utbyte av underrättelser och samordning av insatser för att ta itu med den organiserade brottslighetens infiltration i den lagliga ekonomin och skydda stimulanspaketet NextGenerationEU, med särskilt fokus på korruption, skatteundandragande, förskingring och penningtvätt. Parlamentet anser att utbyte av bästa praxis och utveckling av gemensamma och samordnade strategier är avgörande för att man på ett effektivt sätt ska kunna ta itu med det hot som den organiserade brottsligheten utgör.

| 74. | Europaparlamentet påminner om att Olaf inte bara inrättades för interna utredningar utan även för att stödja medlemsstaterna i externa utredningar. Parlamentet påminner om att subsidiaritetsprincipen hindrar Olaf från att inleda utredningar där medlemsstaterna har bättre förutsättningar att agera, men att detta inte hindrar Olaf från att göra analyser av återkommande fall, trender och mönster eller från att bygga vidare på det fördjupade samarbete och de framgångsrika åtgärder som byrån har vidtagit genom sin förmåga att upptäcka dessa fenomen. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet påminner om att Olaf inte bara inrättades för interna utredningar utan även för att stödja medlemsstaterna i externa utredningar. Parlamentet påminner om att subsidiaritetsprincipen hindrar Olaf från att inleda utredningar där medlemsstaterna har bättre förutsättningar att agera, men att detta inte hindrar Olaf från att göra analyser av återkommande fall, trender och mönster eller från att bygga vidare på det fördjupade samarbete och de framgångsrika åtgärder som byrån har vidtagit genom sin förmåga att upptäcka dessa fenomen.

| 75. | Europaparlamentet välkomnar, i tullrelaterade frågor, den extremt nära operativa samordningen mellan Olaf, Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet, Interpol och WCO. Parlamentet beklagar svagheterna i medlemsstaternas varningssystem. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet välkomnar, i tullrelaterade frågor, den extremt nära operativa samordningen mellan Olaf, Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet, Interpol och WCO. Parlamentet beklagar svagheterna i medlemsstaternas varningssystem.

| 76. | Europaparlamentet är medvetet om att kommissionen och Eppo den 18 juni 2021 undertecknade de administrativa arrangemangen för genomförandet av de ömsesidiga informations- och samrådsskyldigheter som fastställs i artikel 103.2 i förordningen om Europeiska åklagarmyndigheten, enligt vilka Eppo på ett effektivare sätt kan utreda och lagföra brott som påverkar EU:s budget, och kommissionens avdelningar kan säkerställa lämplig administrativ, ekonomisk och disciplinär uppföljning av Eppos utredningar, inbegripet säkerhetsåtgärder för att skydda EU:s budget. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet är medvetet om att kommissionen och Eppo den 18 juni 2021 undertecknade de administrativa arrangemangen för genomförandet av de ömsesidiga informations- och samrådsskyldigheter som fastställs i artikel 103.2 i förordningen om Europeiska åklagarmyndigheten, enligt vilka Eppo på ett effektivare sätt kan utreda och lagföra brott som påverkar EU:s budget, och kommissionens avdelningar kan säkerställa lämplig administrativ, ekonomisk och disciplinär uppföljning av Eppos utredningar, inbegripet säkerhetsåtgärder för att skydda EU:s budget.

| 77. | Europaparlamentet beklagar att av en total budget på 44,9 miljoner EUR tvingades Eppo 2021 återföra 9,5 miljoner EUR (cirka 20 %) till EU:s budget, efter att ha begärt och fått ytterligare resurser från budgetmyndigheten för att anställa ordinarie personal, eftersom kommissionen inte gav sitt godkännande till rekryteringen. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet beklagar att av en total budget på 44,9 miljoner EUR tvingades Eppo 2021 återföra 9,5 miljoner EUR (cirka 20 %) till EU:s budget, efter att ha begärt och fått ytterligare resurser från budgetmyndigheten för att anställa ordinarie personal, eftersom kommissionen inte gav sitt godkännande till rekryteringen.

| 78. | Europaparlamentet anser att Olaf också bör följa upp sina finansiella rekommendationer för att jämföra dem med de belopp som återkrävts av kommissionen i slutet av förfarandena och därmed bidra till den övergripande övervakningen av återvinningen av medel. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet anser att Olaf också bör följa upp sina finansiella rekommendationer för att jämföra dem med de belopp som återkrävts av kommissionen i slutet av förfarandena och därmed bidra till den övergripande övervakningen av återvinningen av medel.

| 79. | Europaparlamentet upprepar sin oro över den ständiga underbemanningen vid Olaf, Eppo, Europol och Eurojust och deras brist på ekonomiska och mänskliga resurser, eftersom de behöver en tillräcklig och förutsägbar budget för att kunna organisera och utföra sitt arbete efter bästa förmåga. Parlamentet understryker att deras arbetsbörda nu har ökat ytterligare på grund av antagandet av NextGenerationEU och tillhandahållandet av extraordinära medel till stöd för Ukraina. Parlamentet upprepar sin uppmaning att se till att dessa EU-organ och EU-byråer har tillräckliga resurser och påminner i detta avseende kommissionen och rådet om att varje euro som används för utredningar och bedrägeribekämpningsåtgärder går tillbaka till EU:s budget. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet upprepar sin oro över den ständiga underbemanningen vid Olaf, Eppo, Europol och Eurojust och deras brist på ekonomiska och mänskliga resurser, eftersom de behöver en tillräcklig och förutsägbar budget för att kunna organisera och utföra sitt arbete efter bästa förmåga. Parlamentet understryker att deras arbetsbörda nu har ökat ytterligare på grund av antagandet av NextGenerationEU och tillhandahållandet av extraordinära medel till stöd för Ukraina. Parlamentet upprepar sin uppmaning att se till att dessa EU-organ och EU-byråer har tillräckliga resurser och påminner i detta avseende kommissionen och rådet om att varje euro som används för utredningar och bedrägeribekämpningsåtgärder går tillbaka till EU:s budget.

| 80. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Olaf att öka Eppos ekonomiska och mänskliga resurser för att ge dem möjlighet att hantera de utmaningar som kommer att uppstå i samband med utgifterna från den exceptionellt stora återhämtningsfonden. Parlamentet uppmanar Eppo och Olaf att undvika överlappande arbete och förseningar i förfarandena. Parlamentet anser att Olaf och Eppo bör komplettera varandras arbete och inrikta sina respektive utredningar på de områden där den andra institutionen saknar behörighet. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Olaf att öka Eppos ekonomiska och mänskliga resurser för att ge dem möjlighet att hantera de utmaningar som kommer att uppstå i samband med utgifterna från den exceptionellt stora återhämtningsfonden. Parlamentet uppmanar Eppo och Olaf att undvika överlappande arbete och förseningar i förfarandena. Parlamentet anser att Olaf och Eppo bör komplettera varandras arbete och inrikta sina respektive utredningar på de områden där den andra institutionen saknar behörighet.

| 81. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att upprätta en mekanism så att små och medelstora företag kan lämna in klagomål direkt till kommissionen när de drabbas av korruption på hög nivå, allvarliga fel som begås av nationella myndigheter, olaglig eller partisk behandling vid anbud eller när det gäller fördelningen av subventioner, påtryckningar eller hotelser från kriminella strukturer, organiserad brottslighet eller oligarkiska strukturer, eller andra allvarliga brott mot deras rättigheter. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att upprätta en mekanism så att små och medelstora företag kan lämna in klagomål direkt till kommissionen när de drabbas av korruption på hög nivå, allvarliga fel som begås av nationella myndigheter, olaglig eller partisk behandling vid anbud eller när det gäller fördelningen av subventioner, påtryckningar eller hotelser från kriminella strukturer, organiserad brottslighet eller oligarkiska strukturer, eller andra allvarliga brott mot deras rättigheter.

| 82. | Europaparlamentet erkänner principen om sekretess i samband med Olafs utredningar. Parlamentet anser dock att det finns ett övergripande allmänintresse och att EU-medborgarna också har rätt att få tillgång till rapporter och rekommendationer som avser Olafs avslutade utredningar och nationella uppföljningsförfaranden, vilket domstolen slog fast i mål T-517/19. Parlamentet uppmanar därför Olaf att inrätta en mekanism för att offentliggöra de rapporter och rekommendationer för vilka det inte längre finns något legitimt skäl att upprätthålla principen om sekretess. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet erkänner principen om sekretess i samband med Olafs utredningar. Parlamentet anser dock att det finns ett övergripande allmänintresse och att EU-medborgarna också har rätt att få tillgång till rapporter och rekommendationer som avser Olafs avslutade utredningar och nationella uppföljningsförfaranden, vilket domstolen slog fast i mål T-517/19. Parlamentet uppmanar därför Olaf att inrätta en mekanism för att offentliggöra de rapporter och rekommendationer för vilka det inte längre finns något legitimt skäl att upprätthålla principen om sekretess.

| 83. | Europaparlamentet upprepar sin begäran om att Olaf ska inrätta en mekanism för att på begäran bevilja tillgång till sina utredningsrapporter och rekommendationer, som ofta är av stort allmänintresse, i syfte att öka transparensen och samtidigt respektera utredningssekretessen. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet upprepar sin begäran om att Olaf ska inrätta en mekanism för att på begäran bevilja tillgång till sina utredningsrapporter och rekommendationer, som ofta är av stort allmänintresse, i syfte att öka transparensen och samtidigt respektera utredningssekretessen.

| 84. | Europaparlamentet välkomnar den riktade översyn som kommissionen tagit initiativ till av den handlingsplan som åtföljer kommissionens bedrägeribekämpningsstrategi, och uppmanar kommissionen att beakta de förslag som lagts fram här och parlamentets tidigare resolutioner om PIF-frågor. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet välkomnar den riktade översyn som kommissionen tagit initiativ till av den handlingsplan som åtföljer kommissionens bedrägeribekämpningsstrategi, och uppmanar kommissionen att beakta de förslag som lagts fram här och parlamentets tidigare resolutioner om PIF-frågor.

EU:s struktur för bedrägeribekämpning: de externa aspekterna (medlemsstater, sambandscentraler för bedrägeribekämpning, nationella strategier för bedrägeribekämpning, EU-programmet för bedrägeribekämpning, rättsstatens principer)

EU:s struktur för bedrägeribekämpning: de externa aspekterna (medlemsstater, sambandscentraler för bedrägeribekämpning, nationella strategier för bedrägeribekämpning, EU-programmet för bedrägeribekämpning, rättsstatens principer)

| 85. | Europaparlamentet understryker den viktiga roll som medlemsstaterna spelar för att skydda unionens ekonomiska intressen. Parlamentet är medvetet om att enligt den nya genomförandemodell som antogs med faciliteten för återhämtning och resiliens har medlemsstaterna större ansvar för att förebygga och bekämpa bedrägerier, korruption, intressekonflikter och dubbelfinansiering. Parlamentet anser dock att den europeiska skyddsnivån också är avgörande för skyddet av EU:s ekonomiska intressen och att effektivt samarbete mellan EU och de nationella myndigheterna är avgörande för ett korrekt genomförande. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet understryker den viktiga roll som medlemsstaterna spelar för att skydda unionens ekonomiska intressen. Parlamentet är medvetet om att enligt den nya genomförandemodell som antogs med faciliteten för återhämtning och resiliens har medlemsstaterna större ansvar för att förebygga och bekämpa bedrägerier, korruption, intressekonflikter och dubbelfinansiering. Parlamentet anser dock att den europeiska skyddsnivån också är avgörande för skyddet av EU:s ekonomiska intressen och att effektivt samarbete mellan EU och de nationella myndigheterna är avgörande för ett korrekt genomförande.

| 86. | Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som deltar i Eppo att tillhandahålla nödvändigt stöd till myndigheten (genom stödpersonal och lämpliga arbetsvillkor för delegerade europeiska åklagare, tillgång till databaser, poliser, snabbt samarbete med skatte- och tullmyndigheter osv.), så att Eppo kan optimera sin effektivitet när det gäller att skydda EU:s och medlemsstaternas budgetar. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som deltar i Eppo att tillhandahålla nödvändigt stöd till myndigheten (genom stödpersonal och lämpliga arbetsvillkor för delegerade europeiska åklagare, tillgång till databaser, poliser, snabbt samarbete med skatte- och tullmyndigheter osv.), så att Eppo kan optimera sin effektivitet när det gäller att skydda EU:s och medlemsstaternas budgetar.

| 87. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att inta en proaktiv strategi för att skydda unionens ekonomiska intressen genom att använda uppgifter från alla tillgängliga källor, analysera uppgifter och utbyta information, bland annat med brottsbekämpande myndigheter och kommissionen, i syfte att i god tid identifiera och hantera framväxande risker och bedrägeritrender. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att inta en proaktiv strategi för att skydda unionens ekonomiska intressen genom att använda uppgifter från alla tillgängliga källor, analysera uppgifter och utbyta information, bland annat med brottsbekämpande myndigheter och kommissionen, i syfte att i god tid identifiera och hantera framväxande risker och bedrägeritrender.

| 88. | Europaparlamentet välkomnar analyserna i PIF-rapporten för 2021 och uppmanar de nationella myndigheterna att ta hänsyn till den i sin kontrollverksamhet. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet välkomnar analyserna i PIF-rapporten för 2021 och uppmanar de nationella myndigheterna att ta hänsyn till den i sin kontrollverksamhet.

| 89. | Europaparlamentet upprepar sin oro över den alltför stora administrativa bördan för de nationella myndigheterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att alltid sträva efter att minska antalet indikatorer som behövs för gransknings- och kontrolländamål när man fastställer vilka indikatorer och uppgifter som är verkligt relevanta, nödvändiga och proportionella. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet upprepar sin oro över den alltför stora administrativa bördan för de nationella myndigheterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att alltid sträva efter att minska antalet indikatorer som behövs för gransknings- och kontrolländamål när man fastställer vilka indikatorer och uppgifter som är verkligt relevanta, nödvändiga och proportionella.

| 90. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka bestämmelserna om intressekonflikter i samband med revideringen av budgetförordningen för att inbegripa utarbetandet av budgeten av offentliga tjänstemän. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka bestämmelserna om intressekonflikter i samband med revideringen av budgetförordningen för att inbegripa utarbetandet av budgeten av offentliga tjänstemän.

| 91. | Europaparlamentet uppmanar Irland och Polen att omedelbart börja samarbeta med Eppo på grundval av befintliga avtal och lagstiftning om ömsesidig rättslig hjälp, och betonar att deras nuvarande brist på samarbete strider mot skyldigheten att samarbeta lojalt (artikel 13 i EU-fördraget) och det särskilda målet och tillhörande skyldigheter för medlemsstaterna att effektivt skydda unionens ekonomiska intressen (artikel 325 i EUF-fördraget). |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet uppmanar Irland och Polen att omedelbart börja samarbeta med Eppo på grundval av befintliga avtal och lagstiftning om ömsesidig rättslig hjälp, och betonar att deras nuvarande brist på samarbete strider mot skyldigheten att samarbeta lojalt (artikel 13 i EU-fördraget) och det särskilda målet och tillhörande skyldigheter för medlemsstaterna att effektivt skydda unionens ekonomiska intressen (artikel 325 i EUF-fördraget).

| 92. | Europaparlamentet anser att ojämn och fragmenterad lagstiftning, kontrollmekanismer, digitalisering av data- och rapporteringssystem i medlemsstaterna utgör hinder för ett effektivt skydd av unionens ekonomiska intressen, hindrar jämförbarheten och förhindrar utvärdering och kartläggning av bedrägeriernas omfattning, art och orsaker i EU. Parlamentet betonar särskilt att det varierande genomförandet av PIF-direktivet, i kombination med bestämmelserna i artikel 25 i Eppo-förordningen, gör det omöjligt för Eppo att utöva sin behörighet i vissa medlemsstater (till exempel när det gäller smuggling och situationer där nationell finansiering och EU-finansiering överlappar varandra), vilket skapar kryphål i bedrägeribekämpningsstrukturen. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet anser att ojämn och fragmenterad lagstiftning, kontrollmekanismer, digitalisering av data- och rapporteringssystem i medlemsstaterna utgör hinder för ett effektivt skydd av unionens ekonomiska intressen, hindrar jämförbarheten och förhindrar utvärdering och kartläggning av bedrägeriernas omfattning, art och orsaker i EU. Parlamentet betonar särskilt att det varierande genomförandet av PIF-direktivet, i kombination med bestämmelserna i artikel 25 i Eppo-förordningen, gör det omöjligt för Eppo att utöva sin behörighet i vissa medlemsstater (till exempel när det gäller smuggling och situationer där nationell finansiering och EU-finansiering överlappar varandra), vilket skapar kryphål i bedrägeribekämpningsstrukturen.

| 93. | Europaparlamentet betonar behovet av fullständig transparens i redovisningen av de överföringar och lån som föreskrivs inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens, så att alla potentiella bedrägerier som riktar sig mot EU:s ekonomiska intressen kan beivras av Eppo och/eller Olaf. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att parlamentet har full tillgång till all relevant information. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet betonar behovet av fullständig transparens i redovisningen av de överföringar och lån som föreskrivs inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens, så att alla potentiella bedrägerier som riktar sig mot EU:s ekonomiska intressen kan beivras av Eppo och/eller Olaf. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att parlamentet har full tillgång till all relevant information.

| 94. | Europaparlamentet konstaterar att införlivandet av PIF-direktivet är en förutsättning för att Eppo och dess partner effektivt ska kunna genomföra utredningar och åtal. Parlamentet välkomnar kommissionens första rapport om införlivandet av direktivet, som offentliggjordes den 6 september 2021. Parlamentet noterar att kommissionen sedan dess, och trots att alla medlemsstater har införlivat direktivet, har inlett överträdelseförfaranden mot 17 medlemsstater för att de inte införlivat PIF-direktivet på ett korrekt sätt (21). |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet konstaterar att införlivandet av PIF-direktivet är en förutsättning för att Eppo och dess partner effektivt ska kunna genomföra utredningar och åtal. Parlamentet välkomnar kommissionens första rapport om införlivandet av direktivet, som offentliggjordes den 6 september 2021. Parlamentet noterar att kommissionen sedan dess, och trots att alla medlemsstater har införlivat direktivet, har inlett överträdelseförfaranden mot 17 medlemsstater för att de inte införlivat PIF-direktivet på ett korrekt sätt (21

| 95. | Europaparlamentet påminner om att 18 överträdelseförfaranden har inletts för felaktigt införlivande av direktiv (EU) 2018/843 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism (22). Parlamentet påpekar att tidsfristen för införlivande av visselblåsardirektivet var den 17 december 2021 och att endast fem medlemsstater hade införlivat direktivet vid detta datum, medan ytterligare fyra antog särskild lagstiftning under 2022. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att vidta alla ytterligare åtgärder som krävs för att säkerställa att medlemsstaterna verkligen följer bestämmelserna. |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet påminner om att 18 överträdelseförfaranden har inletts för felaktigt införlivande av direktiv (EU) 2018/843 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism (22

| 96. | Europaparlamentet noterar med oro att kommissionen har inlett överträdelseförfaranden mot 15 medlemsstater för att de inte har införlivat direktivet om visselblåsare. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet noterar med oro att kommissionen har inlett överträdelseförfaranden mot 15 medlemsstater för att de inte har införlivat direktivet om visselblåsare.

| 97. | Europaparlamentet påminner om att en effektiv bekämpning av penningtvätt är avgörande för att skydda unionens ekonomiska intressen och säkerställa fullständig återbetalning av medel. |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet påminner om att en effektiv bekämpning av penningtvätt är avgörande för att skydda unionens ekonomiska intressen och säkerställa fullständig återbetalning av medel.

| 98. | Europaparlamentet är oroat över den allmänna bristen på åtgärder från många medlemsstaters sida, vilket hindrar skapandet av mer enhetliga villkor i bedrägeribekämpningen. |
| --- | --- |

98.

Europaparlamentet är oroat över den allmänna bristen på åtgärder från många medlemsstaters sida, vilket hindrar skapandet av mer enhetliga villkor i bedrägeribekämpningen.

| 99. | Europaparlamentet är medvetet om att unionens program för bedrägeribekämpning, efterföljaren till Herkules III (23), trädde i kraft den 1 januari 2021. Parlamentet konstaterar att unionens nya program för bedrägeribekämpning omformar och slår samman resurserna som finansierar Herkules III-programmet, informationssystemet för bedrägeribekämpning och systemet för hantering av oriktigheter för att förbättra samordningen och synergieffekterna. Parlamentet påpekar att Olaf spelar en ledande roll i genomförandet. |
| --- | --- |

99.

Europaparlamentet är medvetet om att unionens program för bedrägeribekämpning, efterföljaren till Herkules III (23

| 100. | Europaparlamentet påminner om att sambandscentraler för bedrägeribekämpning är ett krav i alla medlemsstater och att de bör underlätta ett effektivt samarbete och informationsutbyte med Olaf. Parlamentet beklagar dock att inte alla medlemsstater i praktiken ger sina sambandscentraler för bedrägeribekämpning ansvar för att samordna kampen mot bedrägerier och korruption som riktar sig mot EU:s ekonomiska intressen. Parlamentet vidhåller att en effektiv samordning på nationell nivå och EU-nivå kan uppnås genom antagandet av en nationell strategi för bedrägeribekämpning som tydligt fördelar uppgifter och definierar processer och ansvarsområden. |
| --- | --- |

100.

Europaparlamentet påminner om att sambandscentraler för bedrägeribekämpning är ett krav i alla medlemsstater och att de bör underlätta ett effektivt samarbete och informationsutbyte med Olaf. Parlamentet beklagar dock att inte alla medlemsstater i praktiken ger sina sambandscentraler för bedrägeribekämpning ansvar för att samordna kampen mot bedrägerier och korruption som riktar sig mot EU:s ekonomiska intressen. Parlamentet vidhåller att en effektiv samordning på nationell nivå och EU-nivå kan uppnås genom antagandet av en nationell strategi för bedrägeribekämpning som tydligt fördelar uppgifter och definierar processer och ansvarsområden.

| 101. | Europaparlamentet uppskattar att kommissionens uppmaning till medlemsstaterna att anta en nationell strategi för bedrägeribekämpning har lett till en stadig ökning av antalet antagna strategier. Parlamentet noterar att i slutet av 2021 hade 17 medlemsstater antagit eller uppdaterat en nationell strategi för bedrägeribekämpning (en ökning från 10 år 2019 och 14 år 2020). Parlamentet konstaterar att av de 10 medlemsstater som ännu inte antagit en nationell strategi för bedrägeribekämpning rapporterade fyra att de höll på att utarbeta eller var nära att anta en strategi. Parlamentet beklagar att sex medlemsstater, trots förbättringarna jämfört med 2020, fortfarande är långt ifrån att anta en nationell strategi för bedrägeribekämpning. |
| --- | --- |

101.

Europaparlamentet uppskattar att kommissionens uppmaning till medlemsstaterna att anta en nationell strategi för bedrägeribekämpning har lett till en stadig ökning av antalet antagna strategier. Parlamentet noterar att i slutet av 2021 hade 17 medlemsstater antagit eller uppdaterat en nationell strategi för bedrägeribekämpning (en ökning från 10 år 2019 och 14 år 2020). Parlamentet konstaterar att av de 10 medlemsstater som ännu inte antagit en nationell strategi för bedrägeribekämpning rapporterade fyra att de höll på att utarbeta eller var nära att anta en strategi. Parlamentet beklagar att sex medlemsstater, trots förbättringarna jämfört med 2020, fortfarande är långt ifrån att anta en nationell strategi för bedrägeribekämpning.

| 102. | Europaparlamentet insisterar på att det även i de medlemsstater där sådana strategier redan har antagits krävs en översyn för att återspegla den nya situationen på bedrägeribekämpningsområdet, inbegripet nya utmaningar, samt utveckling av systemen. Parlamentet betonar att Eppo har bedrivit verksamhet sedan juni 2021 och att förordningen om faciliteten för återhämtning och resiliens antogs i februari 2021, och att det finns en möjlighet att återspegla betydande nya risker, såsom de som är förknippade med covid-19-pandemin och genomförandet av planerna för återhämtning och resiliens. |
| --- | --- |

102.

Europaparlamentet insisterar på att det även i de medlemsstater där sådana strategier redan har antagits krävs en översyn för att återspegla den nya situationen på bedrägeribekämpningsområdet, inbegripet nya utmaningar, samt utveckling av systemen. Parlamentet betonar att Eppo har bedrivit verksamhet sedan juni 2021 och att förordningen om faciliteten för återhämtning och resiliens antogs i februari 2021, och att det finns en möjlighet att återspegla betydande nya risker, såsom de som är förknippade med covid-19-pandemin och genomförandet av planerna för återhämtning och resiliens.

| 103. | Europaparlamentet påpekar att kommissionen i PIF-rapporten för 2021 rekommenderade medlemsstaterna att anta eller revidera en nationell strategi för bedrägeribekämpning för att ta hänsyn till risker som hänför sig till faciliteten för återhämtning och resiliens. Parlamentet är medvetet om att medlemsstaternas antagande av nationella strategier för bedrägeribekämpning också ska uppmuntras av kommissionens avdelningar i enlighet med punkt 37 i kommissionens handlingsplan för strategin mot bedrägerier (24). Parlamentet uppmanar kommissionen och Olaf att överväga att ge stöd och råd till medlemsstaterna på ett mer strukturerat sätt, med en övergripande strategi, och att i detta syfte uppdatera de riktlinjer från sambandscentralerna för bedrägeribekämpning som ursprungligen utarbetades 2015 och som inte längre är tillräckliga för att effektivt hjälpa de nationella myndigheterna att utveckla en välstrukturerad samordningstjänst. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att lämna en detaljerad redogörelse för det pågående arbetet i detta avseende till den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten. |
| --- | --- |

103.

Europaparlamentet påpekar att kommissionen i PIF-rapporten för 2021 rekommenderade medlemsstaterna att anta eller revidera en nationell strategi för bedrägeribekämpning för att ta hänsyn till risker som hänför sig till faciliteten för återhämtning och resiliens. Parlamentet är medvetet om att medlemsstaternas antagande av nationella strategier för bedrägeribekämpning också ska uppmuntras av kommissionens avdelningar i enlighet med punkt 37 i kommissionens handlingsplan för strategin mot bedrägerier (24

| 104. | Europaparlamentet är medvetet om att kommissionen i sin PIF-rapport för 2020 utfärdade riktade rekommendationer till medlemsstaterna i syfte att förbättra samarbetet och stärka ramarna för intern kontroll. Parlamentet noterar att uppmärksamhet ägnades åt riskbedömning och riskhantering, insamling och analys av uppgifter om oriktigheter och bedrägerier och användning av integrerade och driftskompatibla informations- och övervakningssystem för genomförandet av faciliteten för återhämtning och resiliens och den verksamhet som finansieras genom EU-budgeten. Parlamentet beklagar att inte alla medlemsstater har genomfört sådana rekommendationer och noterar att vissa av dem systematiskt har vägrat att göra detta. Parlamentet uppmanar kommissionen att förbättra sina övervakningsåtgärder för de medlemsstater som inte har genomfört PIF-rekommendationerna. |
| --- | --- |

104.

Europaparlamentet är medvetet om att kommissionen i sin PIF-rapport för 2020 utfärdade riktade rekommendationer till medlemsstaterna i syfte att förbättra samarbetet och stärka ramarna för intern kontroll. Parlamentet noterar att uppmärksamhet ägnades åt riskbedömning och riskhantering, insamling och analys av uppgifter om oriktigheter och bedrägerier och användning av integrerade och driftskompatibla informations- och övervakningssystem för genomförandet av faciliteten för återhämtning och resiliens och den verksamhet som finansieras genom EU-budgeten. Parlamentet beklagar att inte alla medlemsstater har genomfört sådana rekommendationer och noterar att vissa av dem systematiskt har vägrat att göra detta. Parlamentet uppmanar kommissionen att förbättra sina övervakningsåtgärder för de medlemsstater som inte har genomfört PIF-rekommendationerna.

| 105. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av villkorlighetsförordningen. Parlamentet upprepar att den trädde i kraft den 1 januari 2021. Parlamentet välkomnar domstolens domar av den 16 februari 2022 om den talan som väckts av två medlemsstater mot mekanismen för villkorlighet samt dess slutsatser som bekräftar att EU verkligen har befogenheter i fråga om rättsstatens principer i medlemsstaterna och att mekanismen för villkorlighet i samband med rättsstatens principer är förenlig med EU-rätten. |
| --- | --- |

105.

Europaparlamentet välkomnar antagandet av villkorlighetsförordningen. Parlamentet upprepar att den trädde i kraft den 1 januari 2021. Parlamentet välkomnar domstolens domar av den 16 februari 2022 om den talan som väckts av två medlemsstater mot mekanismen för villkorlighet samt dess slutsatser som bekräftar att EU verkligen har befogenheter i fråga om rättsstatens principer i medlemsstaterna och att mekanismen för villkorlighet i samband med rättsstatens principer är förenlig med EU-rätten.

| 106. | Europaparlamentet påminner om att medlemsstaternas ineffektiva eller försenade samarbete med Eppo och Olaf utgör skäl för åtgärder enligt villkorlighetsförordningen. Parlamentet uppmanar därför Eppo och Olaf att rapportera varje fall där medlemsstaterna har underlåtit att uppfylla sina skyldigheter att informera, bistå, vidta lämpliga åtgärder och försiktighetsåtgärder och säkerställa en lämplig och snabb uppföljning av rapporter och rekommendationer. |
| --- | --- |

106.

Europaparlamentet påminner om att medlemsstaternas ineffektiva eller försenade samarbete med Eppo och Olaf utgör skäl för åtgärder enligt villkorlighetsförordningen. Parlamentet uppmanar därför Eppo och Olaf att rapportera varje fall där medlemsstaterna har underlåtit att uppfylla sina skyldigheter att informera, bistå, vidta lämpliga åtgärder och försiktighetsåtgärder och säkerställa en lämplig och snabb uppföljning av rapporter och rekommendationer.

| 107. | Europaparlamentet påpekar att villkorlighetsförordningen är ett permanent instrument som inte bara kan tillämpas inom ramen för en viss flerårig budgetram och som tillämpas generellt som en förutsättning för att få tillgång till alla EU-medel. |
| --- | --- |

107.

Europaparlamentet påpekar att villkorlighetsförordningen är ett permanent instrument som inte bara kan tillämpas inom ramen för en viss flerårig budgetram och som tillämpas generellt som en förutsättning för att få tillgång till alla EU-medel.

| 108. | Europaparlamentet påminner om att efterlevnad av rättsstatens principer och artikel 2 i EU-fördraget är förutsättningar för att få tillgång till medel, att mekanismen för villkorlighet i samband med rättsstatens principer är fullt tillämplig på medlen från faciliteten för återhämtning och resiliens, vilket uttryckligen föreskrivs i artikel 8 i förordningen om faciliteten för återhämtning och resiliens, och att inga åtgärder får finansieras inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens som strider mot EU:s värden i enlighet med artikel 2 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

108.

Europaparlamentet påminner om att efterlevnad av rättsstatens principer och artikel 2 i EU-fördraget är förutsättningar för att få tillgång till medel, att mekanismen för villkorlighet i samband med rättsstatens principer är fullt tillämplig på medlen från faciliteten för återhämtning och resiliens, vilket uttryckligen föreskrivs i artikel 8 i förordningen om faciliteten för återhämtning och resiliens, och att inga åtgärder får finansieras inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens som strider mot EU:s värden i enlighet med artikel 2 i EU-fördraget.

| 109. | Europaparlamentet anser att villkorlighetsförordningen är tillräcklig och kan förhindra eller åtgärda en demokratisk tillbakagång, men endast om den används i rätt tid med strikta och tydliga villkor och följs upp genom en sträng övervakning av genomförandet av de nationella korrigerande åtgärderna. |
| --- | --- |

109.

Europaparlamentet anser att villkorlighetsförordningen är tillräcklig och kan förhindra eller åtgärda en demokratisk tillbakagång, men endast om den används i rätt tid med strikta och tydliga villkor och följs upp genom en sträng övervakning av genomförandet av de nationella korrigerande åtgärderna.

| 110. | Europaparlamentet beklagar djupt att kommissionen inom ramen för mekanismen för villkorlighet i samband med rättsstatens principer har lagt fram en uppsättning med 17 villkor för Ungern som korrigerande åtgärder som inte är tillräckliga för att åtgärda de allvarliga överträdelserna av rättsstatens principer. Parlamentet beklagar att kommissionen inte begärt mer innehållsmässiga ändringar och garantier för att återställa rättsväsendets oberoende, minska korruptionsnivån och garantera ett adekvat skydd av EU:s ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

110.

Europaparlamentet beklagar djupt att kommissionen inom ramen för mekanismen för villkorlighet i samband med rättsstatens principer har lagt fram en uppsättning med 17 villkor för Ungern som korrigerande åtgärder som inte är tillräckliga för att åtgärda de allvarliga överträdelserna av rättsstatens principer. Parlamentet beklagar att kommissionen inte begärt mer innehållsmässiga ändringar och garantier för att återställa rättsväsendets oberoende, minska korruptionsnivån och garantera ett adekvat skydd av EU:s ekonomiska intressen.

| 111. | Europaparlamentet vidhåller att medlemsstaternas efterlevnad av rättsstatens principer är en förutsättning för en sund ekonomisk förvaltning i allmänhet och för en effektiv och ändamålsenlig förvaltning av EU:s resurser i synnerhet. Parlamentet anser att överträdelser av sådana principer därför utgör ett allvarligt hot mot unionens ekonomiska intressen. Parlamentet välkomnar de domar från Europeiska unionens domstol (25) som nyligen har belyst det tydliga sambandet mellan respekten för rättsstatens principer och ett effektivt genomförande av unionens budget. Parlamentet upprepar att endast genom att stärka EU:s bedrägeribekämpningsstruktur kan skyddet av EU:s ekonomiska intressen genomföras på ett effektivt och ändamålsenligt sätt genom att övervinna de nationella systemens inneboende begränsningar som utgör ett hinder i kampen mot ekonomisk brottslighet, en form av brottslighet som har fått en alltmer gränsöverskridande karaktär. Parlamentet anser att endast en effektiv rättslig prövning kan säkerställa efterlevnaden av unionsrätten, vilket EU-domstolen har påpekat, nämligen att utgifter ”inte [kan] garanteras [fullt ut] om det inte finns någon effektiv domstolskontroll av att unionsrätten iakttas; det ska därvid preciseras att det utgör en självklar del av rättsstatsbegreppet att det såväl i medlemsstaterna som på unionsnivå finns oavhängiga domstolar som kan företa en sådan effektiv kontroll” (26). |
| --- | --- |

111.

Europaparlamentet vidhåller att medlemsstaternas efterlevnad av rättsstatens principer är en förutsättning för en sund ekonomisk förvaltning i allmänhet och för en effektiv och ändamålsenlig förvaltning av EU:s resurser i synnerhet. Parlamentet anser att överträdelser av sådana principer därför utgör ett allvarligt hot mot unionens ekonomiska intressen. Parlamentet välkomnar de domar från Europeiska unionens domstol (25

26

| 112. | Europaparlamentet framhåller korruptionens skadliga effekter på medborgarnas rättigheter. Parlamentet upprepar än en gång sin rekommendation att EU bör bli medlem i gruppen av stater mot korruption (Greco), eftersom det inte finns några rättsliga hinder för ett fullständigt medlemskap. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att rekommendera rådet att ingå ett internationellt avtal med Greco för att fastställa unionens medlemskap. Parlamentet uppmanar rådet att inta en tydlig ståndpunkt om EU:s anslutning till Greco och klargöra huruvida det finns någon särskild invändning och, om så är fallet, från vilken eller vilka medlemsstat(er). |
| --- | --- |

112.

Europaparlamentet framhåller korruptionens skadliga effekter på medborgarnas rättigheter. Parlamentet upprepar än en gång sin rekommendation att EU bör bli medlem i gruppen av stater mot korruption (Greco), eftersom det inte finns några rättsliga hinder för ett fullständigt medlemskap. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att rekommendera rådet att ingå ett internationellt avtal med Greco för att fastställa unionens medlemskap. Parlamentet uppmanar rådet att inta en tydlig ståndpunkt om EU:s anslutning till Greco och klargöra huruvida det finns någon särskild invändning och, om så är fallet, från vilken eller vilka medlemsstat(er).

| 113. | Europaparlamentet påminner om att för att effektivt skydda EU:s ekonomiska intressen bör mer konsekventa och systematiska regler om transparens, oförenligheter, intressekonflikter, olaglig lobbyverksamhet och svängdörrsproblematik införas. Parlamentet framhåller behovet av att förbättra EU:s öppenhetsregister. Parlamentet uppmanar kommissionen att stärka sina interna kontrollmekanismer, bland annat genom att inrätta en intern korruptionsmekanism för EU-institutionerna. |
| --- | --- |

113.

Europaparlamentet påminner om att för att effektivt skydda EU:s ekonomiska intressen bör mer konsekventa och systematiska regler om transparens, oförenligheter, intressekonflikter, olaglig lobbyverksamhet och svängdörrsproblematik införas. Parlamentet framhåller behovet av att förbättra EU:s öppenhetsregister. Parlamentet uppmanar kommissionen att stärka sina interna kontrollmekanismer, bland annat genom att inrätta en intern korruptionsmekanism för EU-institutionerna.

Den externa dimensionen av skyddet av EU:s ekonomiska intressen

Den externa dimensionen av skyddet av EU:s ekonomiska intressen

| 114. | Europaparlamentet noterar att mer uppmärksamhet bör ägnas kontrollen av medel för stöd till tredjeländer inom ramen för instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen. Parlamentet konstaterar att detta är särskilt viktigt mot bakgrund av covid-19-pandemin och EU:s svar på kriget i Ukraina. Parlamentet påminner om att EU totalt sett anslår omkring 10 % av sin budget till yttre åtgärder. |
| --- | --- |

114.

Europaparlamentet noterar att mer uppmärksamhet bör ägnas kontrollen av medel för stöd till tredjeländer inom ramen för instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen. Parlamentet konstaterar att detta är särskilt viktigt mot bakgrund av covid-19-pandemin och EU:s svar på kriget i Ukraina. Parlamentet påminner om att EU totalt sett anslår omkring 10 % av sin budget till yttre åtgärder.

| 115. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppdatera systemet för rapportering av bedrägerier för medel som används i tredjeländer. Parlamentet noterar att det nya systemet bör ta hänsyn till särskilda problem som EU står inför när man spenderar pengar utanför EU:s territorium. |
| --- | --- |

115.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppdatera systemet för rapportering av bedrägerier för medel som används i tredjeländer. Parlamentet noterar att det nya systemet bör ta hänsyn till särskilda problem som EU står inför när man spenderar pengar utanför EU:s territorium.

| 116. | Europaparlamentet noterar från revisionsrättens rapport om unionens budget för 2021 att när det gäller NDICI – Europa i världen (inom ramen för unionens allmänna budget) innehöll 32 (48 %) av de 67 granskade transaktionerna fel, och trots den begränsade urvalsstorleken bekräftar granskningsresultatet att risken för fel i denna rubrik i den fleråriga budgetramen är hög, och att 24 av dessa fel konstaterades ha en inverkan på EU:s budget. Parlamentet noterar vidare att de vanligaste felkategorierna för ”Grannskapet och omvärlden” (rubrik 6) var utgifter som inte hade uppkommit, icke stödberättigande kostnader, avsaknad av styrkande handlingar och fel vid offentlig upphandling. |
| --- | --- |

116.

Europaparlamentet noterar från revisionsrättens rapport om unionens budget för 2021 att när det gäller NDICI – Europa i världen (inom ramen för unionens allmänna budget) innehöll 32 (48 %) av de 67 granskade transaktionerna fel, och trots den begränsade urvalsstorleken bekräftar granskningsresultatet att risken för fel i denna rubrik i den fleråriga budgetramen är hög, och att 24 av dessa fel konstaterades ha en inverkan på EU:s budget. Parlamentet noterar vidare att de vanligaste felkategorierna för ”Grannskapet och omvärlden” (rubrik 6) var utgifter som inte hade uppkommit, icke stödberättigande kostnader, avsaknad av styrkande handlingar och fel vid offentlig upphandling.

| 117. | Europaparlamentet rekommenderar att budgetstödet ställs in i tredjeländer, även i kandidatländer där myndigheterna uppenbart underlåter att vidta konkreta åtgärder mot utbredd korruption, samtidigt som det säkerställs att stödet når den civila befolkningen via andra kanaler. Parlamentet vill se att kampen mot korruption ges större prioritet i föranslutningsförhandlingarna med fokus på kapacitetsuppbyggnad, till exempel genom specialiserade korruptionsbekämpande organ. Parlamentet uppmanar kommissionen att sända tydliga signaler till kandidatländerna om att ett bakslag mot rättsstatliga normer äventyrar eller försenar anslutningen till EU. Parlamentet beklagar att enligt revisionsrättens särskilda rapport 01/2022 hade EU:s ekonomiska stöd på 700 miljoner EUR mellan 2014 och 2020 till förbättring av rättsstatens principer på västra Balkan liten inverkan på grundläggande reformer. |
| --- | --- |

117.

Europaparlamentet rekommenderar att budgetstödet ställs in i tredjeländer, även i kandidatländer där myndigheterna uppenbart underlåter att vidta konkreta åtgärder mot utbredd korruption, samtidigt som det säkerställs att stödet når den civila befolkningen via andra kanaler. Parlamentet vill se att kampen mot korruption ges större prioritet i föranslutningsförhandlingarna med fokus på kapacitetsuppbyggnad, till exempel genom specialiserade korruptionsbekämpande organ. Parlamentet uppmanar kommissionen att sända tydliga signaler till kandidatländerna om att ett bakslag mot rättsstatliga normer äventyrar eller försenar anslutningen till EU. Parlamentet beklagar att enligt revisionsrättens särskilda rapport 01/2022 hade EU:s ekonomiska stöd på 700 miljoner EUR mellan 2014 och 2020 till förbättring av rättsstatens principer på västra Balkan liten inverkan på grundläggande reformer.

| 118. | Europaparlamentet framhåller att samarbete med internationella partner är avgörande för att skydda EU-medel som används utanför Europa och inkomstsidan i EU:s budget. Parlamentet välkomnar de arrangemang för administrativt samarbete som Olaf undertecknade 2021 med två internationella partnermyndigheter, Ukrainas åklagarmyndighet och WCO. Parlamentet välkomnar att Olaf 2021 anordnade onlineevenemang för att upprätta nya operativa kontakter med utredande myndigheter i tredjeländer och för att uppmuntra rapportering av bedrägerier och oriktigheter via EU:s delegationer runt om i världen. |
| --- | --- |

118.

Europaparlamentet framhåller att samarbete med internationella partner är avgörande för att skydda EU-medel som används utanför Europa och inkomstsidan i EU:s budget. Parlamentet välkomnar de arrangemang för administrativt samarbete som Olaf undertecknade 2021 med två internationella partnermyndigheter, Ukrainas åklagarmyndighet och WCO. Parlamentet välkomnar att Olaf 2021 anordnade onlineevenemang för att upprätta nya operativa kontakter med utredande myndigheter i tredjeländer och för att uppmuntra rapportering av bedrägerier och oriktigheter via EU:s delegationer runt om i världen.

o

o o

| 119. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

119.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  Antagna texter, P9_TA(2022)0448

1

(2)  EUT L 437, 28.12.2020, s. 49.

2

(3)  EUT L 305, 26.11.2019, s. 17.

3

(4)  EUT L 198, 28.7.2017, s. 29.

4

(5)  EUT L 283, 31.10.2017, s. 1.

5

(6)  EUT L 274, 28.10.2019, s. 1.

6

(7)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 1.

7

(8)  EUT C 123, 18.3.2022, s. 12.

8

(9)  EUT L 172, 17.5.2021, s. 110.

9

(10)  EUT C 342, 6.9.2022, s. 295.

10

(11)  Dom av den 1 september 2021 i mål T-517/19, Andrea Homoki mot kommissionen, ECLI: EU:T:2021:529.

11

(12)  EUT C 67, 8.2.2022, s. 86.

12

(13)  Antagna texter, P9_TA(2022)0300.

13

(14)  EUT L 57, 18.2.2021, s. 17.

14

(15)  EUT L 300, 11.11.2008, s. 42.

15

(16)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1937 av den 23 oktober 2019 om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten (EUT L 305, 26.11.2019, s. 17).

16

(17)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

17

(18)  EUT C 205, 20.5.2022, s. 2.

18

(19)  Kommissionens förslag av den 16 maj 2022 till Europaparlamentets och rådets förordning om finansiella bestämmelser för unionens allmänna budget (COM(2022)0223).

19

(20)  Yttrande 06/2022 (i enlighet med artikel 322.1 i EUF-fördraget) över Europaparlamentets och rådets förordning om finansiella bestämmelser för unionens allmänna budget, EUT C 446, 24.11.2022, s. 26. Det fullständiga yttrandet finns på https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/OP22_06/OP_Recast_SV.pdf.

20

(21)  I slutet av 2021 hade 13 av de 14 förfaranden som inleddes under 2019 avslutats. Vid den efterföljande kontrollen av överensstämmelsen bedömde kommissionen om dessa anmälda nationella införlivandeåtgärder var förenliga med direktivets bestämmelser och skyldigheter. I december 2021 inledde kommissionen överträdelseförfaranden mot åtta andra medlemsstater för felaktigt införlivande.

21

(22)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/843 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiv (EU) 2015/849 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism och om ändring av direktiven 2009/138/EG och 2013/36/EU, EUT L 156, 19.6.2018, s. 43.

22

(23)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/785 av den 29 april 2021 om inrättande av unionsprogrammet för bedrägeribekämpning och om upphävande av förordning (EU) nr 250/2014 (EUT L 172, 17.5.2021, s. 110).

23

(24)  Arbetsdokument från kommissionens avdelningar av den 20 september 2021Commission Anti-Fraud Strategy (CAFS) Action Plan – State of Play June 2021 (SWD(2021)0262).

24

Commission Anti-Fraud Strategy (CAFS) Action Plan – State of Play June 2021

(25)  Dom av den 16 februari 2022, Ungern mot Europaparlamentet och Europeiska unionens råd, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, och dom av den 16 februari 2022, Republiken Polen mot Europaparlamentet och Europeiska unionens råd, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98.

25

(26)  Dom av den 16 februari 2022, Ungern mot Europaparlamentet och Europeiska unionens råd, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, punkt 132.

26

---

| 16.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 214/150 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 214/150

---

P9_TA(2023)0019

Läget för det småskaliga fisket i EU och framtidsutsikter

Europaparlamentets resolution av den 19 januari 2023 om läget för det småskaliga fisket i EU och framtidsutsikter (2021/2056(INI))

(2023/C 214/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens maritime economic paper nr 08/2020 (dokument med ekonomiska analyser om havsfrågor) av den 9 mars 2021 med titeln The EU fishing fleet 2020: Trends and economic results (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens maritime economic paper nr 08/2020 (dokument med ekonomiska analyser om havsfrågor) av den 9 mars 2021 med titeln The EU fishing fleet 2020: Trends and economic results (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 juni 2020Mot ett mer hållbart fiske i EU: lägesrapport och riktlinjer för 2021 (COM(2020)0248), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 juni 2020Mot ett mer hållbart fiske i EU: lägesrapport och riktlinjer för 2021 (COM(2020)0248),

| — | med beaktande av artiklarna 38–44 och artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 38–44 och artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av skäl (4) i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (2) (GFP-förordningen), där det står att den gemensamma fiskeripolitiken bör bidra till ”långsiktig miljömässig, ekonomisk och social hållbarhet” och ”skälig levnadsstandard för fiskesektorn, inklusive småskaliga fisken”, och av skäl (33), där det står att ”tillträde till fiske bör grunda sig på transparenta och objektiva kriterier, inbegripet miljömässiga, sociala och ekonomiska kriterier” och att ”medlemsstaterna bör främja ett ansvarsfullt fiske genom att uppmuntra de aktörer som fiskar på ett sätt som medför minsta möjliga miljöskador och som ger de största samhällsfördelarna”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skäl (4) i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (2) (GFP-förordningen), där det står att den gemensamma fiskeripolitiken bör bidra till ”långsiktig miljömässig, ekonomisk och social hållbarhet” och ”skälig levnadsstandard för fiskesektorn, inklusive småskaliga fisken”, och av skäl (33), där det står att ”tillträde till fiske bör grunda sig på transparenta och objektiva kriterier, inbegripet miljömässiga, sociala och ekonomiska kriterier” och att ”medlemsstaterna bör främja ett ansvarsfullt fiske genom att uppmuntra de aktörer som fiskar på ett sätt som medför minsta möjliga miljöskador och som ger de största samhällsfördelarna”,

| — | med beaktande av artikel 17 i GFP-förordningen, som fastställer att medlemsstaterna, vid fördelning av fiskemöjligheterna, ska ”tillämpa transparenta och objektiva kriterier, inbegripet miljömässiga, sociala och ekonomiska kriterier”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 17 i GFP-förordningen, som fastställer att medlemsstaterna, vid fördelning av fiskemöjligheterna, ska ”tillämpa transparenta och objektiva kriterier, inbegripet miljömässiga, sociala och ekonomiska kriterier”,

| — | med beaktande av Europaparlamentet och rådets förordning (EU) nr 1379/2013 om den gemensamma marknadsordningen för fiskeri- och vattenbruksprodukter, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1184/2006 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 104/2000 (3) (förordningen om en samlad marknadsordning), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentet och rådets förordning (EU) nr 1379/2013 om den gemensamma marknadsordningen för fiskeri- och vattenbruksprodukter, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1184/2006 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 104/2000 (3) (förordningen om en samlad marknadsordning),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/89/EU av den 23 juli 2014 om upprättandet av en ram för havsplanering (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/89/EU av den 23 juli 2014 om upprättandet av en ram för havsplanering (4),

| — | med beaktande av de ändringsförslag som antogs av Europaparlamentet den 11 mars 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1224/2009, och om ändring av rådets förordningar (EG) nr 768/2005 (EG) nr 1967/2006, och (EG) nr 1005/2008 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1139 vad gäller fiskerikontroll (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de ändringsförslag som antogs av Europaparlamentet den 11 mars 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1224/2009, och om ändring av rådets förordningar (EG) nr 768/2005 (EG) nr 1967/2006, och (EG) nr 1005/2008 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1139 vad gäller fiskerikontroll (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentet och rådets förordning (EU) 2021/1139 av den 7 juli 2021 om Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden och om ändring av förordning (EU) 2017/1004 (6) (EHFVF-förordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentet och rådets förordning (EU) 2021/1139 av den 7 juli 2021 om Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden och om ändring av förordning (EU) 2017/1004 (6) (EHFVF-förordningen),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 av den 15 maj 2014 om Europeiska havs- och fiskerifonden och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2328/2003, (EG) nr 861/2006, (EG) nr 1198/2006 och (EG) nr 791/2007 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1255/2011 (7) (EHFF-förordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 av den 15 maj 2014 om Europeiska havs- och fiskerifonden och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2328/2003, (EG) nr 861/2006, (EG) nr 1198/2006 och (EG) nr 791/2007 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1255/2011 (7) (EHFF-förordningen),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 oktober 2021 om från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 oktober 2021 om från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (8),

| — | med beaktande av rapporten från kommissionens vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommitté för fiskerinäringen (STECF) av den 20 augusti 2019 med titeln The 2019 Annual Economic Report on the EU Fishing Fleet (STECF 19-06) (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från kommissionens vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommitté för fiskerinäringen (STECF) av den 20 augusti 2019 med titeln The 2019 Annual Economic Report on the EU Fishing Fleet (STECF 19-06) (9),

| — | med beaktande av rapporten från STECF av den 26 september 2019 med titeln Social data in the EU fisheries sector (STECF 19-03) (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från STECF av den 26 september 2019 med titeln Social data in the EU fisheries sector (STECF 19-03) (10),

| — | med beaktande av rapporten från STECF av den 8 december 2021 med titeln The 2021 Annual Economic Report on the EU Fishing Fleet (STECF 21-08) (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från STECF av den 8 december 2021 med titeln The 2021 Annual Economic Report on the EU Fishing Fleet (STECF 21-08) (11),

| — | med beaktande av rapporten från STECF av den 10 december 2020 med titeln Social dimension of the CFP (STECF 20-14) (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från STECF av den 10 december 2020 med titeln Social dimension of the CFP (STECF 20-14) (12),

| — | med beaktande av slutsatserna från den regionala konferens som FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) höll i Alger den 7–9 mars 2016 om att bygga en framtid för hållbart småskaligt fiske i Medelhavet och Svarta havet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från den regionala konferens som FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) höll i Alger den 7–9 mars 2016 om att bygga en framtid för hållbart småskaligt fiske i Medelhavet och Svarta havet,

| — | med beaktande av mål 14.b i FN:s mål för hållbar utveckling, enligt vilket tillträde för småskaliga icke-industriella fiskare till marina resurser och marknader måste säkerställas, |
| --- | --- |

—

med beaktande av mål 14.b i FN:s mål för hållbar utveckling, enligt vilket tillträde för småskaliga icke-industriella fiskare till marina resurser och marknader måste säkerställas,

| — | med beaktande av FAO:s frivilliga riktlinjer för säkerställande av ett hållbart småskaligt fiske i förbindelse med tryggad livsmedelsförsörjning och fattigdomsutrotning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FAO:s frivilliga riktlinjer för säkerställande av ett hållbart småskaligt fiske i förbindelse med tryggad livsmedelsförsörjning och fattigdomsutrotning,

| — | med beaktande av FAO:s rapport med titeln The State of World Fisheries and Aquaculture 2020: Sustainability in Action), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FAO:s rapport med titeln The State of World Fisheries and Aquaculture 2020: Sustainability in Action),

| — | med beaktande av det internationella året för småskaligt fiske och vattenbruk 2022, som proklamerats av FN, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det internationella året för småskaligt fiske och vattenbruk 2022, som proklamerats av FN,

| — | med beaktande av det sjunde miljöhandlingsprogrammet och de begrepp som anges i detta, såsom planetens begränsningar och ekologiska gränser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det sjunde miljöhandlingsprogrammet och de begrepp som anges i detta, såsom planetens begränsningar och ekologiska gränser,

| — | med beaktande av publikationen Small-scale Fisheries in Europe: Status, Resilience and Governance (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av publikationen Small-scale Fisheries in Europe: Status, Resilience and Governance (13),

| — | med beaktande av ministerförklaringen och färdplanen för MedFish4Ever (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ministerförklaringen och färdplanen för MedFish4Ever (14),

| — | med beaktande av EHFF:s genomföranderapport 2020 (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EHFF:s genomföranderapport 2020 (15),

| — | med beaktande av ministerförklaringen från 2018 om den regionala handlingsplanen för småskaligt fiske i Medelhavet och Svarta havet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ministerförklaringen från 2018 om den regionala handlingsplanen för småskaligt fiske i Medelhavet och Svarta havet,

| — | med beaktande av studien 2018 av Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) med titeln Relative Effects of Fisheries Support Policies (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien 2018 av Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) med titeln Relative Effects of Fisheries Support Policies (16),

| — | med beaktande av den vetenskapliga artikeln Small-scale fisheries access to fishing opportunities in the European Union: Is the Common Fisheries Policy the right step to SDG14b? (17) |
| --- | --- |

—

med beaktande av den vetenskapliga artikeln Small-scale fisheries access to fishing opportunities in the European Union: Is the Common Fisheries Policy the right step to SDG14b? (17)

| — | med beaktande av den vetenskapliga artikeln Defining Small-Scale Fisheries and Examining the Role of Science in Shaping Perceptions of Who and What Counts: A Systematic Review (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den vetenskapliga artikeln Defining Small-Scale Fisheries and Examining the Role of Science in Shaping Perceptions of Who and What Counts: A Systematic Review (18),

| — | med beaktande av studien från 2017 utförd för fiskeriutskottet med titeln Small-scale Fisheries and ”Blue Growth” in the EU (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från 2017 utförd för fiskeriutskottet med titeln Small-scale Fisheries and ”Blue Growth” in the EU (19),

| — | med beaktande av studien från 2021 utförd för fiskeriutskottet med titeln Workshop on electronic technologies for fisheries – Part III: Systems adapted for small-scale vessels (20): |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från 2021 utförd för fiskeriutskottet med titeln Workshop on electronic technologies for fisheries – Part III: Systems adapted for small-scale vessels (20):

| — | med beaktande av studien från juli 2021 utförd för fiskeriutskottet med titeln Impacts of the COVID-19 pandemic on EU fisheries and aquaculture (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från juli 2021 utförd för fiskeriutskottet med titeln Impacts of the COVID-19 pandemic on EU fisheries and aquaculture (21),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 22 november 2012 om småskaligt och icke-industriellt fiske samt reformen av den gemensamma fiskeripolitiken (22), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 22 november 2012 om småskaligt och icke-industriellt fiske samt reformen av den gemensamma fiskeripolitiken (22),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 12 april 2016 om innovation och diversifiering av det småskaliga kustfisket i de regioner som är beroende av fiske (23), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 12 april 2016 om innovation och diversifiering av det småskaliga kustfisket i de regioner som är beroende av fiske (23),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 4 juli 2017 om den fiskerirelaterade turismens roll för diversifieringen av fisket (24), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 4 juli 2017 om den fiskerirelaterade turismens roll för diversifieringen av fisket (24),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 september 2021Mot ett starkare partnerskap med EU:s yttersta randområden (25), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 september 2021Mot ett starkare partnerskap med EU:s yttersta randområden (25),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 september 2021 om fiskare för framtiden: locka en ny generation arbetskraft till fiskerinäringen och skapa sysselsättning i kustsamhällen (26), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 september 2021 om fiskare för framtiden: locka en ny generation arbetskraft till fiskerinäringen och skapa sysselsättning i kustsamhällen (26),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A9-0291/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A9-0291/2022), och av följande skäl:

| A. | I EHFVF-förordningen fastställs att det småskaliga kustfisket är det fiske som bedrivs av marina fiskefartyg och inlandsfiskefartyg vars totallängd understiger 12 meter och som inte använder släpredskap och av fiskare som fiskar utan fartyg, däribland skaldjurssamlare, och det är i dag den enda definitionen av kustfiske som finns i EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

A.

I EHFVF-förordningen fastställs att det småskaliga kustfisket är det fiske som bedrivs av marina fiskefartyg och inlandsfiskefartyg vars totallängd understiger 12 meter och som inte använder släpredskap och av fiskare som fiskar utan fartyg, däribland skaldjurssamlare, och det är i dag den enda definitionen av kustfiske som finns i EU-lagstiftningen.

| B. | Den nuvarande definitionen av småskaligt kustfiske som ingår i EHFF-förordningen och EHFVF-förordningen utesluter vissa typer av fartyg, såsom de som använder vissa traditionella redskap, som i sin tur har svårt att få EU-finansiering till följd av denna uteslutning. Denna uteslutning minskar också det småskaliga kustfiskets synlighet och dess närvaro i EU-statistiken, eftersom dessa enheter inte räknas som att de tillhör sektorn. |
| --- | --- |

B.

Den nuvarande definitionen av småskaligt kustfiske som ingår i EHFF-förordningen och EHFVF-förordningen utesluter vissa typer av fartyg, såsom de som använder vissa traditionella redskap, som i sin tur har svårt att få EU-finansiering till följd av denna uteslutning. Denna uteslutning minskar också det småskaliga kustfiskets synlighet och dess närvaro i EU-statistiken, eftersom dessa enheter inte räknas som att de tillhör sektorn.

| C. | Det finns andra, mindre strikta strategier för definitionen av småskaligt, icke-industriellt och kustnära fiske, såsom i FAO:s frivilliga riktlinjer för säkerställande av hållbart småskaligt fiske i förbindelse med tryggad livsmedelsförsörjning och fattigdomsutrotning eller i de diskussioner som pågår i arbetsgruppen för småskaligt fiske inom Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet. |
| --- | --- |

C.

Det finns andra, mindre strikta strategier för definitionen av småskaligt, icke-industriellt och kustnära fiske, såsom i FAO:s frivilliga riktlinjer för säkerställande av hållbart småskaligt fiske i förbindelse med tryggad livsmedelsförsörjning och fattigdomsutrotning eller i de diskussioner som pågår i arbetsgruppen för småskaligt fiske inom Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet.

| D. | I de flesta medlemsstater går de definierande kännetecknen hos småskaligt kustfiske längre än den definition som EHFVF ger, eftersom stater tillämpar en mängd ytterligare kriterier såsom vilka redskap som är tillåtna, högsta fartygslängd, maskinstyrka, fiskeresors högsta varaktighet, på vilket avstånd från hamn fartyg kan bedriva verksamhet, verksamhetsområde, högsta tillåtna restid och ägande av fartyg. |
| --- | --- |

D.

I de flesta medlemsstater går de definierande kännetecknen hos småskaligt kustfiske längre än den definition som EHFVF ger, eftersom stater tillämpar en mängd ytterligare kriterier såsom vilka redskap som är tillåtna, högsta fartygslängd, maskinstyrka, fiskeresors högsta varaktighet, på vilket avstånd från hamn fartyg kan bedriva verksamhet, verksamhetsområde, högsta tillåtna restid och ägande av fartyg.

| E. | Dagens gemensamma fiskeripolitik anger ingen lämplig definition av begreppen icke-industriellt fiske, småskaligt fiske eller kustnära fiske, eftersom det bara avgörs av fartygets längd, men det finns andra lämpligare och mer aktuella definitioner av dessa typer av fiske i internationella konventioner. En översyn bör därför göras av EU:s definition av icke-industriellt fiske, småskaligt fiske och kustnära fiske. |
| --- | --- |

E.

Dagens gemensamma fiskeripolitik anger ingen lämplig definition av begreppen icke-industriellt fiske, småskaligt fiske eller kustnära fiske, eftersom det bara avgörs av fartygets längd, men det finns andra lämpligare och mer aktuella definitioner av dessa typer av fiske i internationella konventioner. En översyn bör därför göras av EU:s definition av icke-industriellt fiske, småskaligt fiske och kustnära fiske.

| F. | Sektorn för småskaligt fiske i fiskeflottan i EU-28 bestod 2019 av en flotta på 42 838 fartyg (vilket endast utgjorde 7,5 % av bruttodräktigheten och 5,4 % av den landade vikten i medlemsstaterna) och sysselsatte 62 650 fiskare, vilket utgör 75 % av de aktiva fartygen och 48 % av besättningarna. Det storskaliga fisket stod för 19 % av de totala fartygen och 67 % av bruttodräktigheten, sysselsatte 46 % av alla fiskare och stod för 81 % av den landade vikt som registrerats i medlemsstaterna. Fjärrfisket hade endast 259 registrerade fartyg, vilket motsvarar mindre än 1 % av det totala antalet fartyg men 19 % av bruttodräktigheten och 14 % av den totala landade vikt som registrerats i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

F.

Sektorn för småskaligt fiske i fiskeflottan i EU-28 bestod 2019 av en flotta på 42 838 fartyg (vilket endast utgjorde 7,5 % av bruttodräktigheten och 5,4 % av den landade vikten i medlemsstaterna) och sysselsatte 62 650 fiskare, vilket utgör 75 % av de aktiva fartygen och 48 % av besättningarna. Det storskaliga fisket stod för 19 % av de totala fartygen och 67 % av bruttodräktigheten, sysselsatte 46 % av alla fiskare och stod för 81 % av den landade vikt som registrerats i medlemsstaterna. Fjärrfisket hade endast 259 registrerade fartyg, vilket motsvarar mindre än 1 % av det totala antalet fartyg men 19 % av bruttodräktigheten och 14 % av den totala landade vikt som registrerats i medlemsstaterna.

| G. | Utöver de mycket begränsade resurser som ställs till förfogande för fartygsstöd inom ramen för EHFF (500 miljoner EUR) och en generellt sett låg genomförandegrad är det småskaliga fiskesegmentet, trots dess storlek och betydelse, det minst stödda segmentet, som får den minsta andelen medel: det står för 38 % av det totala antalet insatser kopplade till fartyg, vilket i sin tur utgör endast 25 % av EHFF:s totala utgifter för fartyg. |
| --- | --- |

G.

Utöver de mycket begränsade resurser som ställs till förfogande för fartygsstöd inom ramen för EHFF (500 miljoner EUR) och en generellt sett låg genomförandegrad är det småskaliga fiskesegmentet, trots dess storlek och betydelse, det minst stödda segmentet, som får den minsta andelen medel: det står för 38 % av det totala antalet insatser kopplade till fartyg, vilket i sin tur utgör endast 25 % av EHFF:s totala utgifter för fartyg.

| H. | Den europeiska flottan har fortsatt att minska under de senaste åren, och under 2020 noterades minskningar med 17 % i landningsvärde, 19 % i sysselsättning och 29 % i vinst jämfört med 2019 (27). |
| --- | --- |

H.

Den europeiska flottan har fortsatt att minska under de senaste åren, och under 2020 noterades minskningar med 17 % i landningsvärde, 19 % i sysselsättning och 29 % i vinst jämfört med 2019 (27).

| I. | Den småskaliga fiskeflottan är den flotta som har de mest begränsade finansiella resurserna. |
| --- | --- |

I.

Den småskaliga fiskeflottan är den flotta som har de mest begränsade finansiella resurserna.

| J. | I det småskaliga fiskets typiska egenskaper ingår låg miljöpåverkan, årstidsbetingad mångfald i fråga om arter, fiskeområden och redskap, småskalig produktionsverksamhet, respekt för olika arters biologiska cykler och migrationscykler tack vare den mångsidiga karaktären och en mycket selektiv användning av redskap, låga nivåer av bifångst av arter och kasserad fångst och kapacitet att generera större intäkter per investerad euro, större fångster per liter bränsle som förbrukas och mer socioekonomiskt värde per kilo landad fisk. |
| --- | --- |

J.

I det småskaliga fiskets typiska egenskaper ingår låg miljöpåverkan, årstidsbetingad mångfald i fråga om arter, fiskeområden och redskap, småskalig produktionsverksamhet, respekt för olika arters biologiska cykler och migrationscykler tack vare den mångsidiga karaktären och en mycket selektiv användning av redskap, låga nivåer av bifångst av arter och kasserad fångst och kapacitet att generera större intäkter per investerad euro, större fångster per liter bränsle som förbrukas och mer socioekonomiskt värde per kilo landad fisk.

| K. | Det är nödvändigt att beakta de stora skillnaderna mellan flottor, flottsegment, olika flottsegments miljöpåverkan, målarter, fiskeredskap, produktivitet och konsumtionsmönster i de olika medlemsstaterna, utöver de särskilda egenskaper hos fiskeverksamheten som följer av dess sociala struktur, former av marknadsföring samt strukturella och naturliga skillnader mellan de olika fiskeregionerna. |
| --- | --- |

K.

Det är nödvändigt att beakta de stora skillnaderna mellan flottor, flottsegment, olika flottsegments miljöpåverkan, målarter, fiskeredskap, produktivitet och konsumtionsmönster i de olika medlemsstaterna, utöver de särskilda egenskaper hos fiskeverksamheten som följer av dess sociala struktur, former av marknadsföring samt strukturella och naturliga skillnader mellan de olika fiskeregionerna.

| L. | Den småskaliga flottans allmänna egenskaper omfattar mycket gamla segment och otillräcklig teknik, vilket belyser behovet av ett särskilt stödprogram för småskaligt fiske och ett starkt offentligt ekonomiskt stöd för dess modernisering och utveckling, utan vilket dess kontinuitet kommer att äventyras. |
| --- | --- |

L.

Den småskaliga flottans allmänna egenskaper omfattar mycket gamla segment och otillräcklig teknik, vilket belyser behovet av ett särskilt stödprogram för småskaligt fiske och ett starkt offentligt ekonomiskt stöd för dess modernisering och utveckling, utan vilket dess kontinuitet kommer att äventyras.

| M. | EHFVF-förordningen ålägger medlemsstaterna en skyldighet att beakta det småskaliga kustnära fiskets särskilda behov när de analyserar situationen i fråga om de styrkor, svagheter, möjligheter och hot som avses i förordningen. |
| --- | --- |

M.

EHFVF-förordningen ålägger medlemsstaterna en skyldighet att beakta det småskaliga kustnära fiskets särskilda behov när de analyserar situationen i fråga om de styrkor, svagheter, möjligheter och hot som avses i förordningen.

| N. | Under 2019 var 64,9 % av fiskeflottans fartyg i EU-28 minst 25 år gamla (28), och den genomsnittliga totala åldern (29) för flottan var 29,9 år respektive 32,5 år inom det småskaliga fisket, vilket klart och tydligt innebär att en mycket stor del av flottan är väldigt gammal och att de bästa säkerhets- och verksamhetsförhållandena således inte kan garanteras, vilket ökar de därmed förbundna riskerna och gör verksamheten dyrare. |
| --- | --- |

N.

Under 2019 var 64,9 % av fiskeflottans fartyg i EU-28 minst 25 år gamla (28), och den genomsnittliga totala åldern (29) för flottan var 29,9 år respektive 32,5 år inom det småskaliga fisket, vilket klart och tydligt innebär att en mycket stor del av flottan är väldigt gammal och att de bästa säkerhets- och verksamhetsförhållandena således inte kan garanteras, vilket ökar de därmed förbundna riskerna och gör verksamheten dyrare.

| O. | Åldersprofilen för småskaliga fiskare är högre än för andra typer av fiske. Hela 72 % av de yrkesverksamma fiskarna inom det småskaliga fisket är över 40 år och 11 % över 65 år. |
| --- | --- |

O.

Åldersprofilen för småskaliga fiskare är högre än för andra typer av fiske. Hela 72 % av de yrkesverksamma fiskarna inom det småskaliga fisket är över 40 år och 11 % över 65 år.

| P. | Begränsningen i befintliga statistiska uppgifter gör det svårt att genomföra en noggrann analys av kvinnors roll i fisket. Empiriska belägg visar dock att kvinnor spelar en viktig roll i det småskaliga fisket, att de har en ännu mer framträdande roll i driften av det i vissa samhällen, att de är viktiga inom skaldjursfiske och har en ledande roll på land när det gäller att förbereda insatser och redskap samt vid försäljning och beredning av fisk, särskilt inom konservindustrin. |
| --- | --- |

P.

Begränsningen i befintliga statistiska uppgifter gör det svårt att genomföra en noggrann analys av kvinnors roll i fisket. Empiriska belägg visar dock att kvinnor spelar en viktig roll i det småskaliga fisket, att de har en ännu mer framträdande roll i driften av det i vissa samhällen, att de är viktiga inom skaldjursfiske och har en ledande roll på land när det gäller att förbereda insatser och redskap samt vid försäljning och beredning av fisk, särskilt inom konservindustrin.

| Q. | Enligt betänkandet om fiskets sociala dimension i EU står kvinnor för 5,4 % av det totala antalet personer som är sysselsatta inom småskaligt fiske (mer än dubbelt så många som motsvarande siffror för storskaligt fiske respektive fjärrfiske). |
| --- | --- |

Q.

Enligt betänkandet om fiskets sociala dimension i EU står kvinnor för 5,4 % av det totala antalet personer som är sysselsatta inom småskaligt fiske (mer än dubbelt så många som motsvarande siffror för storskaligt fiske respektive fjärrfiske).

| R. | Fiskerisektorn i EU är av strategisk betydelse för allmänhetens tillgång till fiskeriprodukter och för att säkra balansen i livsmedelslagren i medlemsstaterna och i EU som helhet. |
| --- | --- |

R.

Fiskerisektorn i EU är av strategisk betydelse för allmänhetens tillgång till fiskeriprodukter och för att säkra balansen i livsmedelslagren i medlemsstaterna och i EU som helhet.

| S. | Det måste säkerställas att den centralisering av fiskeriförvaltningen som förespråkas inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken är förenlig med den lokala förvaltning som krävs för att säkerställa sektorns socioekonomiska bärkraft. |
| --- | --- |

S.

Det måste säkerställas att den centralisering av fiskeriförvaltningen som förespråkas inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken är förenlig med den lokala förvaltning som krävs för att säkerställa sektorns socioekonomiska bärkraft.

| T. | Regionaliseringen är en av pelarna i den gemensamma fiskeripolitiken, och den decentraliserade strategin är särskilt viktig för sektorn för småskaligt kustnära fiske, med beaktande av skillnaderna inom fiskerisektorn mellan de enskilda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

T.

Regionaliseringen är en av pelarna i den gemensamma fiskeripolitiken, och den decentraliserade strategin är särskilt viktig för sektorn för småskaligt kustnära fiske, med beaktande av skillnaderna inom fiskerisektorn mellan de enskilda medlemsstaterna.

| U. | Lokal gemensam förvaltning är avgörande för att säkerställa deltagande av segmentet småskaligt fiske i beslutsprocessen. |
| --- | --- |

U.

Lokal gemensam förvaltning är avgörande för att säkerställa deltagande av segmentet småskaligt fiske i beslutsprocessen.

| V. | Den gemensamma fiskeripolitiken erbjuder därför inget tydligt och differentierat lagstiftningsstöd för småskaligt fiske som skulle kunna bidra till att säkerställa dess socioekonomiska bärkraft. Medlemsstaterna har inte heller vidtagit några effektiva åtgärder för denna typ av fiske. |
| --- | --- |

V.

Den gemensamma fiskeripolitiken erbjuder därför inget tydligt och differentierat lagstiftningsstöd för småskaligt fiske som skulle kunna bidra till att säkerställa dess socioekonomiska bärkraft. Medlemsstaterna har inte heller vidtagit några effektiva åtgärder för denna typ av fiske.

| W. | I många europeiska kustregioner, särskilt i Medelhavsområdet, bedrivs småskaligt fiske och skaldjursodling i skärningspunkten mellan de ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensionerna, vilket i hög grad bidrar till socioekonomisk välfärd, sysselsättning och främjande av ekonomisk och social sammanhållning i olika kustregioner och yttersta randområden som ofta har strukturella begränsningar och behöver stöd för att utnyttja möjligheterna till ekonomisk diversifiering. |
| --- | --- |

W.

I många europeiska kustregioner, särskilt i Medelhavsområdet, bedrivs småskaligt fiske och skaldjursodling i skärningspunkten mellan de ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensionerna, vilket i hög grad bidrar till socioekonomisk välfärd, sysselsättning och främjande av ekonomisk och social sammanhållning i olika kustregioner och yttersta randområden som ofta har strukturella begränsningar och behöver stöd för att utnyttja möjligheterna till ekonomisk diversifiering.

| X. | Inkomster från fiske bör därför inte enbart betraktas som vinst eftersom de också bidrar till att bevara en livsstil som har ett enormt stort kulturellt och historiskt värde för många kustsamhällen samtidigt som de ger ett viktigt socialt och ekonomiskt skyddsnät. På så vis utgör det småskaliga fisket en lösning på problemet med ökad avfolkning, en åldrande befolkning och ökande arbetslöshet – faktorer som alla är stora utmaningar för de flesta av kustregionerna i Europas länder och på öar i Europa. Det småskaliga fisket har en enorm och mångsidig inverkan på det sociala och kulturella arvet i kustområdena. |
| --- | --- |

X.

Inkomster från fiske bör därför inte enbart betraktas som vinst eftersom de också bidrar till att bevara en livsstil som har ett enormt stort kulturellt och historiskt värde för många kustsamhällen samtidigt som de ger ett viktigt socialt och ekonomiskt skyddsnät. På så vis utgör det småskaliga fisket en lösning på problemet med ökad avfolkning, en åldrande befolkning och ökande arbetslöshet – faktorer som alla är stora utmaningar för de flesta av kustregionerna i Europas länder och på öar i Europa. Det småskaliga fisket har en enorm och mångsidig inverkan på det sociala och kulturella arvet i kustområdena.

| Y. | Det småskaliga fisket kan spela en grundläggande roll för att uppnå målen för hållbar utveckling, vilket uttryckligen erkänns i mål 14.b. Det småskaliga fisket kan också bidra till andra politiska krav bakom målen för hållbar utveckling, exempelvis mål 2 – ”Ingen hunger” och dess mål 2.3, mål 5 – ”Jämställdhet” och dess mål 5.a och 5.b, mål 8 – ”Anständiga arbetsvillkor och ekonomisk tillväxt” och dess mål 8.5 samt mål 13 – ”Klimatåtgärder” i dess helhet. |
| --- | --- |

Y.

Det småskaliga fisket kan spela en grundläggande roll för att uppnå målen för hållbar utveckling, vilket uttryckligen erkänns i mål 14.b. Det småskaliga fisket kan också bidra till andra politiska krav bakom målen för hållbar utveckling, exempelvis mål 2 – ”Ingen hunger” och dess mål 2.3, mål 5 – ”Jämställdhet” och dess mål 5.a och 5.b, mål 8 – ”Anständiga arbetsvillkor och ekonomisk tillväxt” och dess mål 8.5 samt mål 13 – ”Klimatåtgärder” i dess helhet.

| Z. | Fiskare fungerar som ”havets väktare”, och fisket bidrar till tillgången till proteinrika livsmedel för en hälsosam och balanserad kost. |
| --- | --- |

Z.

Fiskare fungerar som ”havets väktare”, och fisket bidrar till tillgången till proteinrika livsmedel för en hälsosam och balanserad kost.

| AA. | De allra flesta olyckor och tillbud ombord på fiskefartyg beror på den mänskliga faktorn (62,4 %), medan systemfel och fel i utrustningen kommer på andra plats (23,2 % av fallen). |
| --- | --- |

AA.

De allra flesta olyckor och tillbud ombord på fiskefartyg beror på den mänskliga faktorn (62,4 %), medan systemfel och fel i utrustningen kommer på andra plats (23,2 % av fallen).

| AB. | I många fall bedrivs småskaligt fiske med endast en yrkesperson ombord. |
| --- | --- |

AB.

I många fall bedrivs småskaligt fiske med endast en yrkesperson ombord.

| AC. | Frågor som rör säkerhet och bekvämlighet i flottan för småskaligt fiske kan inte betraktas separat från frågor som rör fiskeansträngning och inkomster från fisket. I detta avseende har begränsningen när det gäller bruttodräktighet, som kriterium för att mäta fiskekapacitet, en negativ påverkan på säkerheten och bekvämligheten i flottan för småskaligt fiske eftersom den begränsar incitamentet att byta ut och modernisera fartyg eller öka det tillgängliga utrymmet ombord för att förbättra besättningarnas bekvämlighet, säkerhet och i slutänden sektorns attraktivitet, särskilt för unga människor och kvinnor. |
| --- | --- |

AC.

Frågor som rör säkerhet och bekvämlighet i flottan för småskaligt fiske kan inte betraktas separat från frågor som rör fiskeansträngning och inkomster från fisket. I detta avseende har begränsningen när det gäller bruttodräktighet, som kriterium för att mäta fiskekapacitet, en negativ påverkan på säkerheten och bekvämligheten i flottan för småskaligt fiske eftersom den begränsar incitamentet att byta ut och modernisera fartyg eller öka det tillgängliga utrymmet ombord för att förbättra besättningarnas bekvämlighet, säkerhet och i slutänden sektorns attraktivitet, särskilt för unga människor och kvinnor.

| AD. | Sådana säkerhetsfrågor kan inte betraktas skilt från särdragen hos flottan för småskaligt fiske i medlemsstaterna, exempelvis att flottan kan förknippas med höga riskfaktorer till följd av bristen på specialiserad säkerhetsrådgivning för sektorn, verksamhetens ensamma karaktär, långa arbetstider eller risken att fastna i utrustningen. Förhållandena för verksamheten varierar för flottan. En del utgår från stränder eller hamnar som ofta har besvärliga verksamhetsförhållanden. Mot bakgrund av denna situation bör man överväga att anpassa maskinstyrkan till flottans egenskaper och till verksamhetsförhållandena, utan att öka fiskeansträngningen och fångsterna, i syfte att skapa säkrare förhållanden för flottan när den anlöper eller lämnar en hamn. |
| --- | --- |

AD.

Sådana säkerhetsfrågor kan inte betraktas skilt från särdragen hos flottan för småskaligt fiske i medlemsstaterna, exempelvis att flottan kan förknippas med höga riskfaktorer till följd av bristen på specialiserad säkerhetsrådgivning för sektorn, verksamhetens ensamma karaktär, långa arbetstider eller risken att fastna i utrustningen. Förhållandena för verksamheten varierar för flottan. En del utgår från stränder eller hamnar som ofta har besvärliga verksamhetsförhållanden. Mot bakgrund av denna situation bör man överväga att anpassa maskinstyrkan till flottans egenskaper och till verksamhetsförhållandena, utan att öka fiskeansträngningen och fångsterna, i syfte att skapa säkrare förhållanden för flottan när den anlöper eller lämnar en hamn.

| AE. | Dessa aspekter som hänför sig till en ökning av maskinstyrkan av särskilda säkerhetsskäl bör finansieras genom subventioner och bör, enligt vissa villkor, stödjas av EHFVF, förutsatt att de inte ökar fiskeansträngningen eller fångstkapaciteten. Mot denna bakgrund bör även muddringsarbete i hamnar kunna beviljas stöd från EHFVF. |
| --- | --- |

AE.

Dessa aspekter som hänför sig till en ökning av maskinstyrkan av särskilda säkerhetsskäl bör finansieras genom subventioner och bör, enligt vissa villkor, stödjas av EHFVF, förutsatt att de inte ökar fiskeansträngningen eller fångstkapaciteten. Mot denna bakgrund bör även muddringsarbete i hamnar kunna beviljas stöd från EHFVF.

| AF. | Småskaligt fiske är mycket mer avhängigt sjöförhållanden än storskaligt fiske, vilket, beroende på typ av fartyg och redskap, leder till större oregelbundenhet i fiskeperioderna, vilket påverkar antalet arbetsdagar per år då segling är möjlig. |
| --- | --- |

AF.

Småskaligt fiske är mycket mer avhängigt sjöförhållanden än storskaligt fiske, vilket, beroende på typ av fartyg och redskap, leder till större oregelbundenhet i fiskeperioderna, vilket påverkar antalet arbetsdagar per år då segling är möjlig.

| AG. | Det icke-industriella fisket är hållbart när det gäller den biologiska förvaltningen av fiskbestånden och när det gäller resurser och selektivitet samt även ur ett socialt och ekonomiskt perspektiv. Allt detta bidrar till att denna verksamhet är djupt rotad. |
| --- | --- |

AG.

Det icke-industriella fisket är hållbart när det gäller den biologiska förvaltningen av fiskbestånden och när det gäller resurser och selektivitet samt även ur ett socialt och ekonomiskt perspektiv. Allt detta bidrar till att denna verksamhet är djupt rotad.

| AH. | De påfrestningar på fiskbestånden som också orsakar direkta och indirekta skador för fisket är framför allt föroreningar, förlust av livsmiljöer, sjöfart och konkurrens om utrymmet samt klimatförändringar, vars betydande effekter är temperaturökning i haven, försurning, ändrade havsströmmar, asynkronism mellan arter och tillkomsten av främmande arter. |
| --- | --- |

AH.

De påfrestningar på fiskbestånden som också orsakar direkta och indirekta skador för fisket är framför allt föroreningar, förlust av livsmiljöer, sjöfart och konkurrens om utrymmet samt klimatförändringar, vars betydande effekter är temperaturökning i haven, försurning, ändrade havsströmmar, asynkronism mellan arter och tillkomsten av främmande arter.

| AI. | Man måste bli bättre på att anpassa sig till och begränsa effekterna av klimatförändringar och kriser genom att vidta åtgärder för att öka kustsamhällenas resiliens. |
| --- | --- |

AI.

Man måste bli bättre på att anpassa sig till och begränsa effekterna av klimatförändringar och kriser genom att vidta åtgärder för att öka kustsamhällenas resiliens.

| AJ. | Det småskaliga fisket har även potential att bidra till minskade koldioxidutsläpp och högre energieffektivitet och därmed i slutänden bidra till insatserna för att mildra klimatförändringarna. |
| --- | --- |

AJ.

Det småskaliga fisket har även potential att bidra till minskade koldioxidutsläpp och högre energieffektivitet och därmed i slutänden bidra till insatserna för att mildra klimatförändringarna.

| AK. | Det småskaliga fisket är mycket viktigt i EU, särskilt för ett antal fiskesamhällen, i kombination med det storskaliga fisket och fjärrfisket. |
| --- | --- |

AK.

Det småskaliga fisket är mycket viktigt i EU, särskilt för ett antal fiskesamhällen, i kombination med det storskaliga fisket och fjärrfisket.

| AL. | Många av orsakerna till den försämrade socioekonomiska situationen i sektorn har ännu inte åtgärdats, bl.a. behovet av att stärka ställningen för yrkesfiskare i leveranskedjan. |
| --- | --- |

AL.

Många av orsakerna till den försämrade socioekonomiska situationen i sektorn har ännu inte åtgärdats, bl.a. behovet av att stärka ställningen för yrkesfiskare i leveranskedjan.

| AM. | Om producentorganisationer, sammanslutningar och fiskargillen erkänns, skulle de kunna få tillgång till ekonomiskt stöd, och om deras aktiva medverkan främjas genom gemensam förvaltning skulle sektorns inkomster kunna ökas betydligt. |
| --- | --- |

AM.

Om producentorganisationer, sammanslutningar och fiskargillen erkänns, skulle de kunna få tillgång till ekonomiskt stöd, och om deras aktiva medverkan främjas genom gemensam förvaltning skulle sektorns inkomster kunna ökas betydligt.

| AN. | Inkomsterna för det småskaliga, icke-industriella och kustnära fisket påverkas av rörliga priser och kraftiga marknadssvängningar, vilka är känsliga för många yttre faktorer, exempelvis covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

AN.

Inkomsterna för det småskaliga, icke-industriella och kustnära fisket påverkas av rörliga priser och kraftiga marknadssvängningar, vilka är känsliga för många yttre faktorer, exempelvis covid-19-pandemin.

| AO. | De olika inkomst- och lönesystemen inom fiskerisektorn skiljer sig mycket åt och beror i stor utsträckning på vilka fiskemöjligheter havet kan erbjuda, vilket är en av de faktorer som gör sektorn mindre attraktiv för de nya generationerna. |
| --- | --- |

AO.

De olika inkomst- och lönesystemen inom fiskerisektorn skiljer sig mycket åt och beror i stor utsträckning på vilka fiskemöjligheter havet kan erbjuda, vilket är en av de faktorer som gör sektorn mindre attraktiv för de nya generationerna.

| AP. | Yrkesverksamma i fiskerisektorn får ofta låga löner och måste brottas med svåra – ofta osäkra – arbetsförhållanden i ett yrke som fortfarande är det farligaste i världen, samtidigt som de ökande kostnaderna för att starta ett eget fiskeföretag, i kombination med den ökande koncentrationen i branschen, gör framtidsutsikterna för fisket mindre lockande, särskilt för unga människor. |
| --- | --- |

AP.

Yrkesverksamma i fiskerisektorn får ofta låga löner och måste brottas med svåra – ofta osäkra – arbetsförhållanden i ett yrke som fortfarande är det farligaste i världen, samtidigt som de ökande kostnaderna för att starta ett eget fiskeföretag, i kombination med den ökande koncentrationen i branschen, gör framtidsutsikterna för fisket mindre lockande, särskilt för unga människor.

| AQ. | Marknaderna domineras ofta av ett mindre antal etablerade produkter, och produkter från det småskaliga fisket som är ett hållbart alternativ till starkt exploaterade arter får inte tillräcklig uppmärksamhet när det gäller marknadsföring. Konsumenter får ofta inte fullständig information om den produkt som de köper respektive om produktionssystemet och de fiskeredskap som använts. |
| --- | --- |

AQ.

Marknaderna domineras ofta av ett mindre antal etablerade produkter, och produkter från det småskaliga fisket som är ett hållbart alternativ till starkt exploaterade arter får inte tillräcklig uppmärksamhet när det gäller marknadsföring. Konsumenter får ofta inte fullständig information om den produkt som de köper respektive om produktionssystemet och de fiskeredskap som använts.

| AR. | Hållbar lönsamhet för småskaligt fiske är viktig för att göra sektorn mer attraktiv. |
| --- | --- |

AR.

Hållbar lönsamhet för småskaligt fiske är viktig för att göra sektorn mer attraktiv.

| AS. | Fartyg för småskaligt fiske drabbas hårdast av utmaningarna i samband med tilldelningen av fiskelicenser i brittiska vatten, på grund av svårigheterna för dem att bevisa sin fiskehistorik. |
| --- | --- |

AS.

Fartyg för småskaligt fiske drabbas hårdast av utmaningarna i samband med tilldelningen av fiskelicenser i brittiska vatten, på grund av svårigheterna för dem att bevisa sin fiskehistorik.

| AT. | Företag för småskaligt fiske är ofta underkapitaliserade eller underfinansierade och har mycket begränsad tillgång till grundläggande bokföringsverktyg, krediter, mikrofinansiering och försäkring. |
| --- | --- |

AT.

Företag för småskaligt fiske är ofta underkapitaliserade eller underfinansierade och har mycket begränsad tillgång till grundläggande bokföringsverktyg, krediter, mikrofinansiering och försäkring.

| AU. | Sektorn för småskaligt fiske fortsätter att drabbas av ekonomiska svårigheter och kraftigt minskade inkomster till följd av den betydande ökningen av driftskostnader och andra försvårande faktorer, däribland fiskens minskade värde vid första försäljning och stigande bränslepriser. Dessa och andra faktorer har gjort att det småskaliga fisket är ännu mer beroende av bränslesubventioner och medför ofta att fiskare måste öka fiskeansträngningarna för att göra sin verksamhet ekonomiskt lönsam. |
| --- | --- |

AU.

Sektorn för småskaligt fiske fortsätter att drabbas av ekonomiska svårigheter och kraftigt minskade inkomster till följd av den betydande ökningen av driftskostnader och andra försvårande faktorer, däribland fiskens minskade värde vid första försäljning och stigande bränslepriser. Dessa och andra faktorer har gjort att det småskaliga fisket är ännu mer beroende av bränslesubventioner och medför ofta att fiskare måste öka fiskeansträngningarna för att göra sin verksamhet ekonomiskt lönsam.

| AV. | I EUF-fördraget och EHFVF-förordningen föreskrivs och ges särskilt stöd till EU:s yttersta randområden. |
| --- | --- |

AV.

I EUF-fördraget och EHFVF-förordningen föreskrivs och ges särskilt stöd till EU:s yttersta randområden.

| AW. | Sektorn för småskaligt fiske har traditionellt sett lidit brist på organisatorisk kapacitet. Bland de främsta faktorer som bidrar till att begränsa det småskaliga fiskets kollektiva åtgärder finns följande: det stora antalet aktörer inom denna sektor, i kombination med deras geografiska spridning, verksamhetens art, som främst är baserad på små familjeföretag, bristen på utbildad personal som arbetar med förvaltning och bristen på ekonomiskt stöd till organisationer för småskaligt fiske så att de kan delta i beslutsprocessen. |
| --- | --- |

AW.

Sektorn för småskaligt fiske har traditionellt sett lidit brist på organisatorisk kapacitet. Bland de främsta faktorer som bidrar till att begränsa det småskaliga fiskets kollektiva åtgärder finns följande: det stora antalet aktörer inom denna sektor, i kombination med deras geografiska spridning, verksamhetens art, som främst är baserad på små familjeföretag, bristen på utbildad personal som arbetar med förvaltning och bristen på ekonomiskt stöd till organisationer för småskaligt fiske så att de kan delta i beslutsprocessen.

| AX. | Det småskaliga fisket i EU har generellt försummats när det gäller övervakning och kontroll av fiskeriforskare och fiskeriförvaltare på nationell nivå och EU-nivå. Övervakningen och kontrollen av småskaligt fiske bör förbättras för att visa på en hållbar förvaltning av EU:s fiskeresurser och ge bevis på fiskeverksamhet när det behövs. |
| --- | --- |

AX.

Det småskaliga fisket i EU har generellt försummats när det gäller övervakning och kontroll av fiskeriforskare och fiskeriförvaltare på nationell nivå och EU-nivå. Övervakningen och kontrollen av småskaligt fiske bör förbättras för att visa på en hållbar förvaltning av EU:s fiskeresurser och ge bevis på fiskeverksamhet när det behövs.

| AY. | Det krävs större investeringar för att genomföra aktuell forskning och öka kunskaperna om naturresursernas, de marina ekosystemens och särskilt fiskbeståndens tillstånd, för att säkerställa att de förvaltas på ett hållbart sätt. |
| --- | --- |

AY.

Det krävs större investeringar för att genomföra aktuell forskning och öka kunskaperna om naturresursernas, de marina ekosystemens och särskilt fiskbeståndens tillstånd, för att säkerställa att de förvaltas på ett hållbart sätt.

| AZ. | Förvaltningsstrategier som enbart är baserade på att minska antalet fiskedagar, som den som tillämpas för västra Medelhavet, tvingar ned sektorn för småskaligt fiske på knäna. I kombination med den redan utsatta situation som har orsakats av covid-19-pandemin skulle sådana ständiga minskningar riskera att medföra att en stor del av sektorn kollapsar, då den inte längre skulle kunna nå den lägsta lönsamhetströskel som garanterar dess överlevnad. Minskningarna ger även upphov till många frågor som de som är kopplade till säkerhet ombord, en ökad risk för skador, en ökning av det olagliga fisket och de sociala konsekvenserna av arbetslöshet. |
| --- | --- |

AZ.

Förvaltningsstrategier som enbart är baserade på att minska antalet fiskedagar, som den som tillämpas för västra Medelhavet, tvingar ned sektorn för småskaligt fiske på knäna. I kombination med den redan utsatta situation som har orsakats av covid-19-pandemin skulle sådana ständiga minskningar riskera att medföra att en stor del av sektorn kollapsar, då den inte längre skulle kunna nå den lägsta lönsamhetströskel som garanterar dess överlevnad. Minskningarna ger även upphov till många frågor som de som är kopplade till säkerhet ombord, en ökad risk för skador, en ökning av det olagliga fisket och de sociala konsekvenserna av arbetslöshet.

| BA. | Fiskarsammanslutningar, exempelvis fiskargillen, är oumbärliga aktörer i vissa medlemsstaters livsmedelssystem där de fungerar som företrädare för fiskerisektorn i den ideella sociala ekonomin, i synnerhet för den småskaliga och kustnära fiskeflottan och fisket utan fartyg, där de bedriver såväl verksamhet i allmänhetens intresse till gagn för havsfisket och arbetstagarna inom fiskerisektorn som företagsrelaterat arbete, såsom saluföring av produkter och rådgivnings- och förvaltningstjänster. |
| --- | --- |

BA.

Fiskarsammanslutningar, exempelvis fiskargillen, är oumbärliga aktörer i vissa medlemsstaters livsmedelssystem där de fungerar som företrädare för fiskerisektorn i den ideella sociala ekonomin, i synnerhet för den småskaliga och kustnära fiskeflottan och fisket utan fartyg, där de bedriver såväl verksamhet i allmänhetens intresse till gagn för havsfisket och arbetstagarna inom fiskerisektorn som företagsrelaterat arbete, såsom saluföring av produkter och rådgivnings- och förvaltningstjänster.

| BB. | Det finns ett behov av att fastställa en politik för förvaltning av fiskeresurserna som respekterar kollektiv tillgång till fiskeresurserna, och som i första hand bygger på deras biologiska aspekter och är utformad som ett system med gemensam förvaltning av fiskeri som beaktar fiskeresursernas specifika förhållanden och respektive havsområde, med ett effektivt deltagande av dem som arbetar inom sektorn. |
| --- | --- |

BB.

Det finns ett behov av att fastställa en politik för förvaltning av fiskeresurserna som respekterar kollektiv tillgång till fiskeresurserna, och som i första hand bygger på deras biologiska aspekter och är utformad som ett system med gemensam förvaltning av fiskeri som beaktar fiskeresursernas specifika förhållanden och respektive havsområde, med ett effektivt deltagande av dem som arbetar inom sektorn.

| BC. | Från jord till bord-strategin understryker att såväl sammanslutningar såsom fiskargillen på grundval av unionsrätten ska anses behöriga att få ekonomiskt stöd på samma grund som producentorganisationer, och kommissionen har uppmanats att anta ett initiativ i detta avseende. |
| --- | --- |

BC.

Från jord till bord-strategin understryker att såväl sammanslutningar såsom fiskargillen på grundval av unionsrätten ska anses behöriga att få ekonomiskt stöd på samma grund som producentorganisationer, och kommissionen har uppmanats att anta ett initiativ i detta avseende.

| BD. | Icke-industriella fiskare behöver utbildning, däribland kompetensutveckling. |
| --- | --- |

BD.

Icke-industriella fiskare behöver utbildning, däribland kompetensutveckling.

| BE. | Kvinnlig arbetskraft utgör ett mervärde inom det icke-industriella fisket. |
| --- | --- |

BE.

Kvinnlig arbetskraft utgör ett mervärde inom det icke-industriella fisket.

| BF. | Sektorn för småskaligt fiske hamnar allt mer i konkurrens med annan verksamhet inom den blå ekonomin samt med intressen på området förnybar energi som påverkar många aktiviteter längs kusten, på stränder eller i hamnområden, och därmed potentiellt tar över områden som tidigare användes nästan uteslutande av småskaligt fiske, vilket leder till förflyttningar och ”havs- och kustrofferi”. |
| --- | --- |

BF.

Sektorn för småskaligt fiske hamnar allt mer i konkurrens med annan verksamhet inom den blå ekonomin samt med intressen på området förnybar energi som påverkar många aktiviteter längs kusten, på stränder eller i hamnområden, och därmed potentiellt tar över områden som tidigare användes nästan uteslutande av småskaligt fiske, vilket leder till förflyttningar och ”havs- och kustrofferi”.

| BG. | Gentrifieringsprocesser som sker i många kustområden i utveckling riskerar att göra det allt mer olönsamt för småskaliga fiskare att leva i kustområden, vilket innebär att de tvingas bort från sina arbetsplatser och att deras verksamhet blir ännu svårare och mer opraktisk att bedriva. |
| --- | --- |

BG.

Gentrifieringsprocesser som sker i många kustområden i utveckling riskerar att göra det allt mer olönsamt för småskaliga fiskare att leva i kustområden, vilket innebär att de tvingas bort från sina arbetsplatser och att deras verksamhet blir ännu svårare och mer opraktisk att bedriva.

| BH. | Den ökade fokusen på bevarande som EU främjar har en särskild inverkan på småskaligt fiske. Ett exempel på detta är genomförandet av marina skyddsområden och nätverk för marina skyddsområden, som påverkar småskaligt fiske genom att begränsa tillhörande verksamhet och begränsa rörligheten. Inverkan på detta segment beaktas sällan vid utformningen av denna politik, en aspekt som förvärras av det faktum att aktörerna inom segmentet inte är tillräckligt delaktiga i dessa processer (30). |
| --- | --- |

BH.

Den ökade fokusen på bevarande som EU främjar har en särskild inverkan på småskaligt fiske. Ett exempel på detta är genomförandet av marina skyddsområden och nätverk för marina skyddsområden, som påverkar småskaligt fiske genom att begränsa tillhörande verksamhet och begränsa rörligheten. Inverkan på detta segment beaktas sällan vid utformningen av denna politik, en aspekt som förvärras av det faktum att aktörerna inom segmentet inte är tillräckligt delaktiga i dessa processer (30).

| BI. | Fiskerisektorn i allmänhet och det småskaliga fisket i synnerhet är underrepresenterade när man fastställer politik för fiskeriförvaltning och politik för användningen av havsområdet. |
| --- | --- |

BI.

Fiskerisektorn i allmänhet och det småskaliga fisket i synnerhet är underrepresenterade när man fastställer politik för fiskeriförvaltning och politik för användningen av havsområdet.

| BJ. | Det finns olika typer av fiskeriorganisationer som, på olika nivåer, representerar småskaligt fiske, i form av allt ifrån producentorganisationer till bland annat fiskarsammanslutningar, redarförbund och kooperativ. Många små fartygsägare är inte anslutna till någon organisation alls. Yrkesverksamma inom fiskeindustrin är representerade i fiskerisektorns fackföreningar. Det bör vara upp till sektorn att besluta hur den organiserar sig. |
| --- | --- |

BJ.

Det finns olika typer av fiskeriorganisationer som, på olika nivåer, representerar småskaligt fiske, i form av allt ifrån producentorganisationer till bland annat fiskarsammanslutningar, redarförbund och kooperativ. Många små fartygsägare är inte anslutna till någon organisation alls. Yrkesverksamma inom fiskeindustrin är representerade i fiskerisektorns fackföreningar. Det bör vara upp till sektorn att besluta hur den organiserar sig.

| BK. | Uppdelningen av relevanta uppgifter är otillräcklig, vilket försvårar tillgången till detaljerad information, särskilt när det gäller småskaligt fiske, och försvårar analysen, särskilt när det gäller uppdelningen efter bland annat företag, redare, yrkesfiskare, fartyg och redskap, arbetsförhållanden, ålder och kön. |
| --- | --- |

BK.

Uppdelningen av relevanta uppgifter är otillräcklig, vilket försvårar tillgången till detaljerad information, särskilt när det gäller småskaligt fiske, och försvårar analysen, särskilt när det gäller uppdelningen efter bland annat företag, redare, yrkesfiskare, fartyg och redskap, arbetsförhållanden, ålder och kön.

Stärkande av det småskaliga fisket längs värdekedjan, främjande av högre inkomster från fisket och skapande av möjligheter till inkomstdiversifiering

| 1. | Europaparlamentet anser att det småskaliga, kustnära och icke-industriella fiskets framtid inte bara är beroende av långsiktiga och hållbara åtgärder, utan även av omedelbara, meningsfulla och effektiva åtgärder för att öka yrkesfiskarnas vinstmarginaler, även genom tilldelning av högre kvoter i linje med vetenskapliga utlåtanden. Parlamentet anser att det är nödvändigt att stärka sektorns organisatoriska och kommersiella kapacitet och yrkets attraktionskraft, tillhandahålla utbildning och riktat stöd till unga människor och förbättra villkoren för verksamheten, särskilt när det gäller att få med kvinnor ombord på fartyg och mer allmänt i sektorn, och att stärka sektorns ställning i leveranskedjan. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att i nära samarbete med medlemsstaterna inrätta och genomföra stödmekanismer, inom ramen för EHFVF, för det småskaliga, icke-industriella och kustnära fisket som gör det möjligt att ta itu med de specifika problemen i denna del av sektorn. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att det småskaliga fiskets framtida överlevnad hänger på att dess särskilda karaktär erkänns i den gemensamma fiskeripolitiken och att de nuvarande instrumenten anpassas för att tillgodose behoven inom sektorn. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar behovet av en gemensam, bredare och mer lämplig definition av småskaligt, icke-industriellt och kustnära fiske. Parlamentet betonar att en sådan definition bör vara pragmatisk, mätbar och tydlig. Parlamentet betonar också att definitionen bör vara resultatet av en lämplig bedömning, med beaktande av andra egenskaper hos och kriterier för småskaligt fiske än enbart fartygslängd, för att anpassa EU:s definition av småskaligt fiske till verkligheten för detta segment, vilket redan har gjorts med de befintliga definitionerna i vissa internationella konventioner såsom Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (Iccat) och Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet (AKFM). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar att denna definition bör ingå i en mer horisontell förordning, exempelvis förordningen om den gemensamma fiskeripolitiken, för att omfatta EU:s hela fiskerilagstiftning. Parlamentet anser att eventuella ändringar av definitionen inte bör påverka genomförandet av EHFVF under den nuvarande perioden. Parlamentet uppmanar kommissionen att behandla denna fråga inom ramen för den framtida översynen av förordningen om den gemensamma fiskeripolitiken. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet bekräftar behovet av att stärka och förkorta sektorns värdekedja mellan producenten och konsumenten och därigenom öka möjligheterna till direktförsäljning från fiskare till konsument och minska antalet mellanhänder för att helst nå en punkt då producenten kan leverera direkt till slutkonsumenten. Parlamentet betonar behovet av att främja saluföringsstrategier, bland annat genom att främja nya distributionskanaler, och att främja mekanismer för att förbättra produktdifferentiering så att yrkesfiskarna gynnas i så stor utsträckning som möjligt och i syfte att öka lönsamheten, främja högre inkomster och en rättvis och lämplig fördelning av mervärdet till fiskare. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet förespråkar en mer rättvis och korrekt fördelning av mervärdet längs sektorns värdekedja och att man överväger interventionsformer i linje med garanti- och riktpriser, för vilka produktionskostnaderna bör användas som en variabel, för att uppnå ovannämnda mål och förbättra yrkesfiskarnas inkomster. Parlamentet anser att medlemsstaterna bör kunna ingripa när det förekommer allvarliga obalanser i kedjan. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar att det småskaliga fisket är det svagaste segmentet längs värdekedjan och att marknadsföringsarrangemangen ofta gynnar köparens intressen, i stället för yrkesfiskarnas, som har liten eller ingen kontroll över prissättningen, vilket i sin tur kan leda till marginella intäkter för de sålda produkterna. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet efterlyser åtgärder på EU-nivå eller medlemsstatsnivå som syftar till att bevara eller inrätta hemmamarknader och på så sätt främja förmånliga korta distributionskedjor för traditionella produkter. Parlamentet betonar vikten av att främja och bevara kvaliteten på fisk från det småskaliga fisket, såsom bland annat färskhet, säsongsbundenhet, kulturarv och hållbarhet. Parlamentet efterlyser ett starkare stöd för sådana produkter på mässor, i små butiker och restauranger, med beaktande av befolkningens matvanor, som ett sätt att maximera värdet av lokala fiskeriprodukter och främja den lokala utvecklingen. Parlamentet påpekar att det behövs marknadsföringskampanjer för lokala fiskeriprodukter då man till fullo utnyttjar den samlade marknadsordningen och den gemensamma fiskeripolitiken. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar vikten av att främja produktdiversifiering genom initiativ som syftar till att skapa nya marknader, värdera mindre kända ätbara och mindre konsumerade arter för att förbättra det småskaliga fiskets marknadsställning, minska efterfrågan på produkter vars ständiga tillgång under året endast kan garanteras genom importer och bidra till att minska fiskets påfrestningar på överexploaterade arter. Parlamentet upprepar behovet av att även stödja främjandet av produktdiversifiering i konservindustrin genom användning av undervärderade eller mindre konsumerade arter. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet efterlyser genomförande av ett utbildningsprogram för hotell-, restaurang- och cateringsektorn, som ger kunskaper om fisk- och skaldjursprodukter och god praxis för att skydda resurser, särskilt för att öka medvetenheten om att inte sälja eller konsumera arter under den stängda säsongen. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet betonar vikten av att genomföra innovativa projekt inom detaljhandeln, med betoning på samarbetet med fiskargillen och fiskarsammanslutningar för småskaligt fiske, genom vilka ett nära förhållande till slutkonsumenten upprätthålls. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och producentorganisationer att undersöka mekanismer för att bättre främja saluföringen av beredda fiskeriprodukter med högre mervärde, särskilt konserver, på samma sätt som sker för vissa jordbruksprodukter, och program för att säkerställa att EU:s fiskeriprodukter främjas utanför EU, särskilt vid internationella tävlingar och mässor. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet betonar att fisk- och skaldjurssektorn har mycket begränsade verktyg, exempelvis märkningar, tillgängliga för konsumenterna för att bedöma hållbarhetskriterier för det småskaliga fisket och främja produkter med låg miljöpåverkan. Parlamentet understryker att märkningar, när sådana finns, kan bli en nackdel för småskaligt fiske, eftersom det kan vara svårt att få tag på vissa av de uppgifter som behövs eller för att det saknas ekonomisk kapacitet att inleda en certifieringsprocess. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar behovet av en omfattande översyn av förordningen om en samlad marknadsordning i syfte att öka dess bidrag till sektorns lönsamhet och stabiliteten på marknaden samt förbättra saluföringen av fiskeriprodukter och öka deras mervärde. Parlamentet betonar i detta sammanhang vikten av att införa certifierad märkning av fisk och skaldjur och ett märkningssystem för fiskeriprodukter samt av att öka spårbarheten i leveranskedjan, vilket i sin tur skulle förbättra informationen till konsumenterna, uppmuntra dem att köpa fisk och skaldjur med lokalt och hållbart ursprung och öka deras medvetenhet om produkter från småskaligt fiske. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet förespråkar att stödprogram för det småskaliga fisket ska underlättas genom EHFVF i syfte att förbättra företagsstyrningen och organisationskapaciteten, sänka produktionskostnaderna, förbättra priserna vid första försäljningstillfället och säkerställa ekonomisk och miljömässig hållbarhet, särskilt genom en mer hållbar och modern flotta. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet betonar de fortsatta svårigheterna inom sektorn för småskaligt fiske, vilka även kan förvärras genom fluktuerande och stigande priser på bränsle och andra insatsvaror, en situation som särskilt påverkar de mindre konkurrenskraftiga flottsegmenten, nämligen småskaligt, icke-industriellt och kustnära fiske. |
| --- | --- |

16.

Förbättring av verksamhetsförhållandena och säkerställande av framtiden för det småskaliga, icke-industriella och kustnära fisket

| 17. | Europaparlamentet välkomnar att EHFVF ger möjlighet att stödja en modernisering, ett utbyte eller ett förvärv av nyare motorer som släpper ut mindre koldioxid, inbegripet motorer som använder ny energieffektiv teknik, och en konvertering av bensinmotorer. Parlamentet anser att de högsta befintliga medfinansieringsgraderna bör användas. Parlamentet varnar för att många av dessa alternativa motoriseringslösningar ännu inte är tillräckligt utvecklade eller innebär, som i fallet med vissa elmotorer, en betydande ökning av bruttodräktigheten. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet understryker att den största delen av sektorn för småskaligt fiske i vissa regioner är beroende av bränslesubventioner. Parlamentet varnar för att kommissionens förslag till rådets direktiv om en omstrukturering av unionsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (COM(2021)0563), genom att avskaffa det nuvarande obligatoriska undantaget för fiskerisektorn och införa en minimiskattesats, äventyrar lönsamheten för den största delen av det småskaliga fisket, som inte kan göra långa resor för att tanka i hamnar med lägre priser. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa lika villkor på internationell nivå och därför fortsätta att undanta fiskerinäringen från bränslebeskattning. Parlamentet betonar att en ny strategi inte får bli en börda för det småskaliga fisket och bör fokusera på alternativa lösningar som gör att sektorn kan kombinera en rättvis omställning i riktning mot målen i den gröna given med förmågan att blomstra ekonomiskt och garantera anständiga villkor för sina arbetstagare. Parlamentet anser i detta sammanhang, och med tanke på den nuvarande extraordinära inflationen i bränslepriserna, att medlemsstaterna skulle kunna överväga extraordinära åtgärder för att ge stöd till det småskaliga, icke-industriella och kustnära fisket till följd av de förväntade stigande produktionskostnaderna, särskilt inom ramen för EHFVF och via de nationella operativa programmen. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet framhåller de svårigheter och allvarliga negativa ekonomiska och sociala konsekvenser som covid-19-krisen har haft för fiskerisektorn och vikten av att medlemsstaterna vid behov kanaliserar tillgängliga nationella medel och EU-medel samt att man överväger exceptionella åtgärder för att hjälpa fiskare, inbegripet arbetstagare, att övervinna kriser eller marknadsstörningar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda de resurser som ställs till förfogande genom krishanteringsmekanismerna för att stödja det småskaliga fisket. Parlamentet understryker att trots krisen fortsatte sektorn för småskaligt kustfiske att fungera och gav EU:s medborgare tillgång till fisk och skaldjur, särskilt i isolerade kustregioner, på öar och i de yttre randområdena. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att anslå medel från faciliteten för återhämtning och resiliens till investeringar i den småskaliga kustflottan i syfte att hjälpa fiskare och personer som utför tillhörande arbeten, i huvudsak kvinnor, som arbetar som trålbindare, assistenter på land och förpackare samt arbetstagare. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för EHFVF underlätta sektorsspecifikt stöd till det småskaliga fisket för installation av infrastruktur för lagring, frysning och kylning och för upprätthållande av kylkedjan från fiskebåt till slutkonsument. Parlamentet anser att detta stöd är avgörande för att det småskaliga fisket ska kunna dra full nytta av fiskeresurserna – utan att förstöra eller utarma bestånden – samt säkerställa tillhandahållande och leverans på regelbunden basis av färska och högkvalitativa produkter till allmänheten, hotell-, restaurang- och cateringsektorn och livsmedelsbearbetningsindustrin. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet anser att lämpliga lagringsförhållanden i hamnarna skulle kunna underlätta och garantera bevarandet av fisk och bidra till saluföring på marknaden, i syfte att förbättra fiskens lönsamhet genom indirekt prisbildning. Parlamentet påminner i detta sammanhang om de möjligheter som ges inom ramen för förordningen om en samlad marknadsordning och genom producentorganisationer. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet anser att EHFVF och de nya nationella operativa programmen bör stärka och tydligt stödja det småskaliga fisket, i syfte att bidra till att säkerställa hållbarheten och den framtida fortlevnaden för ett oräkneligt antal kustsamhällen som av hävd är beroende av fiske så att de specifika problemen i detta segment ska kunna hanteras och den lokala hållbara förvaltningen av det berörda fisket stödjas. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet anser att det stöd som medlemsstaterna kanaliserar vid genomförandet av EHFVF bör inriktas på att hantera strukturella misslyckanden för att bidra till att öka inkomsterna från fisket, främja arbetstillfällen med rättigheter inom sektorn och säkerställa skäliga priser för producenterna, stödja utvecklingen av relaterad verksamhet, i alla led av fisket, och därmed bidra till kustregionernas utveckling och sammanhållning inom ramen för ett hållbart fiske och en framtid för sektorn för småskaligt fiske. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet understryker att följande måste göras för att förbättra utnyttjandegraden för EHFVF och säkerställa att det småskaliga fisket får tillgång till stöd: överväga och genomföra åtgärder för att förenkla förfarandena och därmed minska byråkratin, komplexiteten och tiden för godkännande i samband med ansökningar, ändra finansieringsförfarandet för att erhålla stöd och ersätta det med ett system som bygger på förfinansiering och utnyttja fondens finansieringstak fullt ut. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet betonar att EU saknar ett verktyg för att förstå omfattningen av EHFF- och EHFVF-investeringar i sektorn för småskaligt fiske, i vilket utsträckning god praxis finansieras, hur konkreta resultat uppnås och hur lokala aktionsgrupper för fiske fungerar och i praktiken genomför den gemensamma fiskeripolitiken. Parlamentet uppmanar kommissionen att inrätta ett sådant verktyg som ett grundläggande steg för att förstå hur man kan utöka god praxis och kopiera sunda fiskemetoder på EU-nivå. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att erbjuda tekniskt bistånd på lokal nivå för att underlätta de småskaliga yrkesfiskarnas tillgång till EU-finansiering och nationell finansiering. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet varnar för flottans höga genomsnittsålder inom det småskaliga fisket och betonar därför behovet av att göra detta fiske attraktivt för unga människor och kvinnor. Parlamentet betonar behovet av att förnya och modernisera flottan för det småskaliga fisket i syfte att förbättra säkerheten och boendeförhållandena på fartygen, förbättra energieffektiviteten och göra detta fiskesegment mer miljövänligt, samtidigt som man ser till att fiskekapaciteten i fiskeflottan som helhet inte ökar och att den sociala och ekonomiska hållbarheten i de fiskesamhällen som är beroende av flottan förbättras. Parlamentet betonar i detta sammanhang behovet av att ta itu med situationer där fartyg har blivit föråldrade och medför ökade kostnader (ekonomiska och miljömässiga) för drift, underhåll och omklassificering, vilket i sin tur äventyrar de garanterade säkerhetsförhållandena under driften. Parlamentet betonar att bruttodräktighetskriterierna för att mäta fiskekapacitet, genom att även inkludera yta som är reserverad för besättningens faciliteter och komfort, kan förhindra moderniseringen av fiskefartygen och den välbehövliga förbättringen av arbetsvillkoren för den småskaliga fiskeflottan. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att se över dessa kriterier och andra bestämmelser med koppling till dem för att hitta en lösning som gör det möjligt att balansera behoven hos arbetstagare inom det småskaliga fisket med behovet av att se till att EU-flottans fiskekapacitet inte ökar. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet upprepar att stöd till den nödvändiga förnyelsen och/eller moderniseringen av flottan är nödvändigt för att förbättra verksamhetens säkerhet, arbetsvillkor och ekonomiska och miljömässiga hållbarhet. Parlamentet betonar dock att detta endast bör uppnås utan att fiskekapaciteten ökar. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet anser att om man bortser från behovet av förnyelse av flottan och underhåll och förbättring av fartyg, särskilt men inte enbart när det gäller föråldrade och ineffektiva fartyg, skulle det framtida småskaliga fisket äventyras, framför allt i de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet påpekar att EHFVF ger möjligheter till investeringar i säkerhet, bättre levnadsvillkor och energiprestanda för fartyg, vilket också kan gynna den småskaliga, kustnära och icke-industriella flottan, och att den också bör erbjuda finansieringsmöjligheter för förnyelse, omstrukturering och omdimensionering av fartyg samt för inköp av nya fartyg i den småskaliga fiskeflottan – särskilt i de fall då denna flotta har en hög genomsnittsålder och inte garanterar grundläggande villkor för säkerhet och funktionsduglighet – samt för en ökning av maskinstyrkan när så är motiverat för att säkerställa bättre säkerhetsförhållanden ombord under drift och vid anlöp och avgång i hamn samt öka den tid som fartygen tillbringar till havs, under förutsättning att det inte medför någon ökning av fiskeansträngningskapaciteten, särskilt i de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera ett fullständigt genomförande av EU:s standarder och bestämmelser när det gäller säkerhet, arbete och boende ombord på fiskefartygen. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna kontinuerligt bör arbeta för att underhålla och upprusta sina hamnar för att se till att fångsterna kan landas och lossas under säkra förhållanden. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet betonar fiskerisektorns socioekonomiska betydelse för sysselsättningen och den sociala sammanhållningen, inbegripet det småskaliga, icke-industriella och kustnära fisket i de yttersta randområdena, som är områden som kännetecknas av strukturella begränsningar och färre möjligheter till ekonomisk diversifiering. Parlamentet efterlyser därför ett ökat EU-stöd till sektorn för småskaligt fiske i dessa områden. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet noterar stödet inom ramen för EHFVF till fiskerisektorn i de yttersta randområdena, särskilt i syfte att kompensera för merkostnader som uppstår till följd av deras avlägsna läge när det gäller försäljningen av vissa fiskeriprodukter från vissa av de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet framhåller särdragen i fiskerinäringens värdekedjor i de yttersta randområdena och vidhåller att det behövs särskilt stöd för att stärka dem och underlätta tillgången till marknader – ett syfte som skulle kunna uppfyllas genom att inte bara återinrätta ett Posei-system för fiskeri utan också genom att inrätta ett liknande system för transport. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet understryker potentialen hos turismfiske i dessa regioner, som ett sätt att locka unga människor till yrket och diversifiera yrkesfiskarnas inkomster utan att öka deras fiskeansträngning, samtidigt som begränsningarna av fiskeansträngningen respekteras och medvetenheten hos allmänheten om traditionerna i sektorn och kunskaperna om havet ökas. Parlamentet betonar behovet av att garantera en minskning av byråkratin i samband med denna verksamhet och att tillhandahålla EU-stöd för denna verksamhet. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet anser att framtiden för det småskaliga fisket kräver att EU:s bestämmelser säkerställer att det finns ett regelverk som stärker yrkesfiskarnas ställning i leveranskedjan och tillhandahåller investeringar för sektorns långsiktiga hållbarhet, stabilitet och ekonomiska konkurrenskraft. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet anser att fiskeripolitiken bör ha som mål att garantera allmänhetens tillgång till fisk – som ett led i säkerställandet av livsmedelstrygghet och livsmedelssuveränitet – och utveckla kustsamhällena, samtidigt som man ser till att fiskeverksamheten utvecklas inom ekologiska gränser och främjar de fiskerirelaterade yrkena genom att deras attraktionskraft ökas. Parlamentet betonar att genomförandet av den gemensamma fiskeripolitiken också bör erkänna den socioekonomiska roll som det småskaliga fisket spelar i fiskesamhällena, tillhandahålla arbetstillfällen och förbättra levnadsvillkoren för fiskare och arbetstagare som utför tillhörande arbetsuppgifter, vanligtvis kvinnor, med förbättrade arbets-, boende- och säkerhetsförhållanden för besättningar, i syfte att locka unga människor och uppnå ett generationsskifte inom denna verksamhet, inom ramen för garanterad hållbarhet och ett gott resursbevarande. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet upprepar att den situation som präglar fisket i EU är komplex med stora skillnader mellan medlemsstaterna när det gäller fiskeflottor, miljöpåverkan från olika flottsegment, fiskeredskap, fiskbestånd och deras bevarandestatus samt befolkningens konsumtionsvanor. Parlamentet understryker möjligheten till regionalisering, när så är lämpligt, av fiskeriförvaltningen inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken och samtidigt säkerställa lika villkor för alla fiskare, även i regionala fiskeriförvaltningsorganisationer. Parlamentet bekräftar att dessa stora skillnader kräver att förvaltningen av fisket åtföljs av undantag som gör det möjligt för medlemsstater och regioner att tillämpa mer specialiserade förvaltningsmetoder, som tar hänsyn till särdrag, främjar dialog, involverar sektorn och kustsamhällena i beslutsprocessen, i utformningen och genomförandet av politiken och som bygger på välgrundad vetenskaplig kunskap. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet anser därför att förvaltningsinitiativ på lokal nivå genom gemensam förvaltning måste beaktas i medlemsstaternas EHFVF-program. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet framhåller att den pågående reformen av förordning (EG) nr 1224/2009 om fiskerikontroll bör respektera det icke-industriella fiskets särdrag och inte överbelasta det med byråkrati, i synnerhet vad gäller geolokalisering eller elektroniska överföringar av fångstuppgifter. Parlamentet efterlyser ett kontrollsystem som är särskilt utformat och anpassat till det småskaliga kustfiskets verklighet och mångfald, och även till fiske utan fartyg, där principerna om proportionalitet och gradvis karaktär råder. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att diversifiera verksamheter inom den bredare hållbara blå ekonomin, vilket bidrar till att stärka samhällenas kultur, främja biprodukter från fiskeverksamhet liksom produkter som saknar kommersiellt värde, trots att de har potential. Parlamentet anser dock att sådan verksamhet inte bör äventyra fiskeverksamheten eller yrkesfiskarnas historiska rätt till havet. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet anser att användningen av havsområdet för andra områden av ekonomisk exploatering inte bör äventyra historiska fiskerättigheter. Parlamentet anser att det småskaliga fisket bör integreras fullt ut i den strategiska planeringen av denna politik. Parlamentet anser att det finns en liknande situation i inlandsvatten, där det småskaliga fisket står inför ökade konflikter om resurser och användning av sötvatten, och konkurrerar med industrier som har en negativ inverkan på livsmiljöer och fiskeresurser kring floder. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet betonar att de socioekonomiska och miljömässiga utmaningar som uppstår till följd av förvaltningen av marina skyddsområden ger en potentiell lösning för att förena mål som rör å ena sidan bevarande och hållbarhet och å andra sidan integrering av sektorn för småskaligt fiske i förvaltningsbeslut i och omkring marina skyddsområden. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta samarbetsstrategier för att förvalta marina skyddsområden, baserat på biologiska och socioekonomiska uppgifter som formuleras gemensamt och genomförs och granskas tillsammans med yrkesverksamma inom marina skyddsområden, berörda parter och sektorn för småskaligt fiske. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att överväga att även utarbeta samarbetsstrategier för förvaltning för att hitta en balans mellan en hållbar utveckling av det småskaliga fisket och, i förekommande fall, en hållbar utveckling av en ansvarsfull turism. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet framhåller behovet av ekonomiskt och socialt skydd under perioder utan fiske och i händelse av katastrofer som hämmar verksamheten. Parlamentet betonar behovet av mekanismer för lönekompensation för förlorad inkomst under sådana perioder. Parlamentet understryker att sådan kompensation bör betraktas som faktisk arbetstid när det gäller beräkningen av pension och andra socialförsäkringsrättigheter. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet anser att om vi vill se ett generationsskifte krävs det attraktiva villkor för unga människor och kvinnor, vilket innebär att inkomsterna från fiskeverksamhet måste ökas samtidigt som en stabil inkomst säkerställs och principen om lika lön för likvärdigt arbete tillämpas. Dessutom måste kvottilldelningen till småskaligt fiske ökas i linje med vetenskapliga utlåtanden, utbildning erbjudas under förhållanden som tar vederbörlig hänsyn till de olika fiskemetoder, fiskeredskap och behov som finns i varje medlemsstat samt tillfredsställande arbetsvillkor och säkerhet ombord garanteras. Parlamentet påminner om att EHFVF ger stöd till utbildning och yrkesmässig utveckling. Parlamentet anser att utbildning bör garantera ett starkt praktiskt inslag, med beaktande av den specifika verkligheten i det nationella, regionala eller lokala sammanhang där utbildningen äger rum. Parlamentet anser dessutom att det bör vara möjligt att kombinera detta med teoretisk utbildning, samtidigt som man drar nytta av den samlade kunskapen hos dem som har varit eller är till sjöss. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet efterlyser ökade finansiella och tekniska medel till fiskeforskningen i medlemsstaterna så att forskningsverksamheten kan inriktas på fiske och fiskeresurser för att bredda och förbättra datainsamlingen och bedömningen av beståndens tillstånd. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet efterlyser en ökning av de ekonomiska och tekniska medlen till fiskerirelaterad vetenskaplig forskning och utveckling i EU och i de enskilda medlemsstaterna. Parlamentet betonar särskilt behovet av att stödja forskningsinstitut och laboratorier på detta område med materiella resurser och personalresurser i syfte att utveckla en verksamhet som är inriktad på att främja småskaligt, kustnära och icke-industriellt fiske, garantera ökad förståelse för de olika orsakerna till utarmningen av fiskbestånden och bevara fiskeresurserna. Parlamentet betonar att yrkesfiskare och deras organisationer måste involveras i den vetenskapliga övervakningen, kartläggningen, datainsamlingen, förvaltningen och kontrollverksamheten, så att deras kunskaper kan utnyttjas fullt ut. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inleda en omfattande kartläggning för hela regionen, för att utveckla en uppsättning av korrekta och fullständiga basuppgifter om småskaligt fiske i syfte att mäta de ekonomiska och sociala konsekvenserna av småskaligt fiske i både kvantitativa och kvalitativa termer och uppskatta värdet på produktionen från det småskaliga fisket, dess ekonomiska konsekvenser för kustsamhällen och dess konsekvenser för relaterade sektorer. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att stödja forskning om metoder som ökar och diversifierar inkomsterna för fiskesamhällen och fiskerisektorn, inbegripet för det småskaliga fisket. Parlamentet anser att resultaten av sådan forskning bör spridas i EU i syfte att reproducera, genomföra och främja projekt på både nationell nivå och EU-nivå. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet betonar att det trots förbättringar av datatäckningen fortfarande saknas uttömmande ekonomiska, sociala och territoriella statistiska data och indikatorer på europeisk nivå om småskaligt fiske. Parlamentet betonar att denna brist på statistik innebär att det inte går att göra en ordentlig analys av segmentet och att det därmed är svårare att införa lämpliga lagstiftningsåtgärder för att hantera de mest kritiska problem som det småskaliga fisket står inför. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka och förbättra den noggranna insamlingen och uppdelningen av uppgifter om fiske genom att inhämta adekvata statistiska uppgifter om fångster och landningar i syfte att förbättra bedömningen och förvaltningen av resurserna, inbegripet tillhörande verksamhet, sociala och ekonomiska aspekter och analyser av andra kommersiella användningsområden, särskilt för det småskaliga fisket och de samhällen som är kopplade till sådant fiske. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inleda en omfattande kartläggning i hela regionen av de sociala skyddssystemen och den nationella lagstiftning som finns på plats och är tillgänglig för det småskaliga fisket i medlemsstaterna i syfte att identifiera och främja de mest framgångsrika alternativen, däribland lagstiftningsmässiga och institutionella mekanismer som garanterar fullt deltagande av det småskaliga fisket i all verksamhet som rör sektorns hållbara utveckling, till exempel utveckling av alternativ verksamhet, gemensam förvaltning, ekonomiskt stöd, märkning, spårbarhet och rätten till anständigt arbete och socialt skydd. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna vid genomförandet av den gemensamma fiskeripolitiken måste se till att genomförandet av de nödvändiga miljömålen går hand i hand med fastställandet av sociala och ekonomiska mål, och att kommissionen och medlemsstaterna bör ta hänsyn till det ömsesidiga beroendet mellan dessa delar, både vid genomförandet av lagstiftningen och vid utformningen av framtida lagstiftningsinitiativ. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet betonar att producentorganisationer kan spela en avgörande roll i förvaltningen av strukturerna för saluföring av produkter från det småskaliga fisket och när det gäller att förbättra marknadstillträdet för sådana produkter och öka tillgången till lokala livsmedelsprodukter i kustsamhällena. Parlamentet betonar särskilt att sådana förstärkande och säljfrämjande åtgärder skulle bidra till att ge det småskaliga fisket bättre förutsättningar att förhandla om priser, och skulle främja en sund konkurrens inom olika sektorer och en effektivare användning av deras egna strukturer och resurser genom kollektiva åtgärder. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet betonar i detta sammanhang den avgörande vikten av att sektorn för småskaligt fiske har en starkare specifik organisationskapacitet för att stärka sin ställning i värdekedjan. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att öka de småskaliga fiskarnas förhandlingsposition och att stödja, uppmuntra och underlätta inrättandet av producentorganisationer, sammanslutningar och kooperativ för detta segment som ett viktigt verktyg för att förbättra deras styrka i leveranskedjan och deras förhandlingsposition gentemot andra marknadsaktörer, i syfte att säkerställa goda vinstmarginaler och bättre förvalta deras fiskeverksamhet. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet framhåller att fiskarsammanslutningar och fiskargillen måste erkännas och vara berättigade till ekonomiskt stöd på samma villkor som producentorganisationer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen, i synnerhet inom ramen för reformen av den samlade marknadsordningen, att anta initiativ som ska syfta till att undanröja all diskriminering mellan fiskargillen och producentorganisationer. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen och medlemsstaterna att följa upp förordningen om en samlad marknadsordning genom att upprätta regionala planer för producentorganisationer inom det småskaliga fisket för att öka lönsamheten inom sektorn för småskaligt fiske och förbättra produkternas kvalitet och spårbarhet. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet betonar vikten av att involvera småskaliga fiskare i beslutsprocesser på EU-nivå, nationell och lokal nivå, och uppmanar rådet och medlemsstaterna att förbättra insynen i beslutsprocessen när det gäller det småskaliga fisket för att säkerställa ansvarsskyldighet. Parlamentet uppmuntrar sammanslutningar av småskaliga fiskare att dela ansvar och beslutsbefogenheter vid utarbetandet och genomförandet av gemensamma förvaltningsplaner med nationella myndigheter i gemensamma förvaltningskommittéer. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet betonar att det småskaliga fiskets bärkraftighet är helt beroende av en säker tillgång till å ena sidan resurser och fiskeområden och å andra sidan avsättningsmöjligheter med mervärde. Parlamentet efterlyser i detta sammanhang en differentierad strategi när det gäller förvaltningen av det småskaliga fisket, som omfattar en prioriterad tillgång till kustnära fiskeområden. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet anser att gemensam förvaltning är ett viktigt verktyg för det småskaliga fisket som gör det möjligt att förvalta fiskeresurserna genom en övergripande strategi som tar hänsyn till alla hållbarhetsaspekter, såväl miljömässiga som sociala och ekonomiska, och som innebär att såväl förvaltningen som fiskerisektorn, forskarsamhället och civilsamhällesorganisationer medverkar och deltar aktivt. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet understryker fiskets låga miljöpåverkan och dess produktion av hälsosamma livsmedel eftersom det inte inbegriper artificiell utfodring, antibiotika, gödningsmedel eller användning av kemiska bekämpningsmedel. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet betonar att det inte får skapas en artificiell konflikt mellan industriella och småskaliga fiskare. Parlamentet anser att de industriella och småskaliga fiskarna inte konkurrerar med varandra eftersom de vanligtvis fiskar efter olika arter för det mesta i olika fiskeområden. Parlamentet noterar att de så kallade industriella fiskeföretagen också är familjeföretag som har existerat i generationer och har djupa rötter i och anknytningar till lokala fiskesamhällen. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet framhåller att utropandet av år 2022 till det internationella året för småskaligt fiske och vattenbruk är en unik möjlighet att rikta världens blickar mot det arbete som detta flottsegment utför till gagn för livsmedelstryggheten och en hållbar användning av naturresurser och att öka det icke-industriella fiskets synlighet och låta det spela en mer aktiv roll i beslutsfattandet. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet anser att förbättrad selektivitet och en omställning till fisketekniker med låg miljöpåverkan är avgörande för det småskaliga fiskets överlevnad och framgång. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet betonar att offentliga institutioner bör möjliggöra åtkomst till finansiering för de svagaste segmenten i flottan för att främja värdekedjor och förhindra marknadsmisslyckanden. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen och medlemsstaterna att inrätta lagstiftningsinitiativ för att underlätta tillgången till formell finansiering för sektorn för småskaligt fiske. Parlamentet betonar att detta bör inbegripa tillgång till både formella krediter för kapitalkostnader och finansiering för fiskeverksamhet, utveckling, i partnerskap med finansinstitut, av faciliteter och finansiella produkter för investeringar på medellång till lång sikt och tillämpning av formella finansieringsordningar såsom produktionskontrakt eller lagringskvitton, med deltagande av yrkesfiskare, handlare och offentliga myndigheter. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet understryker att fysisk planering i kust- och havsområden är avgörande för att säkerställa att alla berörda parter deltar i beslut som rör användningen och skyddet av den marina miljön. Parlamentet understryker att fysisk planering i kust- och havsområden är ett avgörande verktyg för att säkerställa deltagande av småskaliga fiskare i beslutsprocessen. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet understryker att den fortlöpande minskningen av EU:s stöd till sektorn i flera fleråriga budgetramar, särskilt de minskade anslagen till Europeiska fiskerifonden/EHFVF och den samlade marknadsordningen, är en av de faktorer som har bidragit till att förvärra situationen inom sektorn. Parlamentet upprepar därför att EU:s ekonomiska stöd till fiskerinäringen bör ökas betydligt. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet anser att FAO:s frivilliga riktlinjer för säkerställande av ett hållbart småskaligt fiske i förbindelse med tryggad livsmedelsförsörjning och fattigdomsutrotning är ett värdefullt bidrag till fastställandet av en ram för att skydda, maximera och främja det småskaliga fisket inom ramen för en fiskeriförvaltningspolitik. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet uppmanar samtliga medlemsstater att stärka kvinnornas roll inom fisket genom särskilda projekt och genom ett fullständigt rättsligt erkännande av kvinnors roll som ”medhjälpare” och medarbetare i familjeägda fiskeriföretag, i syfte att säkerställa större arbetsrättsliga garantier, framtida inkomst och sociala förmåner. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet anser att det är lämpligt att stärka samarbetet i syfte att erkänna grundläggande utbildning som tillhandahålls av skolor eller utbildningsanstalter som erkänns av de nationella utbildningssystemen i varje medlemsstat eller tredjeland och som är internationellt erkända. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet anser att det skulle vara viktigt att skapa punkter av sammanhållning mellan de olika organisationer som företräder sektorn när det gäller att försvara dess anspråk och se till att vederbörlig hänsyn tas till dessa vid fastställandet av fiskeriförvaltningspolitiken och politiken för användningen av havsområdet. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja genomförandet av projekt inom ramen för sammanhållningspolitiken som ska bidra till att skydda kust- och öområden, eftersom de är integrerade delar av det fiskerelaterade och maritima kulturarvet. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet betonar att sektorn för småskaligt fiske i större utsträckning än övriga flottsegment kan drabbas av konsekvenserna av det ökande behovet av förnybara energikällor för att nå de mål som fastställs i EU:s gröna giv. Parlamentet betonar att det småskaliga fisket kommer att drabbas särskilt hårt om tvångsförflyttningar sker till följd av installation av ett ökande antal vindkraftsparker till havs inom kustnära fiskeområden, eftersom detta fiske kanske inte kan flytta till fiskeområden längre ut eller byta fiskemetoder. Parlamentet efterlyser i detta sammanhang lämplig havsplanering för att garantera samtliga sektorers intressen och för en rättvis ersättning till småskaliga fiskare som en sista utväg. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet betonar de möjligheter som följer av de möjliga synergieffekterna mellan det småskaliga fisket och andra sektorer och särskilt med den kustnära turismen, som utnyttjar samma tillgångar och infrastrukturer som sektorn för småskaligt fiske. Parlamentet betonar att sådana synergieffekter skulle möjliggöra diversifiering i den lokala ekonomin, ge ytterligare arbetstillfällen och inkomster till familjer och bidra till att stabilisera den minskande lönsamheten och sysselsättningen i fiskerisektorn. Parlamentet efterlyser i detta sammanhang en tydlig definition av fisketurism som möjliggör en reglerad verksamhet och samtidigt låter småskaliga yrkesfiskare fullt ut utnyttja de möjligheter som ges genom synergieffekter med den blå ekonomin. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet belyser att kvinnor fortfarande är underrepresenterade inom sektorn för småskaligt fiske. Parlamentet betonar att kvinnor trots detta alltid har spelat en aktiv, men ofta osynlig, roll inom den denna sektor. Parlamentet understryker att denna ”osynlighet” inte enbart har kulturella orsaker, utan även beror på bristen på officiella statistiska uppgifter om kvinnors sysselsättning inom sektorn för småskaligt fiske. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja projekt som är inriktade på insamling av information om kvinnors sysselsättning samt att göra det möjligt för kvinnor att komma in i sektorn för småskaligt fiske och spela en central roll inom den. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet anser att säkerställandet av en tillgänglig arbetsmiljö, inbegripet inom fiskerisektorn, i syfte att på arbetsmarknaden återintegrera både aktiva och före detta fiskare och andra arbetstagare inom fiskerinäringen med fysiska eller psykiska funktionsnedsättningar, skulle leda till större social inkludering och bidra till att det skapades fler incitament för inkomstskapande verksamhet i fiskerisektorn och fiskesamhällena. |
| --- | --- |

78.

o

o o

| 79. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

79.

---

(1)  Maritime economic paper nr 08/2020, The EU fishing fleet 2020: Trends and economic results, Europeiska kommissionen, generaldirektoratet för havsfrågor och fiske, 9 mars 2021.

(2)  EUT L 354, 28.12.2013, s. 22.

(3)  EUT L 354, 28.12.2013, s. 1.

(4)  EUT L 257, 28.8.2014, s. 135.

(5)  EUT C 474, 24.11.2021, s. 218.

(6)  EUT L 247, 13.7.2021, s. 1.

(7)  EUT L 149, 20.5.2014, s. 1.

(8)  EUT C 184, 5.5.2022, s. 2.

(9)  The 2019 Annual Economic Report on the EU Fishing Fleet (STECF 19-06), Europeiska kommissionen, gemensamma forskningscentrumet, vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen, 20 augusti 2019: https://op.europa.eu /en/publication-detail/-/publication/ca63ab82-c3bf-11e9-9d01-01aa75ed71a1

(10)  Social data in the EU fisheries sector, Europeiska kommissionen, gemensamma forskningscentrumet, vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen, 26 september 2019: https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/fd0f6774-e0dd-11e9-9c4e-01aa75ed71a1

(11)  The 2021 Annual Economic Report on the EU Fishing Fleet (STECF 21-08), Europeiska kommissionen, gemensamma forskningscentrumet, vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen, 8 december 2021: https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/77fb8e7b-58a7-11ec-91ac-01aa75ed71a1/

(12)  Social dimension of the CFP (STECF 20-14), Europeiska kommissionen, gemensamma forskningscentrumet, vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen, 10 december 2020: https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2672864/STECF+20-14+-+Social%20+dimension+CFP.pdf/a68c6c42-6b64-41fc-b5a0-b724c71aa78e

(13)  Pascual-Fernández, J.J., Pita, C. och Bavinck, M. (red.), Small-Scale Fisheries in Europe: Status, Resilience and Governance, MARE Publication Series, vol. 23, Springer, Cham, Schweiz, 2020.

(14)  https://www.actu-environnement.com/media/pdf/news-28756-declaration-malte-surpeche-mediterranee.pdf

(15)  EMFF implementation report 2020, Europeiska kommissionen, generaldirektoratet för havsfrågor och fiske, stödenheten för övervakning och utvärdering av fiske och vattenbruk, september 2021: https://oceans-and-fisheries.ec.europa.eu/system/files/2021-09/emff-implementation-report-2020_en.pdf

(16)  Martini, R. och Innes, J., Relative Effects of Fisheries Support Policies, OECD Food, Agriculture and Fisheries Papers, nr 115, OECD Publishing, Paris, 2018: https://www.oecd-ilibrary.org/agriculture-and-food/relative-effects-of-fisheries-support-policies_bd9b0dc3-en

(17)  Said, A. et al., Small-scale fisheries access to fishing opportunities in the European Union: Is the Common Fisheries Policy the right step to SDG14b?, Marine Policy, vol. 118, 2020: https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0308597X20302475

(18)  Smith, H. och Basurto, X., Defining Small-Scale Fisheries and Examining the Role of Science in Shaping Perceptions of Who and What Counts: A Systematic Review, Frontiers in Marine Science, vol. 6, 2019: https://www.frontiersin.org/articles/10.3389/fmars.2019.00236/full

(19)  Studie – Small-scale Fisheries and ”Blue Growth” in the EU, Europaparlamentet, generaldirektoratet för unionens interna politik, utredningsavdelning B – struktur- och sammanhållningspolitik, 18 mars 2017: https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2017/573450/IPOL_STU(2017)573450_EN.pdf

(20)  Studie – Workshop on electronic technologies for fisheries – Part III: Systems adapted for small-scale vessels, Europaparlamentet, generaldirektoratet för unionens interna politik, utredningsavdelning B – struktur- och sammanhållningspolitik, 30 juli 2021: https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/690863/IPOL_STU(2021)690863_EN.pdf

(21)  Studie – Impacts of the COVID-19 pandemic on EU fisheries and aquaculture, Europaparlamentet, generaldirektoratet för unionens interna politik, utredningsavdelning B – struktur- och sammanhållningspolitik, 7 juli 2021: https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/690880/IPOL_STU(2021)690880_EN.pdf

(22)  EUT C 419, 16.12.2015, s. 167.

(23)  EUT C 58, 15.2.2018, s. 82.

(24)  EUT C 334, 19.9.2018, s. 20.

(25)  EUT C 117, 11.3.2022, s. 18.

(26)  EUT C 117, 11.3.2022, s. 67.

(27)  Kommissionens meddelande av den 9 juni 2021Mot ett mer hållbart fiske i EU: lägesrapport och riktlinjer för 2022 (COM(2021)0279).

(28)  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/FISH_FLEET_ALT__custom_ 1479572/default/table?lang=en

(29)  https://ec.europa.eu/fisheries/facts_figures_en?qt-facts_and_figures=2

(30)  Se sid. 8 i Small-scale Fisheries in Europe: Status, Resilience and Governance.

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Tisdag, 17 januari 2023

| 16.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 214/167 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 214/167

---

P9_TA(2023)0005

Ändringar av arbetsordningen avseende artikel 7 om fastställelse av immunitet och privilegier och artikel 9 om immunitetsförfaranden

Europaparlamentets beslut av den 17 januari 2023 om ändringar av arbetsordningen avseende artikel 7 om fastställelse av immunitet och privilegier och artikel 9 om immunitetsförfaranden (2022/2210(REG))

(2023/C 214/15)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av talmannens skrivelser av den 9 november och 16 december 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av talmannens skrivelser av den 9 november och 16 december 2022,

| — | med beaktande av artiklarna 236 och 237 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 236 och 237 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A9-0001/2023). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A9-0001/2023).

| 1. | Europaparlamentet beslutar att införa nedanstående ändringar i arbetsordningen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet beslutar att ändringarna ska träda i kraft dagen efter antagandet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

3.

Ändring 1

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 7 – punkt 1

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Om det finns misstankar om att en ledamots eller en före detta ledamots immunitet och privilegier redan har kränkts eller kan komma att kränkas av en medlemsstats myndigheter, får en begäran lämnas in om att parlamentet i enlighet med artikel 9.1 ska besluta om huruvida någon kränkning av denna immunitet och dessa privilegier kan förväntas eller redan har skett. | 1.   Om det finns misstankar om att en ledamots eller en före detta ledamots immunitet och privilegier redan har kränkts eller kan komma att kränkas av en medlemsstats myndigheter
  eller av Europeiska åklagarmyndigheten
  , får en begäran lämnas in om att parlamentet i enlighet med artikel 9.1 ska besluta om huruvida någon kränkning av denna immunitet och dessa privilegier kan förväntas eller redan har skett. |

Nuvarande lydelse

Ändring

1.   Om det finns misstankar om att en ledamots eller en före detta ledamots immunitet och privilegier redan har kränkts eller kan komma att kränkas av en medlemsstats myndigheter, får en begäran lämnas in om att parlamentet i enlighet med artikel 9.1 ska besluta om huruvida någon kränkning av denna immunitet och dessa privilegier kan förväntas eller redan har skett.

1.   Om det finns misstankar om att en ledamots eller en före detta ledamots immunitet och privilegier redan har kränkts eller kan komma att kränkas av en medlemsstats myndigheter
  eller av Europeiska åklagarmyndigheten
  , får en begäran lämnas in om att parlamentet i enlighet med artikel 9.1 ska besluta om huruvida någon kränkning av denna immunitet och dessa privilegier kan förväntas eller redan har skett.

Ändring 2

Ändring 2

Europaparlamentets arbetsordning

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 9 – punkt 1

Artikel 9 – punkt 1

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Varje begäran ställd till talmannen från en i en medlemsstat behörig myndighet om upphävande av en ledamots immunitet, eller från en ledamot eller en före detta ledamot om fastställelse av immunitet och privilegier, ska tillkännages i kammaren och hänvisas till ansvarigt utskott. | 1.   Varje begäran ställd till talmannen från en i en medlemsstat behörig myndighet
  eller från Europeiska åklagarmyndigheten
  om upphävande av en ledamots immunitet, eller från en ledamot eller en före detta ledamot om fastställelse av immunitet och privilegier, ska tillkännages i kammaren och hänvisas till ansvarigt utskott. |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

1.   Varje begäran ställd till talmannen från en i en medlemsstat behörig myndighet om upphävande av en ledamots immunitet, eller från en ledamot eller en före detta ledamot om fastställelse av immunitet och privilegier, ska tillkännages i kammaren och hänvisas till ansvarigt utskott.

1.   Varje begäran ställd till talmannen från en i en medlemsstat behörig myndighet
  eller från Europeiska åklagarmyndigheten
  om upphävande av en ledamots immunitet, eller från en ledamot eller en före detta ledamot om fastställelse av immunitet och privilegier, ska tillkännages i kammaren och hänvisas till ansvarigt utskott.

Ändring 3

Ändring 3

Europaparlamentets arbetsordning

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 9 – punkt 5

Artikel 9 – punkt 5

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Utskottet får uppmana den berörda
  myndigheten
  att förse utskottet med alla upplysningar och preciseringar som det anser sig behöva för att kunna ta ställning till om immuniteten ska upphävas eller fastställas. | 5.   Utskottet får uppmana den berörda
  medlemsstatens myndighet eller, allt efter omständigheterna, Europeiska åklagarmyndigheten
  att förse utskottet med alla upplysningar och preciseringar som det anser sig behöva för att kunna ta ställning till om immuniteten ska upphävas eller fastställas. |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

5.   Utskottet får uppmana den berörda
  myndigheten
  att förse utskottet med alla upplysningar och preciseringar som det anser sig behöva för att kunna ta ställning till om immuniteten ska upphävas eller fastställas.

5.   Utskottet får uppmana den berörda
  medlemsstatens myndighet eller, allt efter omständigheterna, Europeiska åklagarmyndigheten
  att förse utskottet med alla upplysningar och preciseringar som det anser sig behöva för att kunna ta ställning till om immuniteten ska upphävas eller fastställas.

Ändring 4

Ändring 4

Europaparlamentets arbetsordning

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 9 – punkt 8

Artikel 9 – punkt 8

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| 8.   Utskottet får avge ett motiverat yttrande om huruvida
  myndigheten i fråga
  kan anses behörig och huruvida den begäran
  myndigheten har ingett
  kan anses tillåtlig, men utskottet får under inga omständigheter uttala sig i skuldfrågan, eller på annat sätt yttra sig över det riktiga i att väcka åtal för de uttalanden eller handlingar som tillskrivs ledamoten, inte ens vid tillfällen där utskottet genom prövning av en begäran erhåller detaljerad kunskap i fallet. | 8.   Utskottet får avge ett motiverat yttrande om huruvida
  den berörda medlemsstatens
  myndighet
  eller, allt efter omständigheterna, Europeiska åklagarmyndigheten
  kan anses behörig och huruvida den begäran
  som ingetts
  kan anses tillåtlig, men utskottet får under inga omständigheter uttala sig i skuldfrågan, eller på annat sätt yttra sig över det riktiga i att väcka åtal för de uttalanden eller handlingar som tillskrivs ledamoten, inte ens vid tillfällen där utskottet genom prövning av en begäran erhåller detaljerad kunskap i fallet. |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

8.   Utskottet får avge ett motiverat yttrande om huruvida
  myndigheten i fråga
  kan anses behörig och huruvida den begäran
  myndigheten har ingett
  kan anses tillåtlig, men utskottet får under inga omständigheter uttala sig i skuldfrågan, eller på annat sätt yttra sig över det riktiga i att väcka åtal för de uttalanden eller handlingar som tillskrivs ledamoten, inte ens vid tillfällen där utskottet genom prövning av en begäran erhåller detaljerad kunskap i fallet.

8.   Utskottet får avge ett motiverat yttrande om huruvida
  den berörda medlemsstatens
  myndighet
  eller, allt efter omständigheterna, Europeiska åklagarmyndigheten
  kan anses behörig och huruvida den begäran
  som ingetts
  kan anses tillåtlig, men utskottet får under inga omständigheter uttala sig i skuldfrågan, eller på annat sätt yttra sig över det riktiga i att väcka åtal för de uttalanden eller handlingar som tillskrivs ledamoten, inte ens vid tillfällen där utskottet genom prövning av en begäran erhåller detaljerad kunskap i fallet.

Ändring 5

Ändring 5

Europaparlamentets arbetsordning

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 9 – punkt 10

Artikel 9 – punkt 10

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| 10.   Talmannen ska omedelbart meddela parlamentets beslut till den berörda ledamoten och till den behöriga myndigheten i berörd medlemsstat och begära att talmannen hålls underrättad om utvecklingen och om rättsliga avgöranden i de relevanta förfarandena. När talmannen erhåller denna information ska denne, vid behov efter att ha hört ansvarigt utskott, underrätta parlamentet på det sätt han eller hon finner mest lämpligt. | 10.   Talmannen ska omedelbart meddela parlamentets beslut till den berörda ledamoten och till den behöriga myndigheten i berörd medlemsstat
  eller, allt efter omständigheterna, till Europeiska åklagarmyndigheten
  och begära att talmannen hålls underrättad om utvecklingen och om rättsliga avgöranden i de relevanta förfarandena. När talmannen erhåller denna information ska denne, vid behov efter att ha hört ansvarigt utskott, underrätta parlamentet på det sätt han eller hon finner mest lämpligt. |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

10.   Talmannen ska omedelbart meddela parlamentets beslut till den berörda ledamoten och till den behöriga myndigheten i berörd medlemsstat och begära att talmannen hålls underrättad om utvecklingen och om rättsliga avgöranden i de relevanta förfarandena. När talmannen erhåller denna information ska denne, vid behov efter att ha hört ansvarigt utskott, underrätta parlamentet på det sätt han eller hon finner mest lämpligt.

10.   Talmannen ska omedelbart meddela parlamentets beslut till den berörda ledamoten och till den behöriga myndigheten i berörd medlemsstat
  eller, allt efter omständigheterna, till Europeiska åklagarmyndigheten
  och begära att talmannen hålls underrättad om utvecklingen och om rättsliga avgöranden i de relevanta förfarandena. När talmannen erhåller denna information ska denne, vid behov efter att ha hört ansvarigt utskott, underrätta parlamentet på det sätt han eller hon finner mest lämpligt.

Ändring 6

Ändring 6

Europaparlamentets arbetsordning

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 9 – punkt 12

Artikel 9 – punkt 12

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| 12.   Parlamentet ska endast behandla sådana begäranden om upphävande av en ledamots immunitet som medlemsstaternas straffrättsliga myndigheter eller ständiga representationer skickat till parlamentet. | 12.   Parlamentet ska endast behandla sådana begäranden om upphävande av en ledamots immunitet som medlemsstaternas straffrättsliga myndigheter eller ständiga representationer
  eller, allt efter omständigheterna, Europeiska åklagarmyndigheten
  skickat till parlamentet. |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

12.   Parlamentet ska endast behandla sådana begäranden om upphävande av en ledamots immunitet som medlemsstaternas straffrättsliga myndigheter eller ständiga representationer skickat till parlamentet.

12.   Parlamentet ska endast behandla sådana begäranden om upphävande av en ledamots immunitet som medlemsstaternas straffrättsliga myndigheter eller ständiga representationer
  eller, allt efter omständigheterna, Europeiska åklagarmyndigheten
  skickat till parlamentet.

Ändring 7

Ändring 7

Europaparlamentets arbetsordning

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 9 – punkt 14

Artikel 9 – punkt 14

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| 14.   Alla förfrågningar som en behörig myndighet gör beträffande omfattningen av ledamöternas immunitet och privilegier ska behandlas i enlighet med bestämmelserna ovan. | 14.   Alla förfrågningar som en behörig myndighet
  i en medlemsstat eller, allt efter omständigheterna, Europeiska åklagarmyndigheten
  gör beträffande omfattningen av ledamöternas immunitet och privilegier ska behandlas i enlighet med bestämmelserna ovan. |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

14.   Alla förfrågningar som en behörig myndighet gör beträffande omfattningen av ledamöternas immunitet och privilegier ska behandlas i enlighet med bestämmelserna ovan.

14.   Alla förfrågningar som en behörig myndighet
  i en medlemsstat eller, allt efter omständigheterna, Europeiska åklagarmyndigheten
  gör beträffande omfattningen av ledamöternas immunitet och privilegier ska behandlas i enlighet med bestämmelserna ovan.

---

III Förberedande akter

Europaparlamentet

Tisdag, 17 januari 2023

| 16.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 214/170 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 214/170

---

P9_TA(2023)0001

Avtal EU/Nya Zeeland: utbyte av personuppgifter mellan Europol och Nya Zeeland

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 januari 2023 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen, å ena sidan, och Nya Zeeland, å andra sidan, om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Nya Zeeland som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism (10092/2022 – C9-0288/2022 – 2022/0157(NLE))

(Godkännande)

(2023/C 214/16)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (10092/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (10092/2022),

| — | med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen, å ena sidan, och Nya Zeeland, å andra sidan, om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Nya Zeeland som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism (9269/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen, å ena sidan, och Nya Zeeland, å andra sidan, om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Nya Zeeland som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism (9269/2022),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 16.2, 88 samt 218.6 andra stycket a och 218.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C9-0288/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 16.2, 88 samt 218.6 andra stycket a och 218.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C9-0288/2022),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 juli 2020 (1) om Europaparlamentets rekommendation till rådet och kommissionen avseende ingående av ett avtal under förhandling mellan Europeiska unionen och Nya Zeeland om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Nya Zeeland som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 juli 2020 (1) om Europaparlamentets rekommendation till rådet och kommissionen avseende ingående av ett avtal under förhandling mellan Europeiska unionen och Nya Zeeland om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Nya Zeeland som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism,

| — | med beaktande av artikel 105.1 och 105.4 samt artikel 114.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 105.1 och 105.4 samt artikel 114.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0003/2023). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0003/2023).

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Nya Zeeland.

---

(1)  EUT C 371, 15.9.2021, s. 71.

1

---

| 16.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 214/171 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 214/171

---

P9_TA(2023)0002

Konventionen om it-brottslighet: det andra tilläggsprotokollet om utökat samarbete och utlämnande av elektroniska bevis

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 januari 2023 om utkastet till rådets beslut om bemyndigande för medlemsstaterna att i Europeiska unionens intresse ratificera det andra tilläggsprotokollet till konventionen om it-brottslighet om utökat samarbete och utlämnande av elektroniska bevis (06438/2022 – C9-0146/2022 – 2021/0383(NLE))

(Godkännande)

(2023/C 214/17)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (06438/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (06438/2022),

| — | med beaktande av utkastet till det andra tilläggsprotokollet till konventionen om it-brottslighet om utökat samarbete och utlämnande av elektroniska bevis (14898/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till det andra tilläggsprotokollet till konventionen om it-brottslighet om utökat samarbete och utlämnande av elektroniska bevis (14898/2021),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 16 och 82.1 samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C9-0146/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 16 och 82.1 samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C9-0146/2022),

| — | med beaktande av artikel 105.1 och 105.4 samt artikel 114.7 i arbetsordningen. |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 105.1 och 105.4 samt artikel 114.7 i arbetsordningen.

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0002/2023). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0002/2023).

1.

Europaparlamentet godkänner utkastet till rådets beslut.

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen, till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna samt till Europarådet.

---

| 16.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 214/172 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 214/172

---

P9_TA(2023)0003

Transport av avfall

Europaparlamentets ändringar antagna den 17 januari 2023 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om transport av avfall och om ändring av förordningarna (EU) nr 1257/2013 och (EU) 2020/1056 (COM(2021)0709 – C9-0426/2021 – 2021/0367(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2023/C 214/18)

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | För att skydda miljön och människors hälsa mot de skadliga effekter som avfallstransporter kan medföra måste regler fastställas på unionsnivå. Dessa regler bör även bidra till att underlätta en miljöriktig hantering av avfall i enlighet med den avfallshierarki som fastställs i artikel 4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (31), till att minska de övergripande effekterna av resursanvändning och till en effektivare resursanvändning, som är avgörande för omställningen till en cirkulär ekonomi. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)

För att skydda miljön och människors hälsa mot de skadliga effekter som avfallstransporter kan medföra måste regler fastställas på unionsnivå. Dessa regler bör även bidra till att underlätta en miljöriktig hantering av avfall i enlighet med den avfallshierarki som fastställs i artikel 4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (31), till att minska de övergripande effekterna av resursanvändning och till en effektivare resursanvändning, som är avgörande för omställningen till en cirkulär ekonomi.

| (1) | För att skydda miljön och människors hälsa mot de skadliga effekter som avfallstransporter kan medföra måste regler fastställas på unionsnivå. Dessa regler bör även bidra till att underlätta en miljöriktig hantering av avfall i enlighet med den avfallshierarki som fastställs i artikel 4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (31), till att minska de övergripande effekterna av resursanvändning och till en effektivare resursanvändning, som är avgörande för omställningen till en cirkulär ekonomi
  och för uppnåendet av klimatneutralitet senast 2050
  .
  I detta avseende bör avfallshantering betraktas som ett av stegen i en produkts livscykel, från tillverkning till sekundära råvaror, där prioritet bör ges åt hållbar innovativ teknik som syftar till att förbättra resursåtervinningen, energieffektiviteten och avfallshanteringens totala bidrag till utfasningen av fossila bränslen. |
| --- | --- |

(1)

För att skydda miljön och människors hälsa mot de skadliga effekter som avfallstransporter kan medföra måste regler fastställas på unionsnivå. Dessa regler bör även bidra till att underlätta en miljöriktig hantering av avfall i enlighet med den avfallshierarki som fastställs i artikel 4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (31), till att minska de övergripande effekterna av resursanvändning och till en effektivare resursanvändning, som är avgörande för omställningen till en cirkulär ekonomi
  och för uppnåendet av klimatneutralitet senast 2050
  .
  I detta avseende bör avfallshantering betraktas som ett av stegen i en produkts livscykel, från tillverkning till sekundära råvaror, där prioritet bör ges åt hållbar innovativ teknik som syftar till att förbättra resursåtervinningen, energieffektiviteten och avfallshanteringens totala bidrag till utfasningen av fossila bränslen.

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1a) | Avfallshantering och bortskaffande av avfall kan vid olämplig hantering ha diverse negativa effekter på miljön och på människors livskvalitet, varav vissa är svåra att mildra. Mer information måste därför göras tillgänglig på nätet om de olika förfarandena för avfallshantering, med avseende på mängder och typer av avfall, transportvägar och destinationer, samt om inspektionen och övervakningen av avfallshanteringen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1a)

Avfallshantering och bortskaffande av avfall kan vid olämplig hantering ha diverse negativa effekter på miljön och på människors livskvalitet, varav vissa är svåra att mildra. Mer information måste därför göras tillgänglig på nätet om de olika förfarandena för avfallshantering, med avseende på mängder och typer av avfall, transportvägar och destinationer, samt om inspektionen och övervakningen av avfallshanteringen.

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 1b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1b) | Framsteg med att förbättra avfallshanteringens ändamålsenlighet och effektivitet bör åtföljas av åtgärder för att minska genereringen av avfall genom att särskilt ta itu med avfallet i tidigare led vid produktion och konsumtion. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1b)

Framsteg med att förbättra avfallshanteringens ändamålsenlighet och effektivitet bör åtföljas av åtgärder för att minska genereringen av avfall genom att särskilt ta itu med avfallet i tidigare led vid produktion och konsumtion.

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | Den europeiska gröna given (34) är en långtgående färdplan avsedd att ställa om unionen till en hållbar, resurseffektiv och klimatneutral ekonomi. Den uppmanar kommissionen att se över de unionsbestämmelser om avfallstransporter som fastställs i förordning (EG) nr 1013/2006. I den nya handlingsplan för den cirkulära ekonomin (35) som antogs i mars 2020 betonas behovet av insatser i syfte att säkerställa att transporter av avfall för återanvändning och materialåtervinning i unionen underlättas, att unionen inte exporterar sina avfallsproblem till tredjeländer och att olagliga avfallstransporter bekämpas på ett bättre sätt. Utöver de ekonomiska och sociala fördelarna kan detta också leda till en förbättring i fråga om EU:s strategiska beroende av råvaror. Dessutom har både rådet (36) och Europaparlamentet (37) efterlyst en översyn av unionens nuvarande regler om avfallstransporter enligt förordning (EG) nr 1013/2006. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3)

Den europeiska gröna given (34) är en långtgående färdplan avsedd att ställa om unionen till en hållbar, resurseffektiv och klimatneutral ekonomi. Den uppmanar kommissionen att se över de unionsbestämmelser om avfallstransporter som fastställs i förordning (EG) nr 1013/2006. I den nya handlingsplan för den cirkulära ekonomin (35) som antogs i mars 2020 betonas behovet av insatser i syfte att säkerställa att transporter av avfall för återanvändning och materialåtervinning i unionen underlättas, att unionen inte exporterar sina avfallsproblem till tredjeländer och att olagliga avfallstransporter bekämpas på ett bättre sätt. Utöver de ekonomiska och sociala fördelarna kan detta också leda till en förbättring i fråga om EU:s strategiska beroende av råvaror. Dessutom har både rådet (36) och Europaparlamentet (37) efterlyst en översyn av unionens nuvarande regler om avfallstransporter enligt förordning (EG) nr 1013/2006.

| (3) | Den europeiska gröna given (34) är en långtgående färdplan avsedd att ställa om unionen till en hållbar, resurseffektiv och klimatneutral ekonomi. Den uppmanar kommissionen att se över de unionsbestämmelser om avfallstransporter som fastställs i förordning (EG) nr 1013/2006. I den nya handlingsplan för den cirkulära ekonomin (35) som antogs i mars 2020 betonas behovet av insatser i syfte att säkerställa att transporter av avfall för återanvändning och materialåtervinning i unionen underlättas, att unionen inte exporterar sina avfallsproblem till tredjeländer och att olagliga avfallstransporter bekämpas på ett bättre sätt. Utöver de ekonomiska och sociala fördelarna kan detta också leda till en förbättring i fråga om EU:s strategiska beroende av råvaror. 
  När mer av det genererade avfallet behålls inom unionen kommer det dock att krävas förbättrad kapacitet för materialåtervinning och avfallshantering.
  Dessutom har både rådet (36) och Europaparlamentet (37) efterlyst en översyn av unionens nuvarande regler om avfallstransporter enligt förordning (EG) nr 1013/2006.
  För att stödja den cirkulära ekonomin bör stöd ges åt innovativa företagsinitiativ som att t.ex. ta tillbaka avfall för materialåtervinning, renovering, forskning eller förbättrad produktdesign. |
| --- | --- |

(3)

Den europeiska gröna given (34) är en långtgående färdplan avsedd att ställa om unionen till en hållbar, resurseffektiv och klimatneutral ekonomi. Den uppmanar kommissionen att se över de unionsbestämmelser om avfallstransporter som fastställs i förordning (EG) nr 1013/2006. I den nya handlingsplan för den cirkulära ekonomin (35) som antogs i mars 2020 betonas behovet av insatser i syfte att säkerställa att transporter av avfall för återanvändning och materialåtervinning i unionen underlättas, att unionen inte exporterar sina avfallsproblem till tredjeländer och att olagliga avfallstransporter bekämpas på ett bättre sätt. Utöver de ekonomiska och sociala fördelarna kan detta också leda till en förbättring i fråga om EU:s strategiska beroende av råvaror. 
  När mer av det genererade avfallet behålls inom unionen kommer det dock att krävas förbättrad kapacitet för materialåtervinning och avfallshantering.
  Dessutom har både rådet (36) och Europaparlamentet (37) efterlyst en översyn av unionens nuvarande regler om avfallstransporter enligt förordning (EG) nr 1013/2006.
  För att stödja den cirkulära ekonomin bör stöd ges åt innovativa företagsinitiativ som att t.ex. ta tillbaka avfall för materialåtervinning, renovering, forskning eller förbättrad produktdesign.

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | I oktober 2020 lämnade unionen in en anmälan om transport av avfall inom unionen till Baselkonventionens sekretariat enligt artikel 11 i den konventionen. I enlighet med den artikeln skulle unionen därför kunna fastställa sådana särskilda bestämmelser om transport av avfall inom unionen som inte är mindre miljöriktiga än dem i Baselkonventionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8)

I oktober 2020 lämnade unionen in en anmälan om transport av avfall inom unionen till Baselkonventionens sekretariat enligt artikel 11 i den konventionen. I enlighet med den artikeln skulle unionen därför kunna fastställa sådana särskilda bestämmelser om transport av avfall inom unionen som inte är mindre miljöriktiga än dem i Baselkonventionen.

utgår

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 10a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (10a) | Forskning och innovation bör vara en integrerad del av den europeiska avfallshanteringssektorn. Forsknings- och innovationsnätverket för avfall bör omfatta industrin, universitet och andra forskningsinstitut. Därför bör översyner av denna förordning och dess relevanta tillhörande rättsakter beakta innovation inom avfallshanteringsteknik när sådan teknik bidrar till miljöriktig avfallshantering. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10a)

Forskning och innovation bör vara en integrerad del av den europeiska avfallshanteringssektorn. Forsknings- och innovationsnätverket för avfall bör omfatta industrin, universitet och andra forskningsinstitut. Därför bör översyner av denna förordning och dess relevanta tillhörande rättsakter beakta innovation inom avfallshanteringsteknik när sådan teknik bidrar till miljöriktig avfallshantering.

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 10b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (10b) | För att säkerställa en verklig omställning till en cirkulär ekonomi för transport av avfall från dess ursprungsplats till den bästa platsen för behandling av sådant avfall bör närhetsprincipen, materialeffektivitet och behovet av att minska avfallets miljöavtryck tas i beaktande. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10b)

För att säkerställa en verklig omställning till en cirkulär ekonomi för transport av avfall från dess ursprungsplats till den bästa platsen för behandling av sådant avfall bör närhetsprincipen, materialeffektivitet och behovet av att minska avfallets miljöavtryck tas i beaktande.

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 11a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (11a) | Denna förordning bör skapa rättslig klarhet och säkerställa en enhetlig tillämpning av unionslagstiftningen om avfallshantering för att underlätta efterlevnaden av de relevanta bestämmelserna om skydd av miljön och människors hälsa. Man bör undvika att skapa en onödig administrativ börda, särskilt för små och medelstora företag. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11a)

Denna förordning bör skapa rättslig klarhet och säkerställa en enhetlig tillämpning av unionslagstiftningen om avfallshantering för att underlätta efterlevnaden av de relevanta bestämmelserna om skydd av miljön och människors hälsa. Man bör undvika att skapa en onödig administrativ börda, särskilt för små och medelstora företag.

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 16a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (16a) | För att beakta innovation inom avfallshanteringsteknik i fråga om miljöriktig hantering, liksom förändringar i konsumenternas beteende i fråga om avfallssortering, är det nödvändigt att bilaga IIIB uppdateras fortlöpande. Kommissionen bör särskilt bedöma om det bör läggas till koder för begagnade skor, kläder och andra textilprodukter, mineralull och madrasser. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16a)

För att beakta innovation inom avfallshanteringsteknik i fråga om miljöriktig hantering, liksom förändringar i konsumenternas beteende i fråga om avfallssortering, är det nödvändigt att bilaga IIIB uppdateras fortlöpande. Kommissionen bör särskilt bedöma om det bör läggas till koder för begagnade skor, kläder och andra textilprodukter, mineralull och madrasser.

Ändring 10

Förslag till förordning

Skäl 16b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (16b) | En välfungerande unionsmarknad för avfallstransport bör som vägledande principer prioritera närhet, självförsörjning och användning av bästa tillgängliga teknik inom avfallshantering. En rättvis omställning till en cirkulär ekonomi är nödvändig för att få till stånd en klimatneutral, resurseffektiv och konkurrenskraftig unionsekonomi som är långsiktigt hållbar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16b)

En välfungerande unionsmarknad för avfallstransport bör som vägledande principer prioritera närhet, självförsörjning och användning av bästa tillgängliga teknik inom avfallshantering. En rättvis omställning till en cirkulär ekonomi är nödvändig för att få till stånd en klimatneutral, resurseffektiv och konkurrenskraftig unionsekonomi som är långsiktigt hållbar.

Ändring 11

Förslag till förordning

Skäl 20

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (20) | Av rättssäkerhetsskäl och för att säkerställa en enhetlig tillämpning av denna förordning och en väl fungerande inre marknad är det
  lämpligt
  att föreskriva förfaranden och garantier när en anmälare vill transportera avfall
  som omfattas av förfarandet med skriftlig förhandsanmälan och skriftligt förhandsgodkännande
  . I enlighet med artikel 6.11 i Baselkonventionen är det även nödvändigt att säkerställa att kostnader som uppstår i situationer där transporter av avfall som omfattas av förfarandet med skriftlig förhandsanmälan och skriftligt förhandsgodkännande inte kan slutföras eller är olagliga bärs av de berörda aktörerna. I detta syfte
  ska
  anmälaren tillhandahålla en ekonomisk säkerhet eller motsvarande försäkring för varje transport av
  sådant
  avfall. |

Kommissionens förslag

Ändring

(20)

Av rättssäkerhetsskäl och för att säkerställa en enhetlig tillämpning av denna förordning och en väl fungerande inre marknad är det
  lämpligt
  att föreskriva förfaranden och garantier när en anmälare vill transportera avfall
  som omfattas av förfarandet med skriftlig förhandsanmälan och skriftligt förhandsgodkännande
  . I enlighet med artikel 6.11 i Baselkonventionen är det även nödvändigt att säkerställa att kostnader som uppstår i situationer där transporter av avfall som omfattas av förfarandet med skriftlig förhandsanmälan och skriftligt förhandsgodkännande inte kan slutföras eller är olagliga bärs av de berörda aktörerna. I detta syfte
  ska
  anmälaren tillhandahålla en ekonomisk säkerhet eller motsvarande försäkring för varje transport av
  sådant
  avfall.

| (20) | Av rättssäkerhetsskäl och för att säkerställa en enhetlig tillämpning av denna förordning och en väl fungerande inre marknad
  som bidrar till unionens långsiktiga konkurrenskraft
  är det
  nödvändigt
  att föreskriva förfaranden och garantier när en anmälare vill transportera avfall. I enlighet med artikel 6.11 i Baselkonventionen är det även nödvändigt att säkerställa att kostnader som uppstår i situationer där transporter av avfall som omfattas av förfarandet med skriftlig förhandsanmälan och skriftligt förhandsgodkännande inte kan slutföras eller är olagliga bärs av de berörda aktörerna. I detta syfte
  bör
  anmälaren tillhandahålla en ekonomisk säkerhet eller motsvarande försäkring för varje transport av avfall. |
| --- | --- |

(20)

Av rättssäkerhetsskäl och för att säkerställa en enhetlig tillämpning av denna förordning och en väl fungerande inre marknad
  som bidrar till unionens långsiktiga konkurrenskraft
  är det
  nödvändigt
  att föreskriva förfaranden och garantier när en anmälare vill transportera avfall. I enlighet med artikel 6.11 i Baselkonventionen är det även nödvändigt att säkerställa att kostnader som uppstår i situationer där transporter av avfall som omfattas av förfarandet med skriftlig förhandsanmälan och skriftligt förhandsgodkännande inte kan slutföras eller är olagliga bärs av de berörda aktörerna. I detta syfte
  bör
  anmälaren tillhandahålla en ekonomisk säkerhet eller motsvarande försäkring för varje transport av avfall.

Ändring 12

Förslag till förordning

Skäl 22

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (22) | För att minska förseningar i handläggningen av anmälningar om transport av avfall och underlätta informationsutbytet mellan de berörda myndigheterna
  bör
  utfärdande och utbyte av information och uppgifter som rör enskilda transporter av avfall inom unionen sker på elektronisk väg. Det är också nödvändigt att ge kommissionen befogenhet att fastställa förfarandemässiga och operativa krav för det praktiska genomförandet av de system som ska säkerställa anmälan och utbyte av information (såsom sammankoppling, uppbyggnad och säkerhet). Det är likaså nödvändigt att ge de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna och de ekonomiska aktörerna tillräcklig tid för att förbereda sig för omställningen från de pappersbaserade förfaranden som fastställs i förordning (EG) nr 1013/2006 till elektroniskt utbyte av information och dokument. Denna nya skyldighet bör därför bli tillämplig 24 månader efter den dag då den här förordningen
  börjar tillämpas
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(22)

För att minska förseningar i handläggningen av anmälningar om transport av avfall och underlätta informationsutbytet mellan de berörda myndigheterna
  bör
  utfärdande och utbyte av information och uppgifter som rör enskilda transporter av avfall inom unionen sker på elektronisk väg. Det är också nödvändigt att ge kommissionen befogenhet att fastställa förfarandemässiga och operativa krav för det praktiska genomförandet av de system som ska säkerställa anmälan och utbyte av information (såsom sammankoppling, uppbyggnad och säkerhet). Det är likaså nödvändigt att ge de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna och de ekonomiska aktörerna tillräcklig tid för att förbereda sig för omställningen från de pappersbaserade förfaranden som fastställs i förordning (EG) nr 1013/2006 till elektroniskt utbyte av information och dokument. Denna nya skyldighet bör därför bli tillämplig 24 månader efter den dag då den här förordningen
  börjar tillämpas
  .

| (22) | För att minska förseningar i handläggningen av anmälningar om transport av avfall och underlätta informationsutbytet mellan de berörda myndigheterna
  och de ekonomiska aktörerna är det helt nödvändigt att
  utfärdande och utbyte av information och uppgifter som rör enskilda transporter av avfall inom unionen sker på elektronisk väg. 
  Det centrala systemet och det nationella systemet bör vara sammanlänkade och fullt operativa. För att underlätta minskningen av förseningar är det avgörande att dessa system möjliggör dokumentdelning och innehåller en fullt sökbar databas med information om avfallstransporter.
  Det är också nödvändigt att ge kommissionen befogenhet att fastställa förfarandemässiga och operativa krav för det praktiska genomförandet av de system som ska säkerställa anmälan och utbyte av information (såsom sammankoppling, uppbyggnad och säkerhet). Det är likaså nödvändigt att ge de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna och de ekonomiska aktörerna tillräcklig tid för att förbereda sig för omställningen från de pappersbaserade förfaranden som fastställs i förordning (EG) nr 1013/2006 till elektroniskt utbyte av information och dokument. Denna nya skyldighet bör därför bli tillämplig 24 månader efter den dag då den här förordningen
  träder i kraft, och innan dess bör berörda myndigheter få åtkomst till det centrala systemet i dess slutliga version i testnings- och inlärningssyfte
  . |
| --- | --- |

(22)

För att minska förseningar i handläggningen av anmälningar om transport av avfall och underlätta informationsutbytet mellan de berörda myndigheterna
  och de ekonomiska aktörerna är det helt nödvändigt att
  utfärdande och utbyte av information och uppgifter som rör enskilda transporter av avfall inom unionen sker på elektronisk väg. 
  Det centrala systemet och det nationella systemet bör vara sammanlänkade och fullt operativa. För att underlätta minskningen av förseningar är det avgörande att dessa system möjliggör dokumentdelning och innehåller en fullt sökbar databas med information om avfallstransporter.
  Det är också nödvändigt att ge kommissionen befogenhet att fastställa förfarandemässiga och operativa krav för det praktiska genomförandet av de system som ska säkerställa anmälan och utbyte av information (såsom sammankoppling, uppbyggnad och säkerhet). Det är likaså nödvändigt att ge de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna och de ekonomiska aktörerna tillräcklig tid för att förbereda sig för omställningen från de pappersbaserade förfaranden som fastställs i förordning (EG) nr 1013/2006 till elektroniskt utbyte av information och dokument. Denna nya skyldighet bör därför bli tillämplig 24 månader efter den dag då den här förordningen
  träder i kraft, och innan dess bör berörda myndigheter få åtkomst till det centrala systemet i dess slutliga version i testnings- och inlärningssyfte
  .

Ändring 13

Förslag till förordning

Skäl 22a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (22a) | De behöriga myndigheterna bör säkerställa att det finns alternativa förfaranden som skyddsåtgärder i det elektroniska systemet. I händelse av tillfälliga avbrott i det centrala systemet bör data förbli skyddade och tillgängliga, och förfaranden avseende transporter bör genomföras utan onödiga dröjsmål. |

Kommissionens förslag

Ändring

(22a)

De behöriga myndigheterna bör säkerställa att det finns alternativa förfaranden som skyddsåtgärder i det elektroniska systemet. I händelse av tillfälliga avbrott i det centrala systemet bör data förbli skyddade och tillgängliga, och förfaranden avseende transporter bör genomföras utan onödiga dröjsmål.

Ändring 14

Förslag till förordning

Skäl 30

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (30) | För att säkerställa att de behöriga myndigheterna kan behandla dokument om avfallstransporter som lämnas in till dem på ett korrekt sätt
  , är det nödvändigt att fastställa en skyldighet för
  anmälaren
  att
  tillhandahålla en auktoriserad översättning till ett språk som de berörda behöriga myndigheterna kan godta om
  de
  så begär. |

Kommissionens förslag

Ändring

(30)

För att säkerställa att de behöriga myndigheterna kan behandla dokument om avfallstransporter som lämnas in till dem på ett korrekt sätt
  , är det nödvändigt att fastställa en skyldighet för
  anmälaren
  att
  tillhandahålla en auktoriserad översättning till ett språk som de berörda behöriga myndigheterna kan godta om
  de
  så begär.

| (30) | För att säkerställa att de behöriga myndigheterna kan behandla dokument om avfallstransporter som lämnas in till dem på ett korrekt sätt
  , och samtidigt undvika en onödig administrativ börda, bör
  anmälaren tillhandahålla
  anmälningar, information, dokumentation eller annan kommunikation på det officiella språket i de berörda behöriga myndigheternas medlemsstat eller på engelska.
  En auktoriserad översättning
  av dessa dokument
  till ett språk som de berörda behöriga myndigheterna kan godta
  bör tillhandahållas
  om
  dessa myndigheter
  så begär
  , men endast i vederbörligen motiverade fall
  . |
| --- | --- |

(30)

För att säkerställa att de behöriga myndigheterna kan behandla dokument om avfallstransporter som lämnas in till dem på ett korrekt sätt
  , och samtidigt undvika en onödig administrativ börda, bör
  anmälaren tillhandahålla
  anmälningar, information, dokumentation eller annan kommunikation på det officiella språket i de berörda behöriga myndigheternas medlemsstat eller på engelska.
  En auktoriserad översättning
  av dessa dokument
  till ett språk som de berörda behöriga myndigheterna kan godta
  bör tillhandahållas
  om
  dessa myndigheter
  så begär
  , men endast i vederbörligen motiverade fall
  .

Ändring 15

Förslag till förordning

Skäl 31

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (31) | För att undvika störningar i transporter av avfall eller varor till följd av att medlemsstaterna inte är överens om avfallets eller varornas status är det nödvändigt att fastställa ett förfarande för att lösa sådana tvister. I detta avseende är det viktigt att de behöriga myndigheterna grundar sina beslut på bestämmelserna i direktiv 2008/98/EG om fastställande av biprodukter och när avfall upphör att vara avfall. Det är även nödvändigt att fastställa ett förfarande för att lösa tvister mellan behöriga myndigheter om huruvida avfall bör omfattas av anmälningsförfarandet eller ej.
  För att säkerställa en bättre harmonisering i unionen av de villkor enligt vilka avfall bör omfattas av anmälningsförfarandet bör kommissionen även ges befogenhet att anta genomförandeakter om fastställande av kriterier för klassificering av specifikt avfall i de relevanta bilagorna till denna förordning, som avgör huruvida avfallet omfattas av anmälningsförfarandet eller ej.
  I syfte att undvika att avfall på oriktiga grunder deklareras som begagnade varor
  och skapa rättslig klarhet bör kommissionen
  dessutom
  ges befogenhet att anta genomförandeakter om fastställande av
  kriterier som gör det möjligt att skilja mellan begagnade varor och avfall, med avseende på särskilda råvaror för vilka en sådan åtskillnad är viktig, särskilt om de exporteras från unionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(31)

För att undvika störningar i transporter av avfall eller varor till följd av att medlemsstaterna inte är överens om avfallets eller varornas status är det nödvändigt att fastställa ett förfarande för att lösa sådana tvister. I detta avseende är det viktigt att de behöriga myndigheterna grundar sina beslut på bestämmelserna i direktiv 2008/98/EG om fastställande av biprodukter och när avfall upphör att vara avfall. Det är även nödvändigt att fastställa ett förfarande för att lösa tvister mellan behöriga myndigheter om huruvida avfall bör omfattas av anmälningsförfarandet eller ej.
  För att säkerställa en bättre harmonisering i unionen av de villkor enligt vilka avfall bör omfattas av anmälningsförfarandet bör kommissionen även ges befogenhet att anta genomförandeakter om fastställande av kriterier för klassificering av specifikt avfall i de relevanta bilagorna till denna förordning, som avgör huruvida avfallet omfattas av anmälningsförfarandet eller ej.
  I syfte att undvika att avfall på oriktiga grunder deklareras som begagnade varor
  och skapa rättslig klarhet bör kommissionen
  dessutom
  ges befogenhet att anta genomförandeakter om fastställande av
  kriterier som gör det möjligt att skilja mellan begagnade varor och avfall, med avseende på särskilda råvaror för vilka en sådan åtskillnad är viktig, särskilt om de exporteras från unionen.

| (31) | För att undvika störningar i transporter av avfall eller varor till följd av att medlemsstaterna inte är överens om avfallets eller varornas status är det nödvändigt att fastställa ett förfarande för att lösa sådana tvister. I detta avseende är det viktigt att de behöriga myndigheterna grundar sina beslut på bestämmelserna i direktiv 2008/98/EG om fastställande av biprodukter och när avfall upphör att vara avfall. Det är även nödvändigt att fastställa
  kriterier för klassificering av specifikt avfall i bilagorna till denna förordning samt
  ett förfarande för att lösa tvister mellan behöriga myndigheter om huruvida avfall bör omfattas av anmälningsförfarandet eller ej. I syfte att
  skapa rättslig klarhet och
  undvika att avfall på oriktiga grunder deklareras som begagnade varor
  är det vidare nödvändigt att fastställa
  kriterier som gör det möjligt att skilja mellan begagnade varor och avfall, med avseende på särskilda råvaror för vilka en sådan åtskillnad är viktig, särskilt om de exporteras från unionen. |
| --- | --- |

(31)

För att undvika störningar i transporter av avfall eller varor till följd av att medlemsstaterna inte är överens om avfallets eller varornas status är det nödvändigt att fastställa ett förfarande för att lösa sådana tvister. I detta avseende är det viktigt att de behöriga myndigheterna grundar sina beslut på bestämmelserna i direktiv 2008/98/EG om fastställande av biprodukter och när avfall upphör att vara avfall. Det är även nödvändigt att fastställa
  kriterier för klassificering av specifikt avfall i bilagorna till denna förordning samt
  ett förfarande för att lösa tvister mellan behöriga myndigheter om huruvida avfall bör omfattas av anmälningsförfarandet eller ej. I syfte att
  skapa rättslig klarhet och
  undvika att avfall på oriktiga grunder deklareras som begagnade varor
  är det vidare nödvändigt att fastställa
  kriterier som gör det möjligt att skilja mellan begagnade varor och avfall, med avseende på särskilda råvaror för vilka en sådan åtskillnad är viktig, särskilt om de exporteras från unionen.

Ändring 16

Förslag till förordning

Skäl 36

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (36) | I syfte att skydda miljön i de berörda länderna är det nödvändigt att förtydliga tillämpningsområdet för förbudet mot export av farligt avfall avsett för återvinning i tredjeländer som inte omfattas av OECD-beslutet, i enlighet med Baselkonventionen. Det är i synnerhet nödvändigt att förtydliga den förteckning över avfall som omfattas av det förbudet och att se till att förteckningen även omfattar det avfall som anges i bilaga II till Baselkonventionen, dvs. hushållsavfall, restprodukter från förbränning av hushållsavfall och plastavfall som är svårt att materialåtervinna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(36)

I syfte att skydda miljön i de berörda länderna är det nödvändigt att förtydliga tillämpningsområdet för förbudet mot export av farligt avfall avsett för återvinning i tredjeländer som inte omfattas av OECD-beslutet, i enlighet med Baselkonventionen. Det är i synnerhet nödvändigt att förtydliga den förteckning över avfall som omfattas av det förbudet och att se till att förteckningen även omfattar det avfall som anges i bilaga II till Baselkonventionen, dvs. hushållsavfall, restprodukter från förbränning av hushållsavfall och plastavfall som är svårt att materialåtervinna.

| (36) | I syfte att skydda miljön i de berörda länderna är det nödvändigt att förtydliga tillämpningsområdet för förbudet mot export av farligt avfall avsett för återvinning i tredjeländer som inte omfattas av OECD-beslutet, i enlighet med Baselkonventionen. Det är i synnerhet nödvändigt att förtydliga den förteckning över avfall som omfattas av det förbudet och att se till att förteckningen även omfattar det avfall som anges i bilaga II till Baselkonventionen, dvs. hushållsavfall, restprodukter från förbränning av hushållsavfall och plastavfall som är svårt att materialåtervinna
  eller som är förorenat eller blandat
  . |
| --- | --- |

(36)

I syfte att skydda miljön i de berörda länderna är det nödvändigt att förtydliga tillämpningsområdet för förbudet mot export av farligt avfall avsett för återvinning i tredjeländer som inte omfattas av OECD-beslutet, i enlighet med Baselkonventionen. Det är i synnerhet nödvändigt att förtydliga den förteckning över avfall som omfattas av det förbudet och att se till att förteckningen även omfattar det avfall som anges i bilaga II till Baselkonventionen, dvs. hushållsavfall, restprodukter från förbränning av hushållsavfall och plastavfall som är svårt att materialåtervinna
  eller som är förorenat eller blandat
  .

Ändring 17

Förslag till förordning

Skäl 36a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (36a) | Unionen bör grundligt ompröva hanteringen av sitt plastavfall, med utgångspunkt i förebyggande, och säkerställa att sådant avfall samlas in, återanvänds och materialåtervinns. |

Kommissionens förslag

Ändring

(36a)

Unionen bör grundligt ompröva hanteringen av sitt plastavfall, med utgångspunkt i förebyggande, och säkerställa att sådant avfall samlas in, återanvänds och materialåtervinns.

Ändring 18

Förslag till förordning

Skäl 36b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (36b) | Plastavfall medför särskilda utmaningar. Det finns en lång rad olika polymerer, och dessa innehåller ofta farliga tillsatser och många förorenande ämnen. Att mäta halterna av farliga tillsatser och förorenande ämnen i exportkontrollsyfte skulle kräva kostsam testning. Materialåtervinningsgraden för plastavfall är låg, och materialåtervinning av plastavfall kan skapa stora mängder restavfall. Vissa större rederier är engagerade i att sluta transportera plastavfall för att hjälpa till att begränsa föroreningarna. Mot bakgrund av de olika problem som hanteringen av plastavfall i tredjeländer skapar bör unionen gradvis fasa ut exporten av alla typer av plastavfall till länder utanför unionen och Efta. |

Kommissionens förslag

Ändring

(36b)

Plastavfall medför särskilda utmaningar. Det finns en lång rad olika polymerer, och dessa innehåller ofta farliga tillsatser och många förorenande ämnen. Att mäta halterna av farliga tillsatser och förorenande ämnen i exportkontrollsyfte skulle kräva kostsam testning. Materialåtervinningsgraden för plastavfall är låg, och materialåtervinning av plastavfall kan skapa stora mängder restavfall. Vissa större rederier är engagerade i att sluta transportera plastavfall för att hjälpa till att begränsa föroreningarna. Mot bakgrund av de olika problem som hanteringen av plastavfall i tredjeländer skapar bör unionen gradvis fasa ut exporten av alla typer av plastavfall till länder utanför unionen och Efta.

Ändring 19

Förslag till förordning

Skäl 36c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (36c) | För att säkerställa ändamålsenlig efterlevnadskontroll av utfasningen av export av plastavfall till länder utanför unionen och Efta är det nödvändigt att genomföra regelbunden övervakning och inspektion vid kontrollstationer, bland annat för att förhindra att utfasningskravet kringgås genom felaktiga påståenden om att det inte rör sig om avfall. |

Kommissionens förslag

Ändring

(36c)

För att säkerställa ändamålsenlig efterlevnadskontroll av utfasningen av export av plastavfall till länder utanför unionen och Efta är det nödvändigt att genomföra regelbunden övervakning och inspektion vid kontrollstationer, bland annat för att förhindra att utfasningskravet kringgås genom felaktiga påståenden om att det inte rör sig om avfall.

Ändring 20

Förslag till förordning

Skäl 36d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (36d) | För att främja materialåtervinning av plast i unionen bör en marknad för produkter som innehåller materialåtervunnen plast stödjas. Kommissionen bör studera införandet av mål för materialåtervunnet innehåll, särskilt, men inte enbart, för produkter som är gjorda av plast, och bör vid behov lägga fram ett lagstiftningsförslag om detta. |

Kommissionens förslag

Ändring

(36d)

För att främja materialåtervinning av plast i unionen bör en marknad för produkter som innehåller materialåtervunnen plast stödjas. Kommissionen bör studera införandet av mål för materialåtervunnet innehåll, särskilt, men inte enbart, för produkter som är gjorda av plast, och bör vid behov lägga fram ett lagstiftningsförslag om detta.

Ändring 21

Förslag till förordning

Skäl 37a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (37a) | Det är nödvändigt att säkerställa att transport av avfall som behövs för att bygga upp starka värdekedjor underlättas på den inre marknaden och samtidigt se till att det finns adekvata kontroller. Förstärkningen av viktiga värdekedjor kommer att påskynda utvecklingen av vår resiliens och stärka unionens strategiska oberoende. |

Kommissionens förslag

Ändring

(37a)

Det är nödvändigt att säkerställa att transport av avfall som behövs för att bygga upp starka värdekedjor underlättas på den inre marknaden och samtidigt se till att det finns adekvata kontroller. Förstärkningen av viktiga värdekedjor kommer att påskynda utvecklingen av vår resiliens och stärka unionens strategiska oberoende.

Ändring 22

Förslag till förordning

Skäl 38

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (38) | Länder som omfattas av OECD-beslutet måste följa de regler och rekommendationer som OECD har fastställt om transport och hantering av avfall, och har i allmänhet strängare normer för avfallshantering än länder som inte omfattas av OECD-beslutet. Det är dock viktigt att export från unionen av icke-farligt avfall för återvinning inte skadar miljön och folkhälsan i länder som omfattas av OECD-beslutet. Det är därför nödvändigt att inrätta en mekanism för att övervaka transporter av icke-farligt avfall till sådana länder. I fall där
  exporten av icke-farligt avfall från unionen till det berörda landet har ökat betydligt på kort tid, och
  det saknas information som visar att det berörda landet kan återvinna avfallet på ett miljöriktigt sätt, bör kommissionen inleda en dialog med det berörda landet. Om informationen inte är tillräcklig för att visa att avfallet återvinns på ett miljöriktigt sätt bör kommissionen ges befogenhet att avbryta sådan export. |

Kommissionens förslag

Ändring

(38)

Länder som omfattas av OECD-beslutet måste följa de regler och rekommendationer som OECD har fastställt om transport och hantering av avfall, och har i allmänhet strängare normer för avfallshantering än länder som inte omfattas av OECD-beslutet. Det är dock viktigt att export från unionen av icke-farligt avfall för återvinning inte skadar miljön och folkhälsan i länder som omfattas av OECD-beslutet. Det är därför nödvändigt att inrätta en mekanism för att övervaka transporter av icke-farligt avfall till sådana länder. I fall där
  exporten av icke-farligt avfall från unionen till det berörda landet har ökat betydligt på kort tid, och
  det saknas information som visar att det berörda landet kan återvinna avfallet på ett miljöriktigt sätt, bör kommissionen inleda en dialog med det berörda landet. Om informationen inte är tillräcklig för att visa att avfallet återvinns på ett miljöriktigt sätt bör kommissionen ges befogenhet att avbryta sådan export.

| (38) | Länder som omfattas av OECD-beslutet måste följa de regler och rekommendationer som OECD har fastställt om transport och hantering av avfall, och har i allmänhet strängare normer för avfallshantering än länder som inte omfattas av OECD-beslutet. Det är dock viktigt att export från unionen av icke-farligt avfall för återvinning inte skadar miljön och folkhälsan i länder som omfattas av OECD-beslutet. Det är därför nödvändigt att inrätta en mekanism för att övervaka transporter av icke-farligt avfall till sådana länder. I fall där det saknas information som visar att det berörda landet kan återvinna avfallet på ett miljöriktigt sätt,
  samt information om de negativa effekterna av hanteringen av inhemskt avfall i det berörda landet,
  bör kommissionen inleda en dialog med det berörda landet. Om informationen inte är tillräcklig för att visa att avfallet återvinns på ett miljöriktigt sätt bör kommissionen ges befogenhet att avbryta sådan export. |
| --- | --- |

(38)

Länder som omfattas av OECD-beslutet måste följa de regler och rekommendationer som OECD har fastställt om transport och hantering av avfall, och har i allmänhet strängare normer för avfallshantering än länder som inte omfattas av OECD-beslutet. Det är dock viktigt att export från unionen av icke-farligt avfall för återvinning inte skadar miljön och folkhälsan i länder som omfattas av OECD-beslutet. Det är därför nödvändigt att inrätta en mekanism för att övervaka transporter av icke-farligt avfall till sådana länder. I fall där det saknas information som visar att det berörda landet kan återvinna avfallet på ett miljöriktigt sätt,
  samt information om de negativa effekterna av hanteringen av inhemskt avfall i det berörda landet,
  bör kommissionen inleda en dialog med det berörda landet. Om informationen inte är tillräcklig för att visa att avfallet återvinns på ett miljöriktigt sätt bör kommissionen ges befogenhet att avbryta sådan export.

Ändring 23

Förslag till förordning

Skäl 49

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (49) | För att stödja och komplettera medlemsstaternas tillsynsverksamhet bör kommissionen ges befogenhet att vidta utrednings- och samordningsåtgärder med avseende på olagliga transporter som kan ha allvarliga och negativa effekter på människors hälsa eller miljön. Kommissionen bör vidta dessa åtgärder med fullständig respekt för förfarandegarantierna. I sin interna organisation kan kommissionen överväga att anförtro vissa tillsynsåtgärder som föreskrivs i denna förordning till Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf), som har relevant sakkunskap i det avseendet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(49)

För att stödja och komplettera medlemsstaternas tillsynsverksamhet bör kommissionen ges befogenhet att vidta utrednings- och samordningsåtgärder med avseende på olagliga transporter som kan ha allvarliga och negativa effekter på människors hälsa eller miljön. Kommissionen bör vidta dessa åtgärder med fullständig respekt för förfarandegarantierna. I sin interna organisation kan kommissionen överväga att anförtro vissa tillsynsåtgärder som föreskrivs i denna förordning till Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf), som har relevant sakkunskap i det avseendet.

| (49) | För att stödja och komplettera medlemsstaternas tillsynsverksamhet bör kommissionen ges befogenhet att vidta utrednings- och samordningsåtgärder med avseende på olagliga transporter som kan ha allvarliga och negativa effekter på människors hälsa eller miljön. Kommissionen bör vidta dessa åtgärder med fullständig respekt för förfarandegarantierna. I sin interna organisation kan kommissionen överväga att anförtro vissa tillsynsåtgärder som föreskrivs i denna förordning till Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf), som har relevant sakkunskap i det avseendet.
  Om de behöriga myndigheterna i avsändar- och mottagarmedlemsstaterna får anmälan om en olaglig avfallstransport bör de överväga hur de kan skärpa sina kontrollåtgärder för liknande transporter för att identifiera olagliga avfallstransporter i ett tidigt skede. |
| --- | --- |

(49)

För att stödja och komplettera medlemsstaternas tillsynsverksamhet bör kommissionen ges befogenhet att vidta utrednings- och samordningsåtgärder med avseende på olagliga transporter som kan ha allvarliga och negativa effekter på människors hälsa eller miljön. Kommissionen bör vidta dessa åtgärder med fullständig respekt för förfarandegarantierna. I sin interna organisation kan kommissionen överväga att anförtro vissa tillsynsåtgärder som föreskrivs i denna förordning till Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf), som har relevant sakkunskap i det avseendet.
  Om de behöriga myndigheterna i avsändar- och mottagarmedlemsstaterna får anmälan om en olaglig avfallstransport bör de överväga hur de kan skärpa sina kontrollåtgärder för liknande transporter för att identifiera olagliga avfallstransporter i ett tidigt skede.

Ändring 24

Förslag till förordning

Skäl 50

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (50) | Medlemsstaterna bör förse kommissionen med uppgifter om genomförandet av denna förordning, både i form av de rapporter som skickas till Baselkonventionens sekretariat och på grundval av ett separat frågeformulär. Kommissionen bör vart
  fjärde
  år utarbeta en rapport om genomförandet av denna förordning, på grundval av den information som har lämnats av medlemsstaterna samt annan information, särskilt uppgifter som har samlats in i samband med kommissionens och Europeiska miljöbyråns särskilda rapporter om transport av plastavfall och andra specifika avfallsflöden som ger anledning till betänkligheter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(50)

Medlemsstaterna bör förse kommissionen med uppgifter om genomförandet av denna förordning, både i form av de rapporter som skickas till Baselkonventionens sekretariat och på grundval av ett separat frågeformulär. Kommissionen bör vart
  fjärde
  år utarbeta en rapport om genomförandet av denna förordning, på grundval av den information som har lämnats av medlemsstaterna samt annan information, särskilt uppgifter som har samlats in i samband med kommissionens och Europeiska miljöbyråns särskilda rapporter om transport av plastavfall och andra specifika avfallsflöden som ger anledning till betänkligheter.

| (50) | Medlemsstaterna bör förse kommissionen med uppgifter om genomförandet av denna förordning, både i form av de rapporter som skickas till Baselkonventionens sekretariat och på grundval av ett separat frågeformulär. Kommissionen bör vart
  tredje
  år utarbeta en rapport om genomförandet av denna förordning, på grundval av den information som har lämnats av medlemsstaterna samt annan information, särskilt uppgifter som har samlats in i samband med kommissionens och Europeiska miljöbyråns särskilda rapporter om transport av plastavfall och andra specifika avfallsflöden som ger anledning till betänkligheter.
  Det centrala systemet för elektroniskt inlämnande och utbyte av uppgifter och dokument bör utformas på ett sådant sätt att data kan hämtas från systemet för att användas till dessa rapporter. |
| --- | --- |

(50)

Medlemsstaterna bör förse kommissionen med uppgifter om genomförandet av denna förordning, både i form av de rapporter som skickas till Baselkonventionens sekretariat och på grundval av ett separat frågeformulär. Kommissionen bör vart
  tredje
  år utarbeta en rapport om genomförandet av denna förordning, på grundval av den information som har lämnats av medlemsstaterna samt annan information, särskilt uppgifter som har samlats in i samband med kommissionens och Europeiska miljöbyråns särskilda rapporter om transport av plastavfall och andra specifika avfallsflöden som ger anledning till betänkligheter.
  Det centrala systemet för elektroniskt inlämnande och utbyte av uppgifter och dokument bör utformas på ett sådant sätt att data kan hämtas från systemet för att användas till dessa rapporter.

Ändring 25

Förslag till förordning

Skäl 52

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (52) | För att underlätta informationsutbytet och samarbetet för
  genomförandet
  av denna förordning bör medlemsstaterna utse behöriga myndigheter och kontaktpersoner och anmäla dem till kommissionen, som bör offentliggöra dessa uppgifter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(52)

För att underlätta informationsutbytet och samarbetet för
  genomförandet
  av denna förordning bör medlemsstaterna utse behöriga myndigheter och kontaktpersoner och anmäla dem till kommissionen, som bör offentliggöra dessa uppgifter.

| (52) | För att underlätta informationsutbytet och samarbetet för
  ett harmoniserat genomförande
  av denna förordning bör medlemsstaterna utse behöriga myndigheter och kontaktpersoner och anmäla dem till kommissionen, som bör offentliggöra dessa uppgifter. |
| --- | --- |

(52)

För att underlätta informationsutbytet och samarbetet för
  ett harmoniserat genomförande
  av denna förordning bör medlemsstaterna utse behöriga myndigheter och kontaktpersoner och anmäla dem till kommissionen, som bör offentliggöra dessa uppgifter.

Ändring 26

Förslag till förordning

Skäl 54

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (54) | I syfte att göra tillägg till eller ändra denna förordning bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på artiklarna
  37.13
  ,
  40.8
  och
  72
  i denna förordning. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 (52). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(54)

I syfte att göra tillägg till eller ändra denna förordning bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på artiklarna
  37.13
  ,
  40.8
  och
  72
  i denna förordning. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 (52). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

| (54) | I syfte att göra tillägg till eller ändra denna förordning bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på artiklarna
  14.3
  ,
  28.4, 38.1, 42.4
  och 75 i denna förordning. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 (52). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |
| --- | --- |

(54)

I syfte att göra tillägg till eller ändra denna förordning bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på artiklarna
  14.3
  ,
  28.4, 38.1, 42.4
  och 75 i denna förordning. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 (52). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

Ändring 27

Förslag till förordning

Skäl 55

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (55) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter att anta
  åtgärder för
  en harmoniserad metod för att beräkna ekonomiska säkerheter eller motsvarande försäkringar
  , klargöra klassificeringen av avfall enligt denna förordning (bland annat för att fastställa ett tröskelvärde för föroreningar i fråga om visst avfall) och med avseende på vissa typer av råvaror, klargöra skillnaden mellan begagnade varor och avfall i fråga om gränsöverskridande transporter
  . Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (53). |

Kommissionens förslag

Ändring

(55)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter att anta
  åtgärder för
  en harmoniserad metod för att beräkna ekonomiska säkerheter eller motsvarande försäkringar
  , klargöra klassificeringen av avfall enligt denna förordning (bland annat för att fastställa ett tröskelvärde för föroreningar i fråga om visst avfall) och med avseende på vissa typer av råvaror, klargöra skillnaden mellan begagnade varor och avfall i fråga om gränsöverskridande transporter
  . Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (53).

| (55) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter att anta en
  enkel, riskbaserad och
  harmoniserad metod för att beräkna ekonomiska säkerheter eller motsvarande försäkringar. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (53).
  Om kommissionen slår fast att en harmoniserad metod för att beräkna ekonomiska säkerheter eller motsvarande försäkringar är lämplig bör den överväga hur det centrala systemet kan användas för att möjliggöra innovativa metoder för fastställande av ekonomiska säkerheter. |
| --- | --- |

(55)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter att anta en
  enkel, riskbaserad och
  harmoniserad metod för att beräkna ekonomiska säkerheter eller motsvarande försäkringar. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (53).
  Om kommissionen slår fast att en harmoniserad metod för att beräkna ekonomiska säkerheter eller motsvarande försäkringar är lämplig bör den överväga hur det centrala systemet kan användas för att möjliggöra innovativa metoder för fastställande av ekonomiska säkerheter.

Ändring 28

Förslag till förordning

Skäl 55a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (55a) | För att ytterligare underlätta en harmonisering av den inre marknaden och praxis mellan medlemsstaterna när det gäller avfallstransport bör kommissionen undersöka om ytterligare standardisering av avtal är möjlig i enlighet med subsidiaritetsprincipen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(55a)

För att ytterligare underlätta en harmonisering av den inre marknaden och praxis mellan medlemsstaterna när det gäller avfallstransport bör kommissionen undersöka om ytterligare standardisering av avtal är möjlig i enlighet med subsidiaritetsprincipen.

Ändring 29

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| I denna förordning fastställs bestämmelser för att skydda miljön och människors hälsa genom att förebygga och minska de skadliga effekter som avfallstransporter kan medföra. I denna förordning fastställs de förfaranden och kontrollsystem som ska användas för avfallstransporter, beroende på avfallets ursprung och destination och transportväg, det slags avfall som transporteras samt den typ av behandling som avfallet ska genomgå på destinationsorten. | I denna förordning fastställs bestämmelser för att skydda miljön och människors hälsa genom att förebygga och minska de skadliga effekter som avfallstransporter kan medföra
  , inbegripet i tredjeländer
  . I denna förordning fastställs de förfaranden och kontrollsystem som ska användas för avfallstransporter, beroende på avfallets ursprung och destination och transportväg, det slags avfall som transporteras samt den typ av behandling som avfallet ska genomgå på destinationsorten.
  Förordningen syftar till att bidra till att uppnå en cirkulär ekonomi, resurseffektivitet, klimatneutralitet och en nollföroreningsambition för en giftfri miljö genom att tillämpa principerna om närhet och självförsörjning i enlighet med direktiv 2008/98/EG. Den syftar även till att minska den administrativa bördan genom att harmonisera reglerna för avfallstransport inom unionen och genom att digitalisera informationsutbytet om avfallstransport. |

Kommissionens förslag

Ändring

I denna förordning fastställs bestämmelser för att skydda miljön och människors hälsa genom att förebygga och minska de skadliga effekter som avfallstransporter kan medföra. I denna förordning fastställs de förfaranden och kontrollsystem som ska användas för avfallstransporter, beroende på avfallets ursprung och destination och transportväg, det slags avfall som transporteras samt den typ av behandling som avfallet ska genomgå på destinationsorten.

I denna förordning fastställs bestämmelser för att skydda miljön och människors hälsa genom att förebygga och minska de skadliga effekter som avfallstransporter kan medföra
  , inbegripet i tredjeländer
  . I denna förordning fastställs de förfaranden och kontrollsystem som ska användas för avfallstransporter, beroende på avfallets ursprung och destination och transportväg, det slags avfall som transporteras samt den typ av behandling som avfallet ska genomgå på destinationsorten.
  Förordningen syftar till att bidra till att uppnå en cirkulär ekonomi, resurseffektivitet, klimatneutralitet och en nollföroreningsambition för en giftfri miljö genom att tillämpa principerna om närhet och självförsörjning i enlighet med direktiv 2008/98/EG. Den syftar även till att minska den administrativa bördan genom att harmonisera reglerna för avfallstransport inom unionen och genom att digitalisera informationsutbytet om avfallstransport.

Ändring 30

Förslag till förordning

Artikel 3 – stycke 1 – led 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | miljöriktig hantering: hantering som innebär att alla rimliga åtgärder vidtas för att se till att avfall hanteras på ett sätt som innebär skydd för människors hälsa och miljön mot skadliga effekter som sådant avfall kan medföra. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

miljöriktig hantering: hantering som innebär att alla rimliga åtgärder vidtas för att se till att avfall hanteras på ett sätt som innebär skydd för människors hälsa och miljön mot skadliga effekter som sådant avfall kan medföra.

| (4) | miljöriktig hantering: hantering som innebär att alla rimliga åtgärder vidtas för att se till att avfall hanteras på ett sätt som innebär skydd för människors hälsa
  , klimatet
  och miljön mot skadliga effekter som sådant avfall
  och behandlingen av detta
  kan medföra. |
| --- | --- |

(4)

miljöriktig hantering: hantering som innebär att alla rimliga åtgärder vidtas för att se till att avfall hanteras på ett sätt som innebär skydd för människors hälsa
  , klimatet
  och miljön mot skadliga effekter som sådant avfall
  och behandlingen av detta
  kan medföra.

Ändring 31

Förslag till förordning

Artikel 3 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Dessutom ska definitionerna av avfall, farligt avfall, behandling, bortskaffande, återvinning, förberedelse för återanvändning, återanvändning, materialåtervinning, avfallsproducent, avfallsinnehavare, handlare och mäklare som fastställs i artikel 3 punkterna 1, 2, 14, 19, 15, 16, 13, 17, 5, 6, 7 respektive 8 i direktiv 2008/98/EG gälla. | Dessutom ska definitionerna av avfall, farligt avfall, behandling, bortskaffande, återvinning,
  resursåtervinning,
  förberedelse för återanvändning, återanvändning, materialåtervinning, avfallsproducent, avfallsinnehavare, handlare och mäklare som fastställs i artikel 3 punkterna 1, 2, 14, 19, 15,
  15a,
  16, 13, 17, 5, 6, 7 respektive 8 i direktiv 2008/98/EG gälla. |

Kommissionens förslag

Ändring

Dessutom ska definitionerna av avfall, farligt avfall, behandling, bortskaffande, återvinning, förberedelse för återanvändning, återanvändning, materialåtervinning, avfallsproducent, avfallsinnehavare, handlare och mäklare som fastställs i artikel 3 punkterna 1, 2, 14, 19, 15, 16, 13, 17, 5, 6, 7 respektive 8 i direktiv 2008/98/EG gälla.

Dessutom ska definitionerna av avfall, farligt avfall, behandling, bortskaffande, återvinning,
  resursåtervinning,
  förberedelse för återanvändning, återanvändning, materialåtervinning, avfallsproducent, avfallsinnehavare, handlare och mäklare som fastställs i artikel 3 punkterna 1, 2, 14, 19, 15,
  15a,
  16, 13, 17, 5, 6, 7 respektive 8 i direktiv 2008/98/EG gälla.

Ändring 32

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (aa) | Avfall som innehåller eller är förorenat med ett ämne som förtecknas i bilaga IV till förordning (EU) 2019/1021 om långlivade organiska föroreningar, om det inte förtecknas någon annanstans. |

Kommissionens förslag

Ändring

(aa)

Avfall som innehåller eller är förorenat med ett ämne som förtecknas i bilaga IV till förordning (EU) 2019/1021 om långlivade organiska föroreningar, om det inte förtecknas någon annanstans.

Ändring 33

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 4 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Mängden avfall överskrider inte 150 kilo eller en större mängd som de berörda behöriga myndigheterna och anmälaren har kommit överens om från fall till fall. |

Kommissionens förslag

Ändring

(b)

Mängden avfall överskrider inte 150 kilo eller en större mängd som de berörda behöriga myndigheterna och anmälaren har kommit överens om från fall till fall.

| (b) | Mängden avfall överskrider inte 150 kilo
  för laboratorieanalys, 2 000 kilo för försök med experimentell behandling
  eller en större mängd som de berörda behöriga myndigheterna och anmälaren har kommit överens om från fall till fall. |
| --- | --- |

(b)

Mängden avfall överskrider inte 150 kilo
  för laboratorieanalys, 2 000 kilo för försök med experimentell behandling
  eller en större mängd som de berörda behöriga myndigheterna och anmälaren har kommit överens om från fall till fall.

Ändring 34

Förslag till förordning

Artikel 4 – led 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Punkt 2 ska vara tillämplig på transporter av blandat kommunalt avfall som samlats in från privata hushåll, från andra avfallsproducenter eller från båda, samt på blandat kommunalt avfall som har genomgått avfallsbehandling som inte väsentligen har ändrat dess egenskaper, där sådant avfall är avsett för återvinning. Transporter av sådant avfall avsett för bortskaffande ska vara förbjudna. | 5.   Punkt 2 ska vara tillämplig på transporter av blandat kommunalt avfall som samlats in från privata hushåll, från andra avfallsproducenter eller från båda, samt på blandat kommunalt avfall som har genomgått avfallsbehandling som inte väsentligen har ändrat dess egenskaper,
  exempelvis avfallbaserade bränslen,
  där sådant avfall är avsett för återvinning. Transporter av sådant avfall avsett för bortskaffande ska vara förbjudna. |

Kommissionens förslag

Ändring

5.   Punkt 2 ska vara tillämplig på transporter av blandat kommunalt avfall som samlats in från privata hushåll, från andra avfallsproducenter eller från båda, samt på blandat kommunalt avfall som har genomgått avfallsbehandling som inte väsentligen har ändrat dess egenskaper, där sådant avfall är avsett för återvinning. Transporter av sådant avfall avsett för bortskaffande ska vara förbjudna.

5.   Punkt 2 ska vara tillämplig på transporter av blandat kommunalt avfall som samlats in från privata hushåll, från andra avfallsproducenter eller från båda, samt på blandat kommunalt avfall som har genomgått avfallsbehandling som inte väsentligen har ändrat dess egenskaper,
  exempelvis avfallbaserade bränslen,
  där sådant avfall är avsett för återvinning. Transporter av sådant avfall avsett för bortskaffande ska vara förbjudna.

Ändring 35

Ändring 35

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 1 – stycke 1

Artikel 5 – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Endast anmälare som har erhållit ett tillstånd eller är registrerade i enlighet med kapitel IV i direktiv 2008/98/EG får lämna in en skriftlig förhandsanmälan (anmälan). | Endast anmälare som har erhållit ett tillstånd eller är registrerade i enlighet med kapitel IV i direktiv 2008/98/EG
  och aktörer som utför försök med experimentell behandling eller driver laboratorier för detta ändamål
  får lämna in en skriftlig förhandsanmälan (anmälan). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Endast anmälare som har erhållit ett tillstånd eller är registrerade i enlighet med kapitel IV i direktiv 2008/98/EG får lämna in en skriftlig förhandsanmälan (anmälan).

Endast anmälare som har erhållit ett tillstånd eller är registrerade i enlighet med kapitel IV i direktiv 2008/98/EG
  och aktörer som utför försök med experimentell behandling eller driver laboratorier för detta ändamål
  får lämna in en skriftlig förhandsanmälan (anmälan).

och aktörer som utför försök med experimentell behandling eller driver laboratorier för detta ändamål

Ändring 36

Ändring 36

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 2 – stycke 3

Artikel 5 – punkt 2 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Om anmälaren inte är den ursprungliga avfallsproducenten enligt artikel 3.6 a i, ska anmälaren se till att den ursprungliga avfallsproducenten eller någon av de personer som anges i artikel 3.6 a ii
  eller 3.6 a
  iii också undertecknar anmälningsdokumentet. | Om anmälaren inte är den ursprungliga avfallsproducenten enligt artikel 3.6 a i, ska anmälaren se till att den ursprungliga avfallsproducenten eller någon av de personer som anges i artikel 3.6 a ii, iii
  eller iv
  också undertecknar anmälningsdokumentet.
  En handlare eller mäklare ska se till att ha ett skriftligt tillstånd från någon av de personer som avses i artikel 3.6 a i, ii eller iii att agera på denna persons vägnar, och detta skriftliga tillstånd ska ingå i anmälan. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Om anmälaren inte är den ursprungliga avfallsproducenten enligt artikel 3.6 a i, ska anmälaren se till att den ursprungliga avfallsproducenten eller någon av de personer som anges i artikel 3.6 a ii
  eller 3.6 a
  iii också undertecknar anmälningsdokumentet.

eller 3.6 a

Om anmälaren inte är den ursprungliga avfallsproducenten enligt artikel 3.6 a i, ska anmälaren se till att den ursprungliga avfallsproducenten eller någon av de personer som anges i artikel 3.6 a ii, iii
  eller iv
  också undertecknar anmälningsdokumentet.
  En handlare eller mäklare ska se till att ha ett skriftligt tillstånd från någon av de personer som avses i artikel 3.6 a i, ii eller iii att agera på denna persons vägnar, och detta skriftliga tillstånd ska ingå i anmälan.

,

eller iv

En handlare eller mäklare ska se till att ha ett skriftligt tillstånd från någon av de personer som avses i artikel 3.6 a i, ii eller iii att agera på denna persons vägnar, och detta skriftliga tillstånd ska ingå i anmälan.

Ändring 37

Ändring 37

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – led 6

Artikel 7 – led 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   Genom undantag från punkt 5 och om det avfall som transporteras är avsett för behandling i avvaktan på återvinning eller bortskaffande och ytterligare en återvinning eller ett bortskaffande äger rum i mottagarlandet får den ekonomiska säkerheten eller den motsvarande försäkringen frisläppas när avfallet lämnar anläggningen för behandling i avvaktan på återvinning eller bortskaffande och den behöriga myndigheten i fråga har erhållit det intyg som anges i artikel 16.4. I detta fall ska varje ny transport till en anläggning för återvinning eller bortskaffande omfattas av en ny ekonomisk säkerhet eller motsvarande försäkring, såvida inte den behöriga mottagarmyndigheten meddelat att en sådan ekonomisk säkerhet eller motsvarande försäkring inte är nödvändig. Under sådana omständigheter ska den behöriga mottagarmyndigheten ansvara för att uppfylla de skyldigheter som uppstår vid återtagning om transporten eller den vidare återvinningen eller bortskaffandet inte kan avslutas som planerat enligt artikel 22, eller när det gäller en olaglig transport, enligt artikel 24. | 6.   Genom undantag från punkt 5 och om det avfall som transporteras är avsett för behandling i avvaktan på återvinning eller bortskaffande och ytterligare en återvinning eller ett bortskaffande äger rum i mottagarlandet får den ekonomiska säkerheten eller den motsvarande försäkringen frisläppas när avfallet lämnar anläggningen för behandling i avvaktan på återvinning eller bortskaffande och den behöriga myndigheten i fråga har erhållit det intyg som anges i artikel 16.4. I detta fall ska varje ny transport till en anläggning för återvinning eller bortskaffande omfattas av en ny ekonomisk säkerhet eller motsvarande försäkring, såvida inte
  transporten utförs mellan två anläggningar som lyder under samma juridiska person eller såvida inte
  den behöriga mottagarmyndigheten meddelat att en sådan ekonomisk säkerhet eller motsvarande försäkring inte är nödvändig. Under sådana omständigheter ska den behöriga mottagarmyndigheten ansvara för att uppfylla de skyldigheter som uppstår vid återtagning om transporten eller den vidare återvinningen eller bortskaffandet inte kan avslutas som planerat enligt artikel 22, eller när det gäller en olaglig transport, enligt artikel 24. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   Genom undantag från punkt 5 och om det avfall som transporteras är avsett för behandling i avvaktan på återvinning eller bortskaffande och ytterligare en återvinning eller ett bortskaffande äger rum i mottagarlandet får den ekonomiska säkerheten eller den motsvarande försäkringen frisläppas när avfallet lämnar anläggningen för behandling i avvaktan på återvinning eller bortskaffande och den behöriga myndigheten i fråga har erhållit det intyg som anges i artikel 16.4. I detta fall ska varje ny transport till en anläggning för återvinning eller bortskaffande omfattas av en ny ekonomisk säkerhet eller motsvarande försäkring, såvida inte den behöriga mottagarmyndigheten meddelat att en sådan ekonomisk säkerhet eller motsvarande försäkring inte är nödvändig. Under sådana omständigheter ska den behöriga mottagarmyndigheten ansvara för att uppfylla de skyldigheter som uppstår vid återtagning om transporten eller den vidare återvinningen eller bortskaffandet inte kan avslutas som planerat enligt artikel 22, eller när det gäller en olaglig transport, enligt artikel 24.

6.   Genom undantag från punkt 5 och om det avfall som transporteras är avsett för behandling i avvaktan på återvinning eller bortskaffande och ytterligare en återvinning eller ett bortskaffande äger rum i mottagarlandet får den ekonomiska säkerheten eller den motsvarande försäkringen frisläppas när avfallet lämnar anläggningen för behandling i avvaktan på återvinning eller bortskaffande och den behöriga myndigheten i fråga har erhållit det intyg som anges i artikel 16.4. I detta fall ska varje ny transport till en anläggning för återvinning eller bortskaffande omfattas av en ny ekonomisk säkerhet eller motsvarande försäkring, såvida inte
  transporten utförs mellan två anläggningar som lyder under samma juridiska person eller såvida inte
  den behöriga mottagarmyndigheten meddelat att en sådan ekonomisk säkerhet eller motsvarande försäkring inte är nödvändig. Under sådana omständigheter ska den behöriga mottagarmyndigheten ansvara för att uppfylla de skyldigheter som uppstår vid återtagning om transporten eller den vidare återvinningen eller bortskaffandet inte kan avslutas som planerat enligt artikel 22, eller när det gäller en olaglig transport, enligt artikel 24.

Ändring 38

Ändring 38

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 10 – stycke 1

Artikel 7 – punkt 10 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen ska senast den [Publikationshandboken: För in datum två år från dagen för förordningens ikraftträdande] bedöma huruvida det är genomförbart att införa en harmoniserad beräkningsmetod för att fastställa beloppet för ekonomiska säkerheter eller motsvarande försäkringar, och ska om så är lämpligt, anta en genomförandeakt för att fastställa en sådan harmoniserad beräkningsmetod. Denna genomförandeakt ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 77.2. | Kommissionen ska senast den [Publikationshandboken: För in datum två år från dagen för förordningens ikraftträdande] bedöma huruvida det är genomförbart att införa en
  enkel, riskbaserad och
  harmoniserad beräkningsmetod för att fastställa beloppet för ekonomiska säkerheter eller motsvarande försäkringar, och ska om så är lämpligt,
  senast den ... [För in datum tre år från dagen för förordningens ikraftträdande],
  anta en genomförandeakt för att fastställa en sådan
  enkel, riskbaserad och
  harmoniserad beräkningsmetod. Denna genomförandeakt ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 77.2. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen ska senast den [Publikationshandboken: För in datum två år från dagen för förordningens ikraftträdande] bedöma huruvida det är genomförbart att införa en harmoniserad beräkningsmetod för att fastställa beloppet för ekonomiska säkerheter eller motsvarande försäkringar, och ska om så är lämpligt, anta en genomförandeakt för att fastställa en sådan harmoniserad beräkningsmetod. Denna genomförandeakt ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 77.2.

Kommissionen ska senast den [Publikationshandboken: För in datum två år från dagen för förordningens ikraftträdande] bedöma huruvida det är genomförbart att införa en
  enkel, riskbaserad och
  harmoniserad beräkningsmetod för att fastställa beloppet för ekonomiska säkerheter eller motsvarande försäkringar, och ska om så är lämpligt,
  senast den ... [För in datum tre år från dagen för förordningens ikraftträdande],
  anta en genomförandeakt för att fastställa en sådan
  enkel, riskbaserad och
  harmoniserad beräkningsmetod. Denna genomförandeakt ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 77.2.

enkel, riskbaserad och

senast den ... [För in datum tre år från dagen för förordningens ikraftträdande],

enkel, riskbaserad och

Ändring 39

Ändring 39

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 2 – stycke 2

Artikel 9 – punkt 2 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Om den behöriga mottagarmyndigheten inte inom 30 dagar från det att den har mottagit anmälan
  har fattat ett beslut enligt punkt 1
  ska den
  på anmälarens begäran
  ge anmälaren en motiverad förklaring till detta. | Om den behöriga mottagarmyndigheten inte
  kan fatta ett beslut enligt punkt 1
  inom 30 dagar från det att den har mottagit anmälan ska den
  informera anmälaren om detta inom dessa 30 dagar och självmant
  ge anmälaren en motiverad förklaring till detta. 
  Den behöriga myndigheten ska fatta ett slutligt beslut inom 60 dagar från det att den har mottagit anmälan. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Om den behöriga mottagarmyndigheten inte inom 30 dagar från det att den har mottagit anmälan
  har fattat ett beslut enligt punkt 1
  ska den
  på anmälarens begäran
  ge anmälaren en motiverad förklaring till detta.

har fattat ett beslut enligt punkt 1

på anmälarens begäran

Om den behöriga mottagarmyndigheten inte
  kan fatta ett beslut enligt punkt 1
  inom 30 dagar från det att den har mottagit anmälan ska den
  informera anmälaren om detta inom dessa 30 dagar och självmant
  ge anmälaren en motiverad förklaring till detta. 
  Den behöriga myndigheten ska fatta ett slutligt beslut inom 60 dagar från det att den har mottagit anmälan.

kan fatta ett beslut enligt punkt 1

informera anmälaren om detta inom dessa 30 dagar och självmant

Den behöriga myndigheten ska fatta ett slutligt beslut inom 60 dagar från det att den har mottagit anmälan.

Ändring 40

Ändring 40

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 3

Artikel 9 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Ett skriftligt godkännande av en planerad transport ska upphöra att vara giltigt från det senare datum som anges i anmälningsdokumentet. Det ska
  inte
  täcka en
  längre
  period
  än ett
  kalenderår eller en eventuell kortare period som de berörda myndigheterna anger i sitt beslut. | 3.   Ett skriftligt godkännande av en planerad transport ska upphöra att vara giltigt från det senare datum som anges i anmälningsdokumentet. Det ska täcka en period
  på två
  kalenderår eller en eventuell kortare period som de berörda myndigheterna anger i sitt beslut. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Ett skriftligt godkännande av en planerad transport ska upphöra att vara giltigt från det senare datum som anges i anmälningsdokumentet. Det ska
  inte
  täcka en
  längre
  period
  än ett
  kalenderår eller en eventuell kortare period som de berörda myndigheterna anger i sitt beslut.

3.   Ett skriftligt godkännande av en planerad transport ska upphöra att vara giltigt från det senare datum som anges i anmälningsdokumentet. Det ska täcka en period
  på två
  kalenderår eller en eventuell kortare period som de berörda myndigheterna anger i sitt beslut.

Ändring 41

Ändring 41

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 4

Artikel 9 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   En planerad transport får endast genomföras när de krav som anges i artikel 16.1
  a och b
  är uppfyllda och under den tidsperiod då samtliga behöriga myndigheters underförstådda eller skriftliga godkännanden är giltiga. Transporten ska ha lämnat avsändarlandet vid utgången av giltighetsperioden för de behöriga myndigheternas underförstådda eller skriftliga godkännanden. | 4.   En planerad transport får endast genomföras när de krav som anges i artikel 16.1 är uppfyllda och under den tidsperiod då samtliga behöriga myndigheters underförstådda eller skriftliga godkännanden är giltiga. Transporten ska ha lämnat avsändarlandet vid utgången av giltighetsperioden för de behöriga myndigheternas underförstådda eller skriftliga godkännanden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   En planerad transport får endast genomföras när de krav som anges i artikel 16.1
  a och b
  är uppfyllda och under den tidsperiod då samtliga behöriga myndigheters underförstådda eller skriftliga godkännanden är giltiga. Transporten ska ha lämnat avsändarlandet vid utgången av giltighetsperioden för de behöriga myndigheternas underförstådda eller skriftliga godkännanden.

4.   En planerad transport får endast genomföras när de krav som anges i artikel 16.1 är uppfyllda och under den tidsperiod då samtliga behöriga myndigheters underförstådda eller skriftliga godkännanden är giltiga. Transporten ska ha lämnat avsändarlandet vid utgången av giltighetsperioden för de behöriga myndigheternas underförstådda eller skriftliga godkännanden.

Ändring 42

Ändring 42

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – led 7

Artikel 9 – led 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 7.   Om godkännandet dras in ska detta göras i form av ett officiellt meddelande till anmälaren, berörda behöriga myndigheter och
  till
  mottagaren. | 7.   Om godkännandet dras in ska detta göras i form av ett officiellt meddelande
  , med angivande av orsaken,
  till anmälaren, berörda behöriga myndigheter och mottagaren
  samt till kommissionen i rapporteringssyfte
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

7.   Om godkännandet dras in ska detta göras i form av ett officiellt meddelande till anmälaren, berörda behöriga myndigheter och
  till
  mottagaren.

7.   Om godkännandet dras in ska detta göras i form av ett officiellt meddelande
  , med angivande av orsaken,
  till anmälaren, berörda behöriga myndigheter och mottagaren
  samt till kommissionen i rapporteringssyfte
  .

Ändring 43

Ändring 43

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 1 – led a – led i

Artikel 11 – punkt 1 – led a – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| i) | avfallet inte kan återvinnas på ett tekniskt
  och
  ekonomiskt hållbart sätt eller måste bortskaffas på grund av rättsliga skyldigheter i 
  unionen eller enligt
  internationell
  lagstiftning
  , |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

i)

avfallet inte kan återvinnas på ett tekniskt
  och
  ekonomiskt hållbart sätt eller måste bortskaffas på grund av rättsliga skyldigheter i 
  unionen eller enligt
  internationell
  lagstiftning
  ,

och

unionen eller enligt

lagstiftning

| i) | avfallet inte kan återvinnas på ett tekniskt
  genomförbart,
  ekonomiskt hållbart
  och miljöriktigt
  sätt eller måste bortskaffas på grund av rättsliga skyldigheter i 
  unionsrätten eller
  internationell
  rätt
  , |
| --- | --- |

i)

avfallet inte kan återvinnas på ett tekniskt
  genomförbart,
  ekonomiskt hållbart
  och miljöriktigt
  sätt eller måste bortskaffas på grund av rättsliga skyldigheter i 
  unionsrätten eller
  internationell
  rätt
  ,

genomförbart,

och miljöriktigt

unionsrätten eller

rätt

Ändring 44

Ändring 44

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 1 – led a – led ii

Artikel 11 – punkt 1 – led a – led ii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ii) | avfallet inte kan återvinnas på ett tekniskt
  och
  ekonomiskt hållbart sätt i det land där det genererades, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ii)

avfallet inte kan återvinnas på ett tekniskt
  och
  ekonomiskt hållbart sätt i det land där det genererades,

och

| ii) | avfallet inte kan återvinnas på ett tekniskt
  genomförbart,
  ekonomiskt hållbart
  och miljöriktigt
  sätt i det land där det genererades, |
| --- | --- |

ii)

avfallet inte kan återvinnas på ett tekniskt
  genomförbart,
  ekonomiskt hållbart
  och miljöriktigt
  sätt i det land där det genererades,

genomförbart,

och miljöriktigt

Ändring 45

Ändring 45

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 1 – led a – led iii

Artikel 11 – punkt 1 – led a – led iii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| iii) | den planerade transporten eller det planerade bortskaffandet överensstämmer med avfallshierarkin och principerna om närhet och
  tillräcklig egenkapacitet på unionsnivå och nationell nivå
  enligt direktiv 2008/98/EG, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iii)

den planerade transporten eller det planerade bortskaffandet överensstämmer med avfallshierarkin och principerna om närhet och
  tillräcklig egenkapacitet på unionsnivå och nationell nivå
  enligt direktiv 2008/98/EG,

tillräcklig egenkapacitet på unionsnivå och nationell nivå

| iii) | den planerade transporten eller det planerade bortskaffandet överensstämmer med avfallshierarkin och principerna om närhet och
  självförsörjning
  enligt direktiv 2008/98/EG, |
| --- | --- |

iii)

den planerade transporten eller det planerade bortskaffandet överensstämmer med avfallshierarkin och principerna om närhet och
  självförsörjning
  enligt direktiv 2008/98/EG,

självförsörjning

Ändring 46

Ändring 46

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 1 – led b

Artikel 11 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | anmälaren eller mottagaren har tidigare dömts för olagliga transporter eller någon annan olaglig handling på
  miljöskyddsområdet
  , |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

anmälaren eller mottagaren har tidigare dömts för olagliga transporter eller någon annan olaglig handling på
  miljöskyddsområdet
  ,

miljöskyddsområdet

| (b) | anmälaren eller mottagaren har tidigare dömts för olagliga transporter eller någon annan olaglig handling på
  miljö- eller hälsoskyddsområdet
  , |
| --- | --- |

(b)

anmälaren eller mottagaren har tidigare dömts för olagliga transporter eller någon annan olaglig handling på
  miljö- eller hälsoskyddsområdet
  ,

miljö- eller hälsoskyddsområdet

Ändring 47

Ändring 47

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 3

Artikel 11 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Om de behöriga myndigheterna inte har godkänt en planerad transport av avfall avsett för bortskaffande inom
  den
  tidsfrist på
  30
  dagar
  som anges i artikel 9.1,
  ska anmälan av den transporten upphöra att gälla och transporten ska förbjudas i enlighet med artikel 4.1. Om anmälaren fortfarande avser att genomföra transporten ska en ny anmälan göras, såvida inte samtliga berörda behöriga myndigheter och anmälaren kommer överens om annat. | 3.   Om de behöriga myndigheterna inte har godkänt en planerad transport av avfall avsett för bortskaffande inom
  en
  tidsfrist på
  60
  dagar ska anmälan av den transporten upphöra att gälla och transporten ska förbjudas i enlighet med artikel 4.1. Om anmälaren fortfarande avser att genomföra transporten ska en ny anmälan göras, såvida inte samtliga berörda behöriga myndigheter och anmälaren kommer överens om annat. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Om de behöriga myndigheterna inte har godkänt en planerad transport av avfall avsett för bortskaffande inom
  den
  tidsfrist på
  30
  dagar
  som anges i artikel 9.1,
  ska anmälan av den transporten upphöra att gälla och transporten ska förbjudas i enlighet med artikel 4.1. Om anmälaren fortfarande avser att genomföra transporten ska en ny anmälan göras, såvida inte samtliga berörda behöriga myndigheter och anmälaren kommer överens om annat.

3.   Om de behöriga myndigheterna inte har godkänt en planerad transport av avfall avsett för bortskaffande inom
  en
  tidsfrist på
  60
  dagar ska anmälan av den transporten upphöra att gälla och transporten ska förbjudas i enlighet med artikel 4.1. Om anmälaren fortfarande avser att genomföra transporten ska en ny anmälan göras, såvida inte samtliga berörda behöriga myndigheter och anmälaren kommer överens om annat.

Ändring 48

Ändring 48

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 1 – led d – led ii

Artikel 12 – punkt 1 – led d – led ii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ii) | återvinningen i mottagarlandet äger rum på villkor som
  i stort sett motsvarar
  de villkor som föreskrivs i avsändarlandets nationella lagstiftning, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ii)

återvinningen i mottagarlandet äger rum på villkor som
  i stort sett motsvarar
  de villkor som föreskrivs i avsändarlandets nationella lagstiftning,

i stort sett motsvarar

| ii) | återvinningen i mottagarlandet äger rum på villkor som
  anses motsvara
  de villkor som föreskrivs i avsändarlandets nationella lagstiftning, |
| --- | --- |

ii)

återvinningen i mottagarlandet äger rum på villkor som
  anses motsvara
  de villkor som föreskrivs i avsändarlandets nationella lagstiftning,

anses motsvara

Ändring 49

Ändring 49

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 1 – led e

Artikel 12 – punkt 1 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | det är nödvändigt för en medlemsstat att begränsa inkommande transporter av avfall avsett för
  annan
  återvinning
  än materialåtervinning och förberedelse för återanvändning
  för att skydda dess system för avfallshantering, om det
  fastställs
  att sådana transporter skulle leda till att inhemskt avfall måste bortskaffas eller behandlas på ett sätt som inte är förenligt med medlemsstatens avfallshanteringsplaner, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

det är nödvändigt för en medlemsstat att begränsa inkommande transporter av avfall avsett för
  annan
  återvinning
  än materialåtervinning och förberedelse för återanvändning
  för att skydda dess system för avfallshantering, om det
  fastställs
  att sådana transporter skulle leda till att inhemskt avfall måste bortskaffas eller behandlas på ett sätt som inte är förenligt med medlemsstatens avfallshanteringsplaner,

annan

än materialåtervinning och förberedelse för återanvändning

fastställs

| (e) | det är nödvändigt för en medlemsstat att begränsa inkommande transporter av avfall avsett för återvinning för att skydda dess system för avfallshantering, om det
  kan fastställas
  att sådana transporter skulle leda till att inhemskt avfall måste bortskaffas eller behandlas på ett sätt som inte är förenligt med medlemsstatens avfallshanteringsplaner, |
| --- | --- |

(e)

det är nödvändigt för en medlemsstat att begränsa inkommande transporter av avfall avsett för återvinning för att skydda dess system för avfallshantering, om det
  kan fastställas
  att sådana transporter skulle leda till att inhemskt avfall måste bortskaffas eller behandlas på ett sätt som inte är förenligt med medlemsstatens avfallshanteringsplaner,

kan fastställas

Ändring 50

Ändring 50

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 1 – led f

Artikel 12 – punkt 1 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (f) | anmälaren eller mottagaren har tidigare dömts för olagliga transporter eller någon annan olaglig handling på
  miljöskyddsområdet
  , |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(f)

anmälaren eller mottagaren har tidigare dömts för olagliga transporter eller någon annan olaglig handling på
  miljöskyddsområdet
  ,

miljöskyddsområdet

| (f) | anmälaren eller mottagaren har tidigare dömts för olagliga transporter eller någon annan olaglig handling på
  miljö- eller hälsoskyddsområdet
  , |
| --- | --- |

(f)

anmälaren eller mottagaren har tidigare dömts för olagliga transporter eller någon annan olaglig handling på
  miljö- eller hälsoskyddsområdet
  ,

miljö- eller hälsoskyddsområdet

Ändring 51

Ändring 51

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – led 5

Artikel 12 – led 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Invändningar från de behöriga myndigheterna enligt de skäl som anges i punkt 1
  c, d och e
  i denna artikel ska rapporteras av medlemsstaterna till kommissionen i enlighet med artikel 68. | 5.   Invändningar
  , med angivande av de specifika skälen till dessa,
  från de behöriga myndigheterna enligt de skäl som anges i punkt 1 i denna artikel ska rapporteras av medlemsstaterna till kommissionen i enlighet med artikel 68. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Invändningar från de behöriga myndigheterna enligt de skäl som anges i punkt 1
  c, d och e
  i denna artikel ska rapporteras av medlemsstaterna till kommissionen i enlighet med artikel 68.

5.   Invändningar
  , med angivande av de specifika skälen till dessa,
  från de behöriga myndigheterna enligt de skäl som anges i punkt 1 i denna artikel ska rapporteras av medlemsstaterna till kommissionen i enlighet med artikel 68.

Ändring 52

Ändring 52

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 5a (ny)

Artikel 12 – punkt 5a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  De behöriga myndigheterna ska informera anmälaren om de specifika skälen till sin invändning mot en planerad avfallstransport. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5a.
     
  De behöriga myndigheterna ska informera anmälaren om de specifika skälen till sin invändning mot en planerad avfallstransport.

Ändring 53

Ändring 53

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 1 – led a

Artikel 13 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Avfallet i de olika transporterna har i huvudsak liknande fysikaliska och kemiska egenskaper. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Avfallet i de olika transporterna har i huvudsak liknande fysikaliska och kemiska egenskaper.

| (a) | Avfallet i de olika transporterna har i huvudsak liknande fysikaliska och kemiska egenskaper
  , vilket ska tolkas i enlighet med artikel 28
  . |
| --- | --- |

(a)

Avfallet i de olika transporterna har i huvudsak liknande fysikaliska och kemiska egenskaper
  , vilket ska tolkas i enlighet med artikel 28
  .

, vilket ska tolkas i enlighet med artikel 28

Ändring 54

Ändring 54

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 2 – led c

Artikel 14 – punkt 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | En redogörelse för de metoder som används, inbegripet R-koder, för den återvinningsverksamhet som omfattas av begäran om förhandsgodkännande. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

En redogörelse för de metoder som används, inbegripet R-koder, för den återvinningsverksamhet som omfattas av begäran om förhandsgodkännande.

| (c) | En redogörelse för de metoder som används, inbegripet R-koder, för den återvinningsverksamhet som omfattas av begäran om förhandsgodkännande
  samt teknik som tillämpas för växthusgasminskningar, energiproduktion, resursåtervinning och effektiv resursanvändning och annan relevant teknik
  . |
| --- | --- |

(c)

En redogörelse för de metoder som används, inbegripet R-koder, för den återvinningsverksamhet som omfattas av begäran om förhandsgodkännande
  samt teknik som tillämpas för växthusgasminskningar, energiproduktion, resursåtervinning och effektiv resursanvändning och annan relevant teknik
  .

samt teknik som tillämpas för växthusgasminskningar, energiproduktion, resursåtervinning och effektiv resursanvändning och annan relevant teknik

Ändring 55

Ändring 55

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 2 – led ea (nytt)

Artikel 14 – punkt 2 – led ea (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ea) | Mängden restavfall som genereras genom återvinningsförfarandet och den efterföljande avfallshanteringen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ea)

(ea)

Mängden restavfall som genereras genom återvinningsförfarandet och den efterföljande avfallshanteringen.

Mängden restavfall som genereras genom återvinningsförfarandet och den efterföljande avfallshanteringen.

Ändring 56

Ändring 56

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 2 – led g

Artikel 14 – punkt 2 – led g

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (g) | Bevis för eller intyg om att den juridiska eller fysiska person som äger eller utövar kontroll över anläggningen inte har dömts för olagliga transporter eller någon annan olaglig handling i samband med avfallshantering. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(g)

Bevis för eller intyg om att den juridiska eller fysiska person som äger eller utövar kontroll över anläggningen inte har dömts för olagliga transporter eller någon annan olaglig handling i samband med avfallshantering.

| (g) | Bevis för eller intyg om att den juridiska eller fysiska person som äger eller utövar kontroll över anläggningen inte har dömts för olagliga transporter eller någon annan olaglig handling i samband med avfallshantering
  , särskilt på miljö- eller hälsoskyddsområdet
  . |
| --- | --- |

(g)

Bevis för eller intyg om att den juridiska eller fysiska person som äger eller utövar kontroll över anläggningen inte har dömts för olagliga transporter eller någon annan olaglig handling i samband med avfallshantering
  , särskilt på miljö- eller hälsoskyddsområdet
  .

, särskilt på miljö- eller hälsoskyddsområdet

Ändring 57

Ändring 57

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 9

Artikel 14 – punkt 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 9.   Om inget annat anges i beslutet om godkännande av begäran om förhandsgodkännande ska förhandsgodkännandet vara giltigt i sju år. | 9.   Om inget annat anges i beslutet om godkännande av begäran om förhandsgodkännande ska förhandsgodkännandet vara giltigt i sju år
  , och de berörda myndigheterna ska göra minst en inspektion under giltighetsperioden för att kontrollera att de senaste tillämpliga lagstiftningskraven efterlevs
  . |
| | Ett förhandsgodkännande för en återvinningsanläggning som utfärdats av den behöriga myndigheten i en medlemsstat ska vara giltigt i alla medlemsstater. En behörig myndighet får emellertid besluta att inte godta förhandsgodkännandet från den behöriga mottagarmyndigheten. Ett sådant beslut och skälen till detta ska delges anläggningen och den behöriga myndighet som utfärdade förhandsgodkännandet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

9.   Om inget annat anges i beslutet om godkännande av begäran om förhandsgodkännande ska förhandsgodkännandet vara giltigt i sju år.

9.   Om inget annat anges i beslutet om godkännande av begäran om förhandsgodkännande ska förhandsgodkännandet vara giltigt i sju år
  , och de berörda myndigheterna ska göra minst en inspektion under giltighetsperioden för att kontrollera att de senaste tillämpliga lagstiftningskraven efterlevs
  .

Ett förhandsgodkännande för en återvinningsanläggning som utfärdats av den behöriga myndigheten i en medlemsstat ska vara giltigt i alla medlemsstater. En behörig myndighet får emellertid besluta att inte godta förhandsgodkännandet från den behöriga mottagarmyndigheten. Ett sådant beslut och skälen till detta ska delges anläggningen och den behöriga myndighet som utfärdade förhandsgodkännandet.

Ett förhandsgodkännande för en återvinningsanläggning som utfärdats av den behöriga myndigheten i en medlemsstat ska vara giltigt i alla medlemsstater. En behörig myndighet får emellertid besluta att inte godta förhandsgodkännandet från den behöriga mottagarmyndigheten. Ett sådant beslut och skälen till detta ska delges anläggningen och den behöriga myndighet som utfärdade förhandsgodkännandet.

Ändring 58

Ändring 58

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 3

Artikel 15 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Inom
  en dag
  från det att avfallet har nått den anläggning där behandlingen i avvaktan på återvinning eller bortskaffande ska äga rum, ska den anläggningen skicka en bekräftelse till anmälaren om att den har tagit emot avfallet. Denna bekräftelse ska införas i eller bifogas transportdokumentet. | 3.   Inom
  två arbetsdagar
  från det att avfallet har nått den anläggning där behandlingen i avvaktan på återvinning eller bortskaffande ska äga rum, ska den anläggningen skicka en bekräftelse till anmälaren om att den har tagit emot avfallet. Denna bekräftelse ska införas i eller bifogas transportdokumentet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Inom
  en dag
  från det att avfallet har nått den anläggning där behandlingen i avvaktan på återvinning eller bortskaffande ska äga rum, ska den anläggningen skicka en bekräftelse till anmälaren om att den har tagit emot avfallet. Denna bekräftelse ska införas i eller bifogas transportdokumentet.

3.   Inom
  två arbetsdagar
  från det att avfallet har nått den anläggning där behandlingen i avvaktan på återvinning eller bortskaffande ska äga rum, ska den anläggningen skicka en bekräftelse till anmälaren om att den har tagit emot avfallet. Denna bekräftelse ska införas i eller bifogas transportdokumentet.

Ändring 59

Ändring 59

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 3

Artikel 16 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Anläggningen ska inom
  en dag
  från det att avfallet har tagits emot skicka en bekräftelse till anmälaren och de berörda myndigheterna om att den har tagit emot avfallet. | 3.   Anläggningen ska inom
  två arbetsdagar
  från det att avfallet har tagits emot skicka en bekräftelse till anmälaren och de berörda myndigheterna om att den har tagit emot avfallet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Anläggningen ska inom
  en dag
  från det att avfallet har tagits emot skicka en bekräftelse till anmälaren och de berörda myndigheterna om att den har tagit emot avfallet.

3.   Anläggningen ska inom
  två arbetsdagar
  från det att avfallet har tagits emot skicka en bekräftelse till anmälaren och de berörda myndigheterna om att den har tagit emot avfallet.

Ändring 60

Ändring 60

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 3

Artikel 17 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Om sådana väsentliga ändringar som avses i punkt 1 berör andra behöriga myndigheter än de som berördes av den ursprungliga anmälan ska en ny anmälan göras. | 3.   Om sådana väsentliga ändringar som avses i punkt 1 berör andra behöriga myndigheter än de som berördes av den ursprungliga anmälan ska en ny anmälan göras
  , såvida inte de berörda behöriga myndigheterna enhälligt kan komma överens om att någon ny anmälan inte ska behövas
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Om sådana väsentliga ändringar som avses i punkt 1 berör andra behöriga myndigheter än de som berördes av den ursprungliga anmälan ska en ny anmälan göras.

3.   Om sådana väsentliga ändringar som avses i punkt 1 berör andra behöriga myndigheter än de som berördes av den ursprungliga anmälan ska en ny anmälan göras
  , såvida inte de berörda behöriga myndigheterna enhälligt kan komma överens om att någon ny anmälan inte ska behövas
  .

Ändring 61

Ändring 61

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 4

Artikel 18 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Återvinningsanläggningen eller laboratoriet och mottagaren, eller om de inte har tillgång till det system som avses i artikel 26, den person som avses i punkt 2, ska inom
  en dag
  från det att avfallet har mottagits skicka en bekräftelse till anmälaren och de berörda myndigheterna om att avfallet har tagits emot genom att fylla i den relevanta information som återfinns i bilaga VII. | 4.   Återvinningsanläggningen eller laboratoriet och mottagaren eller, om de inte har tillgång till det system som avses i artikel 26, den person som avses i punkt 2 ska inom
  två arbetsdagar
  från det att avfallet har mottagits skicka en bekräftelse till anmälaren och de berörda myndigheterna om att avfallet har tagits emot genom att fylla i den relevanta information som återfinns i bilaga VII. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Återvinningsanläggningen eller laboratoriet och mottagaren, eller om de inte har tillgång till det system som avses i artikel 26, den person som avses i punkt 2, ska inom
  en dag
  från det att avfallet har mottagits skicka en bekräftelse till anmälaren och de berörda myndigheterna om att avfallet har tagits emot genom att fylla i den relevanta information som återfinns i bilaga VII.

4.   Återvinningsanläggningen eller laboratoriet och mottagaren eller, om de inte har tillgång till det system som avses i artikel 26, den person som avses i punkt 2 ska inom
  två arbetsdagar
  från det att avfallet har mottagits skicka en bekräftelse till anmälaren och de berörda myndigheterna om att avfallet har tagits emot genom att fylla i den relevanta information som återfinns i bilaga VII.

Ändring 62

Ändring 62

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 21

Artikel 21

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| De behöriga myndigheterna i 
  avsändar- eller mottagarmedlemsstaten
  ska
  på lämpligt sätt offentliggöra
  uppgifter om anmälningar om transporter som
  den
  godkänt eller avslagit samt om avfallstransporter som omfattas av de allmänna informationskraven,
  förutsatt att
  sådan information
  inte
  är sekretessbelagd enligt nationell lagstiftning eller unionslagstiftning. | De behöriga myndigheterna i 
  avsändarmedlemsstaten
  ska
  , utan onödigt dröjsmål och senast 30 dagar efter att ha gett ett godkännande eller gjort en invändning, göra
  uppgifter om anmälningar om transporter som
  de
  godkänt eller avslagit, samt om avfallstransporter som omfattas av de allmänna informationskraven,
  allmänt tillgängliga via det centrala system för elektroniskt inlämnande och utbyte som avses i artikel 26.2 eller i förekommande fall det nationella system som avses i artikel 26.3, såvida inte
  sådan information är sekretessbelagd enligt nationell lagstiftning eller unionslagstiftning
  eller personuppgifter skyddas i enlighet med förordning (EU) 2016/679

   (1a). |
| | De behöriga myndigheterna ska göra åtminstone följande uppgifter allmänt tillgängliga: |
| | (a) | Avfallsslaget, såsom detta betecknas enligt den europeiska avfallskoden i den europeiska avfallskatalogen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

De behöriga myndigheterna i 
  avsändar- eller mottagarmedlemsstaten
  ska
  på lämpligt sätt offentliggöra
  uppgifter om anmälningar om transporter som
  den
  godkänt eller avslagit samt om avfallstransporter som omfattas av de allmänna informationskraven,
  förutsatt att
  sådan information
  inte
  är sekretessbelagd enligt nationell lagstiftning eller unionslagstiftning.

avsändar- eller mottagarmedlemsstaten

på lämpligt sätt offentliggöra

den

förutsatt att

inte

De behöriga myndigheterna i 
  avsändarmedlemsstaten
  ska
  , utan onödigt dröjsmål och senast 30 dagar efter att ha gett ett godkännande eller gjort en invändning, göra
  uppgifter om anmälningar om transporter som
  de
  godkänt eller avslagit, samt om avfallstransporter som omfattas av de allmänna informationskraven,
  allmänt tillgängliga via det centrala system för elektroniskt inlämnande och utbyte som avses i artikel 26.2 eller i förekommande fall det nationella system som avses i artikel 26.3, såvida inte
  sådan information är sekretessbelagd enligt nationell lagstiftning eller unionslagstiftning
  eller personuppgifter skyddas i enlighet med förordning (EU) 2016/679

   (1a).

avsändarmedlemsstaten

, utan onödigt dröjsmål och senast 30 dagar efter att ha gett ett godkännande eller gjort en invändning, göra

de

allmänt tillgängliga via det centrala system för elektroniskt inlämnande och utbyte som avses i artikel 26.2 eller i förekommande fall det nationella system som avses i artikel 26.3, såvida inte

eller personuppgifter skyddas i enlighet med förordning (EU) 2016/679

1a

De behöriga myndigheterna ska göra åtminstone följande uppgifter allmänt tillgängliga:

De behöriga myndigheterna ska göra åtminstone följande uppgifter allmänt tillgängliga:

(a)

(a)

Avfallsslaget, såsom detta betecknas enligt den europeiska avfallskoden i den europeiska avfallskatalogen.

Avfallsslaget, såsom detta betecknas enligt den europeiska avfallskoden i den europeiska avfallskatalogen.

| (b) | Den totala avfallsmängd som ska transporteras. |
| --- | --- |

(b)

(b)

Den totala avfallsmängd som ska transporteras.

Den totala avfallsmängd som ska transporteras.

| (c) | Den behandling som avfallet ska genomgå. |
| --- | --- |

(c)

(c)

Den behandling som avfallet ska genomgå.

Den behandling som avfallet ska genomgå.

| (d) | Namnet på anläggningen på slutdestinationen. |
| --- | --- |

(d)

(d)

Namnet på anläggningen på slutdestinationen.

Namnet på anläggningen på slutdestinationen.

| (e) | Angivande av huruvida anmälan godkänts eller ej. |
| --- | --- |

(e)

(e)

Angivande av huruvida anmälan godkänts eller ej.

Angivande av huruvida anmälan godkänts eller ej.

Ändring 63

Ändring 63

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 22 – punkt 3 – stycke 1

Artikel 22 – punkt 3 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Återtagningskravet i punkt 2 ska inte tillämpas om de behöriga avsändar-, transit- och mottagarmyndigheterna i fråga har försäkrat sig om att avfallet kan återvinnas eller bortskaffas på ett alternativt sätt i mottagarlandet eller på annat håll av anmälaren eller, om detta inte är möjligt, av den behöriga avsändarmyndigheten själv eller av en fysisk eller juridisk person på dess vägnar. | Återtagningskravet i punkt 2 ska inte tillämpas om de behöriga avsändar-, transit- och mottagarmyndigheterna i fråga har försäkrat sig om att avfallet kan återvinnas eller bortskaffas på ett alternativt
  och miljöriktigt
  sätt
  och utan att äventyra människors hälsa
  i mottagarlandet eller på annat håll av anmälaren eller, om detta inte är möjligt, av den behöriga avsändarmyndigheten själv eller av en fysisk eller juridisk person på dess vägnar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Återtagningskravet i punkt 2 ska inte tillämpas om de behöriga avsändar-, transit- och mottagarmyndigheterna i fråga har försäkrat sig om att avfallet kan återvinnas eller bortskaffas på ett alternativt sätt i mottagarlandet eller på annat håll av anmälaren eller, om detta inte är möjligt, av den behöriga avsändarmyndigheten själv eller av en fysisk eller juridisk person på dess vägnar.

Återtagningskravet i punkt 2 ska inte tillämpas om de behöriga avsändar-, transit- och mottagarmyndigheterna i fråga har försäkrat sig om att avfallet kan återvinnas eller bortskaffas på ett alternativt
  och miljöriktigt
  sätt
  och utan att äventyra människors hälsa
  i mottagarlandet eller på annat håll av anmälaren eller, om detta inte är möjligt, av den behöriga avsändarmyndigheten själv eller av en fysisk eller juridisk person på dess vägnar.

och miljöriktigt

och utan att äventyra människors hälsa

Ändring 64

Ändring 64

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 24 – punkt 1

Artikel 24 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Om en behörig myndighet upptäcker en transport som den anser vara en olaglig transport ska den omgående informera övriga berörda behöriga myndigheter. | 1.   Om en behörig myndighet upptäcker en transport som den anser vara en olaglig transport ska den omgående informera övriga berörda behöriga myndigheter.
  De berörda behöriga avsändarmyndigheterna ska utöka inspektionerna av efterföljande transporter som är liknande med avseende på anmälare, avfallsproducent, insamlare, handlare, mäklare eller avfallsinnehavare för att förhindra ytterligare olagliga transporter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Om en behörig myndighet upptäcker en transport som den anser vara en olaglig transport ska den omgående informera övriga berörda behöriga myndigheter.

1.   Om en behörig myndighet upptäcker en transport som den anser vara en olaglig transport ska den omgående informera övriga berörda behöriga myndigheter.
  De berörda behöriga avsändarmyndigheterna ska utöka inspektionerna av efterföljande transporter som är liknande med avseende på anmälare, avfallsproducent, insamlare, handlare, mäklare eller avfallsinnehavare för att förhindra ytterligare olagliga transporter.

Ändring 65

Ändring 65

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 26 – punkt 1 – inledningen

Artikel 26 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Följande uppgifter och dokument ska lämnas in och utbytas på elektronisk väg, antingen via det centrala system som avses i punkt 2, eller via ett nationellt system i enlighet med punkt 3. | 1.   Följande information,
  uppgifter
  och dokument ska lämnas in och utbytas på elektronisk väg, antingen via det centrala system som avses i punkt 2 eller via ett nationellt system
  som är sammanlänkat med det centrala systemet
  i enlighet med punkt 3. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Följande uppgifter och dokument ska lämnas in och utbytas på elektronisk väg, antingen via det centrala system som avses i punkt 2, eller via ett nationellt system i enlighet med punkt 3.

1.   Följande information,
  uppgifter
  och dokument ska lämnas in och utbytas på elektronisk väg, antingen via det centrala system som avses i punkt 2 eller via ett nationellt system
  som är sammanlänkat med det centrala systemet
  i enlighet med punkt 3.

Ändring 66

Ändring 66

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 26 – punkt 2 – stycke 1

Artikel 26 – punkt 2 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen ska driva ett centralt system som möjliggör elektroniskt inlämnande och utbyte av de uppgifter och de dokument som avses i punkt 1. Detta centrala system ska fungera som ett nav som ska användas för utbyte i realtid av de uppgifter och dokument som avses i punkt 1 mellan befintliga nationella system för elektroniskt datautbyte. | Kommissionen ska driva ett centralt system som möjliggör elektroniskt inlämnande och utbyte av
  den information,
  de uppgifter och de dokument som avses i punkt 1. Detta centrala system ska fungera som ett nav som ska användas för utbyte i realtid av de uppgifter och dokument som avses i punkt 1 mellan befintliga nationella system för elektroniskt datautbyte.
  Det centrala systemet ska lagra uppgifter för att möjliggöra rapportering och analys avseende bland annat hur ofta invändningar görs, hur lång tid det tar från anmälan till beslut och hur många anmälningar som görs för de olika typerna av möjliga återvinningsförfaranden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen ska driva ett centralt system som möjliggör elektroniskt inlämnande och utbyte av de uppgifter och de dokument som avses i punkt 1. Detta centrala system ska fungera som ett nav som ska användas för utbyte i realtid av de uppgifter och dokument som avses i punkt 1 mellan befintliga nationella system för elektroniskt datautbyte.

Kommissionen ska driva ett centralt system som möjliggör elektroniskt inlämnande och utbyte av
  den information,
  de uppgifter och de dokument som avses i punkt 1. Detta centrala system ska fungera som ett nav som ska användas för utbyte i realtid av de uppgifter och dokument som avses i punkt 1 mellan befintliga nationella system för elektroniskt datautbyte.
  Det centrala systemet ska lagra uppgifter för att möjliggöra rapportering och analys avseende bland annat hur ofta invändningar görs, hur lång tid det tar från anmälan till beslut och hur många anmälningar som görs för de olika typerna av möjliga återvinningsförfaranden.

den information,

Det centrala systemet ska lagra uppgifter för att möjliggöra rapportering och analys avseende bland annat hur ofta invändningar görs, hur lång tid det tar från anmälan till beslut och hur många anmälningar som görs för de olika typerna av möjliga återvinningsförfaranden.

Ändring 67

Ändring 67

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 26 – punkt 3a (ny)

Artikel 26 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Information som lagras i det centrala systemet ska offentliggöras på ett lättillgängligt sätt och i ett öppet dataformat, såvida inte informationen är sekretessbelagd enligt nationell lagstiftning eller unionslagstiftning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Information som lagras i det centrala systemet ska offentliggöras på ett lättillgängligt sätt och i ett öppet dataformat, såvida inte informationen är sekretessbelagd enligt nationell lagstiftning eller unionslagstiftning.

Ändring 68

Ändring 68

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 26 – punkt 4 – stycke 1 – led ba (nytt)

Artikel 26 – punkt 4 – stycke 1 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ba) | alternativa förfaranden i händelse av tillfälliga avbrott i det centrala systemet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ba)

(ba)

alternativa förfaranden i händelse av tillfälliga avbrott i det centrala systemet.

alternativa förfaranden i händelse av tillfälliga avbrott i det centrala systemet.

Ändring 69

Ändring 69

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 26 – punkt 4a (ny)

Artikel 26 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Kommissionen ska se över det centrala systemets funktion vartannat år. Resultaten från översynen ska föreläggas Europaparlamentet och medlemsstaterna. |
| | Översynen ska bland annat beakta synpunkter från kontaktorganen. Översynen får dessutom beakta återkoppling från andra användare, såsom behöriga myndigheter och anmälare. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.
     
  Kommissionen ska se över det centrala systemets funktion vartannat år. Resultaten från översynen ska föreläggas Europaparlamentet och medlemsstaterna.

Översynen ska bland annat beakta synpunkter från kontaktorganen. Översynen får dessutom beakta återkoppling från andra användare, såsom behöriga myndigheter och anmälare.

Översynen ska bland annat beakta synpunkter från kontaktorganen. Översynen får dessutom beakta återkoppling från andra användare, såsom behöriga myndigheter och anmälare.

Ändring 70

Ändring 70

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 27 – punkt 1

Artikel 27 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Anmälningar, information, dokumentation och andra meddelanden som lämnas in i enlighet med bestämmelserna i denna avdelning ska vara skrivna på ett språk som godtas av de berörda behöriga myndigheterna. | 1.   Anmälningar, information, dokumentation och andra meddelanden som lämnas in i enlighet med bestämmelserna i denna avdelning ska vara skrivna på ett språk som godtas av de berörda behöriga myndigheterna.
  Engelska ska under alla omständigheter betraktas som ett godtagbart språk, såvida inte den berörda behöriga myndigheten vederbörligen motiverar varför den inte godtar engelska. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Anmälningar, information, dokumentation och andra meddelanden som lämnas in i enlighet med bestämmelserna i denna avdelning ska vara skrivna på ett språk som godtas av de berörda behöriga myndigheterna.

1.   Anmälningar, information, dokumentation och andra meddelanden som lämnas in i enlighet med bestämmelserna i denna avdelning ska vara skrivna på ett språk som godtas av de berörda behöriga myndigheterna.
  Engelska ska under alla omständigheter betraktas som ett godtagbart språk, såvida inte den berörda behöriga myndigheten vederbörligen motiverar varför den inte godtar engelska.

Ändring 71

Ändring 71

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 27 – punkt 2

Artikel 27 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Anmälaren ska tillhandahålla auktoriserade översättningar av de dokument som avses i punkt 1 till ett språk som de berörda behöriga myndigheterna kan godta om de så begär. | 2.   Anmälaren ska tillhandahålla auktoriserade översättningar av de dokument som avses i punkt 1 till ett språk som de berörda behöriga myndigheterna kan godta om de så begär.
  Engelska ska under alla omständigheter betraktas som ett godtagbart språk, såvida inte den berörda behöriga myndigheten vederbörligen motiverar varför den inte godtar engelska. |
| | Det centraliserade databassystem som inrättats enligt artikel 26 ska underlätta maskinöversättning av all information som lämnas. Om maskinöversättning har använts ska detta anges i anslutning till den översatta informationen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Anmälaren ska tillhandahålla auktoriserade översättningar av de dokument som avses i punkt 1 till ett språk som de berörda behöriga myndigheterna kan godta om de så begär.

2.   Anmälaren ska tillhandahålla auktoriserade översättningar av de dokument som avses i punkt 1 till ett språk som de berörda behöriga myndigheterna kan godta om de så begär.
  Engelska ska under alla omständigheter betraktas som ett godtagbart språk, såvida inte den berörda behöriga myndigheten vederbörligen motiverar varför den inte godtar engelska.

Det centraliserade databassystem som inrättats enligt artikel 26 ska underlätta maskinöversättning av all information som lämnas. Om maskinöversättning har använts ska detta anges i anslutning till den översatta informationen.

Det centraliserade databassystem som inrättats enligt artikel 26 ska underlätta maskinöversättning av all information som lämnas. Om maskinöversättning har använts ska detta anges i anslutning till den översatta informationen.

Ändring 72

Ändring 72

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 28 – punkt 3a (ny)

Artikel 28 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Vid oenighet i en klassificeringsfråga mellan behöriga myndigheter får frågan vidarebefordras till medlemsstaternas kontaktorgan, som får anordna möten för att granska frågan. Berörda parter ska bjudas in till dessa möten, eller till delar av dem, när detta är lämpligt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Vid oenighet i en klassificeringsfråga mellan behöriga myndigheter får frågan vidarebefordras till medlemsstaternas kontaktorgan, som får anordna möten för att granska frågan. Berörda parter ska bjudas in till dessa möten, eller till delar av dem, när detta är lämpligt.

Ändring 73

Ändring 73

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 28 – punkt 4 – stycke 1

Artikel 28 – punkt 4 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| För att underlätta en harmoniserad klassificering i unionen av det avfall som förtecknas i bilaga III, IIIA, IIIB eller IV,
  ges
  kommissionen
  befogenhet att
  anta delegerade akter i enlighet med artikel 76 i syfte att komplettera denna förordning genom att fastställa kriterier, såsom tröskelvärden för föroreningar, på grundval av vilka vissa avfallsslag ska klassificeras i bilaga III, IIIA, IIIB eller IV. | För att underlätta en harmoniserad klassificering i unionen av det avfall som förtecknas i bilaga III, IIIA, IIIB eller IV,
  ska
  kommissionen anta delegerade akter i enlighet med artikel 76 i syfte att komplettera
  eller ändra
  denna förordning genom att fastställa
  eller modifiera
  kriterier, såsom tröskelvärden för föroreningar, på grundval av vilka vissa avfallsslag ska klassificeras i bilaga III, IIIA, IIIB eller IV
  , och tröskelvärden för att karakterisera fysikaliska och kemiska egenskaper som i huvudsak liknande
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

För att underlätta en harmoniserad klassificering i unionen av det avfall som förtecknas i bilaga III, IIIA, IIIB eller IV,
  ges
  kommissionen
  befogenhet att
  anta delegerade akter i enlighet med artikel 76 i syfte att komplettera denna förordning genom att fastställa kriterier, såsom tröskelvärden för föroreningar, på grundval av vilka vissa avfallsslag ska klassificeras i bilaga III, IIIA, IIIB eller IV.

ges

befogenhet att

För att underlätta en harmoniserad klassificering i unionen av det avfall som förtecknas i bilaga III, IIIA, IIIB eller IV,
  ska
  kommissionen anta delegerade akter i enlighet med artikel 76 i syfte att komplettera
  eller ändra
  denna förordning genom att fastställa
  eller modifiera
  kriterier, såsom tröskelvärden för föroreningar, på grundval av vilka vissa avfallsslag ska klassificeras i bilaga III, IIIA, IIIB eller IV
  , och tröskelvärden för att karakterisera fysikaliska och kemiska egenskaper som i huvudsak liknande
  .

ska

eller ändra

eller modifiera

, och tröskelvärden för att karakterisera fysikaliska och kemiska egenskaper som i huvudsak liknande

Ändring 74

Ändring 74

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 28 – punkt 4 – stycke 2

Artikel 28 – punkt 4 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen
  ges också befogenhet att
  anta delegerade akter i enlighet med artikel 76 i syfte att komplettera denna förordning genom att fastställa kriterier för att göra åtskillnad mellan begagnade varor och avfall avseende specifika kategorier av råvaror för vilka denna åtskillnad är av särskild vikt för export av avfall från unionen. | Kommissionen
  ska även, senast två år efter denna förordnings ikraftträdande,
  anta delegerade akter i enlighet med artikel 76 i syfte att komplettera denna förordning genom att fastställa kriterier för att göra åtskillnad mellan begagnade varor och avfall avseende specifika kategorier av råvaror för vilka denna åtskillnad är av särskild vikt för export av avfall från unionen
  , bland annat för att undvika att bestämmelserna i denna förordning kringgås
  . 
  De kriterier som föreskrivs i dessa delegerade akter ska vara samma som de som föreskrivs i direktiv 2008/98/EG. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen
  ges också befogenhet att
  anta delegerade akter i enlighet med artikel 76 i syfte att komplettera denna förordning genom att fastställa kriterier för att göra åtskillnad mellan begagnade varor och avfall avseende specifika kategorier av råvaror för vilka denna åtskillnad är av särskild vikt för export av avfall från unionen.

ges också befogenhet att

Kommissionen
  ska även, senast två år efter denna förordnings ikraftträdande,
  anta delegerade akter i enlighet med artikel 76 i syfte att komplettera denna förordning genom att fastställa kriterier för att göra åtskillnad mellan begagnade varor och avfall avseende specifika kategorier av råvaror för vilka denna åtskillnad är av särskild vikt för export av avfall från unionen
  , bland annat för att undvika att bestämmelserna i denna förordning kringgås
  . 
  De kriterier som föreskrivs i dessa delegerade akter ska vara samma som de som föreskrivs i direktiv 2008/98/EG.

ska även, senast två år efter denna förordnings ikraftträdande,

, bland annat för att undvika att bestämmelserna i denna förordning kringgås

De kriterier som föreskrivs i dessa delegerade akter ska vara samma som de som föreskrivs i direktiv 2008/98/EG.

Ändring 75

Ändring 75

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 30 – rubriken

Artikel 30 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Överenskommelser
  för gränsområden | Multilaterala
  överenskommelser |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Överenskommelser
  för gränsområden

för gränsområden

Multilaterala
  överenskommelser

Multilaterala

Ändring 76

Ändring 76

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 30 – punkt 1

Artikel 30 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna kan i undantagsfall, och när den geografiska eller demografiska situationen så kräver, bilateralt överenskomma om ett mindre strikt anmälningsförfarande för transporter av särskilda avfallsflöden vad avser gränsöverskridande transporter till den närmast lämpliga anläggning som befinner sig i gränsområdet mellan
  de båda
  berörda
  medlemsstaterna
  . | 1.   Medlemsstaterna kan i undantagsfall, och när den geografiska eller demografiska situationen så kräver, bilateralt
  eller multilateralt
  överenskomma om ett mindre strikt anmälningsförfarande för transporter av särskilda avfallsflöden vad avser gränsöverskridande transporter till den närmast lämpliga anläggning som befinner sig i gränsområdet mellan
  två eller flera
  berörda
  medlemsstater
  . |
| | Sådana överenskommelser får även ingås för transporter av avfall avsett för bortskaffande i enlighet med artikel 11, om den geografiska och demografiska situationen motiverar att sådana överenskommelser ingås. I detta avseende får villkoren i artikel 11.1 a–f vara mindre strikta avseende gränsöverskridande transporter till närmaste lämpliga anläggning för bortskaffande i enlighet med direktiv 2008/98/EG och miljöriktig avfallshantering. |
| | Multilaterala överenskommelser ska påvisa att avfallet behandlas i enlighet med avfallshierarkin och principerna om närhet och självförsörjning på unionsnivå och nationell nivå enligt vad som fastställs i direktiv 2008/98/EG, att avfallet behandlas i enlighet med unionslagstiftningens miljöskyddsnormer, att bästa tillgängliga teknik enligt definitionen i artikel 3.10 i direktiv 2010/75/EU tillämpas i överensstämmelse med tillståndet för anläggningen, om anläggningen omfattas av det direktivet, och att överenskommelserna inte leder till en betydande fragmentering av unionsmarknaden för avfallstransporter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna kan i undantagsfall, och när den geografiska eller demografiska situationen så kräver, bilateralt överenskomma om ett mindre strikt anmälningsförfarande för transporter av särskilda avfallsflöden vad avser gränsöverskridande transporter till den närmast lämpliga anläggning som befinner sig i gränsområdet mellan
  de båda
  berörda
  medlemsstaterna
  .

1.   Medlemsstaterna kan i undantagsfall, och när den geografiska eller demografiska situationen så kräver, bilateralt
  eller multilateralt
  överenskomma om ett mindre strikt anmälningsförfarande för transporter av särskilda avfallsflöden vad avser gränsöverskridande transporter till den närmast lämpliga anläggning som befinner sig i gränsområdet mellan
  två eller flera
  berörda
  medlemsstater
  .

Sådana överenskommelser får även ingås för transporter av avfall avsett för bortskaffande i enlighet med artikel 11, om den geografiska och demografiska situationen motiverar att sådana överenskommelser ingås. I detta avseende får villkoren i artikel 11.1 a–f vara mindre strikta avseende gränsöverskridande transporter till närmaste lämpliga anläggning för bortskaffande i enlighet med direktiv 2008/98/EG och miljöriktig avfallshantering.

Sådana överenskommelser får även ingås för transporter av avfall avsett för bortskaffande i enlighet med artikel 11, om den geografiska och demografiska situationen motiverar att sådana överenskommelser ingås. I detta avseende får villkoren i artikel 11.1 a–f vara mindre strikta avseende gränsöverskridande transporter till närmaste lämpliga anläggning för bortskaffande i enlighet med direktiv 2008/98/EG och miljöriktig avfallshantering.

Multilaterala överenskommelser ska påvisa att avfallet behandlas i enlighet med avfallshierarkin och principerna om närhet och självförsörjning på unionsnivå och nationell nivå enligt vad som fastställs i direktiv 2008/98/EG, att avfallet behandlas i enlighet med unionslagstiftningens miljöskyddsnormer, att bästa tillgängliga teknik enligt definitionen i artikel 3.10 i direktiv 2010/75/EU tillämpas i överensstämmelse med tillståndet för anläggningen, om anläggningen omfattas av det direktivet, och att överenskommelserna inte leder till en betydande fragmentering av unionsmarknaden för avfallstransporter.

Multilaterala överenskommelser ska påvisa att avfallet behandlas i enlighet med avfallshierarkin och principerna om närhet och självförsörjning på unionsnivå och nationell nivå enligt vad som fastställs i direktiv 2008/98/EG, att avfallet behandlas i enlighet med unionslagstiftningens miljöskyddsnormer, att bästa tillgängliga teknik enligt definitionen i artikel 3.10 i direktiv 2010/75/EU tillämpas i överensstämmelse med tillståndet för anläggningen, om anläggningen omfattas av det direktivet, och att överenskommelserna inte leder till en betydande fragmentering av unionsmarknaden för avfallstransporter.

Ändring 77

Ändring 77

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 30 – punkt 2

Artikel 30 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   De
  bilaterala
  överenskommelser som avses i punkt 1 kan också ingås om avfallet transporteras från och behandlas i avsändarlandet men transiteras genom en annan medlemsstat. | 2.   De överenskommelser som avses i punkt 1 kan också ingås om avfallet transporteras från och behandlas i avsändarlandet men transiteras genom en annan medlemsstat. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   De
  bilaterala
  överenskommelser som avses i punkt 1 kan också ingås om avfallet transporteras från och behandlas i avsändarlandet men transiteras genom en annan medlemsstat.

2.   De överenskommelser som avses i punkt 1 kan också ingås om avfallet transporteras från och behandlas i avsändarlandet men transiteras genom en annan medlemsstat.

Ändring 78

Ändring 78

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 30 – punkt 3

Artikel 30 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Medlemsstaterna kan även ingå de
  bilaterala
  överenskommelser som avses i punkt 1 med länder som är parter i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. | 3.   Medlemsstaterna kan även ingå de överenskommelser som avses i punkt 1 med länder som är parter i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Medlemsstaterna kan även ingå de
  bilaterala
  överenskommelser som avses i punkt 1 med länder som är parter i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

3.   Medlemsstaterna kan även ingå de överenskommelser som avses i punkt 1 med länder som är parter i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

Ändring 79

Ändring 79

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 30 – punkt 4

Artikel 30 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   De överenskommelser som avses i denna artikel ska anmälas till kommissionen innan de får verkan. | 4.   De överenskommelser som avses i denna artikel ska anmälas till kommissionen
  och kontaktorganen
  innan de får verkan.
  Frågor eller synpunkter till kontaktorganen avseende bilaterala eller multilaterala överenskommelser får tas upp vid kontaktorganens möten. Berörda parter ska bjudas in till dessa möten, eller till delar av dem, när detta är lämpligt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   De överenskommelser som avses i denna artikel ska anmälas till kommissionen innan de får verkan.

4.   De överenskommelser som avses i denna artikel ska anmälas till kommissionen
  och kontaktorganen
  innan de får verkan.
  Frågor eller synpunkter till kontaktorganen avseende bilaterala eller multilaterala överenskommelser får tas upp vid kontaktorganens möten. Berörda parter ska bjudas in till dessa möten, eller till delar av dem, när detta är lämpligt.

Ändring 151

Ändring 151

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 30a (ny)

Artikel 30a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 30a




  Transport av avfall från de yttersta randområdena





  1.
     
  Genom undantag från artiklarna 5.5, 8.3, 8.4, 8.5, 8.6, 9.1, 9.2, 9.6 och 9.7 ska, vid transport av avfall mellan något av de yttersta randområden som avses i artikel 349 i EUF-fördraget och dess medlemsstat, varvid det krävs transitering via en annan medlemsstat, ett underförstått beslut om samtycke till transitering anses ha utfärdats av transitmyndigheten, såvida inte denna transitmyndighet invänder inom tre dagar efter mottagandet av det skriftliga godkännandet från den behöriga avsändar- och mottagarmyndigheten.






  2.
     
  Ett sådant underförstått samtycke ska vara giltigt under den period som anges i det skriftliga godkännandet från den behöriga avsändar- och mottagarmyndigheten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 30a

Transport av avfall från de yttersta randområdena

1.
     
  Genom undantag från artiklarna 5.5, 8.3, 8.4, 8.5, 8.6, 9.1, 9.2, 9.6 och 9.7 ska, vid transport av avfall mellan något av de yttersta randområden som avses i artikel 349 i EUF-fördraget och dess medlemsstat, varvid det krävs transitering via en annan medlemsstat, ett underförstått beslut om samtycke till transitering anses ha utfärdats av transitmyndigheten, såvida inte denna transitmyndighet invänder inom tre dagar efter mottagandet av det skriftliga godkännandet från den behöriga avsändar- och mottagarmyndigheten.

2.
     
  Ett sådant underförstått samtycke ska vara giltigt under den period som anges i det skriftliga godkännandet från den behöriga avsändar- och mottagarmyndigheten.

Ändring 80

Ändring 80

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 36 – punkt 1 – led ba (nytt)

Artikel 36 – punkt 1 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ba) | Avfall som innehåller eller är förorenat med ett ämne som överskrider de koncentrationer som föreskrivs i bilaga IV till förordning (EU) 2019/1021 om långlivade organiska föroreningar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ba)

(ba)

Avfall som innehåller eller är förorenat med ett ämne som överskrider de koncentrationer som föreskrivs i bilaga IV till förordning (EU) 2019/1021 om långlivade organiska föroreningar.

Avfall som innehåller eller är förorenat med ett ämne som överskrider de koncentrationer som föreskrivs i bilaga IV till förordning (EU) 2019/1021 om långlivade organiska föroreningar.

Ändring 81

Ändring 81

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 37 – punkt 2 – stycke 1

Artikel 37 – punkt 2 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Punkt 1 ska inte tillämpas på export av avfall avsett för återvinning till ett land som är upptaget i den förteckning över länder som upprättats i enlighet med artikel 38 för det avfall som anges i den förteckningen. | Punkt 1 ska inte tillämpas på export av avfall avsett för återvinning till ett land som är upptaget i den förteckning över länder som upprättats i enlighet med artikel 38 för det avfall som anges i den förteckningen.
  Export av plastavfall till länder som inte omfattas av OECD-beslutet, förutom Eftamedlemsstater, ska inte omfattas av artikel 38. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Punkt 1 ska inte tillämpas på export av avfall avsett för återvinning till ett land som är upptaget i den förteckning över länder som upprättats i enlighet med artikel 38 för det avfall som anges i den förteckningen.

Punkt 1 ska inte tillämpas på export av avfall avsett för återvinning till ett land som är upptaget i den förteckning över länder som upprättats i enlighet med artikel 38 för det avfall som anges i den förteckningen.
  Export av plastavfall till länder som inte omfattas av OECD-beslutet, förutom Eftamedlemsstater, ska inte omfattas av artikel 38.

Export av plastavfall till länder som inte omfattas av OECD-beslutet, förutom Eftamedlemsstater, ska inte omfattas av artikel 38.

Ändring 82

Ändring 82

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 38 – punkt 4 – inledningen

Artikel 38 – punkt 4 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Kommissionen ska regelbundet, och minst
  vartannat
  år efter det att den upprättats, uppdatera förteckningen över länder till vilka export är tillåten för att | 4.   Kommissionen ska regelbundet, och minst
  varje
  år efter det att den upprättats, uppdatera förteckningen över länder till vilka export är tillåten för att |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Kommissionen ska regelbundet, och minst
  vartannat
  år efter det att den upprättats, uppdatera förteckningen över länder till vilka export är tillåten för att

4.   Kommissionen ska regelbundet, och minst
  varje
  år efter det att den upprättats, uppdatera förteckningen över länder till vilka export är tillåten för att

Ändring 83

Ändring 83

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 40

Artikel 40

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen ska utan onödigt dröjsmål bedöma de ansökningar som lämnats in i enlighet med artikel 39 och, om den anser att kraven i den artikeln är uppfyllda, inkludera det land som lämnar in begäran i förteckningen över länder till vilka export är tillåten. Bedömningen ska grunda sig på den information och de styrkande handlingar som tillhandahållits av det land som lämnar in begäran, samt på annan relevant information, och syftar till att avgöra om det land som lämnar begäran har infört och genomför alla nödvändiga åtgärder för att se till att det berörda avfallet hanteras på ett miljöriktigt sätt i enlighet med artikel 56. För att göra denna bedömning ska kommissionen som referenspunkter använda de relevanta bestämmelserna i den lagstiftning och de riktlinjer som avses i bilaga IX. | 1.   Kommissionen ska utan onödigt dröjsmål bedöma de ansökningar som lämnats in i enlighet med artikel 39 och, om den anser att kraven i den artikeln är uppfyllda, inkludera det land som lämnar in begäran i förteckningen över länder till vilka export är tillåten. Bedömningen ska grunda sig på den information och de styrkande handlingar som tillhandahållits av det land som lämnar in begäran, samt på annan relevant information, och
  ska
  avgöra om det land som lämnar begäran har infört och genomför alla nödvändiga åtgärder för att se till att det berörda avfallet hanteras på ett miljöriktigt sätt i enlighet med artikel 56. För att göra denna bedömning ska kommissionen som referenspunkter använda de relevanta bestämmelserna i den lagstiftning och de riktlinjer som avses i bilaga IX.
  Kommissionen ska vid bedömningen även samråda med berörda parter, däribland nationella experter, relevanta industriföreträdare och icke-statliga organisationer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Kommissionen ska utan onödigt dröjsmål bedöma de ansökningar som lämnats in i enlighet med artikel 39 och, om den anser att kraven i den artikeln är uppfyllda, inkludera det land som lämnar in begäran i förteckningen över länder till vilka export är tillåten. Bedömningen ska grunda sig på den information och de styrkande handlingar som tillhandahållits av det land som lämnar in begäran, samt på annan relevant information, och syftar till att avgöra om det land som lämnar begäran har infört och genomför alla nödvändiga åtgärder för att se till att det berörda avfallet hanteras på ett miljöriktigt sätt i enlighet med artikel 56. För att göra denna bedömning ska kommissionen som referenspunkter använda de relevanta bestämmelserna i den lagstiftning och de riktlinjer som avses i bilaga IX.

1.   Kommissionen ska utan onödigt dröjsmål bedöma de ansökningar som lämnats in i enlighet med artikel 39 och, om den anser att kraven i den artikeln är uppfyllda, inkludera det land som lämnar in begäran i förteckningen över länder till vilka export är tillåten. Bedömningen ska grunda sig på den information och de styrkande handlingar som tillhandahållits av det land som lämnar in begäran, samt på annan relevant information, och
  ska
  avgöra om det land som lämnar begäran har infört och genomför alla nödvändiga åtgärder för att se till att det berörda avfallet hanteras på ett miljöriktigt sätt i enlighet med artikel 56. För att göra denna bedömning ska kommissionen som referenspunkter använda de relevanta bestämmelserna i den lagstiftning och de riktlinjer som avses i bilaga IX.
  Kommissionen ska vid bedömningen även samråda med berörda parter, däribland nationella experter, relevanta industriföreträdare och icke-statliga organisationer.

Ändring 84

Ändring 84

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 41 – punkt 2 – led ca (nytt)

Artikel 41 – punkt 2 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ca) | Export av plastavfall som förtecknas i bilaga III, IIIA, IIIB eller IV till länder som omfattas av OECD-beslutet, förutom Eftaländer, ska vara utfasad senast den ... [För in datum fyra år efter ikraftträdandet]. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ca)

(ca)

Export av plastavfall som förtecknas i bilaga III, IIIA, IIIB eller IV till länder som omfattas av OECD-beslutet, förutom Eftaländer, ska vara utfasad senast den ... [För in datum fyra år efter ikraftträdandet].

Export av plastavfall som förtecknas i bilaga III, IIIA, IIIB eller IV till länder som omfattas av OECD-beslutet, förutom Eftaländer, ska vara utfasad senast den ... [För in datum fyra år efter ikraftträdandet].

Ändring 85

Ändring 85

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 42 – punkt 1

Artikel 42 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen ska övervaka
  nivån på
  exporten av avfall från unionen till länder som omfattas av OECD-beslutet, i syfte att säkerställa att sådan export
  inte leder till allvarliga miljö- eller hälsoskador
  i mottagarlandet. Som ett led i övervakningen ska kommissionen bedöma fysiska och juridiska personers begäranden åtföljda av relevant information och data som visar att export av avfall från unionen
  leder till allvarliga miljö- eller hälsoskador
  i ett land
  för vilket
  OECD-beslutet
  är tillämpligt
  . | 1.   Kommissionen ska övervaka exporten av avfall från unionen till länder som omfattas av OECD-beslutet, i syfte att säkerställa att sådan export
  uppfyller kraven på miljöriktig hantering enligt artikel 56
  i mottagarlandet
  och inte har betydande negativa effekter för hanteringen av inhemskt avfall i det landet
  . Som ett led i övervakningen ska kommissionen bedöma fysiska och juridiska personers begäranden åtföljda av relevant information och data som visar att export av avfall från unionen
  inte uppfyller kraven på miljöriktig hantering enligt artikel 56
  i ett land
  som omfattas av
  OECD-beslutet
  eller att den har betydande negativa effekter för hanteringen av inhemskt avfall i det landet
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Kommissionen ska övervaka
  nivån på
  exporten av avfall från unionen till länder som omfattas av OECD-beslutet, i syfte att säkerställa att sådan export
  inte leder till allvarliga miljö- eller hälsoskador
  i mottagarlandet. Som ett led i övervakningen ska kommissionen bedöma fysiska och juridiska personers begäranden åtföljda av relevant information och data som visar att export av avfall från unionen
  leder till allvarliga miljö- eller hälsoskador
  i ett land
  för vilket
  OECD-beslutet
  är tillämpligt
  .

1.   Kommissionen ska övervaka exporten av avfall från unionen till länder som omfattas av OECD-beslutet, i syfte att säkerställa att sådan export
  uppfyller kraven på miljöriktig hantering enligt artikel 56
  i mottagarlandet
  och inte har betydande negativa effekter för hanteringen av inhemskt avfall i det landet
  . Som ett led i övervakningen ska kommissionen bedöma fysiska och juridiska personers begäranden åtföljda av relevant information och data som visar att export av avfall från unionen
  inte uppfyller kraven på miljöriktig hantering enligt artikel 56
  i ett land
  som omfattas av
  OECD-beslutet
  eller att den har betydande negativa effekter för hanteringen av inhemskt avfall i det landet
  .

Ändring 86

Ändring 86

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 42 – punkt 2

Artikel 42 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Om
  exporten av avfall från unionen till ett land som omfattas av OECD-beslutet har ökat avsevärt inom en kort tidsperiod och
  det inte finns tillräckliga bevis för att det berörda landet har möjlighet att återvinna detta avfall på ett miljöriktigt sätt enligt artikel 56, ska kommissionen begära att de behöriga myndigheterna i det berörda landet inom 60 dagar lämnar information om de förhållanden under vilka det berörda avfallet återvinns och det berörda landets förmåga att hantera avfallet. Kommissionen får bevilja en förlängning av denna tidsfrist om det berörda landet gör en motiverad begäran om en förlängning. | 2.   Om det inte finns tillräckliga bevis för att det berörda landet har möjlighet att återvinna detta avfall på ett miljöriktigt sätt enligt artikel 56,
  eller om det finns bevis för att det berörda landet inte uppfyller kraven i artikel 56 för detta avfall, eller bevis för att importen av avfall från unionen har betydande negativa effekter för hanteringen av inhemskt avfall i det landet,
  ska kommissionen begära att de behöriga myndigheterna i det berörda landet inom 60 dagar lämnar information om de förhållanden under vilka det berörda avfallet återvinns och det berörda landets förmåga att hantera avfallet
  , inklusive eventuellt inhemskt avfall som kan påverkas av import
  . Kommissionen får bevilja en förlängning av denna tidsfrist om det berörda landet gör en motiverad begäran om en förlängning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Om
  exporten av avfall från unionen till ett land som omfattas av OECD-beslutet har ökat avsevärt inom en kort tidsperiod och
  det inte finns tillräckliga bevis för att det berörda landet har möjlighet att återvinna detta avfall på ett miljöriktigt sätt enligt artikel 56, ska kommissionen begära att de behöriga myndigheterna i det berörda landet inom 60 dagar lämnar information om de förhållanden under vilka det berörda avfallet återvinns och det berörda landets förmåga att hantera avfallet. Kommissionen får bevilja en förlängning av denna tidsfrist om det berörda landet gör en motiverad begäran om en förlängning.

2.   Om det inte finns tillräckliga bevis för att det berörda landet har möjlighet att återvinna detta avfall på ett miljöriktigt sätt enligt artikel 56,
  eller om det finns bevis för att det berörda landet inte uppfyller kraven i artikel 56 för detta avfall, eller bevis för att importen av avfall från unionen har betydande negativa effekter för hanteringen av inhemskt avfall i det landet,
  ska kommissionen begära att de behöriga myndigheterna i det berörda landet inom 60 dagar lämnar information om de förhållanden under vilka det berörda avfallet återvinns och det berörda landets förmåga att hantera avfallet
  , inklusive eventuellt inhemskt avfall som kan påverkas av import
  . Kommissionen får bevilja en förlängning av denna tidsfrist om det berörda landet gör en motiverad begäran om en förlängning.

Ändring 87

Ändring 87

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 42 – punkt 3 – led a

Artikel 42 – punkt 3 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | infört och genomfört en lämplig rättslig ram för
  import och
  hantering av
  det berörda avfallet
  samt lämpliga åtgärder för att säkerställa en miljöriktig hantering av det restavfall som genereras genom återvinning av det
  berörda
  avfallet, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

infört och genomfört en lämplig rättslig ram för
  import och
  hantering av
  det berörda avfallet
  samt lämpliga åtgärder för att säkerställa en miljöriktig hantering av det restavfall som genereras genom återvinning av det
  berörda
  avfallet,

import och

det berörda avfallet

berörda

| (a) | infört och genomfört en lämplig rättslig ram för hantering av
  inhemskt och importerat avfall
  samt lämpliga åtgärder för att säkerställa en miljöriktig hantering av
  det avfall som importeras till dess territorium och av
  det restavfall som genereras genom återvinning av det avfallet, |
| --- | --- |

(a)

infört och genomfört en lämplig rättslig ram för hantering av
  inhemskt och importerat avfall
  samt lämpliga åtgärder för att säkerställa en miljöriktig hantering av
  det avfall som importeras till dess territorium och av
  det restavfall som genereras genom återvinning av det avfallet,

inhemskt och importerat avfall

det avfall som importeras till dess territorium och av

Ändring 88

Ändring 88

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 42 – punkt 3 – led b

Artikel 42 – punkt 3 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | tillräcklig kapacitet på sitt territorium för att det berörda avfallet ska kunna hanteras på ett miljöriktigt sätt, med beaktande av den ökade
  mängden
  avfall som importeras till dess territorium, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

tillräcklig kapacitet på sitt territorium för att det berörda avfallet ska kunna hanteras på ett miljöriktigt sätt, med beaktande av den ökade
  mängden
  avfall som importeras till dess territorium,

mängden

| (b) | tillräcklig kapacitet på sitt territorium för att det berörda avfallet ska kunna hanteras på ett miljöriktigt sätt, med beaktande av den ökade
  mängd
  avfall
  som kan förekomma på grund av det avfall
  som importeras till dess territorium, |
| --- | --- |

(b)

tillräcklig kapacitet på sitt territorium för att det berörda avfallet ska kunna hanteras på ett miljöriktigt sätt, med beaktande av den ökade
  mängd
  avfall
  som kan förekomma på grund av det avfall
  som importeras till dess territorium,

mängd

som kan förekomma på grund av det avfall

Ändring 89

Ändring 89

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 42 – punkt 3 – led c

Artikel 42 – punkt 3 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | infört
  en lämplig strategi för
  att
  ta itu med den eventuella negativa inverkan av en ökning av
  importen av det berörda avfallet
  på insamling
  och
  hantering
  av det avfall som genereras på den inhemska marknaden, och |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

infört
  en lämplig strategi för
  att
  ta itu med den eventuella negativa inverkan av en ökning av
  importen av det berörda avfallet
  på insamling
  och
  hantering
  av det avfall som genereras på den inhemska marknaden, och

en lämplig strategi för

ta itu med den eventuella negativa inverkan av en ökning av

på insamling

hantering

| (c) | infört
  lämpliga åtgärder, däribland separat rapportering av avfall som genereras på den inhemska marknaden och avfall som importeras, för att säkerställa
  att importen av det berörda avfallet
  inte har några betydande negativa effekter för insamlingen
  och
  hanteringen
  av det avfall som genereras på den inhemska marknaden, och |
| --- | --- |

(c)

infört
  lämpliga åtgärder, däribland separat rapportering av avfall som genereras på den inhemska marknaden och avfall som importeras, för att säkerställa
  att importen av det berörda avfallet
  inte har några betydande negativa effekter för insamlingen
  och
  hanteringen
  av det avfall som genereras på den inhemska marknaden, och

lämpliga åtgärder, däribland separat rapportering av avfall som genereras på den inhemska marknaden och avfall som importeras, för att säkerställa

inte har några betydande negativa effekter för insamlingen

hanteringen

Ändring 90

Ändring 90

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 42 – punkt 3 – led d

Artikel 42 – punkt 3 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | infört och genomfört lämpliga verkställighetsåtgärder för att hantera eventuella olagliga transporter eller
  olaglig
  behandling av det berörda avfallet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

infört och genomfört lämpliga verkställighetsåtgärder för att hantera eventuella olagliga transporter eller
  olaglig
  behandling av det berörda avfallet.

olaglig

| (d) | infört och genomfört lämpliga verkställighetsåtgärder för att hantera eventuella olagliga transporter eller
  icke miljöriktig
  behandling av det berörda avfallet. |
| --- | --- |

(d)

infört och genomfört lämpliga verkställighetsåtgärder för att hantera eventuella olagliga transporter eller
  icke miljöriktig
  behandling av det berörda avfallet.

icke miljöriktig

Ändring 91

Ändring 91

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 42 – punkt 3a (ny)

Artikel 42 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  För genomförandet av de kontroller som avses i punkt 3 ska kommissionen i tillämpliga fall samråda med berörda parter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  För genomförandet av de kontroller som avses i punkt 3 ska kommissionen i tillämpliga fall samråda med berörda parter.

Ändring 92

Ändring 92

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 42 – punkt 4 – stycke 1

Artikel 42 – punkt 4 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Om det berörda landet på grund av den begäran som avses i punkt 2 inte lägger fram tillräckliga bevis enligt punkt 3 för att avfallet hanteras på ett miljöriktigt sätt i enlighet med artikel 56, ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 76 för att komplettera denna förordning genom att förbjuda export av det berörda avfallet till detta land. | Om det berörda landet på grund av den begäran som avses i punkt 2 inte lägger fram tillräckliga bevis enligt punkt 3 för att avfallet hanteras på ett miljöriktigt sätt i enlighet med artikel 56,
  eller bevis för att importen av avfall inte har betydande negativa effekter för hanteringen av inhemskt avfall,
  ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 76 för att komplettera denna förordning genom att förbjuda export av det berörda avfallet till detta land. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Om det berörda landet på grund av den begäran som avses i punkt 2 inte lägger fram tillräckliga bevis enligt punkt 3 för att avfallet hanteras på ett miljöriktigt sätt i enlighet med artikel 56, ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 76 för att komplettera denna förordning genom att förbjuda export av det berörda avfallet till detta land.

Om det berörda landet på grund av den begäran som avses i punkt 2 inte lägger fram tillräckliga bevis enligt punkt 3 för att avfallet hanteras på ett miljöriktigt sätt i enlighet med artikel 56,
  eller bevis för att importen av avfall inte har betydande negativa effekter för hanteringen av inhemskt avfall,
  ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 76 för att komplettera denna förordning genom att förbjuda export av det berörda avfallet till detta land.

eller bevis för att importen av avfall inte har betydande negativa effekter för hanteringen av inhemskt avfall,

Ändring 93

Ändring 93

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 43 – punkt 1a (ny)

Artikel 43 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  En fysisk eller juridisk person som exporterar avfall från unionen ska även se till att den anläggning som kommer att hantera avfallet i mottagarlandet har inrättat interna rapporteringskanaler, inklusive lämpligt skydd för visselblåsare. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  En fysisk eller juridisk person som exporterar avfall från unionen ska även se till att den anläggning som kommer att hantera avfallet i mottagarlandet har inrättat interna rapporteringskanaler, inklusive lämpligt skydd för visselblåsare.

Ändring 94

Ändring 94

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 43 – punkt 2

Artikel 43 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   För att uppfylla den skyldighet som avses i punkt 1 ska en fysisk eller juridisk person som avser att exportera avfall från unionen se till att de anläggningar som kommer att hantera avfallet i mottagarlandet har genomgått en revision av en oberoende och ackrediterad tredje part med lämpliga kvalifikationer. | 2.   För att uppfylla den skyldighet som avses i punkt 1 ska en fysisk eller juridisk person som avser att exportera avfall från unionen se till att de anläggningar som kommer att hantera avfallet i mottagarlandet har genomgått en revision av en oberoende och ackrediterad tredje part med lämpliga kvalifikationer. 
  Den tredje part som utför revisionen ska vara certifierad i enlighet med unionens standarder eller internationellt erkända standarder, såsom ISO 19011:2018, och exportören ska få en skriftlig bekräftelse på denna certifiering före export. För att värna revisionens oberoende och objektivitet får den fysiska eller juridiska person som beställt revisionen inte på något vis ingripa i dess genomförande. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   För att uppfylla den skyldighet som avses i punkt 1 ska en fysisk eller juridisk person som avser att exportera avfall från unionen se till att de anläggningar som kommer att hantera avfallet i mottagarlandet har genomgått en revision av en oberoende och ackrediterad tredje part med lämpliga kvalifikationer.

2.   För att uppfylla den skyldighet som avses i punkt 1 ska en fysisk eller juridisk person som avser att exportera avfall från unionen se till att de anläggningar som kommer att hantera avfallet i mottagarlandet har genomgått en revision av en oberoende och ackrediterad tredje part med lämpliga kvalifikationer. 
  Den tredje part som utför revisionen ska vara certifierad i enlighet med unionens standarder eller internationellt erkända standarder, såsom ISO 19011:2018, och exportören ska få en skriftlig bekräftelse på denna certifiering före export. För att värna revisionens oberoende och objektivitet får den fysiska eller juridiska person som beställt revisionen inte på något vis ingripa i dess genomförande.

Ändring 95

Ändring 95

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 43 – punkt 4 – stycke 1

Artikel 43 – punkt 4 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| En fysisk eller juridisk person som avser att exportera avfall ska se till att den anläggning som kommer att hantera avfallet i mottagarlandet har genomgått en sådan revision som avses i punkt 2 innan avfallet exporteras till den berörda anläggningen
  och att revisionen upprepas regelbundet, enligt en riskbaserad metod, med en minsta frekvens på tre år efter den första revisionen
  . | En fysisk eller juridisk person som avser att exportera avfall ska se till att den anläggning som kommer att hantera avfallet i mottagarlandet har genomgått en sådan revision som avses i punkt 2
  högst två år
  innan avfallet exporteras till den berörda anläggningen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

En fysisk eller juridisk person som avser att exportera avfall ska se till att den anläggning som kommer att hantera avfallet i mottagarlandet har genomgått en sådan revision som avses i punkt 2 innan avfallet exporteras till den berörda anläggningen
  och att revisionen upprepas regelbundet, enligt en riskbaserad metod, med en minsta frekvens på tre år efter den första revisionen
  .

och att revisionen upprepas regelbundet, enligt en riskbaserad metod, med en minsta frekvens på tre år efter den första revisionen

En fysisk eller juridisk person som avser att exportera avfall ska se till att den anläggning som kommer att hantera avfallet i mottagarlandet har genomgått en sådan revision som avses i punkt 2
  högst två år
  innan avfallet exporteras till den berörda anläggningen.

högst två år

Ändring 96

Ändring 96

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 43 – punkt 4 – stycke 2

Artikel 43 – punkt 4 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| En fysisk eller juridisk person som exporterar avfall från unionen ska också utan dröjsmål utföra en ad hoc-revision om den
  får rimlig information om
  att en anläggning inte längre uppfyller kriterierna i bilaga X. | En fysisk eller juridisk person som exporterar avfall från unionen ska också utan dröjsmål utföra en ad hoc-revision om den
  tar emot bevis för
  att en anläggning inte längre uppfyller kriterierna i bilaga X. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

En fysisk eller juridisk person som exporterar avfall från unionen ska också utan dröjsmål utföra en ad hoc-revision om den
  får rimlig information om
  att en anläggning inte längre uppfyller kriterierna i bilaga X.

får rimlig information om

En fysisk eller juridisk person som exporterar avfall från unionen ska också utan dröjsmål utföra en ad hoc-revision om den
  tar emot bevis för
  att en anläggning inte längre uppfyller kriterierna i bilaga X.

tar emot bevis för

Ändring 97

Ändring 97

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 43 – punkt 7 – stycke 1a (nytt)

Artikel 43 – punkt 7 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Fysiska eller juridiska personer som exporterar avfall utanför unionen ska innan de exporterar avfallet förse kommissionen med en revisionsrapport som är utformad på grundval av den revision som avses i punkt 2. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Fysiska eller juridiska personer som exporterar avfall utanför unionen ska innan de exporterar avfallet förse kommissionen med en revisionsrapport som är utformad på grundval av den revision som avses i punkt 2.

Fysiska eller juridiska personer som exporterar avfall utanför unionen ska innan de exporterar avfallet förse kommissionen med en revisionsrapport som är utformad på grundval av den revision som avses i punkt 2.

Ändring 98

Ändring 98

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 43 – punkt 7a (ny)

Artikel 43 – punkt 7a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Kommissionen ska upprätta och underhålla ett centralt, allmänt tillgängligt och aktuellt register över anläggningar som genomgått revision. Registret ska innehålla uppgifter om namnet på de anläggningar som genomgått revision, var de är belägna och när den senaste revisionen utfördes. Det ska inte innehålla konfidentiell företagsinformation eller information om den person som beställt revisionen. Även röjande av personuppgifter som är skyddade enligt förordning (EU) 2016/679 (den allmänna dataskyddsförordningen) ska förhindras. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

7a.
     
  Kommissionen ska upprätta och underhålla ett centralt, allmänt tillgängligt och aktuellt register över anläggningar som genomgått revision. Registret ska innehålla uppgifter om namnet på de anläggningar som genomgått revision, var de är belägna och när den senaste revisionen utfördes. Det ska inte innehålla konfidentiell företagsinformation eller information om den person som beställt revisionen. Även röjande av personuppgifter som är skyddade enligt förordning (EU) 2016/679 (den allmänna dataskyddsförordningen) ska förhindras.

Ändring 99

Ändring 99

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 43 – punkt 8

Artikel 43 – punkt 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 8.   Om det finns ett internationellt avtal mellan unionen och ett tredjeland som omfattas av OECD-beslutet, där det erkänns att anläggningarna i det tredjelandet kommer att hantera avfall på ett miljöriktigt sätt, i enlighet med kriterierna i bilaga X, ska fysiska och juridiska personer som avser att exportera avfall till det tredjelandet undantas från skyldigheten i punkt 2. | 8.   Om det finns ett internationellt avtal mellan unionen och ett tredjeland som omfattas av OECD-beslutet, där det erkänns att anläggningarna i det tredjelandet kommer att hantera avfall på ett miljöriktigt sätt,
  enligt vad som avses i artikel 56 och
  i enlighet med kriterierna i bilaga X, ska fysiska och juridiska personer som avser att exportera avfall till det tredjelandet undantas från skyldigheten i punkt 2. |
| | En fysisk eller juridisk person som exporterar avfall från unionen till en anläggning i ett tredjeland med vilket unionen har ingått ett internationellt avtal ska utan dröjsmål utföra en ad hoc-revision om den tar emot bevis för att en anläggning inte längre uppfyller kriterierna i bilaga X. Den fysiska eller naturliga personen ska i sådana fall underrätta de behöriga avsändarmyndigheterna om dessa bevis och om sina planer på att utföra en ad hoc-revision. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

8.   Om det finns ett internationellt avtal mellan unionen och ett tredjeland som omfattas av OECD-beslutet, där det erkänns att anläggningarna i det tredjelandet kommer att hantera avfall på ett miljöriktigt sätt, i enlighet med kriterierna i bilaga X, ska fysiska och juridiska personer som avser att exportera avfall till det tredjelandet undantas från skyldigheten i punkt 2.

8.   Om det finns ett internationellt avtal mellan unionen och ett tredjeland som omfattas av OECD-beslutet, där det erkänns att anläggningarna i det tredjelandet kommer att hantera avfall på ett miljöriktigt sätt,
  enligt vad som avses i artikel 56 och
  i enlighet med kriterierna i bilaga X, ska fysiska och juridiska personer som avser att exportera avfall till det tredjelandet undantas från skyldigheten i punkt 2.

En fysisk eller juridisk person som exporterar avfall från unionen till en anläggning i ett tredjeland med vilket unionen har ingått ett internationellt avtal ska utan dröjsmål utföra en ad hoc-revision om den tar emot bevis för att en anläggning inte längre uppfyller kriterierna i bilaga X. Den fysiska eller naturliga personen ska i sådana fall underrätta de behöriga avsändarmyndigheterna om dessa bevis och om sina planer på att utföra en ad hoc-revision.

En fysisk eller juridisk person som exporterar avfall från unionen till en anläggning i ett tredjeland med vilket unionen har ingått ett internationellt avtal ska utan dröjsmål utföra en ad hoc-revision om den tar emot bevis för att en anläggning inte längre uppfyller kriterierna i bilaga X. Den fysiska eller naturliga personen ska i sådana fall underrätta de behöriga avsändarmyndigheterna om dessa bevis och om sina planer på att utföra en ad hoc-revision.

Ändring 100

Ändring 100

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 43 – punkt 9a (ny)

Artikel 43 – punkt 9a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 9a.
     
  Kommissionen ska anta riktlinjer för tillämpningen av denna artikel. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

9a.
     
  Kommissionen ska anta riktlinjer för tillämpningen av denna artikel.

Ändring 101

Ändring 101

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 56 – punkt 2

Artikel 56 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Vid export av avfall ska det transporterade avfallet anses vara miljöriktigt hanterat när det gäller berörda återvinnings- eller bortskaffandeförfaranden, om det kan visas att avfallet kommer att hanteras i enlighet med hälso- och miljöskyddskrav som
  i stort sett motsvarar
  de krav på människors hälsa och miljöskydd som fastställs i unionslagstiftningen. Vid bedömningen av sådan
  bred
  likvärdighet ska fullständig överensstämmelse med de krav som följer av unionslagstiftningen inte krävas, men det
  bör
  visas att de krav som tillämpas i 
  bestämmelselandet
  säkerställer en liknande skyddsnivå för människors hälsa och miljön som de krav som följer av unionslagstiftningen. | 2.   Vid export av avfall ska det transporterade avfallet anses vara miljöriktigt hanterat när det gäller berörda återvinnings- eller bortskaffandeförfaranden, om det kan visas att avfallet
  , samt det eventuella restavfall som genereras genom återvinningsförfarandet,
  kommer att hanteras i enlighet med hälso- och miljöskyddskrav som
  anses motsvara
  de krav på människors hälsa och miljöskydd som fastställs i unionslagstiftningen
  , särskilt de som avses i del 1 i bilaga IX, och som använder den internationella vägledning som anges i del 2 i samma bilaga som referenspunkt och respekterar de internationella konventionerna om arbetstagares rättigheter, enligt vad som avses i del 2a i samma bilaga
  . Vid bedömningen av
  huruvida
  sådan likvärdighet
  ska anses föreligga
  ska fullständig överensstämmelse med de krav som följer av unionslagstiftningen inte krävas, men det
  ska
  visas att de krav som tillämpas
  och genomdrivs
  i 
  mottagarlandet
  säkerställer en liknande skyddsnivå för människors hälsa och miljön som de krav som följer av unionslagstiftningen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Vid export av avfall ska det transporterade avfallet anses vara miljöriktigt hanterat när det gäller berörda återvinnings- eller bortskaffandeförfaranden, om det kan visas att avfallet kommer att hanteras i enlighet med hälso- och miljöskyddskrav som
  i stort sett motsvarar
  de krav på människors hälsa och miljöskydd som fastställs i unionslagstiftningen. Vid bedömningen av sådan
  bred
  likvärdighet ska fullständig överensstämmelse med de krav som följer av unionslagstiftningen inte krävas, men det
  bör
  visas att de krav som tillämpas i 
  bestämmelselandet
  säkerställer en liknande skyddsnivå för människors hälsa och miljön som de krav som följer av unionslagstiftningen.

2.   Vid export av avfall ska det transporterade avfallet anses vara miljöriktigt hanterat när det gäller berörda återvinnings- eller bortskaffandeförfaranden, om det kan visas att avfallet
  , samt det eventuella restavfall som genereras genom återvinningsförfarandet,
  kommer att hanteras i enlighet med hälso- och miljöskyddskrav som
  anses motsvara
  de krav på människors hälsa och miljöskydd som fastställs i unionslagstiftningen
  , särskilt de som avses i del 1 i bilaga IX, och som använder den internationella vägledning som anges i del 2 i samma bilaga som referenspunkt och respekterar de internationella konventionerna om arbetstagares rättigheter, enligt vad som avses i del 2a i samma bilaga
  . Vid bedömningen av
  huruvida
  sådan likvärdighet
  ska anses föreligga
  ska fullständig överensstämmelse med de krav som följer av unionslagstiftningen inte krävas, men det
  ska
  visas att de krav som tillämpas
  och genomdrivs
  i 
  mottagarlandet
  säkerställer en liknande skyddsnivå för människors hälsa och miljön som de krav som följer av unionslagstiftningen.

Ändring 102

Ändring 102

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 56 – punkt 2a (ny)

Artikel 56 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Senast den [För in datum 18 månader efter dagen för denna förordnings offentliggörande] ska kommissionen anta riktlinjer som förtydligar användningen av relevant bästa tillgängliga teknik för bedömningen av likvärdighet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Senast den [För in datum 18 månader efter dagen för denna förordnings offentliggörande] ska kommissionen anta riktlinjer som förtydligar användningen av relevant bästa tillgängliga teknik för bedömningen av likvärdighet.

Ändring 103

Ändring 103

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 56 – punkt 2b (ny)

Artikel 56 – punkt 2b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Senast den [För in datum två år efter denna förordnings ikraftträdande] ska kommissionen offentliggöra en rapport om fastställande av obligatoriska mål för materialåtervunnet innehåll i produkter, särskilt, men inte enbart, produkter som är gjorda av plast, om sådana inte redan är tillämpliga enligt unionslagstiftningen. Rapporten ska vid behov åtföljas av lagstiftningsförslag. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2b.
     
  Senast den [För in datum två år efter denna förordnings ikraftträdande] ska kommissionen offentliggöra en rapport om fastställande av obligatoriska mål för materialåtervunnet innehåll i produkter, särskilt, men inte enbart, produkter som är gjorda av plast, om sådana inte redan är tillämpliga enligt unionslagstiftningen. Rapporten ska vid behov åtföljas av lagstiftningsförslag.

Ändring 104

Ändring 104

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 56 – punkt 2c (ny)

Artikel 56 – punkt 2c (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2c.
     
  Kommissionen ska senast den ... [Publikationsbyrån: För in datum ett år från dagen för förordningens ikraftträdande] offentliggöra en rapport som bedömer konsekvenserna för en miljöriktig hantering av plastavfall inom unionen i samband med utfasningen av export av plastavfall till länder utanför unionen och Efta. Rapporten ska vid behov åtföljas av åtgärder för att begränsa identifierade negativa konsekvenser för unionens avfallshanteringskapacitet i fråga om en miljöriktig hantering av plastavfall samt främja innovation och investeringar i denna sektor. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2c.
     
  Kommissionen ska senast den ... [Publikationsbyrån: För in datum ett år från dagen för förordningens ikraftträdande] offentliggöra en rapport som bedömer konsekvenserna för en miljöriktig hantering av plastavfall inom unionen i samband med utfasningen av export av plastavfall till länder utanför unionen och Efta. Rapporten ska vid behov åtföljas av åtgärder för att begränsa identifierade negativa konsekvenser för unionens avfallshanteringskapacitet i fråga om en miljöriktig hantering av plastavfall samt främja innovation och investeringar i denna sektor.

Ändring 105

Ändring 105

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 57 – punkt 2 – led aa (nytt)

Artikel 57 – punkt 2 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (aa) | Vid anläggningar för insamling, lagring och sortering. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(aa)

(aa)

Vid anläggningar för insamling, lagring och sortering.

Vid anläggningar för insamling, lagring och sortering.

Ändring 106

Ändring 106

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 57 – punkt 2a (ny)

Artikel 57 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Medlemsstaterna ska genomföra inspektioner för att förebygga och upptäcka olagliga avfallstransporter på grundval av unionens riskbaserade målinriktningsmekanism. |
| | I syfte att säkerställa harmonisering av inspektionerna ska kommissionen anta genomförandeakter för att i detalj fastställa beståndsdelarna i unionens riskbaserade målinriktningsmekanism. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 77.2. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Medlemsstaterna ska genomföra inspektioner för att förebygga och upptäcka olagliga avfallstransporter på grundval av unionens riskbaserade målinriktningsmekanism.

I syfte att säkerställa harmonisering av inspektionerna ska kommissionen anta genomförandeakter för att i detalj fastställa beståndsdelarna i unionens riskbaserade målinriktningsmekanism. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 77.2.

I syfte att säkerställa harmonisering av inspektionerna ska kommissionen anta genomförandeakter för att i detalj fastställa beståndsdelarna i unionens riskbaserade målinriktningsmekanism. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 77.2.

Ändring 107

Ändring 107

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 58 – punkt 1

Artikel 58 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Inspektionerna av transporter ska minst omfatta inspektion av dokument, identitetskontroll av de aktörer som deltar i dessa transporter, och
  vid behov
  fysisk kontroll av avfallet. | 1.   Inspektionerna av transporter ska minst omfatta inspektion av dokument, identitetskontroll av de aktörer som deltar i dessa transporter, och fysisk kontroll av avfallet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Inspektionerna av transporter ska minst omfatta inspektion av dokument, identitetskontroll av de aktörer som deltar i dessa transporter, och
  vid behov
  fysisk kontroll av avfallet.

1.   Inspektionerna av transporter ska minst omfatta inspektion av dokument, identitetskontroll av de aktörer som deltar i dessa transporter, och fysisk kontroll av avfallet.

Ändring 108

Ändring 108

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 58 – punkt 2 – stycke 1 – led aa (nytt)

Artikel 58 – punkt 2 – stycke 1 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (aa) | revisionsrapporten enligt artikel 42. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(aa)

(aa)

revisionsrapporten enligt artikel 42.

revisionsrapporten enligt artikel 42.

Ändring 109

Ändring 109

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 58 – punkt 5

Artikel 58 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   För att kontrollera om en avfallstransport som omfattas av de allmänna informationskraven som fastställs i artikel 18 är avsedd för återvinning som är förenlig med artikel 56,
  får
  de myndigheter som deltar i inspektioner kräva att den person som organiserar transporten lämnar in relevant dokumentation från anläggningen för behandling i avvaktan på återvinning och anläggningen för slutlig återvinning, och som vid behov har godkänts av den behöriga mottagarmyndigheten. | 5.   För att kontrollera om en avfallstransport som omfattas av de allmänna informationskraven som fastställs i artikel 18 är avsedd för återvinning som är förenlig med artikel 56,
  ska
  de myndigheter som deltar i inspektioner kräva att den person som organiserar transporten lämnar in
  den revisionsrapport som krävs enligt artikel 42 samt i tillämpliga fall
  relevant dokumentation
  som kommit in
  från anläggningen för behandling i avvaktan på återvinning och anläggningen för slutlig återvinning, och som vid behov har godkänts av den behöriga mottagarmyndigheten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   För att kontrollera om en avfallstransport som omfattas av de allmänna informationskraven som fastställs i artikel 18 är avsedd för återvinning som är förenlig med artikel 56,
  får
  de myndigheter som deltar i inspektioner kräva att den person som organiserar transporten lämnar in relevant dokumentation från anläggningen för behandling i avvaktan på återvinning och anläggningen för slutlig återvinning, och som vid behov har godkänts av den behöriga mottagarmyndigheten.

5.   För att kontrollera om en avfallstransport som omfattas av de allmänna informationskraven som fastställs i artikel 18 är avsedd för återvinning som är förenlig med artikel 56,
  ska
  de myndigheter som deltar i inspektioner kräva att den person som organiserar transporten lämnar in
  den revisionsrapport som krävs enligt artikel 42 samt i tillämpliga fall
  relevant dokumentation
  som kommit in
  från anläggningen för behandling i avvaktan på återvinning och anläggningen för slutlig återvinning, och som vid behov har godkänts av den behöriga mottagarmyndigheten.

Ändring 110

Ändring 110

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 58 – punkt 6

Artikel 58 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   I de fall den dokumentation som avses i punkt 4 inte har inlämnats till de myndigheter som deltar i inspektioner inom den tidsfrist som de har fastställt, eller de bedömer att den dokumentation och de uppgifter som de har tillgång till är otillräckliga för att en slutsats ska kunna dras, ska transporten i fråga anses vara en olaglig transport och ska hanteras i enlighet med artiklarna 24 och 25. De myndigheter som deltar i inspektionerna ska utan dröjsmål informera den behöriga myndigheten i det land där inspektionen i fråga ägde rum om detta. | 6.   I de fall den dokumentation som avses i punkt 4
  eller punkt 5
  inte har inlämnats till de myndigheter som deltar i inspektioner inom den tidsfrist som de har fastställt, eller de bedömer att den dokumentation och de uppgifter som de har tillgång till är otillräckliga för att en slutsats ska kunna dras, ska transporten i fråga anses vara en olaglig transport och ska hanteras i enlighet med artiklarna 24 och 25. De myndigheter som deltar i inspektionerna ska utan dröjsmål informera den behöriga myndigheten i det land där inspektionen i fråga ägde rum om detta. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   I de fall den dokumentation som avses i punkt 4 inte har inlämnats till de myndigheter som deltar i inspektioner inom den tidsfrist som de har fastställt, eller de bedömer att den dokumentation och de uppgifter som de har tillgång till är otillräckliga för att en slutsats ska kunna dras, ska transporten i fråga anses vara en olaglig transport och ska hanteras i enlighet med artiklarna 24 och 25. De myndigheter som deltar i inspektionerna ska utan dröjsmål informera den behöriga myndigheten i det land där inspektionen i fråga ägde rum om detta.

6.   I de fall den dokumentation som avses i punkt 4
  eller punkt 5
  inte har inlämnats till de myndigheter som deltar i inspektioner inom den tidsfrist som de har fastställt, eller de bedömer att den dokumentation och de uppgifter som de har tillgång till är otillräckliga för att en slutsats ska kunna dras, ska transporten i fråga anses vara en olaglig transport och ska hanteras i enlighet med artiklarna 24 och 25. De myndigheter som deltar i inspektionerna ska utan dröjsmål informera den behöriga myndigheten i det land där inspektionen i fråga ägde rum om detta.

Ändring 111

Ändring 111

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 59 – punkt 2 – inledningen

Artikel 59 – punkt 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Inspektionsplanerna ska minst omfatta följande: | 2.   
  Inspektionsplanerna ska omfatta ett minsta antal fysiska kontroller av anläggningar och avfallstransporter i överensstämmelse med den riskbedömning som gjorts enligt artikel 59.1. Planerna ska inte innehålla några detaljer om den operativa planeringen.
  Inspektionsplanerna ska minst omfatta följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Inspektionsplanerna ska minst omfatta följande:

2.   
  Inspektionsplanerna ska omfatta ett minsta antal fysiska kontroller av anläggningar och avfallstransporter i överensstämmelse med den riskbedömning som gjorts enligt artikel 59.1. Planerna ska inte innehålla några detaljer om den operativa planeringen.
  Inspektionsplanerna ska minst omfatta följande:

Ändring 112

Ändring 112

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 59 – punkt 2 – led c

Artikel 59 – punkt 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Information om planerade inspektioner, inklusive fysiska kontroller. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Information om planerade inspektioner, inklusive fysiska kontroller.

| (c) | Information om
  antalet och typen av
  planerade inspektioner, inklusive fysiska kontroller. |
| --- | --- |

(c)

Information om
  antalet och typen av
  planerade inspektioner, inklusive fysiska kontroller.

antalet och typen av

Ändring 113

Ändring 113

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 59 – punkt 2 – led ga (nytt)

Artikel 59 – punkt 2 – led ga (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ga) | Information om hur betänkligheter och missförhållanden kan rapporteras till en förskriven organisation enligt vad som föreskrivs i relevant unionslagstiftning om visselblåsning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ga)

(ga)

Information om hur betänkligheter och missförhållanden kan rapporteras till en förskriven organisation enligt vad som föreskrivs i relevant unionslagstiftning om visselblåsning.

Information om hur betänkligheter och missförhållanden kan rapporteras till en förskriven organisation enligt vad som föreskrivs i relevant unionslagstiftning om visselblåsning.

Ändring 114

Ändring 114

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 59 – punkt 2a (ny)

Artikel 59 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att resultaten av de inspektioner som utförs utifrån de planer som avses i denna artikel, eventuella korrigeringsåtgärder som de berörda myndigheterna vidtar som uppföljning till dessa inspektioner, namnen på de aktörer som varit inblandade i olagliga transporter och de sanktioner som ålagts är tillgängliga för allmänheten, även i elektronisk form. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att resultaten av de inspektioner som utförs utifrån de planer som avses i denna artikel, eventuella korrigeringsåtgärder som de berörda myndigheterna vidtar som uppföljning till dessa inspektioner, namnen på de aktörer som varit inblandade i olagliga transporter och de sanktioner som ålagts är tillgängliga för allmänheten, även i elektronisk form.

Ändring 115

Ändring 115

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 59 – punkt 5

Artikel 59 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Kommissionen ska se över de inspektionsplaner som anmälts av medlemsstaterna i enlighet med punkt 4 och
  vid behov
  utarbeta rapporter, på grundval av översynen av dessa planer, om genomförandet av denna artikel. Sådana rapporter får bland annat innehålla rekommendationer om prioriteringar för inspektioner och om samarbete och samordning av tillsynen mellan de berörda myndigheter som deltar i inspektionerna. Sådana rapporter får också vid behov läggas fram vid mötena i den efterlevnadsgrupp för avfallstransporter som inrättats enligt artikel 63. | 5.   Kommissionen ska se över de inspektionsplaner som anmälts av medlemsstaterna i enlighet med punkt 4 och utarbeta rapporter, på grundval av översynen av dessa planer, om genomförandet av denna artikel
  inom ett år efter det att inspektionsplanerna mottagits
  .
  Sådana rapporter ska ta hänsyn till flödena, mängden och värdet av avfallet till tredjeländer för att fastställa relevanta prioriteringar.
  Sådana rapporter får bland annat innehålla rekommendationer om prioriteringar för inspektioner och om samarbete och samordning av tillsynen mellan de berörda myndigheter som deltar i inspektionerna. Sådana rapporter får också vid behov läggas fram vid mötena i den efterlevnadsgrupp för avfallstransporter som inrättats enligt artikel 63
  och ska göras tillgängliga för Europaparlamentet och Europeiska rådet
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Kommissionen ska se över de inspektionsplaner som anmälts av medlemsstaterna i enlighet med punkt 4 och
  vid behov
  utarbeta rapporter, på grundval av översynen av dessa planer, om genomförandet av denna artikel. Sådana rapporter får bland annat innehålla rekommendationer om prioriteringar för inspektioner och om samarbete och samordning av tillsynen mellan de berörda myndigheter som deltar i inspektionerna. Sådana rapporter får också vid behov läggas fram vid mötena i den efterlevnadsgrupp för avfallstransporter som inrättats enligt artikel 63.

5.   Kommissionen ska se över de inspektionsplaner som anmälts av medlemsstaterna i enlighet med punkt 4 och utarbeta rapporter, på grundval av översynen av dessa planer, om genomförandet av denna artikel
  inom ett år efter det att inspektionsplanerna mottagits
  .
  Sådana rapporter ska ta hänsyn till flödena, mängden och värdet av avfallet till tredjeländer för att fastställa relevanta prioriteringar.
  Sådana rapporter får bland annat innehålla rekommendationer om prioriteringar för inspektioner och om samarbete och samordning av tillsynen mellan de berörda myndigheter som deltar i inspektionerna. Sådana rapporter får också vid behov läggas fram vid mötena i den efterlevnadsgrupp för avfallstransporter som inrättats enligt artikel 63
  och ska göras tillgängliga för Europaparlamentet och Europeiska rådet
  .

Ändring 116

Ändring 116

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 63 – punkt 3a (ny)

Artikel 63 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Efterlevnadsgruppen för avfallstransporter ska offentliggöra en årlig rapport om trender inom olagliga transporter och bästa praxis för att hantera sådana transporter enligt vad medlemsstaternas behöriga myndigheter rekommenderar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Efterlevnadsgruppen för avfallstransporter ska offentliggöra en årlig rapport om trender inom olagliga transporter och bästa praxis för att hantera sådana transporter enligt vad medlemsstaternas behöriga myndigheter rekommenderar.

Ändring 117

Ändring 117

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3b (ny)

Artikel 3 – punkt 3b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Inom två år efter det att den inrättats ska efterlevnadsgruppen för avfallstransporter föreslå en handlingsplan för kommissionen för hur olagliga avfallstransporter ska hanteras. Förslaget till handlingsplan ska uppdateras minst vart fjärde år på grundval av nya eller bestående trender inom olagliga transporter och efterlevnadsåtgärder. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3b.
     
  Inom två år efter det att den inrättats ska efterlevnadsgruppen för avfallstransporter föreslå en handlingsplan för kommissionen för hur olagliga avfallstransporter ska hanteras. Förslaget till handlingsplan ska uppdateras minst vart fjärde år på grundval av nya eller bestående trender inom olagliga transporter och efterlevnadsåtgärder.

Ändring 118

Ändring 118

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 63 – punkt 4

Artikel 63 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Efterlevnadsgruppen för avfallstransporter ska sammanträda minst två gånger om året. Förutom de ledamöter som avses i punkt 2 får ordföranden vid behov bjuda in företrädare för andra relevanta institutioner, organ, kontor, byråer
  eller
  nätverk till mötena. | 4.   Efterlevnadsgruppen för avfallstransporter ska sammanträda minst två gånger om året. Förutom de ledamöter som avses i punkt 2 får ordföranden vid behov bjuda in företrädare för andra relevanta institutioner, organ, kontor, byråer, nätverk
  eller andra berörda parter
  till mötena. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Efterlevnadsgruppen för avfallstransporter ska sammanträda minst två gånger om året. Förutom de ledamöter som avses i punkt 2 får ordföranden vid behov bjuda in företrädare för andra relevanta institutioner, organ, kontor, byråer
  eller
  nätverk till mötena.

4.   Efterlevnadsgruppen för avfallstransporter ska sammanträda minst två gånger om året. Förutom de ledamöter som avses i punkt 2 får ordföranden vid behov bjuda in företrädare för andra relevanta institutioner, organ, kontor, byråer, nätverk
  eller andra berörda parter
  till mötena.

Ändring 119

Ändring 119

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 64 – punkt 2 – led b

Artikel 64 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | de befogenheter som tilldelas kommissionen eller Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) i andra rättsakter, särskilt i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (65), rådets förordning (EG) nr 515/97 (66) eller rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (67). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

de befogenheter som tilldelas kommissionen eller Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) i andra rättsakter, särskilt i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (65), rådets förordning (EG) nr 515/97 (66) eller rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (67).

65

66

67

| (b) | de befogenheter som tilldelas kommissionen
  , Europeiska åklagarmyndigheten
  eller Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) i andra rättsakter, särskilt i 
  rådets förordning (EU) 2017/1939

   (1a)

  ,
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (65), rådets förordning (EG) nr 515/97 (66) eller rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (67). |
| --- | --- |

(b)

de befogenheter som tilldelas kommissionen
  , Europeiska åklagarmyndigheten
  eller Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) i andra rättsakter, särskilt i 
  rådets förordning (EU) 2017/1939

   (1a)

  ,
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (65), rådets förordning (EG) nr 515/97 (66) eller rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (67).

, Europeiska åklagarmyndigheten

rådets förordning (EU) 2017/1939

1a

,

65

66

67

Ändring 120

Ändring 120

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 69 – punkt 4 – stycke 3

Artikel 69 – punkt 4 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Den rapport som avses i första stycket ska utarbetas för första gången senast den [Publikationsbyrån: För in datum för slutet av det
  femte
  året efter dagen för förordningens ikraftträdande] och därefter vart
  fjärde
  år. | Den rapport som avses i första stycket ska utarbetas för första gången senast den [Publikationsbyrån: För in datum för slutet av det
  tredje
  året efter dagen för förordningens ikraftträdande] och därefter vart
  tredje
  år. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Den rapport som avses i första stycket ska utarbetas för första gången senast den [Publikationsbyrån: För in datum för slutet av det
  femte
  året efter dagen för förordningens ikraftträdande] och därefter vart
  fjärde
  år.

femte

fjärde

Den rapport som avses i första stycket ska utarbetas för första gången senast den [Publikationsbyrån: För in datum för slutet av det
  tredje
  året efter dagen för förordningens ikraftträdande] och därefter vart
  tredje
  år.

tredje

tredje

Ändring 121

Ändring 121

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 69 – punkt 4a (ny)

Artikel 69 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Kommissionen ska göra en bedömning och lägga fram en rapport för rådet och Europaparlamentet om hur de ekonomiska skyldigheterna enligt utökat producentansvar bör tillämpas på begagnade varor eller avfall som transporteras från unionen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.
     
  Kommissionen ska göra en bedömning och lägga fram en rapport för rådet och Europaparlamentet om hur de ekonomiska skyldigheterna enligt utökat producentansvar bör tillämpas på begagnade varor eller avfall som transporteras från unionen.

Ändring 122

Ändring 122

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 69 – punkt 4b (ny)

Artikel 69 – punkt 4b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Med hjälp av uppgifter från det centrala systemet, samt uppgifter från rapporter från relevanta EU-byråer, ska denna rapport analysera transporter och behandling av specifika avfallsflöden som identifierats som olagliga metoder i detta avseende, genomförandet av denna förordning, bland annat hur de behöriga myndigheternas efterlever de tidsfrister som fastställs i den, samt sektorns bidrag till omställningen till en cirkulär ekonomi och klimatneutralitet senast 2050 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 (europeisk klimatlag). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4b.
     
  Med hjälp av uppgifter från det centrala systemet, samt uppgifter från rapporter från relevanta EU-byråer, ska denna rapport analysera transporter och behandling av specifika avfallsflöden som identifierats som olagliga metoder i detta avseende, genomförandet av denna förordning, bland annat hur de behöriga myndigheternas efterlever de tidsfrister som fastställs i den, samt sektorns bidrag till omställningen till en cirkulär ekonomi och klimatneutralitet senast 2050 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 (europeisk klimatlag).

Ändring 123

Ändring 123

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 69 – punkt 4c (ny)

Artikel 69 – punkt 4c (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4c.
     
  Efterlevnadsgruppen för avfallstransporter, kontaktorganen och de sektorsspecifika klimatdialogerna och partnerskapen inom avfallssektorn ska bjudas in att granska och lämna synpunkter på rapporten innan den offentliggörs. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4c.
     
  Efterlevnadsgruppen för avfallstransporter, kontaktorganen och de sektorsspecifika klimatdialogerna och partnerskapen inom avfallssektorn ska bjudas in att granska och lämna synpunkter på rapporten innan den offentliggörs.

Ändring 124

Ändring 124

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 69 – punkt 4d (ny)

Artikel 69 – punkt 4d (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4d.
     
  I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 ska kommissionen underlätta sektorsspecifika klimatdialoger och partnerskap inom ekonomins avfallssektor. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4d.
     
  I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 ska kommissionen underlätta sektorsspecifika klimatdialoger och partnerskap inom ekonomins avfallssektor.

Ändring 125

Ändring 125

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 72 – stycke 1a (nytt)

Artikel 72 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Kommissionen ska på begäran av medlemsstaterna eller när så annars är lämpligt regelbundet ordna sammanträden mellan kontaktorganen. Vid dessa möten ska kontaktorganen behandla de frågor som genomförandet av denna förordning gett upphov till och får även diskutera andra relevanta ämnen som rör genomförandet av förordningen. Särskild uppmärksamhet får ägnas åt diskussioner om övervakningen av situationen på unionsmarknaden för avfallstransporter, möjliggörande av utbyte av bästa praxis och information och underlättande av samarbete mellan behöriga myndigheter i syfte att undanröja hinder för harmoniseringen av metoder för avfallstransporter mellan medlemsstater och genomförandet av miljöriktig teknik för avfallshantering. |
| | Berörda parter ska bjudas in till kontaktorganens möten, eller till delar av dem, när detta är lämpligt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen ska på begäran av medlemsstaterna eller när så annars är lämpligt regelbundet ordna sammanträden mellan kontaktorganen. Vid dessa möten ska kontaktorganen behandla de frågor som genomförandet av denna förordning gett upphov till och får även diskutera andra relevanta ämnen som rör genomförandet av förordningen. Särskild uppmärksamhet får ägnas åt diskussioner om övervakningen av situationen på unionsmarknaden för avfallstransporter, möjliggörande av utbyte av bästa praxis och information och underlättande av samarbete mellan behöriga myndigheter i syfte att undanröja hinder för harmoniseringen av metoder för avfallstransporter mellan medlemsstater och genomförandet av miljöriktig teknik för avfallshantering.

Kommissionen ska på begäran av medlemsstaterna eller när så annars är lämpligt regelbundet ordna sammanträden mellan kontaktorganen. Vid dessa möten ska kontaktorganen behandla de frågor som genomförandet av denna förordning gett upphov till och får även diskutera andra relevanta ämnen som rör genomförandet av förordningen. Särskild uppmärksamhet får ägnas åt diskussioner om övervakningen av situationen på unionsmarknaden för avfallstransporter, möjliggörande av utbyte av bästa praxis och information och underlättande av samarbete mellan behöriga myndigheter i syfte att undanröja hinder för harmoniseringen av metoder för avfallstransporter mellan medlemsstater och genomförandet av miljöriktig teknik för avfallshantering.

Berörda parter ska bjudas in till kontaktorganens möten, eller till delar av dem, när detta är lämpligt.

Berörda parter ska bjudas in till kontaktorganens möten, eller till delar av dem, när detta är lämpligt.

Ändring 126

Ändring 126

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 72 – stycke 1b (nytt)

Artikel 72 – stycke 1b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Berörda parter ska bjudas in till kontaktorganens möten, eller till delar av dem, när detta är lämpligt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Berörda parter ska bjudas in till kontaktorganens möten, eller till delar av dem, när detta är lämpligt.

Berörda parter ska bjudas in till kontaktorganens möten, eller till delar av dem, när detta är lämpligt.

Ändring 127

Ändring 127

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 75 – punkt 1a (ny)

Artikel 75 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 76 för att ändra bilaga III, särskilt del I andra stycket led fa, genom att modifiera tröskelvärdena för föroreningar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 76 för att ändra bilaga III, särskilt del I andra stycket led fa, genom att modifiera tröskelvärdena för föroreningar.

Ändring 128

Ändring 128

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 75 – punkt 3a (ny)

Artikel 75 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Senast den ... [För in datum 12 månader efter denna förordnings offentliggörande] ska kommissionen bedöma huruvida det i bilaga IIIB bör läggas till koder för blandningar av avfallsslag, såsom begagnade skor, kläder och andra textilprodukter, inklusive blandningar av dessa, samt mineralull och madrasser. Bedömningen ska vid behov åtföljas av en delegerad akt i enlighet med artikel 76 för att ändra bilaga IIIB. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Senast den ... [För in datum 12 månader efter denna förordnings offentliggörande] ska kommissionen bedöma huruvida det i bilaga IIIB bör läggas till koder för blandningar av avfallsslag, såsom begagnade skor, kläder och andra textilprodukter, inklusive blandningar av dessa, samt mineralull och madrasser. Bedömningen ska vid behov åtföljas av en delegerad akt i enlighet med artikel 76 för att ändra bilaga IIIB.

Ändring 129

Ändring 129

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 80 – stycke 1

Artikel 80 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Senast den 31 december
  2035
  ska kommissionen, med beaktande av bland annat de rapporter som utarbetats i enlighet med artikel 69 och den översyn som avses i artikel 59.5, genomföra en översyn av denna förordning och överlämna en rapport om resultaten till Europaparlamentet och rådet, åtföljd av ett lagstiftningsförslag om kommissionen anser det vara lämpligt. | Senast den 31 december
  2030
  ska kommissionen, med beaktande av bland annat de rapporter som utarbetats i enlighet med artikel 69 och den översyn som avses i artikel 59.5, genomföra en översyn av denna förordning och överlämna en rapport om resultaten till Europaparlamentet och rådet, åtföljd av ett lagstiftningsförslag om kommissionen anser det vara lämpligt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Senast den 31 december
  2035
  ska kommissionen, med beaktande av bland annat de rapporter som utarbetats i enlighet med artikel 69 och den översyn som avses i artikel 59.5, genomföra en översyn av denna förordning och överlämna en rapport om resultaten till Europaparlamentet och rådet, åtföljd av ett lagstiftningsförslag om kommissionen anser det vara lämpligt.

2035

Senast den 31 december
  2030
  ska kommissionen, med beaktande av bland annat de rapporter som utarbetats i enlighet med artikel 69 och den översyn som avses i artikel 59.5, genomföra en översyn av denna förordning och överlämna en rapport om resultaten till Europaparlamentet och rådet, åtföljd av ett lagstiftningsförslag om kommissionen anser det vara lämpligt.

2030

Ändring 130

Ändring 130

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 80 – stycke 1a (nytt)

Artikel 80 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Senast den 31 december [2038] ska kommissionen se över de uppgifter och motiveringar som ligger till grund för beslutet att begränsa exporten av plastavfall utanför unionen och Eftaländerna, i syfte att bedöma proportionaliteten i den åtgärden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Senast den 31 december [2038] ska kommissionen se över de uppgifter och motiveringar som ligger till grund för beslutet att begränsa exporten av plastavfall utanför unionen och Eftaländerna, i syfte att bedöma proportionaliteten i den åtgärden.

Senast den 31 december [2038] ska kommissionen se över de uppgifter och motiveringar som ligger till grund för beslutet att begränsa exporten av plastavfall utanför unionen och Eftaländerna, i syfte att bedöma proportionaliteten i den åtgärden.

Ändring 131

Ändring 131

Förslag till förordning

Förslag till förordning

BILAGA IA – Fält 7

BILAGA IA – Fält 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| FÖRPACKNINGSTYPER (Fält 7) | FÖRPACKNINGSTYPER (Fält 7) |
| 1. | Fat |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

FÖRPACKNINGSTYPER (Fält 7)

FÖRPACKNINGSTYPER (Fält 7)

1.

Fat

| 1. | Fat |
| --- | --- |

1.

Fat

| 2. | Trätunna |
| --- | --- |

2.

Trätunna

| 2. | Trätunna |
| --- | --- |

2.

Trätunna

| 3. | Dunk |
| --- | --- |

3.

Dunk

| 3. | Dunk |
| --- | --- |

3.

Dunk

| 4. | Låda |
| --- | --- |

4.

Låda

| 4. | Låda |
| --- | --- |

4.

Låda

| 5. | Säck |
| --- | --- |

5.

Säck

| 5. | Säck |
| --- | --- |

5.

Säck

| 6. | Kompositemballage |
| --- | --- |

6.

Kompositemballage

| 6. | Kompositemballage |
| --- | --- |

6.

Kompositemballage

| 7. | Tryckbehållare |
| --- | --- |

7.

Tryckbehållare

| 7. | Tryckbehållare |
| --- | --- |

7.

Tryckbehållare

| 8. | Bulk |
| --- | --- |

8.

Bulk

| 8. | Bulk |
| --- | --- |

8.

Bulk

| 9. | Annat (ange vad) |
| --- | --- |

9.

9.

Annat (ange vad)

| 9. | Bale |
| --- | --- |

9.

9.

Bale

| 10. | Annat (ange vad) |
| --- | --- |

10.

10.

Annat (ange vad)

Ändring 132

Ändring 132

Förslag till förordning

Förslag till förordning

BILAGA IA – Fält 7

BILAGA IA – Fält 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| FÖRPACKNINGSTYPER (Fält 7) | FÖRPACKNINGSTYPER (Fält 7) |
| 1. | Fat |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

FÖRPACKNINGSTYPER (Fält 7)

FÖRPACKNINGSTYPER (Fält 7)

1.

Fat

| 1. | Fat |
| --- | --- |

1.

Fat

| 2. | Trätunna |
| --- | --- |

2.

Trätunna

| 2. | Trätunna |
| --- | --- |

2.

Trätunna

| 3. | Dunk |
| --- | --- |

3.

Dunk

| 3. | Dunk |
| --- | --- |

3.

Dunk

| 4. | Låda |
| --- | --- |

4.

Låda

| 4. | Låda |
| --- | --- |

4.

Låda

| 5. | Säck |
| --- | --- |

5.

Säck

| 5. | Säck |
| --- | --- |

5.

Säck

| 6. | Kompositemballage |
| --- | --- |

6.

Kompositemballage

| 6. | Kompositemballage |
| --- | --- |

6.

Kompositemballage

| 7. | Tryckbehållare |
| --- | --- |

7.

Tryckbehållare

| 7. | Tryckbehållare |
| --- | --- |

7.

Tryckbehållare

| 8. | Bulk |
| --- | --- |

8.

Bulk

| 8. | Bulk |
| --- | --- |

8.

Bulk

| 9. | Annat (ange vad) |
| --- | --- |

9.

9.

Annat (ange vad)

| 9. | Bal |
| --- | --- |

9.

9.

Bal

| 10. | Annat (ange vad) |
| --- | --- |

10.

10.

Annat (ange vad)

Ändring 133

Ändring 133

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IC – del V – led 46 – stycke 1

Bilaga IC – del V – led 46 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Fält 18: Detta fält ska fyllas i av en auktoriserad företrädare för bortskaffande- eller återvinningsanläggningen efter mottagandet av avfallssändningen. Kryssa för rutan för anläggningsslag. När det gäller mottagen kvantitet, se de särskilda anvisningarna om fält 5 (punkt 36). En undertecknad kopia av transportdokumentet ska lämnas till den sista transportören. Om transporten avvisas av något skäl måste företrädaren för bortskaffande- eller återvinningsanläggningen omedelbart ta kontakt med sin behöriga myndighet. Enligt artikel 16.3 eller, om så är lämpligt, 15.3 i denna förordning och OECD:s beslut måste bekräftelse till anmälaren och de behöriga myndigheterna om att avfallet har tagits emot tillhandahållas inom
  en dag
  (med undantag av transitländer i OECD som har informerat OECD:s sekretariat om att de inte vill ta emot sådana kopior av transportdokumentet). Originalet av transportdokumentet ska bevaras i bortskaffande- eller återvinningsanläggningen. | Fält 18: Detta fält ska fyllas i av en auktoriserad företrädare för bortskaffande- eller återvinningsanläggningen efter mottagandet av avfallssändningen. Kryssa för rutan för anläggningsslag. När det gäller mottagen kvantitet, se de särskilda anvisningarna om fält 5 (punkt 36). En undertecknad kopia av transportdokumentet ska lämnas till den sista transportören. Om transporten avvisas av något skäl måste företrädaren för bortskaffande- eller återvinningsanläggningen omedelbart ta kontakt med sin behöriga myndighet. Enligt artikel 16.3 eller, om så är lämpligt, 15.3 i denna förordning och OECD:s beslut måste bekräftelse till anmälaren och de behöriga myndigheterna om att avfallet har tagits emot tillhandahållas inom
  två arbetsdagar
  (med undantag av transitländer i OECD som har informerat OECD:s sekretariat om att de inte vill ta emot sådana kopior av transportdokumentet). Originalet av transportdokumentet ska bevaras i bortskaffande- eller återvinningsanläggningen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Fält 18: Detta fält ska fyllas i av en auktoriserad företrädare för bortskaffande- eller återvinningsanläggningen efter mottagandet av avfallssändningen. Kryssa för rutan för anläggningsslag. När det gäller mottagen kvantitet, se de särskilda anvisningarna om fält 5 (punkt 36). En undertecknad kopia av transportdokumentet ska lämnas till den sista transportören. Om transporten avvisas av något skäl måste företrädaren för bortskaffande- eller återvinningsanläggningen omedelbart ta kontakt med sin behöriga myndighet. Enligt artikel 16.3 eller, om så är lämpligt, 15.3 i denna förordning och OECD:s beslut måste bekräftelse till anmälaren och de behöriga myndigheterna om att avfallet har tagits emot tillhandahållas inom
  en dag
  (med undantag av transitländer i OECD som har informerat OECD:s sekretariat om att de inte vill ta emot sådana kopior av transportdokumentet). Originalet av transportdokumentet ska bevaras i bortskaffande- eller återvinningsanläggningen.

en dag

Fält 18: Detta fält ska fyllas i av en auktoriserad företrädare för bortskaffande- eller återvinningsanläggningen efter mottagandet av avfallssändningen. Kryssa för rutan för anläggningsslag. När det gäller mottagen kvantitet, se de särskilda anvisningarna om fält 5 (punkt 36). En undertecknad kopia av transportdokumentet ska lämnas till den sista transportören. Om transporten avvisas av något skäl måste företrädaren för bortskaffande- eller återvinningsanläggningen omedelbart ta kontakt med sin behöriga myndighet. Enligt artikel 16.3 eller, om så är lämpligt, 15.3 i denna förordning och OECD:s beslut måste bekräftelse till anmälaren och de behöriga myndigheterna om att avfallet har tagits emot tillhandahållas inom
  två arbetsdagar
  (med undantag av transitländer i OECD som har informerat OECD:s sekretariat om att de inte vill ta emot sådana kopior av transportdokumentet). Originalet av transportdokumentet ska bevaras i bortskaffande- eller återvinningsanläggningen.

två arbetsdagar

Ändring 134

Ändring 134

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga III – del I – stycke 2 – led fa (nytt)

Bilaga III – del I – stycke 2 – led fa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (fa) | För avfall som transporteras inom unionen ska hänvisningen till ”nästan fria från föroreningar och andra typer av avfall” [i Baselkonventionen kod B3011] förstås som att föroreningshalten totalt inte överstiger 6 % av sändningen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(fa)

(fa)

För avfall som transporteras inom unionen ska hänvisningen till ”nästan fria från föroreningar och andra typer av avfall” [i Baselkonventionen kod B3011] förstås som att föroreningshalten totalt inte överstiger 6 % av sändningen.

För avfall som transporteras inom unionen ska hänvisningen till ”nästan fria från föroreningar och andra typer av avfall” [i Baselkonventionen kod B3011] förstås som att föroreningshalten totalt inte överstiger 6 % av sändningen.

Ändring 135

Ändring 135

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga III – del I – stycke 2 – led g

Bilaga III – del I – stycke 2 – led g

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (g) | För avfall som transporteras inom unionen gäller inte Baselkonventionens kod B3011. Följande kod gäller i stället: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(g)

(g)

För avfall som transporteras inom unionen gäller inte Baselkonventionens kod B3011. Följande kod gäller i stället:

För avfall som transporteras inom unionen gäller inte Baselkonventionens kod B3011. Följande kod gäller i stället:

utgår

utgår

[...]

(Denna ändring berör hela texten. Hänvisningar till EU3011 ska ersättas med hänvisningar till Baselkonventionens kod B3011.)

(Denna ändring berör hela texten. Hänvisningar till EU3011 ska ersättas med hänvisningar till Baselkonventionens kod B3011.)

Ändring 136

Ändring 136

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IIIA – punkt 2 – led ea (nytt)

Bilaga IIIA – punkt 2 – led ea (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ea) | Blandningar av avfallsslag som klassificeras under Baselkonventionens koder B1010 och B2020. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ea)

(ea)

Blandningar av avfallsslag som klassificeras under Baselkonventionens koder B1010 och B2020.

Blandningar av avfallsslag som klassificeras under Baselkonventionens koder B1010 och B2020.

Ändring 137

Ändring 137

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IIIA – punkt 2 – led eb (nytt)

Bilaga IIIA – punkt 2 – led eb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (eb) | Blandningar av avfallsslag som klassificeras under Baselkonventionens koder B3011, B3040 och B1010 är begränsade till avfall från fönster- och dörrkarmar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(eb)

(eb)

Blandningar av avfallsslag som klassificeras under Baselkonventionens koder B3011, B3040 och B1010 är begränsade till avfall från fönster- och dörrkarmar.

Blandningar av avfallsslag som klassificeras under Baselkonventionens koder B3011, B3040 och B1010 är begränsade till avfall från fönster- och dörrkarmar.

Ändring 138

Ändring 138

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – del I – stycke 1 – stycke 1a (nytt)

Bilaga IV – del I – stycke 1 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Avfall som förtecknas som farligt i den förteckning över avfall som upprättats enligt artikel 7 i direktiv 2008/98/EG. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Avfall som förtecknas som farligt i den förteckning över avfall som upprättats enligt artikel 7 i direktiv 2008/98/EG.

Avfall som förtecknas som farligt i den förteckning över avfall som upprättats enligt artikel 7 i direktiv 2008/98/EG.

Ändring 139

Ändring 139

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – del I – stycke 2 – led f

Bilaga IV – del I – stycke 2 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (f) | För avfall som transporteras inom unionen gäller inte Baselkonventionens kod Y48. I stället gäller följande kod: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(f)

(f)

För avfall som transporteras inom unionen gäller inte Baselkonventionens kod Y48. I stället gäller följande kod:

För avfall som transporteras inom unionen gäller inte Baselkonventionens kod Y48. I stället gäller följande kod:

utgår

utgår

[...]

(Denna ändring berör hela texten. Hänvisningar till EU48 ska ersättas med hänvisningar till Baselkonventionens kod Y48.)

(Denna ändring berör hela texten. Hänvisningar till EU48 ska ersättas med hänvisningar till Baselkonventionens kod Y48.)

Ändring 140

Ändring 140

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga V – punkt 2 – stycke 1

Bilaga V – punkt 2 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Denna bilaga består av två delar. Artikel 36 innehåller en hänvisning till den förteckning över avfall som avses i artikel 7 i direktiv 2008/98/EG. Vid tillämpningen av denna förordning, och för att fastställa om ett specifikt avfallsslag omfattas av den förteckning som avses i artikel 36 i denna förordning, ska den förteckning över avfall som avses i artikel 7 i direktiv 2008/98/EG endast tillämpas när del 1 i denna bilaga inte är tillämplig. Endast i de fall ett avfallsslag
  varken
  ingår i förteckningen i del 1 i denna bilaga
  eller
  i den förteckning över avfall som avses i artikel 7 i direktiv 2008/98/EG ska det kontrolleras om det ingår i förteckningen i del 2 i denna bilaga. | Denna bilaga består av två delar. Artikel 36 innehåller en hänvisning till den förteckning över avfall som avses i artikel 7 i direktiv 2008/98/EG. Vid tillämpningen av denna förordning, och för att fastställa om ett specifikt avfallsslag omfattas av den förteckning som avses i artikel 36 i denna förordning, ska den förteckning över avfall som avses i artikel 7 i direktiv 2008/98/EG endast tillämpas när del 1 i denna bilaga inte är tillämplig. Endast i de fall ett avfallsslag
  inte
  ingår i förteckningen i del 1 i denna bilaga
  och inte ingår som farligt avfall
  i den förteckning över avfall som avses i artikel 7 i direktiv 2008/98/EG
  , alltså avfallsslag märkta med en asterisk,
  ska det kontrolleras om det ingår i förteckningen i del 2 i denna bilaga. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Denna bilaga består av två delar. Artikel 36 innehåller en hänvisning till den förteckning över avfall som avses i artikel 7 i direktiv 2008/98/EG. Vid tillämpningen av denna förordning, och för att fastställa om ett specifikt avfallsslag omfattas av den förteckning som avses i artikel 36 i denna förordning, ska den förteckning över avfall som avses i artikel 7 i direktiv 2008/98/EG endast tillämpas när del 1 i denna bilaga inte är tillämplig. Endast i de fall ett avfallsslag
  varken
  ingår i förteckningen i del 1 i denna bilaga
  eller
  i den förteckning över avfall som avses i artikel 7 i direktiv 2008/98/EG ska det kontrolleras om det ingår i förteckningen i del 2 i denna bilaga.

varken

eller

Denna bilaga består av två delar. Artikel 36 innehåller en hänvisning till den förteckning över avfall som avses i artikel 7 i direktiv 2008/98/EG. Vid tillämpningen av denna förordning, och för att fastställa om ett specifikt avfallsslag omfattas av den förteckning som avses i artikel 36 i denna förordning, ska den förteckning över avfall som avses i artikel 7 i direktiv 2008/98/EG endast tillämpas när del 1 i denna bilaga inte är tillämplig. Endast i de fall ett avfallsslag
  inte
  ingår i förteckningen i del 1 i denna bilaga
  och inte ingår som farligt avfall
  i den förteckning över avfall som avses i artikel 7 i direktiv 2008/98/EG
  , alltså avfallsslag märkta med en asterisk,
  ska det kontrolleras om det ingår i förteckningen i del 2 i denna bilaga.

inte

och inte ingår som farligt avfall

, alltså avfallsslag märkta med en asterisk,

Ändring 141

Ändring 141

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga VIII – del 2 – punkt 7a (ny)

Bilaga VIII – del 2 – punkt 7a (ny)

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

| 7a. | Grundläggande ILO-konventioner |
| --- | --- |

7a.

7a.

Grundläggande ILO-konventioner

Undertecknade:

Undertecknade:

Ratificerade:

Ratificerade:

ja □

ja □

ja □

ja □

nej □

nej □

nej □

nej □

Ändring 142

Ändring 142

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga VIII – del 2a (ny)

Bilaga VIII – del 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Del 2a (ny) |
| | Åtagande att säkerställa att avfall som tas emot från Europeiska unionen hanteras och behandlas i enlighet med artikel 56. |
| | Härmed meddelar [den behöriga myndighetens namn och kontaktuppgifter] på [landets] (nedan kallat landet) vägnar att landet säkerställer att allt avfall som transporteras till dess territorium hanteras utan fara för människors hälsa och på ett miljöriktigt sätt i enlighet med artikel 56 i denna förordning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Del 2a (ny)

Del 2a (ny)

Åtagande att säkerställa att avfall som tas emot från Europeiska unionen hanteras och behandlas i enlighet med artikel 56.

Åtagande att säkerställa att avfall som tas emot från Europeiska unionen hanteras och behandlas i enlighet med artikel 56.

Härmed meddelar [den behöriga myndighetens namn och kontaktuppgifter] på [landets] (nedan kallat landet) vägnar att landet säkerställer att allt avfall som transporteras till dess territorium hanteras utan fara för människors hälsa och på ett miljöriktigt sätt i enlighet med artikel 56 i denna förordning.

Härmed meddelar [den behöriga myndighetens namn och kontaktuppgifter] på [landets] (nedan kallat landet) vägnar att landet säkerställer att allt avfall som transporteras till dess territorium hanteras utan fara för människors hälsa och på ett miljöriktigt sätt i enlighet med artikel 56 i denna förordning.

Ändring 143

Ändring 143

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IX – del 1 – punkt 2 – led b

Bilaga IX – del 1 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU av den 24 november 2010 om industriutsläpp. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU av den 24 november 2010 om industriutsläpp.

| (b) | Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU av den 24 november 2010 om industriutsläpp
  , inklusive bästa tillgängliga teknik som antagits
  . |
| --- | --- |

(b)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU av den 24 november 2010 om industriutsläpp
  , inklusive bästa tillgängliga teknik som antagits
  .

, inklusive bästa tillgängliga teknik som antagits

Ändring 144

Ändring 144

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IX – del 2a (ny)

Bilaga IX – del 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a | Internationella konventioner om arbetstagares rättigheter |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a

2a

Internationella konventioner om arbetstagares rättigheter

De åtta grundläggande ILO-konventionerna enligt definitionen i ILO:s deklaration om grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet

   (1a)

  .

De åtta grundläggande ILO-konventionerna enligt definitionen i ILO:s deklaration om grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet

1a

.

Ändring 145

Ändring 145

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga X – punkt 1

Bilaga X – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1. | Den kontroll som avses i artikel 43.2 verifierar att den anläggning som hanterar avfallet i mottagarlandet uppfyller följande villkor: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.

Den kontroll som avses i artikel 43.2 verifierar att den anläggning som hanterar avfallet i mottagarlandet uppfyller följande villkor:

| 1. | Den kontroll som avses i artikel 43.2 verifierar att
  det faktiska utförandet av all verksamhet vid
  den anläggning som hanterar avfallet i mottagarlandet uppfyller följande villkor
  i tillämpliga fall
  : |
| --- | --- |

1.

Den kontroll som avses i artikel 43.2 verifierar att
  det faktiska utförandet av all verksamhet vid
  den anläggning som hanterar avfallet i mottagarlandet uppfyller följande villkor
  i tillämpliga fall
  :

det faktiska utförandet av all verksamhet vid

i tillämpliga fall

Ändring 146

Ändring 146

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga X – punkt 1 – led b

Bilaga X – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Den har utformats och konstruerats samt drivs på ett säkert och miljöriktigt sätt och den förfogar i synnerhet över de processer, den organisation och den infrastruktur som krävs för att hantera det berörda avfallet samt innehar försäkringar som täcker eventuella risker och eventuellt skadeståndsansvar. För detta ändamål ska minst information om avfallshanteringsmetoderna, inbegripet hur restavfall hanteras, särskilt genom spårbarhet nedströms, kontrolleras. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Den har utformats och konstruerats samt drivs på ett säkert och miljöriktigt sätt och den förfogar i synnerhet över de processer, den organisation och den infrastruktur som krävs för att hantera det berörda avfallet samt innehar försäkringar som täcker eventuella risker och eventuellt skadeståndsansvar. För detta ändamål ska minst information om avfallshanteringsmetoderna, inbegripet hur restavfall hanteras, särskilt genom spårbarhet nedströms, kontrolleras.

| (b) | Den har utformats och konstruerats samt drivs på ett säkert och miljöriktigt sätt och den förfogar i synnerhet över de processer,
  den lämpliga materialåtervinningsteknik,
  den organisation och den infrastruktur som krävs för att hantera det berörda avfallet samt innehar försäkringar som täcker eventuella risker och eventuellt skadeståndsansvar. För detta ändamål ska minst information om avfallshanteringsmetoderna, inbegripet hur restavfall hanteras, särskilt genom spårbarhet nedströms, kontrolleras. |
| --- | --- |

(b)

Den har utformats och konstruerats samt drivs på ett säkert och miljöriktigt sätt och den förfogar i synnerhet över de processer,
  den lämpliga materialåtervinningsteknik,
  den organisation och den infrastruktur som krävs för att hantera det berörda avfallet samt innehar försäkringar som täcker eventuella risker och eventuellt skadeståndsansvar. För detta ändamål ska minst information om avfallshanteringsmetoderna, inbegripet hur restavfall hanteras, särskilt genom spårbarhet nedströms, kontrolleras.

den lämpliga materialåtervinningsteknik,

Ändring 147

Ändring 147

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga X – punkt 1 – led c – inledningen

Bilaga X – punkt 1 – led c – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Den inrättar lednings- och övervakningssystem, förfaranden och tekniker som syftar till att förhindra, reducera, minimera och så långt det praktiskt är möjligt eliminera |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Den inrättar lednings- och övervakningssystem, förfaranden och tekniker som syftar till att förhindra, reducera, minimera och så långt det praktiskt är möjligt eliminera

| (c) | Den inrättar
  och driver
  lednings- och övervakningssystem, förfaranden och tekniker som syftar till att förhindra, reducera, minimera och så långt det praktiskt är möjligt eliminera |
| --- | --- |

(c)

Den inrättar
  och driver
  lednings- och övervakningssystem, förfaranden och tekniker som syftar till att förhindra, reducera, minimera och så långt det praktiskt är möjligt eliminera

och driver

Ändring 148

Ändring 148

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga X – punkt 1 – led f

Bilaga X – punkt 1 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (f) | Den upprättar och kan uppvisa register över sin avfallshanterings- och avfallstransportverksamhet under de senaste fem åren. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(f)

Den upprättar och kan uppvisa register över sin avfallshanterings- och avfallstransportverksamhet under de senaste fem åren.

| (f) | Den upprättar och kan uppvisa register över sin avfallshanterings- och avfallstransportverksamhet under de senaste fem åren
  ; om en anläggning har varit i drift i mindre än fem år upprättar den och kan den uppvisa register över sin avfallshanterings- och avfallstransportverksamhet under den tid den har varit i drift
  . |
| --- | --- |

(f)

Den upprättar och kan uppvisa register över sin avfallshanterings- och avfallstransportverksamhet under de senaste fem åren
  ; om en anläggning har varit i drift i mindre än fem år upprättar den och kan den uppvisa register över sin avfallshanterings- och avfallstransportverksamhet under den tid den har varit i drift
  .

; om en anläggning har varit i drift i mindre än fem år upprättar den och kan den uppvisa register över sin avfallshanterings- och avfallstransportverksamhet under den tid den har varit i drift

Ändring 149

Ändring 149

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga X – punkt 2 – inledningen

Bilaga X – punkt 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2. | Efter att
  en oberoende tredje part har
  kontrollerat
  uppfyllandet av
  ovanstående villkor, måste
  denne
  särskilt, som en referenspunkt och i tillämpliga fall, ta hänsyn till följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.

Efter att
  en oberoende tredje part har
  kontrollerat
  uppfyllandet av
  ovanstående villkor, måste
  denne
  särskilt, som en referenspunkt och i tillämpliga fall, ta hänsyn till följande:

en oberoende tredje part har

uppfyllandet av

denne

| 2. | Efter att
  ha
  kontrollerat
  att all relevant verksamhet vid en anläggning uppfyller
  ovanstående villkor måste
  den oberoende tredje part som utfört revisionen
  särskilt, som en referenspunkt och i tillämpliga fall, ta hänsyn till följande: |
| --- | --- |

2.

Efter att
  ha
  kontrollerat
  att all relevant verksamhet vid en anläggning uppfyller
  ovanstående villkor måste
  den oberoende tredje part som utfört revisionen
  särskilt, som en referenspunkt och i tillämpliga fall, ta hänsyn till följande:

ha

att all relevant verksamhet vid en anläggning uppfyller

den oberoende tredje part som utfört revisionen

Ändring 150

Ändring 150

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga X – punkt 2 – led ba (nytt)

Bilaga X – punkt 2 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ba) | Annan unionslagstiftning enligt del 1 i bilaga IX. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ba)

(ba)

Annan unionslagstiftning enligt del 1 i bilaga IX.

Annan unionslagstiftning enligt del 1 i bilaga IX.

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A9-0290/2022).

1

(31)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv (EUT L 312, 22.11.2008, s. 3).

31

(31)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv (EUT L 312, 22.11.2008, s. 3).

31

(34)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Den europeiska gröna given, COM(2019)0640.

34

(35)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén En ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin – För ett renare och mer konkurrenskraftigt Europa, COM(2020)0098, 11.3.2020.

35

(36)  Rådets slutsatser om en cirkulär och grön återhämtning, 13852/20 OJ CONS 34.

36

(37)  Europaparlamentets resolution av den 10 februari 2021 om den nya handlingsplanen för den cirkulära ekonomin, 2020/2077(INI).

37

(34)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Den europeiska gröna given, COM(2019)0640.

34

(35)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén En ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin – För ett renare och mer konkurrenskraftigt Europa, COM(2020)0098, 11.3.2020.

35

(36)  Rådets slutsatser om en cirkulär och grön återhämtning, 13852/20 OJ CONS 34.

36

(37)  Europaparlamentets resolution av den 10 februari 2021 om den nya handlingsplanen för den cirkulära ekonomin, 2020/2077(INI).

37

(52)  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

52

(52)  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

52

(53)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

53

(53)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

53

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

1a

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

(65)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 (EUT L 248, 18.9.2013, s. 1).

65

(66)  Rådets förordning (EG) nr 515/97 av den 13 mars 1997 om ömsesidigt bistånd mellan medlemsstaternas administrativa myndigheter och om samarbete mellan dessa och kommissionen för att säkerställa en korrekt tillämpning av tull- och jordbrukslagstiftningen (EGT L 82, 22.3.1997, s. 1).

66

(67)  Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (EGT L 292, 15.11.1996, s. 2).

67

(1a)  
  Rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (EUT L 283, 31.10.2017, s. 1).

1a

Rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (EUT L 283, 31.10.2017, s. 1).

(65)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 (EUT L 248, 18.9.2013, s. 1).

65

(66)  Rådets förordning (EG) nr 515/97 av den 13 mars 1997 om ömsesidigt bistånd mellan medlemsstaternas administrativa myndigheter och om samarbete mellan dessa och kommissionen för att säkerställa en korrekt tillämpning av tull- och jordbrukslagstiftningen (EGT L 82, 22.3.1997, s. 1).

66

(67)  Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (EGT L 292, 15.11.1996, s. 2).

67

(1a)  
  https://www.ilo.org/declaration/lang--en/index.htm

1a

https://www.ilo.org/declaration/lang--en/index.htm

---

| 16.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 214/223 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 214/223

---

P9_TA(2023)0004

Fastställande av regler för att förhindra missbruk av skalbolag för skatteändamål

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 januari 2023 om förslaget till rådets direktiv om fastställande av regler för att förhindra missbruk av skalbolag för skatteändamål och om ändring av direktiv 2011/16/EU (COM(2021)0565 – C9-0041/2022 – 2021/0434(CNS))

(Särskilt lagstiftningsförfarande – samråd)

(2023/C 214/19)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2021)0565), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2021)0565),

| — | med beaktande av artikel 115 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilket kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0041/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilket kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0041/2022),

| — | med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0293/2022). |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0293/2022).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Rådet uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Ändring 1

Förslag till direktiv

Skäl 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | Att säkerställa en rättvis och effektiv beskattning på den inre marknaden och bekämpa skatteflykt och skatteundandragande förblir viktiga politiska prioriteringar i unionen. Även om betydande framsteg har gjorts på detta område under de senaste åren, särskilt genom antagandet av rådets direktiv (EU) 2016/1164 (10) om bekämpning av skatteflykt och utvidgningen av tillämpningsområdet för rådets direktiv 2011/16/EU (11) om administrativt samarbete, krävs ytterligare åtgärder för att ta itu med särskilt identifierade metoder för skatteflykt och skatteundandragande, som inte till fullo omfattas av unionens befintliga rättsliga ram. I synnerhet skapar multinationella koncerner ofta företag utan minimal substans för att sänka sin totala skattskyldighet, bland annat genom att flytta vinster från vissa högskattemedlemsstater där de bedriver ekonomisk och värdeskapande verksamhet. Detta förslag kompletterar de framsteg som gjorts i fråga om insyn i företag genom de krav på verkligt huvudmannaskap som införts genom ramen för bekämpning av penningtvätt, som behandlar situationer där företag bildas för att dölja verkligt ägande, oavsett om det gäller själva företagen eller de tillgångar de förvaltar och äger, såsom fastigheter eller egendom av högt värde. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)

Att säkerställa en rättvis och effektiv beskattning på den inre marknaden och bekämpa skatteflykt och skatteundandragande förblir viktiga politiska prioriteringar i unionen. Även om betydande framsteg har gjorts på detta område under de senaste åren, särskilt genom antagandet av rådets direktiv (EU) 2016/1164 (10) om bekämpning av skatteflykt och utvidgningen av tillämpningsområdet för rådets direktiv 2011/16/EU (11) om administrativt samarbete, krävs ytterligare åtgärder för att ta itu med särskilt identifierade metoder för skatteflykt och skatteundandragande, som inte till fullo omfattas av unionens befintliga rättsliga ram. I synnerhet skapar multinationella koncerner ofta företag utan minimal substans för att sänka sin totala skattskyldighet, bland annat genom att flytta vinster från vissa högskattemedlemsstater där de bedriver ekonomisk och värdeskapande verksamhet. Detta förslag kompletterar de framsteg som gjorts i fråga om insyn i företag genom de krav på verkligt huvudmannaskap som införts genom ramen för bekämpning av penningtvätt, som behandlar situationer där företag bildas för att dölja verkligt ägande, oavsett om det gäller själva företagen eller de tillgångar de förvaltar och äger, såsom fastigheter eller egendom av högt värde.

| (1) | Att säkerställa en rättvis och effektiv beskattning på den inre marknaden och bekämpa skatteflykt och skatteundandragande förblir viktiga politiska prioriteringar i unionen. Även om betydande framsteg har gjorts på detta område under de senaste åren, särskilt genom antagandet av rådets direktiv (EU) 2016/1164 (10) om bekämpning av skatteflykt och utvidgningen av tillämpningsområdet för rådets direktiv 2011/16/EU (11) om administrativt samarbete
  i fråga om beskattning
  , krävs ytterligare åtgärder för att ta itu med särskilt identifierade metoder för skatteflykt och skatteundandragande,
  bland annat genom missbruk av skalbolag,
  som inte till fullo omfattas av unionens befintliga rättsliga ram. I 
  detta avseende rapporterades det i samband med avslöjandena i Pandoradokumenten att skalbolag bildas i syfte att flytta pengar mellan bankkonton, undvika skatter och begå ekonomisk brottslighet, inklusive penningtvätt, och för att kringgå unionens sanktioner mot ryska oligarker. I
  synnerhet skapar multinationella koncerner ofta företag utan minimal
  ekonomisk
  substans för att sänka sin totala skattskyldighet, bland annat genom att flytta vinster från vissa högskattemedlemsstater där de bedriver ekonomisk och värdeskapande verksamhet. Detta förslag kompletterar de framsteg som gjorts i fråga om insyn i företag genom de krav på verkligt huvudmannaskap som införts genom ramen för bekämpning av penningtvätt, som behandlar situationer där företag bildas för att dölja verkligt ägande, oavsett om det gäller själva företagen eller de tillgångar de förvaltar och äger, såsom fastigheter eller egendom av högt värde. |
| --- | --- |

(1)

Att säkerställa en rättvis och effektiv beskattning på den inre marknaden och bekämpa skatteflykt och skatteundandragande förblir viktiga politiska prioriteringar i unionen. Även om betydande framsteg har gjorts på detta område under de senaste åren, särskilt genom antagandet av rådets direktiv (EU) 2016/1164 (10) om bekämpning av skatteflykt och utvidgningen av tillämpningsområdet för rådets direktiv 2011/16/EU (11) om administrativt samarbete
  i fråga om beskattning
  , krävs ytterligare åtgärder för att ta itu med särskilt identifierade metoder för skatteflykt och skatteundandragande,
  bland annat genom missbruk av skalbolag,
  som inte till fullo omfattas av unionens befintliga rättsliga ram. I 
  detta avseende rapporterades det i samband med avslöjandena i Pandoradokumenten att skalbolag bildas i syfte att flytta pengar mellan bankkonton, undvika skatter och begå ekonomisk brottslighet, inklusive penningtvätt, och för att kringgå unionens sanktioner mot ryska oligarker. I
  synnerhet skapar multinationella koncerner ofta företag utan minimal
  ekonomisk
  substans för att sänka sin totala skattskyldighet, bland annat genom att flytta vinster från vissa högskattemedlemsstater där de bedriver ekonomisk och värdeskapande verksamhet. Detta förslag kompletterar de framsteg som gjorts i fråga om insyn i företag genom de krav på verkligt huvudmannaskap som införts genom ramen för bekämpning av penningtvätt, som behandlar situationer där företag bildas för att dölja verkligt ägande, oavsett om det gäller själva företagen eller de tillgångar de förvaltar och äger, såsom fastigheter eller egendom av högt värde.

Ändring 2

Förslag till direktiv

Skäl 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1a) | Det kan finnas giltiga skäl för att använda företag med minimal ekonomisk substans. Det är därför viktigt att garantera en proportionerlig rättslig ram som skyddar ställningen för små och medelstora företag som använder rättsliga strukturer för att främja investeringar, efterleva nationell lagstiftning eller verka på olika nationella marknader, samtidigt som det konkret lagstiftas om missbruk av skalbolag för att undvika beskattning.


  Uppgifternas kvalitet och fullständighet är därför avgörande för att man ska kunna dra största möjliga nytta av detta direktiv. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1a)

Det kan finnas giltiga skäl för att använda företag med minimal ekonomisk substans. Det är därför viktigt att garantera en proportionerlig rättslig ram som skyddar ställningen för små och medelstora företag som använder rättsliga strukturer för att främja investeringar, efterleva nationell lagstiftning eller verka på olika nationella marknader, samtidigt som det konkret lagstiftas om missbruk av skalbolag för att undvika beskattning.


  Uppgifternas kvalitet och fullständighet är därför avgörande för att man ska kunna dra största möjliga nytta av detta direktiv.

Ändring 3

Förslag till direktiv

Skäl 1b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1b) | Avsaknaden av ett internationellt instrument om missbruk av skalbolag för skatteändamål skapar ett betydande kryphål i de globala insatserna för att bekämpa skattebedrägeri, skatteundandragande och aggressiv skatteplanering.


  Dessutom skapar det ojämlika konkurrensvillkor mellan företagen. Avsaknaden av ett sådant instrument bekräftar vikten av de rättsliga standarder som fastställs i detta direktiv. Det är viktigt att säkerställa att de skyldigheter som föreskrivs i detta direktiv är proportionerliga och effektiva i skattehänseende för att bevara konkurrenskraften för företag i unionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1b)

Avsaknaden av ett internationellt instrument om missbruk av skalbolag för skatteändamål skapar ett betydande kryphål i de globala insatserna för att bekämpa skattebedrägeri, skatteundandragande och aggressiv skatteplanering.


  Dessutom skapar det ojämlika konkurrensvillkor mellan företagen. Avsaknaden av ett sådant instrument bekräftar vikten av de rättsliga standarder som fastställs i detta direktiv. Det är viktigt att säkerställa att de skyldigheter som föreskrivs i detta direktiv är proportionerliga och effektiva i skattehänseende för att bevara konkurrenskraften för företag i unionen.

Ändring 4

Förslag till direktiv

Skäl 1c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1c) | Missbruk av skalbolag för skatteändamål leder till en minskning av skattskyldigheten och en skatteförlust inom unionen. Det är därför viktigt att i detta direktiv fastställa ambitiösa och proportionella standarder för fastställandet av gemensamma krav på minimal substans, för ett förbättrat informationsutbyte mellan nationella skattemyndigheter och för att avskräcka från användning av skalbolag vilket främjas av vissa förmedlare. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1c)

Missbruk av skalbolag för skatteändamål leder till en minskning av skattskyldigheten och en skatteförlust inom unionen. Det är därför viktigt att i detta direktiv fastställa ambitiösa och proportionella standarder för fastställandet av gemensamma krav på minimal substans, för ett förbättrat informationsutbyte mellan nationella skattemyndigheter och för att avskräcka från användning av skalbolag vilket främjas av vissa förmedlare.

Ändring 5

Förslag till direktiv

Skäl 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | Det kan konstateras att företag som saknar minimal substans kan etableras i en medlemsstat med det huvudsakliga syftet att erhålla en skattefördel, vilket urholkar skattebasen i en annan medlemsstat. Visserligen har vissa medlemsstater utvecklat en rättslig eller administrativ ram för att skydda sina skattebaser från sådana system, men de relevanta reglerna får ofta en begränsad effekt eftersom de endast gäller på en enda medlemsstats territorium och inte fungerar för att fånga upp situationer som berör fler än en medlemsstat. Dessutom skiljer sig de nationella regler som gäller på detta område avsevärt åt inom unionen, då vissa medlemsstater saknar regler för att ta itu med missbruk av företag med minimal eller ingen substans för skatteändamål. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2)

Det kan konstateras att företag som saknar minimal substans kan etableras i en medlemsstat med det huvudsakliga syftet att erhålla en skattefördel, vilket urholkar skattebasen i en annan medlemsstat. Visserligen har vissa medlemsstater utvecklat en rättslig eller administrativ ram för att skydda sina skattebaser från sådana system, men de relevanta reglerna får ofta en begränsad effekt eftersom de endast gäller på en enda medlemsstats territorium och inte fungerar för att fånga upp situationer som berör fler än en medlemsstat. Dessutom skiljer sig de nationella regler som gäller på detta område avsevärt åt inom unionen, då vissa medlemsstater saknar regler för att ta itu med missbruk av företag med minimal eller ingen substans för skatteändamål.

| (2) | Det kan konstateras att företag som saknar minimal substans kan etableras i en medlemsstat med det huvudsakliga syftet att erhålla en skattefördel, vilket urholkar skattebasen i en annan medlemsstat
  och skapar en möjlighet till aggressiv skatteplanering
  . Visserligen har vissa medlemsstater utvecklat en rättslig eller administrativ ram för att skydda sina skattebaser från sådana system, men de relevanta reglerna får ofta en begränsad effekt eftersom de endast gäller på en enda medlemsstats territorium och inte fungerar för att fånga upp situationer som berör fler än en medlemsstat. Dessutom skiljer sig de nationella regler som gäller på detta område avsevärt åt inom unionen, då vissa medlemsstater saknar regler för att ta itu med missbruk av företag med minimal eller ingen substans för skatteändamål.
  Det är därför viktigt att utarbeta en unionsomfattande rättslig strategi för att säkerställa en ram till skydd för den inre marknadens integritet, med full respekt för högsta standarder när det gäller tillgänglighet, enkelhet och transparens. |
| --- | --- |

(2)

Det kan konstateras att företag som saknar minimal substans kan etableras i en medlemsstat med det huvudsakliga syftet att erhålla en skattefördel, vilket urholkar skattebasen i en annan medlemsstat
  och skapar en möjlighet till aggressiv skatteplanering
  . Visserligen har vissa medlemsstater utvecklat en rättslig eller administrativ ram för att skydda sina skattebaser från sådana system, men de relevanta reglerna får ofta en begränsad effekt eftersom de endast gäller på en enda medlemsstats territorium och inte fungerar för att fånga upp situationer som berör fler än en medlemsstat. Dessutom skiljer sig de nationella regler som gäller på detta område avsevärt åt inom unionen, då vissa medlemsstater saknar regler för att ta itu med missbruk av företag med minimal eller ingen substans för skatteändamål.
  Det är därför viktigt att utarbeta en unionsomfattande rättslig strategi för att säkerställa en ram till skydd för den inre marknadens integritet, med full respekt för högsta standarder när det gäller tillgänglighet, enkelhet och transparens.

Ändring 6

Förslag till direktiv

Skäl 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | Det är nödvändigt att fastställa en gemensam ram för att stärka medlemsstaternas förmåga att motarbeta skatteundandragande och skatteflykt i samband med användning av företag som inte bedriver ekonomisk verksamhet, även om de förmodligen har koppling till ekonomisk verksamhet och därför har minimal eller ingen substans för skatteändamål. Detta görs för att säkerställa att företag som saknar minimal substans inte används som instrument för skatteundandragande eller skatteflykt. Eftersom dessa företag kan vara etablerade i en medlemsstat men kan användas för att urholka skattebasen i en annan medlemsstat, är det viktigt att komma överens om en gemensam uppsättning regler för att fastställa vad som bör betraktas som otillräcklig substans i skattehänseende på den inre marknaden och för att fastställa särskilda skattekonsekvenser som är kopplade till sådan otillräcklig substans. Om ett företag har befunnits ha tillräcklig substans enligt detta direktiv bör detta inte hindra medlemsstaterna från att fortsätta att tillämpa regler mot skatteflykt och skatteundandragande, förutsatt att dessa är förenliga med unionsrätten. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3)

Det är nödvändigt att fastställa en gemensam ram för att stärka medlemsstaternas förmåga att motarbeta skatteundandragande och skatteflykt i samband med användning av företag som inte bedriver ekonomisk verksamhet, även om de förmodligen har koppling till ekonomisk verksamhet och därför har minimal eller ingen substans för skatteändamål. Detta görs för att säkerställa att företag som saknar minimal substans inte används som instrument för skatteundandragande eller skatteflykt. Eftersom dessa företag kan vara etablerade i en medlemsstat men kan användas för att urholka skattebasen i en annan medlemsstat, är det viktigt att komma överens om en gemensam uppsättning regler för att fastställa vad som bör betraktas som otillräcklig substans i skattehänseende på den inre marknaden och för att fastställa särskilda skattekonsekvenser som är kopplade till sådan otillräcklig substans. Om ett företag har befunnits ha tillräcklig substans enligt detta direktiv bör detta inte hindra medlemsstaterna från att fortsätta att tillämpa regler mot skatteflykt och skatteundandragande, förutsatt att dessa är förenliga med unionsrätten.

| (3) | Det är nödvändigt att fastställa en gemensam ram för att stärka medlemsstaternas förmåga att motarbeta skatteundandragande och skatteflykt i samband med användning av företag som inte bedriver ekonomisk verksamhet, även om de förmodligen har koppling till ekonomisk verksamhet och därför har minimal eller ingen substans för skatteändamål. Detta görs för att säkerställa att företag som saknar minimal substans inte används som instrument för skatteundandragande eller skatteflykt. Eftersom dessa företag kan vara etablerade i en medlemsstat men kan användas för att urholka skattebasen i en annan medlemsstat, är det viktigt att komma överens om en gemensam uppsättning regler för att fastställa vad som bör betraktas som otillräcklig substans i skattehänseende på den inre marknaden och för att fastställa särskilda skattekonsekvenser som är kopplade till sådan otillräcklig substans. Om ett företag har befunnits ha tillräcklig substans enligt detta direktiv bör detta inte hindra medlemsstaterna från att fortsätta att tillämpa
  strängare regler för minimisubstans och andra
  regler mot skatteflykt och skatteundandragande, förutsatt att dessa är förenliga med unionsrätten. |
| --- | --- |

(3)

Det är nödvändigt att fastställa en gemensam ram för att stärka medlemsstaternas förmåga att motarbeta skatteundandragande och skatteflykt i samband med användning av företag som inte bedriver ekonomisk verksamhet, även om de förmodligen har koppling till ekonomisk verksamhet och därför har minimal eller ingen substans för skatteändamål. Detta görs för att säkerställa att företag som saknar minimal substans inte används som instrument för skatteundandragande eller skatteflykt. Eftersom dessa företag kan vara etablerade i en medlemsstat men kan användas för att urholka skattebasen i en annan medlemsstat, är det viktigt att komma överens om en gemensam uppsättning regler för att fastställa vad som bör betraktas som otillräcklig substans i skattehänseende på den inre marknaden och för att fastställa särskilda skattekonsekvenser som är kopplade till sådan otillräcklig substans. Om ett företag har befunnits ha tillräcklig substans enligt detta direktiv bör detta inte hindra medlemsstaterna från att fortsätta att tillämpa
  strängare regler för minimisubstans och andra
  regler mot skatteflykt och skatteundandragande, förutsatt att dessa är förenliga med unionsrätten.

Ändring 7

Förslag till direktiv

Skäl 3a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (3a) | För att uppnå målen med detta direktiv är det av yttersta vikt att öka skattemyndigheternas kapacitet och förbättra informationsutbytet i hela unionen. Det är nödvändigt att medlemsstaterna delar relevanta upplysningar som de har tillgång till, genomför system som stöder utbytet av dessa upplysningar och som ett sista steg verkställer föreslagna sanktioner mot företag som inte uppfyller kraven. Till stöd för detta direktiv bör kommissionen föreslå särskilda åtgärder inom Fiscalisprogrammet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3a)

För att uppnå målen med detta direktiv är det av yttersta vikt att öka skattemyndigheternas kapacitet och förbättra informationsutbytet i hela unionen. Det är nödvändigt att medlemsstaterna delar relevanta upplysningar som de har tillgång till, genomför system som stöder utbytet av dessa upplysningar och som ett sista steg verkställer föreslagna sanktioner mot företag som inte uppfyller kraven. Till stöd för detta direktiv bör kommissionen föreslå särskilda åtgärder inom Fiscalisprogrammet.

Ändring 8

Förslag till direktiv

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | För att säkerställa en heltäckande strategi bör reglerna gälla för
  alla
  företag i unionen som är beskattningsbara i en medlemsstat, oavsett rättslig form och rättslig status, så länge de har sin skatterättsliga hemvist i en medlemsstat och har rätt att erhålla ett intyg om skatterättslig hemvist i den medlemsstaten. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

För att säkerställa en heltäckande strategi bör reglerna gälla för
  alla
  företag i unionen som är beskattningsbara i en medlemsstat, oavsett rättslig form och rättslig status, så länge de har sin skatterättsliga hemvist i en medlemsstat och har rätt att erhålla ett intyg om skatterättslig hemvist i den medlemsstaten.

| (4) | För att säkerställa en heltäckande
  och proportionerlig
  strategi bör reglerna gälla för företag i unionen som är beskattningsbara i en medlemsstat, oavsett rättslig form och rättslig status, så länge de har sin skatterättsliga hemvist i en medlemsstat och har rätt att erhålla ett intyg om skatterättslig hemvist i den medlemsstaten.
  Detta breda tillämpningsområde begränsas därför av en uppsättning standarder för den ekonomiska verksamheten inom de företag som omfattas av detta direktiv. |
| --- | --- |

(4)

För att säkerställa en heltäckande
  och proportionerlig
  strategi bör reglerna gälla för företag i unionen som är beskattningsbara i en medlemsstat, oavsett rättslig form och rättslig status, så länge de har sin skatterättsliga hemvist i en medlemsstat och har rätt att erhålla ett intyg om skatterättslig hemvist i den medlemsstaten.
  Detta breda tillämpningsområde begränsas därför av en uppsättning standarder för den ekonomiska verksamheten inom de företag som omfattas av detta direktiv.

Ändring 9

Förslag till direktiv

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | För att säkerställa att den inre marknaden fungerar väl och att eventuella regler är proportionella och effektiva är det önskvärt att begränsa reglernas tillämpningsområde till företag som riskerar att antas sakna minimal substans och som används för att uppnå en skattefördel. Det är därför viktigt att fastställa kriterier för upptagning till bedömning, i form av tre kumulativa, indikativa villkor, för att kunna fastställa vilka företag som är tillräckligt utsatta för risker enligt ovan för att motivera att de ska omfattas av rapporteringskrav. Ett första villkor bör göra det möjligt att identifiera företag som sannolikt huvudsakligen bedriver geografiskt rörlig ekonomisk verksamhet, eftersom den plats där sådan verksamhet faktiskt bedrivs vanligtvis är svårare att identifiera. Sådan verksamhet ger normalt upphov till betydande passiva inkomstflöden. Företag, vars inkomster huvudsakligen består av passiva inkomstflöden skulle således uppfylla detta villkor. Hänsyn bör också tas till att bolag som innehar tillgångar för privat bruk, såsom fastigheter, yachter, jetflygplan,
  konstverk
  eller eget kapital, kan sakna inkomst under längre tid, men tack vare sådant ägande ändå ha möjlighet till betydande skattefördelar. Eftersom rent inhemska situationer inte skulle utgöra en risk för en väl fungerande inre marknad och bäst hanteras på nationell nivå, bör ett andra villkor inriktas på företag som bedriver gränsöverskridande verksamhet. Deltagande i gränsöverskridande verksamhet bör fastställas med beaktande av, å ena sidan, arten av företagets inhemska eller utländska transaktioner och, å andra sidan, dess egendom, eftersom bolag som endast innehar tillgångar för privat, icke-yrkesmässig användning kanske inte utför transaktioner under en längre tid. Dessutom bör ett tredje villkor ringa in de företag som saknar eller inte har tillräckliga egna resurser för att sköta sina grundläggande ledningsfunktioner. I detta avseende tenderar företag som inte har tillräckliga egna resurser att anlita utomstående leverantörer av tjänster för administration, förvaltning, korrespondens och regelefterlevnad eller ingå relevanta avtal med närstående företag om tillhandahållande av sådana tjänster i syfte att upprätta och upprätthålla en juridisk och skattemässig närvaro. Att lägga ut endast vissa hjälptjänster på entreprenad, såsom enbart bokföringstjänster, medan huvudverksamheten ligger kvar hos företaget, räcker inte i sig för att ett företag ska uppfylla detta villkor. Även om sådana tjänsteleverantörer kan vara reglerade för andra icke-skattemässiga ändamål, kan deras skyldigheter för sådana andra ändamål inte alltid minska risken för att de möjliggör etablering och drift av företag som missbrukas för skatteflykt och skatteundandragande. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

För att säkerställa att den inre marknaden fungerar väl och att eventuella regler är proportionella och effektiva är det önskvärt att begränsa reglernas tillämpningsområde till företag som riskerar att antas sakna minimal substans och som används för att uppnå en skattefördel. Det är därför viktigt att fastställa kriterier för upptagning till bedömning, i form av tre kumulativa, indikativa villkor, för att kunna fastställa vilka företag som är tillräckligt utsatta för risker enligt ovan för att motivera att de ska omfattas av rapporteringskrav. Ett första villkor bör göra det möjligt att identifiera företag som sannolikt huvudsakligen bedriver geografiskt rörlig ekonomisk verksamhet, eftersom den plats där sådan verksamhet faktiskt bedrivs vanligtvis är svårare att identifiera. Sådan verksamhet ger normalt upphov till betydande passiva inkomstflöden. Företag, vars inkomster huvudsakligen består av passiva inkomstflöden skulle således uppfylla detta villkor. Hänsyn bör också tas till att bolag som innehar tillgångar för privat bruk, såsom fastigheter, yachter, jetflygplan,
  konstverk
  eller eget kapital, kan sakna inkomst under längre tid, men tack vare sådant ägande ändå ha möjlighet till betydande skattefördelar. Eftersom rent inhemska situationer inte skulle utgöra en risk för en väl fungerande inre marknad och bäst hanteras på nationell nivå, bör ett andra villkor inriktas på företag som bedriver gränsöverskridande verksamhet. Deltagande i gränsöverskridande verksamhet bör fastställas med beaktande av, å ena sidan, arten av företagets inhemska eller utländska transaktioner och, å andra sidan, dess egendom, eftersom bolag som endast innehar tillgångar för privat, icke-yrkesmässig användning kanske inte utför transaktioner under en längre tid. Dessutom bör ett tredje villkor ringa in de företag som saknar eller inte har tillräckliga egna resurser för att sköta sina grundläggande ledningsfunktioner. I detta avseende tenderar företag som inte har tillräckliga egna resurser att anlita utomstående leverantörer av tjänster för administration, förvaltning, korrespondens och regelefterlevnad eller ingå relevanta avtal med närstående företag om tillhandahållande av sådana tjänster i syfte att upprätta och upprätthålla en juridisk och skattemässig närvaro. Att lägga ut endast vissa hjälptjänster på entreprenad, såsom enbart bokföringstjänster, medan huvudverksamheten ligger kvar hos företaget, räcker inte i sig för att ett företag ska uppfylla detta villkor. Även om sådana tjänsteleverantörer kan vara reglerade för andra icke-skattemässiga ändamål, kan deras skyldigheter för sådana andra ändamål inte alltid minska risken för att de möjliggör etablering och drift av företag som missbrukas för skatteflykt och skatteundandragande.

| (5) | För att säkerställa att den inre marknaden fungerar väl och att eventuella regler är proportionella och effektiva är det önskvärt att begränsa reglernas tillämpningsområde till företag som riskerar att antas sakna minimal substans och som
  främst
  används för att uppnå en skattefördel. Det är därför viktigt att fastställa kriterier för upptagning till bedömning, i form av tre kumulativa, indikativa villkor, för att kunna fastställa vilka företag som är tillräckligt utsatta för risker enligt ovan för att motivera att de ska omfattas av rapporteringskrav
  . Företagen bör själva utföra testet för huruvida de uppfyller kriterierna för upptagning till bedömning i form av en självbedömning
  . Ett första villkor bör göra det möjligt att identifiera företag som sannolikt huvudsakligen bedriver geografiskt rörlig ekonomisk verksamhet, eftersom den plats där sådan verksamhet faktiskt bedrivs vanligtvis är svårare att identifiera. Sådan verksamhet ger normalt upphov till betydande passiva inkomstflöden. Företag, vars inkomster huvudsakligen består av passiva inkomstflöden skulle således uppfylla detta villkor. Hänsyn bör också tas till att bolag som innehar tillgångar för privat bruk, såsom fastigheter, yachter, jetflygplan,
  konst
  eller eget kapital, kan sakna inkomst under längre tid, men tack vare sådant ägande ändå ha möjlighet till betydande skattefördelar. Eftersom rent inhemska situationer inte skulle utgöra en risk för en väl fungerande inre marknad och bäst hanteras på nationell nivå, bör ett andra villkor inriktas på företag som bedriver gränsöverskridande verksamhet. Deltagande i gränsöverskridande verksamhet bör fastställas med beaktande av, å ena sidan, arten av företagets inhemska eller utländska transaktioner och, å andra sidan, dess egendom, eftersom bolag som endast innehar tillgångar för privat, icke-yrkesmässig användning kanske inte utför transaktioner under en längre tid. Dessutom bör ett tredje villkor ringa in de företag som saknar eller inte har tillräckliga egna resurser för att sköta sina grundläggande ledningsfunktioner. I detta avseende tenderar företag som inte har tillräckliga egna resurser att anlita utomstående leverantörer av tjänster för administration, förvaltning, korrespondens och regelefterlevnad eller ingå relevanta avtal med närstående företag om tillhandahållande av sådana tjänster i syfte att upprätta och upprätthålla en juridisk och skattemässig närvaro. Att lägga ut endast vissa hjälptjänster på entreprenad, såsom enbart bokföringstjänster, medan huvudverksamheten ligger kvar hos företaget, räcker inte i sig för att ett företag ska uppfylla detta villkor. Även om sådana tjänsteleverantörer kan vara reglerade för andra icke-skattemässiga ändamål, kan deras skyldigheter för sådana andra ändamål inte alltid minska risken för att de möjliggör etablering och drift av företag som missbrukas för skatteflykt och skatteundandragande. |
| --- | --- |

(5)

För att säkerställa att den inre marknaden fungerar väl och att eventuella regler är proportionella och effektiva är det önskvärt att begränsa reglernas tillämpningsområde till företag som riskerar att antas sakna minimal substans och som
  främst
  används för att uppnå en skattefördel. Det är därför viktigt att fastställa kriterier för upptagning till bedömning, i form av tre kumulativa, indikativa villkor, för att kunna fastställa vilka företag som är tillräckligt utsatta för risker enligt ovan för att motivera att de ska omfattas av rapporteringskrav
  . Företagen bör själva utföra testet för huruvida de uppfyller kriterierna för upptagning till bedömning i form av en självbedömning
  . Ett första villkor bör göra det möjligt att identifiera företag som sannolikt huvudsakligen bedriver geografiskt rörlig ekonomisk verksamhet, eftersom den plats där sådan verksamhet faktiskt bedrivs vanligtvis är svårare att identifiera. Sådan verksamhet ger normalt upphov till betydande passiva inkomstflöden. Företag, vars inkomster huvudsakligen består av passiva inkomstflöden skulle således uppfylla detta villkor. Hänsyn bör också tas till att bolag som innehar tillgångar för privat bruk, såsom fastigheter, yachter, jetflygplan,
  konst
  eller eget kapital, kan sakna inkomst under längre tid, men tack vare sådant ägande ändå ha möjlighet till betydande skattefördelar. Eftersom rent inhemska situationer inte skulle utgöra en risk för en väl fungerande inre marknad och bäst hanteras på nationell nivå, bör ett andra villkor inriktas på företag som bedriver gränsöverskridande verksamhet. Deltagande i gränsöverskridande verksamhet bör fastställas med beaktande av, å ena sidan, arten av företagets inhemska eller utländska transaktioner och, å andra sidan, dess egendom, eftersom bolag som endast innehar tillgångar för privat, icke-yrkesmässig användning kanske inte utför transaktioner under en längre tid. Dessutom bör ett tredje villkor ringa in de företag som saknar eller inte har tillräckliga egna resurser för att sköta sina grundläggande ledningsfunktioner. I detta avseende tenderar företag som inte har tillräckliga egna resurser att anlita utomstående leverantörer av tjänster för administration, förvaltning, korrespondens och regelefterlevnad eller ingå relevanta avtal med närstående företag om tillhandahållande av sådana tjänster i syfte att upprätta och upprätthålla en juridisk och skattemässig närvaro. Att lägga ut endast vissa hjälptjänster på entreprenad, såsom enbart bokföringstjänster, medan huvudverksamheten ligger kvar hos företaget, räcker inte i sig för att ett företag ska uppfylla detta villkor. Även om sådana tjänsteleverantörer kan vara reglerade för andra icke-skattemässiga ändamål, kan deras skyldigheter för sådana andra ändamål inte alltid minska risken för att de möjliggör etablering och drift av företag som missbrukas för skatteflykt och skatteundandragande.

Ändring 10

Förslag till direktiv

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | Det
  vore
  rimligt att från de planerade reglerna utesluta företag vars verksamhet är föremål för tillräcklig transparens och därför inte utgör en risk i fråga om brist på substans i skattehänseende. Företag som har överlåtbara värdepapper som är upptagna till handel, eller som är noterade på en reglerad marknad eller en multilateral handelsplattform, samt vissa finansiella företag som är strängt reglerade i unionen, direkt eller indirekt, och som omfattas av ökade krav på transparens och tillsyn, bör också undantas från detta direktivs tillämpningsområde. Rena holdingbolag som är belägna inom samma jurisdiktion som det operativa dotterföretaget och deras verkliga huvudmän kommer sannolikt inte heller att bidra till att erhålla en skattefördel. Det samma gäller underordnade holdingbolag som är belägna inom samma jurisdiktion som bolagets aktieägare eller yttersta moderföretag. Även de bör uteslutas på grundval av detta.
  Företag som har ett tillräckligt antal personer anställda, på heltid och som bara arbetar för företaget, för att bedriva företagets verksamhet bör inte heller anses sakna minimal substans. Även om de inte rimligen kan förväntas uppfylla kriterierna för upptagning till bedömning, bör de uttryckligen uteslutas av rättssäkerhetsskäl. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

Det
  vore
  rimligt att från de planerade reglerna utesluta företag vars verksamhet är föremål för tillräcklig transparens och därför inte utgör en risk i fråga om brist på substans i skattehänseende. Företag som har överlåtbara värdepapper som är upptagna till handel, eller som är noterade på en reglerad marknad eller en multilateral handelsplattform, samt vissa finansiella företag som är strängt reglerade i unionen, direkt eller indirekt, och som omfattas av ökade krav på transparens och tillsyn, bör också undantas från detta direktivs tillämpningsområde. Rena holdingbolag som är belägna inom samma jurisdiktion som det operativa dotterföretaget och deras verkliga huvudmän kommer sannolikt inte heller att bidra till att erhålla en skattefördel. Det samma gäller underordnade holdingbolag som är belägna inom samma jurisdiktion som bolagets aktieägare eller yttersta moderföretag. Även de bör uteslutas på grundval av detta.
  Företag som har ett tillräckligt antal personer anställda, på heltid och som bara arbetar för företaget, för att bedriva företagets verksamhet bör inte heller anses sakna minimal substans. Även om de inte rimligen kan förväntas uppfylla kriterierna för upptagning till bedömning, bör de uttryckligen uteslutas av rättssäkerhetsskäl.

| (6) | Det
  är
  rimligt
  och proportionerligt
  att från de planerade reglerna utesluta företag vars verksamhet är föremål för tillräcklig transparens
  och skattekontroll
  och därför inte utgör en risk i fråga om brist på substans i skattehänseende. Företag som har överlåtbara värdepapper som är upptagna till handel, eller som är noterade på en reglerad marknad eller en multilateral handelsplattform, samt vissa finansiella företag som är strängt reglerade i unionen, direkt eller indirekt, och som omfattas av ökade krav på transparens och tillsyn, bör också undantas från detta direktivs tillämpningsområde. Rena holdingbolag som är belägna inom samma jurisdiktion som det operativa dotterföretaget och deras verkliga huvudmän kommer sannolikt inte heller att bidra till att erhålla en skattefördel. Det samma gäller underordnade holdingbolag som är belägna inom samma jurisdiktion som bolagets aktieägare eller yttersta moderföretag. Även de bör uteslutas på grundval av detta.
  Detta undantag tillämpas uttryckligen på företag som är reglerade eller som löper liten risk att sakna substans. Undantaget bör tillämpas enhet-för-enhet och inte utvidgas till att omfatta en hel grupp. |
| --- | --- |

(6)

Det
  är
  rimligt
  och proportionerligt
  att från de planerade reglerna utesluta företag vars verksamhet är föremål för tillräcklig transparens
  och skattekontroll
  och därför inte utgör en risk i fråga om brist på substans i skattehänseende. Företag som har överlåtbara värdepapper som är upptagna till handel, eller som är noterade på en reglerad marknad eller en multilateral handelsplattform, samt vissa finansiella företag som är strängt reglerade i unionen, direkt eller indirekt, och som omfattas av ökade krav på transparens och tillsyn, bör också undantas från detta direktivs tillämpningsområde. Rena holdingbolag som är belägna inom samma jurisdiktion som det operativa dotterföretaget och deras verkliga huvudmän kommer sannolikt inte heller att bidra till att erhålla en skattefördel. Det samma gäller underordnade holdingbolag som är belägna inom samma jurisdiktion som bolagets aktieägare eller yttersta moderföretag. Även de bör uteslutas på grundval av detta.
  Detta undantag tillämpas uttryckligen på företag som är reglerade eller som löper liten risk att sakna substans. Undantaget bör tillämpas enhet-för-enhet och inte utvidgas till att omfatta en hel grupp.

Ändring 11

Förslag till direktiv

Skäl 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | För att underlätta genomförandet av detta direktiv bör företag som riskerar att anses sakna substans, och som huvudsakligen används i syfte att erhålla en skattefördel, i sin årliga skattedeklaration
  förklarar
  att de förfogar över en miniminivå av resurser,
  exempelvis
  personer och lokaler, i den medlemsstat där de har sin skatterättsliga hemvist, och om så är fallet tillhandahålla handlingar som styrker detta. Även om det finns en insikt om att olika verksamheter kan kräva en annan nivå eller typ av resurser, skulle under alla omständigheter en gemensam miniminivå av resurser förväntas. Denna bedömning bör endast syfta till att identifiera substansen i företag för skatteändamål och ifrågasätter inte den roll som ”tjänsteleverantörer till truster eller bolag”, enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 (12), har när det gäller att identifiera penningtvätt, förbrott och finansiering av terrorism. Omvänt kan avsaknaden av en miniminivå av resurser anses tyda på en brist på substans om ett företag redan riskerar att anses sakna substans för skatteändamål. För att säkerställa förenlighet med relevanta internationella standarder bör en gemensam miniminivå bygga på befintliga unionsstandarder och internationella standarder för väsentlig ekonomisk verksamhet inom ramen för förmånliga skattesystem eller i avsaknad av företagsbeskattning (13), såsom de utvecklats inom ramen för forumet om skadliga beskattningsmetoder. Det är nödvändigt att föreskriva att styrkande handlingar ska lämnas in tillsammans med skattedeklarationen till stöd för företagets förklaring om att det förfogar över ett minimum av resurser. Det är också nödvändigt att göra det möjligt för skattemyndigheten att bilda sig en uppfattning som grundar sig på fakta om företaget och dess övriga omständigheter och besluta huruvida en revision ska inledas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8)

För att underlätta genomförandet av detta direktiv bör företag som riskerar att anses sakna substans, och som huvudsakligen används i syfte att erhålla en skattefördel, i sin årliga skattedeklaration
  förklarar
  att de förfogar över en miniminivå av resurser,
  exempelvis
  personer och lokaler, i den medlemsstat där de har sin skatterättsliga hemvist, och om så är fallet tillhandahålla handlingar som styrker detta. Även om det finns en insikt om att olika verksamheter kan kräva en annan nivå eller typ av resurser, skulle under alla omständigheter en gemensam miniminivå av resurser förväntas. Denna bedömning bör endast syfta till att identifiera substansen i företag för skatteändamål och ifrågasätter inte den roll som ”tjänsteleverantörer till truster eller bolag”, enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 (12), har när det gäller att identifiera penningtvätt, förbrott och finansiering av terrorism. Omvänt kan avsaknaden av en miniminivå av resurser anses tyda på en brist på substans om ett företag redan riskerar att anses sakna substans för skatteändamål. För att säkerställa förenlighet med relevanta internationella standarder bör en gemensam miniminivå bygga på befintliga unionsstandarder och internationella standarder för väsentlig ekonomisk verksamhet inom ramen för förmånliga skattesystem eller i avsaknad av företagsbeskattning (13), såsom de utvecklats inom ramen för forumet om skadliga beskattningsmetoder. Det är nödvändigt att föreskriva att styrkande handlingar ska lämnas in tillsammans med skattedeklarationen till stöd för företagets förklaring om att det förfogar över ett minimum av resurser. Det är också nödvändigt att göra det möjligt för skattemyndigheten att bilda sig en uppfattning som grundar sig på fakta om företaget och dess övriga omständigheter och besluta huruvida en revision ska inledas.

| (8) | För att underlätta genomförandet av detta direktiv bör företag som
  omfattas av detta direktivs tillämpningsområde och som
  riskerar att anses sakna substans, och som huvudsakligen används i syfte att erhålla en skattefördel, i sin årliga skattedeklaration
  förklara
  att de förfogar över en miniminivå av resurser,
  nämligen
  personer och lokaler, i den medlemsstat där de har sin skatterättsliga hemvist, och om så är fallet tillhandahålla handlingar som styrker detta
  . När det gäller kravet på lokaler i en medlemsstat bör hänsyn tas till den ökande förekomsten av distansarbete, som gör att legitima företag minskar sitt kontorsutrymme och väljer att inte ha lokaler som uteslutande används av företaget
  . Även om det finns en insikt om att olika verksamheter kan kräva en annan nivå eller typ av resurser, skulle under alla omständigheter en gemensam miniminivå av resurser förväntas. Denna bedömning bör endast syfta till att identifiera substansen i företag för skatteändamål och ifrågasätter inte den roll som ”tjänsteleverantörer till truster eller bolag”, enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 (12), har när det gäller att identifiera penningtvätt, förbrott och finansiering av terrorism. Omvänt kan avsaknaden av en miniminivå av resurser anses tyda på en brist på substans om ett företag redan riskerar att anses sakna substans för skatteändamål. För att säkerställa förenlighet med relevanta internationella standarder bör en gemensam miniminivå bygga på befintliga unionsstandarder och internationella standarder för väsentlig ekonomisk verksamhet inom ramen för förmånliga skattesystem eller i avsaknad av företagsbeskattning (13), såsom de utvecklats inom ramen för forumet om skadliga beskattningsmetoder. Det är nödvändigt att föreskriva att styrkande handlingar ska lämnas in tillsammans med skattedeklarationen till stöd för företagets förklaring om att det förfogar över ett minimum av resurser. Det är också nödvändigt att göra det möjligt för skattemyndigheten att bilda sig en uppfattning som grundar sig på fakta om företaget och dess övriga omständigheter och besluta huruvida en revision ska inledas. |
| --- | --- |

(8)

För att underlätta genomförandet av detta direktiv bör företag som
  omfattas av detta direktivs tillämpningsområde och som
  riskerar att anses sakna substans, och som huvudsakligen används i syfte att erhålla en skattefördel, i sin årliga skattedeklaration
  förklara
  att de förfogar över en miniminivå av resurser,
  nämligen
  personer och lokaler, i den medlemsstat där de har sin skatterättsliga hemvist, och om så är fallet tillhandahålla handlingar som styrker detta
  . När det gäller kravet på lokaler i en medlemsstat bör hänsyn tas till den ökande förekomsten av distansarbete, som gör att legitima företag minskar sitt kontorsutrymme och väljer att inte ha lokaler som uteslutande används av företaget
  . Även om det finns en insikt om att olika verksamheter kan kräva en annan nivå eller typ av resurser, skulle under alla omständigheter en gemensam miniminivå av resurser förväntas. Denna bedömning bör endast syfta till att identifiera substansen i företag för skatteändamål och ifrågasätter inte den roll som ”tjänsteleverantörer till truster eller bolag”, enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 (12), har när det gäller att identifiera penningtvätt, förbrott och finansiering av terrorism. Omvänt kan avsaknaden av en miniminivå av resurser anses tyda på en brist på substans om ett företag redan riskerar att anses sakna substans för skatteändamål. För att säkerställa förenlighet med relevanta internationella standarder bör en gemensam miniminivå bygga på befintliga unionsstandarder och internationella standarder för väsentlig ekonomisk verksamhet inom ramen för förmånliga skattesystem eller i avsaknad av företagsbeskattning (13), såsom de utvecklats inom ramen för forumet om skadliga beskattningsmetoder. Det är nödvändigt att föreskriva att styrkande handlingar ska lämnas in tillsammans med skattedeklarationen till stöd för företagets förklaring om att det förfogar över ett minimum av resurser. Det är också nödvändigt att göra det möjligt för skattemyndigheten att bilda sig en uppfattning som grundar sig på fakta om företaget och dess övriga omständigheter och besluta huruvida en revision ska inledas.

Ändring 12

Förslag till direktiv

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (9) | För att säkerställa
  skattesäkerhet
  är det absolut nödvändigt att fastställa gemensamma regler för innehållet i företagens förklaringar. Företag som uppfyller kriterierna för upptagning till bedömning och följaktligen omfattas av rapporteringskrav bör antas sakna tillräcklig substans för skatteändamål om de också förklarar att de inte uppfyller en eller flera av de faktorer som tillsammans utgör en miniminivå av substans, eller inte lämnar de styrkande handlingar som krävs. Företag som deklarerar att de innehar alla delar av miniminivån av substans och tillhandahåller den styrkande dokumentation som krävs, bör i stället antas ha minimal substans för skatteändamål och bör inte åläggas några ytterligare skyldigheter eller drabbas av konsekvenser enligt detta direktiv. Detta bör dock inte påverka tillämplig lagstiftning eller skattemyndighetens rätt att utföra en revision, även på grundval av styrkande handlingar, och
  eventuellt komma fram till en annan slutsats
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(9)

För att säkerställa
  skattesäkerhet
  är det absolut nödvändigt att fastställa gemensamma regler för innehållet i företagens förklaringar. Företag som uppfyller kriterierna för upptagning till bedömning och följaktligen omfattas av rapporteringskrav bör antas sakna tillräcklig substans för skatteändamål om de också förklarar att de inte uppfyller en eller flera av de faktorer som tillsammans utgör en miniminivå av substans, eller inte lämnar de styrkande handlingar som krävs. Företag som deklarerar att de innehar alla delar av miniminivån av substans och tillhandahåller den styrkande dokumentation som krävs, bör i stället antas ha minimal substans för skatteändamål och bör inte åläggas några ytterligare skyldigheter eller drabbas av konsekvenser enligt detta direktiv. Detta bör dock inte påverka tillämplig lagstiftning eller skattemyndighetens rätt att utföra en revision, även på grundval av styrkande handlingar, och
  eventuellt komma fram till en annan slutsats
  .

| (9) | För att säkerställa
  säkerhet och stabilitet på skatteområdet
  är det absolut nödvändigt att fastställa gemensamma regler för innehållet i företagens förklaringar. Företag som uppfyller kriterierna för upptagning till bedömning och följaktligen omfattas av rapporteringskrav bör antas sakna tillräcklig substans för skatteändamål om de också förklarar att de inte uppfyller en eller flera av de faktorer som tillsammans utgör en miniminivå av substans, eller inte lämnar de styrkande handlingar som krävs. Företag som deklarerar att de innehar alla delar av miniminivån av substans och tillhandahåller den styrkande dokumentation som krävs, bör i stället antas ha minimal substans för skatteändamål och bör inte åläggas några ytterligare skyldigheter eller drabbas av konsekvenser enligt detta direktiv. Detta bör dock inte påverka tillämplig lagstiftning eller skattemyndighetens rätt att utföra en revision, även på grundval av styrkande handlingar
  . För att medlemsstaterna ska kunna fördela skattemyndigheternas resurser på ett effektivt sätt bör de kunna fastställa en period under vilken företaget antas ha minimisubstans, under förutsättning att företagets faktiska och rättsliga förhållanden förblir oförändrade under denna period. |
| --- | --- |

(9)

För att säkerställa
  säkerhet och stabilitet på skatteområdet
  är det absolut nödvändigt att fastställa gemensamma regler för innehållet i företagens förklaringar. Företag som uppfyller kriterierna för upptagning till bedömning och följaktligen omfattas av rapporteringskrav bör antas sakna tillräcklig substans för skatteändamål om de också förklarar att de inte uppfyller en eller flera av de faktorer som tillsammans utgör en miniminivå av substans, eller inte lämnar de styrkande handlingar som krävs. Företag som deklarerar att de innehar alla delar av miniminivån av substans och tillhandahåller den styrkande dokumentation som krävs, bör i stället antas ha minimal substans för skatteändamål och bör inte åläggas några ytterligare skyldigheter eller drabbas av konsekvenser enligt detta direktiv. Detta bör dock inte påverka tillämplig lagstiftning eller skattemyndighetens rätt att utföra en revision, även på grundval av styrkande handlingar
  . För att medlemsstaterna ska kunna fördela skattemyndigheternas resurser på ett effektivt sätt bör de kunna fastställa en period under vilken företaget antas ha minimisubstans, under förutsättning att företagets faktiska och rättsliga förhållanden förblir oförändrade under denna period.

Ändring 13

Förslag till direktiv

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (10) | Huruvida ett företag faktiskt bedriver ekonomisk verksamhet för skatteändamål eller huvudsakligen tjänar syftet att möjliggöra skatteflykt eller skatteundandragande är i slutändan en fråga om fakta och omständigheter. Detta bör bedömas från fall till fall för varje enskilt företag. Företag som inte antas ha en minimal substans för skatteändamål bör därför ha rätt att bevisa motsatsen, inbegripet att bevisa att de inte i första hand tjänar skatteändamål, och motbevisa ett sådant antagande. Efter att ha fullgjort sina rapporteringsskyldigheter enligt detta direktiv bör de lämna
  ytterligare
  information till skattemyndigheten i den medlemsstat där de har sin skatterättsliga hemvist. Även om de kan lämna ytterligare information som de anser vara lämplig, är det viktigt att fastställa gemensamma krav för vad som kan utgöra lämpliga ytterligare bevis och därför alltid bör krävas. Om medlemsstaten på grundval av sådana ytterligare bevis anser att ett företag på ett tillfredsställande sätt har motbevisat ett antagande om avsaknad av substans, bör den kunna utfärda ett beslut om att intyga att företaget har minimal substans för skatteändamål i enlighet med detta direktiv. Ett sådant beslut får gälla under den period då de faktiska och rättsliga omständigheterna för företaget inte ändras och upp till
  sex
  år från den tidpunkt då beslutet utfärdades. Detta kommer att göra det möjligt att begränsa de resurser som anslås till fall som bevisligen inte är ett skalbolag i den mening som avses i direktivet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10)

Huruvida ett företag faktiskt bedriver ekonomisk verksamhet för skatteändamål eller huvudsakligen tjänar syftet att möjliggöra skatteflykt eller skatteundandragande är i slutändan en fråga om fakta och omständigheter. Detta bör bedömas från fall till fall för varje enskilt företag. Företag som inte antas ha en minimal substans för skatteändamål bör därför ha rätt att bevisa motsatsen, inbegripet att bevisa att de inte i första hand tjänar skatteändamål, och motbevisa ett sådant antagande. Efter att ha fullgjort sina rapporteringsskyldigheter enligt detta direktiv bör de lämna
  ytterligare
  information till skattemyndigheten i den medlemsstat där de har sin skatterättsliga hemvist. Även om de kan lämna ytterligare information som de anser vara lämplig, är det viktigt att fastställa gemensamma krav för vad som kan utgöra lämpliga ytterligare bevis och därför alltid bör krävas. Om medlemsstaten på grundval av sådana ytterligare bevis anser att ett företag på ett tillfredsställande sätt har motbevisat ett antagande om avsaknad av substans, bör den kunna utfärda ett beslut om att intyga att företaget har minimal substans för skatteändamål i enlighet med detta direktiv. Ett sådant beslut får gälla under den period då de faktiska och rättsliga omständigheterna för företaget inte ändras och upp till
  sex
  år från den tidpunkt då beslutet utfärdades. Detta kommer att göra det möjligt att begränsa de resurser som anslås till fall som bevisligen inte är ett skalbolag i den mening som avses i direktivet.

| (10) | Bedömningen av
  huruvida ett företag faktiskt bedriver ekonomisk verksamhet för
  relevanta
  skatteändamål eller huvudsakligen tjänar syftet att möjliggöra skatteflykt eller skatteundandragande är i slutändan en fråga om fakta och omständigheter. Detta bör bedömas från fall till fall för varje enskilt företag. Företag som inte antas ha en minimal substans för skatteändamål bör därför ha rätt att bevisa motsatsen, inbegripet att bevisa att de inte i första hand tjänar skatteändamål, och motbevisa ett sådant antagande. Efter att ha fullgjort sina rapporteringsskyldigheter enligt detta direktiv bör de lämna
  nödvändig
  information till skattemyndigheten i den medlemsstat där de har sin skatterättsliga hemvist. Även om de kan lämna ytterligare information som de anser vara lämplig, är det viktigt att fastställa gemensamma krav för vad som kan utgöra lämpliga ytterligare bevis och därför alltid bör krävas. Om medlemsstaten på grundval av sådana ytterligare bevis anser att ett företag på ett tillfredsställande sätt har motbevisat ett antagande om avsaknad av substans, bör den kunna utfärda ett beslut om att intyga att företaget har minimal substans för skatteändamål i enlighet med detta direktiv. Ett sådant beslut får gälla under den period då de faktiska och rättsliga omständigheterna för företaget inte ändras och upp till
  fem
  år från den tidpunkt då beslutet utfärdades. Detta kommer att göra det möjligt att begränsa de resurser som anslås till fall som bevisligen inte är ett skalbolag i den mening som avses i direktivet. |
| --- | --- |

(10)

Bedömningen av
  huruvida ett företag faktiskt bedriver ekonomisk verksamhet för
  relevanta
  skatteändamål eller huvudsakligen tjänar syftet att möjliggöra skatteflykt eller skatteundandragande är i slutändan en fråga om fakta och omständigheter. Detta bör bedömas från fall till fall för varje enskilt företag. Företag som inte antas ha en minimal substans för skatteändamål bör därför ha rätt att bevisa motsatsen, inbegripet att bevisa att de inte i första hand tjänar skatteändamål, och motbevisa ett sådant antagande. Efter att ha fullgjort sina rapporteringsskyldigheter enligt detta direktiv bör de lämna
  nödvändig
  information till skattemyndigheten i den medlemsstat där de har sin skatterättsliga hemvist. Även om de kan lämna ytterligare information som de anser vara lämplig, är det viktigt att fastställa gemensamma krav för vad som kan utgöra lämpliga ytterligare bevis och därför alltid bör krävas. Om medlemsstaten på grundval av sådana ytterligare bevis anser att ett företag på ett tillfredsställande sätt har motbevisat ett antagande om avsaknad av substans, bör den kunna utfärda ett beslut om att intyga att företaget har minimal substans för skatteändamål i enlighet med detta direktiv. Ett sådant beslut får gälla under den period då de faktiska och rättsliga omständigheterna för företaget inte ändras och upp till
  fem
  år från den tidpunkt då beslutet utfärdades. Detta kommer att göra det möjligt att begränsa de resurser som anslås till fall som bevisligen inte är ett skalbolag i den mening som avses i direktivet.

Ändring 14

Förslag till direktiv

Skäl 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (11) | Eftersom syftet med detta direktiv är att förhindra skatteflykt och skatteundandragande
  som sannolikt kommer att öka
  genom åtgärder från företag som saknar minimal substans, och för att säkerställa skattesäkerhet och förbättra den inre marknadens funktion, är det av största vikt att föreskriva en möjlighet till undantag för företag som uppfyller kriteriet för upptagning till bedömning, men vars mellanställning inte har någon faktisk gynnsam inverkan på den totala skatteställningen för den koncern företaget ingår i eller för den eller de verkliga huvudmännen. Sådana företag bör därför ha rätt att begära att skattemyndigheten i den medlemsstat där de har sin skattemässiga hemvist utfärdar ett beslut som på förhand helt och hållet befriar dem från skyldigheten att följa de föreslagna reglerna. Ett sådant undantag bör också vara tidsbegränsat, så att skattemyndigheten regelbundet kan kontrollera att de faktiska och rättsliga omständigheter som motiverar beslutet om undantag fortfarande är giltiga. Samtidigt kommer en eventuell förlängd giltighetstid för ett sådant beslut att göra det möjligt att begränsa de resurser som anslås till fall som bör undantas från direktivets tillämpningsområde. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11)

Eftersom syftet med detta direktiv är att förhindra skatteflykt och skatteundandragande
  som sannolikt kommer att öka
  genom åtgärder från företag som saknar minimal substans, och för att säkerställa skattesäkerhet och förbättra den inre marknadens funktion, är det av största vikt att föreskriva en möjlighet till undantag för företag som uppfyller kriteriet för upptagning till bedömning, men vars mellanställning inte har någon faktisk gynnsam inverkan på den totala skatteställningen för den koncern företaget ingår i eller för den eller de verkliga huvudmännen. Sådana företag bör därför ha rätt att begära att skattemyndigheten i den medlemsstat där de har sin skattemässiga hemvist utfärdar ett beslut som på förhand helt och hållet befriar dem från skyldigheten att följa de föreslagna reglerna. Ett sådant undantag bör också vara tidsbegränsat, så att skattemyndigheten regelbundet kan kontrollera att de faktiska och rättsliga omständigheter som motiverar beslutet om undantag fortfarande är giltiga. Samtidigt kommer en eventuell förlängd giltighetstid för ett sådant beslut att göra det möjligt att begränsa de resurser som anslås till fall som bör undantas från direktivets tillämpningsområde.

| (11) | Eftersom syftet med detta direktiv är att förhindra skatteflykt och skatteundandragande genom åtgärder från företag som saknar minimal substans, och för att säkerställa skattesäkerhet och förbättra den inre marknadens funktion, är det av största vikt att föreskriva en möjlighet till undantag för företag som uppfyller kriteriet för upptagning till bedömning, men vars mellanställning inte har någon faktisk gynnsam inverkan på den totala skatteställningen för den koncern företaget ingår i eller för den eller de verkliga huvudmännen. Sådana företag bör därför ha rätt att begära att skattemyndigheten i den medlemsstat där de har sin skattemässiga hemvist utfärdar ett beslut som på förhand helt och hållet befriar dem från skyldigheten att följa de föreslagna reglerna
  , utan krav på att företaget ska utföra substanstestet, om det kan bevisa att den berörda enheten inte har någon skattefördel
  . Ett sådant undantag bör också vara tidsbegränsat, så att skattemyndigheten regelbundet kan kontrollera att de faktiska och rättsliga omständigheter som motiverar beslutet om undantag fortfarande är giltiga. Samtidigt kommer en eventuell förlängd giltighetstid för ett sådant beslut att göra det möjligt att begränsa de resurser som anslås till fall som bör undantas från direktivets tillämpningsområde. |
| --- | --- |

(11)

Eftersom syftet med detta direktiv är att förhindra skatteflykt och skatteundandragande genom åtgärder från företag som saknar minimal substans, och för att säkerställa skattesäkerhet och förbättra den inre marknadens funktion, är det av största vikt att föreskriva en möjlighet till undantag för företag som uppfyller kriteriet för upptagning till bedömning, men vars mellanställning inte har någon faktisk gynnsam inverkan på den totala skatteställningen för den koncern företaget ingår i eller för den eller de verkliga huvudmännen. Sådana företag bör därför ha rätt att begära att skattemyndigheten i den medlemsstat där de har sin skattemässiga hemvist utfärdar ett beslut som på förhand helt och hållet befriar dem från skyldigheten att följa de föreslagna reglerna
  , utan krav på att företaget ska utföra substanstestet, om det kan bevisa att den berörda enheten inte har någon skattefördel
  . Ett sådant undantag bör också vara tidsbegränsat, så att skattemyndigheten regelbundet kan kontrollera att de faktiska och rättsliga omständigheter som motiverar beslutet om undantag fortfarande är giltiga. Samtidigt kommer en eventuell förlängd giltighetstid för ett sådant beslut att göra det möjligt att begränsa de resurser som anslås till fall som bör undantas från direktivets tillämpningsområde.

Ändring 15

Förslag till direktiv

Skäl 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (13) | För att säkerställa att den föreslagna ramen är effektiv är det nödvändigt att fastställa lämpliga skattekonsekvenser för företag som saknar minimal substans för skatteändamål. Företag som har uppfyllt kriterierna för upptagning till bedömning och som antas sakna substans av skatteskäl, samtidigt som de dessutom inte har lagt fram bevis för motsatsen eller bevis för att de inte tjänar syftet att uppnå en skattefördel, bör inte kunna omfattas av bestämmelserna i avtal och konventioner som föreskriver undanröjande av dubbelbeskattning av inkomst och, i tillämpliga fall, kapital, i vilka den medlemsstat där de har skatterättslig hemvist är part, och av andra avtal, inbegripet bestämmelser i internationella avtal om främjande och skydd av investeringar, med motsvarande syfte. Sådana företag bör inte kunna omfattas av rådets direktiv 2011/96/EU (14) och rådets direktiv 2003/49/EG (15). I detta syfte bör dessa företag inte ha rätt till ett intyg om skatterättslig hemvist i den utsträckning det bidrar till att erhålla dessa fördelar. Den medlemsstat där företaget har skatterättslig hemvist bör därför vägra att utfärda ett intyg om skatterättslig hemvist
  . Alternativt bör den medlemsstaten kunna
  utfärda ett
  sådant intyg samtidigt som den genom en varning anger att det inte får användas av företaget
  för
  att erhålla skattefördelar enligt ovan
  . Denna vägran att utfärda
  ett intyg om skatterättsligt hemvist, alternativt utfärdandet av
  ett särskilt intyg om skatterättslig hemvist, bör inte åsidosätta de nationella bestämmelserna i företagets medlemsstat när det gäller skatterättsligt hemvist och tillhörande relevanta skyldigheter. Det skulle snarare tjäna till att informera andra medlemsstater och tredjeländer om att inga lättnader eller återbetalningar bör beviljas för transaktioner som involverar detta företag på grundval av ett fördrag med företagets medlemsstat eller på grundval av unionsdirektiv, i förekommande fall. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13)

För att säkerställa att den föreslagna ramen är effektiv är det nödvändigt att fastställa lämpliga skattekonsekvenser för företag som saknar minimal substans för skatteändamål. Företag som har uppfyllt kriterierna för upptagning till bedömning och som antas sakna substans av skatteskäl, samtidigt som de dessutom inte har lagt fram bevis för motsatsen eller bevis för att de inte tjänar syftet att uppnå en skattefördel, bör inte kunna omfattas av bestämmelserna i avtal och konventioner som föreskriver undanröjande av dubbelbeskattning av inkomst och, i tillämpliga fall, kapital, i vilka den medlemsstat där de har skatterättslig hemvist är part, och av andra avtal, inbegripet bestämmelser i internationella avtal om främjande och skydd av investeringar, med motsvarande syfte. Sådana företag bör inte kunna omfattas av rådets direktiv 2011/96/EU (14) och rådets direktiv 2003/49/EG (15). I detta syfte bör dessa företag inte ha rätt till ett intyg om skatterättslig hemvist i den utsträckning det bidrar till att erhålla dessa fördelar. Den medlemsstat där företaget har skatterättslig hemvist bör därför vägra att utfärda ett intyg om skatterättslig hemvist
  . Alternativt bör den medlemsstaten kunna
  utfärda ett
  sådant intyg samtidigt som den genom en varning anger att det inte får användas av företaget
  för
  att erhålla skattefördelar enligt ovan
  . Denna vägran att utfärda
  ett intyg om skatterättsligt hemvist, alternativt utfärdandet av
  ett särskilt intyg om skatterättslig hemvist, bör inte åsidosätta de nationella bestämmelserna i företagets medlemsstat när det gäller skatterättsligt hemvist och tillhörande relevanta skyldigheter. Det skulle snarare tjäna till att informera andra medlemsstater och tredjeländer om att inga lättnader eller återbetalningar bör beviljas för transaktioner som involverar detta företag på grundval av ett fördrag med företagets medlemsstat eller på grundval av unionsdirektiv, i förekommande fall.

| (13) | För att säkerställa att den föreslagna ramen är effektiv är det nödvändigt att fastställa lämpliga skattekonsekvenser för företag som saknar minimal substans för skatteändamål. Företag som har uppfyllt kriterierna för upptagning till bedömning och som antas sakna substans av skatteskäl, samtidigt som de dessutom inte har lagt fram bevis för motsatsen eller bevis för att de inte tjänar syftet att uppnå en skattefördel, bör inte kunna omfattas av bestämmelserna i avtal och konventioner som föreskriver undanröjande av dubbelbeskattning av inkomst och, i tillämpliga fall, kapital, i vilka den medlemsstat där de har skatterättslig hemvist är part, och av andra avtal, inbegripet bestämmelser i internationella avtal om främjande och skydd av investeringar, med motsvarande syfte. Sådana företag bör inte kunna omfattas av rådets direktiv 2011/96/EU (14) och rådets direktiv 2003/49/EG (15). I detta syfte bör dessa företag inte ha rätt till ett intyg om skatterättslig hemvist i den utsträckning det bidrar till att erhålla dessa fördelar. Den medlemsstat där företaget har skatterättslig hemvist bör därför vägra att utfärda ett intyg om skatterättslig hemvist
  och
  utfärda ett
  uttalande där de skäl som ligger till grund
  för
  beslutet anges
  . Denna vägran att utfärda ett särskilt intyg om skatterättslig hemvist, bör inte åsidosätta de nationella bestämmelserna i företagets medlemsstat när det gäller skatterättsligt hemvist och tillhörande relevanta skyldigheter. Det skulle snarare tjäna till att informera andra medlemsstater och tredjeländer om att inga lättnader eller återbetalningar bör beviljas för transaktioner som involverar detta företag på grundval av ett fördrag med företagets medlemsstat eller på grundval av unionsdirektiv, i förekommande fall. |
| --- | --- |

(13)

För att säkerställa att den föreslagna ramen är effektiv är det nödvändigt att fastställa lämpliga skattekonsekvenser för företag som saknar minimal substans för skatteändamål. Företag som har uppfyllt kriterierna för upptagning till bedömning och som antas sakna substans av skatteskäl, samtidigt som de dessutom inte har lagt fram bevis för motsatsen eller bevis för att de inte tjänar syftet att uppnå en skattefördel, bör inte kunna omfattas av bestämmelserna i avtal och konventioner som föreskriver undanröjande av dubbelbeskattning av inkomst och, i tillämpliga fall, kapital, i vilka den medlemsstat där de har skatterättslig hemvist är part, och av andra avtal, inbegripet bestämmelser i internationella avtal om främjande och skydd av investeringar, med motsvarande syfte. Sådana företag bör inte kunna omfattas av rådets direktiv 2011/96/EU (14) och rådets direktiv 2003/49/EG (15). I detta syfte bör dessa företag inte ha rätt till ett intyg om skatterättslig hemvist i den utsträckning det bidrar till att erhålla dessa fördelar. Den medlemsstat där företaget har skatterättslig hemvist bör därför vägra att utfärda ett intyg om skatterättslig hemvist
  och
  utfärda ett
  uttalande där de skäl som ligger till grund
  för
  beslutet anges
  . Denna vägran att utfärda ett särskilt intyg om skatterättslig hemvist, bör inte åsidosätta de nationella bestämmelserna i företagets medlemsstat när det gäller skatterättsligt hemvist och tillhörande relevanta skyldigheter. Det skulle snarare tjäna till att informera andra medlemsstater och tredjeländer om att inga lättnader eller återbetalningar bör beviljas för transaktioner som involverar detta företag på grundval av ett fördrag med företagets medlemsstat eller på grundval av unionsdirektiv, i förekommande fall.

Ändring 16

Förslag till direktiv

Skäl 13a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (13a) | Kommissionen och medlemsstaterna bör säkerställa att dessa skattekonsekvenser formuleras på ett konsekvent sätt i förhållande till befintliga bilaterala skatteavtal som ingåtts mellan medlemsstater och tredjeländer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13a)

Kommissionen och medlemsstaterna bör säkerställa att dessa skattekonsekvenser formuleras på ett konsekvent sätt i förhållande till befintliga bilaterala skatteavtal som ingåtts mellan medlemsstater och tredjeländer.

Ändring 17

Förslag till direktiv

Skäl 15

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (15) | Direktiv 2011/16/EU bör därför ändras i enlighet med detta. |

Kommissionens förslag

Ändring

(15)

Direktiv 2011/16/EU bör därför ändras i enlighet med detta.

| (15) | Med hänsyn till att det i
  direktiv 2011/16/EU
  om administrativt samarbete (DAC) fastställs regler och förfaranden för samarbete mellan medlemsstaterna vad gäller utbyte av upplysningar mellan medlemsstaternas skattemyndigheter, särskilt automatiskt informationsutbyte på skatteområdet,
  bör
  detta direktiv
  därför ändras i enlighet med detta
  så att medlemsstaterna automatiskt kan utbyta de upplysningar som mottagits inom ramen för detta direktiv
  . |
| --- | --- |

(15)

Med hänsyn till att det i
  direktiv 2011/16/EU
  om administrativt samarbete (DAC) fastställs regler och förfaranden för samarbete mellan medlemsstaterna vad gäller utbyte av upplysningar mellan medlemsstaternas skattemyndigheter, särskilt automatiskt informationsutbyte på skatteområdet,
  bör
  detta direktiv
  därför ändras i enlighet med detta
  så att medlemsstaterna automatiskt kan utbyta de upplysningar som mottagits inom ramen för detta direktiv
  .

Ändring 18

Förslag till direktiv

Skäl 16

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (16) | För att förbättra effektiviteten bör medlemsstaterna fastställa sanktioner för överträdelser av de nationella bestämmelser som införlivar detta direktiv. Dessa sanktioner bör vara effektiva, proportionella och avskräckande. För att säkerställa skattesäkerhet och en miniminivå av samordning mellan alla medlemsstater är det nödvändigt att fastställa minimiböter, även med beaktande av situationen för varje enskilt företag. De planerade reglerna bygger på
  företagens
  självbedömning av huruvida de uppfyller kriterierna för upptagning till bedömning eller inte. För att bestämmelserna ska bli effektiva, för att uppmuntra till adekvat efterlevnad i hela unionen och med beaktande av att ett företag utan substans i en medlemsstat kan användas för att urholka en annan medlemsstats skattebas, är det viktigt att varje medlemsstat har rätt att begära att en annan medlemsstat genomför skatterevisioner av företag som riskerar att inte uppfylla kraven på minimisubstans enligt definitionen i detta direktiv.
  För att öka effektiviteten är det därför viktigt att den anmodade medlemsstaten är skyldig att utföra en sådan revision och att utbyta information om resultatet, även om det inte är fastställt att det rör sig om ett företag utan substans. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16)

För att förbättra effektiviteten bör medlemsstaterna fastställa sanktioner för överträdelser av de nationella bestämmelser som införlivar detta direktiv. Dessa sanktioner bör vara effektiva, proportionella och avskräckande. För att säkerställa skattesäkerhet och en miniminivå av samordning mellan alla medlemsstater är det nödvändigt att fastställa minimiböter, även med beaktande av situationen för varje enskilt företag. De planerade reglerna bygger på
  företagens
  självbedömning av huruvida de uppfyller kriterierna för upptagning till bedömning eller inte. För att bestämmelserna ska bli effektiva, för att uppmuntra till adekvat efterlevnad i hela unionen och med beaktande av att ett företag utan substans i en medlemsstat kan användas för att urholka en annan medlemsstats skattebas, är det viktigt att varje medlemsstat har rätt att begära att en annan medlemsstat genomför skatterevisioner av företag som riskerar att inte uppfylla kraven på minimisubstans enligt definitionen i detta direktiv.
  För att öka effektiviteten är det därför viktigt att den anmodade medlemsstaten är skyldig att utföra en sådan revision och att utbyta information om resultatet, även om det inte är fastställt att det rör sig om ett företag utan substans.

| (16) | För att förbättra effektiviteten bör medlemsstaterna fastställa sanktioner för överträdelser av de nationella bestämmelser som införlivar detta direktiv. Dessa sanktioner bör vara effektiva, proportionella och avskräckande. För att säkerställa skattesäkerhet och en miniminivå av samordning mellan alla medlemsstater är det nödvändigt att fastställa minimiböter, även med beaktande av situationen för varje enskilt företag. De planerade reglerna bygger på
  en
  självbedömning
  som utförs
  av
  företagen i syfte att avgöra
  huruvida de uppfyller kriterierna för upptagning till bedömning eller inte. För att bestämmelserna ska bli effektiva, för att uppmuntra till adekvat efterlevnad i hela unionen och med beaktande av att ett skalbolag i en medlemsstat kan användas för att urholka en annan medlemsstats skattebas, är det viktigt att varje medlemsstat har rätt att begära att en annan medlemsstat genomför
  gemensamma
  skatterevisioner av företag som riskerar att inte uppfylla kraven på minimisubstans enligt definitionen i detta direktiv.
  Gemensamma revisioner gör det möjligt att samla sakkunskap och därigenom säkerställa en fullständig bedömning av fakta och främja acceptansen av revisionsresultaten. Genom rådets direktiv (EU) 2021/514

   (16)

  skapades en enhetlig ram för gemensamma revisioner och därför bör de i lämpliga fall användas. |
| --- | --- |

(16)

För att förbättra effektiviteten bör medlemsstaterna fastställa sanktioner för överträdelser av de nationella bestämmelser som införlivar detta direktiv. Dessa sanktioner bör vara effektiva, proportionella och avskräckande. För att säkerställa skattesäkerhet och en miniminivå av samordning mellan alla medlemsstater är det nödvändigt att fastställa minimiböter, även med beaktande av situationen för varje enskilt företag. De planerade reglerna bygger på
  en
  självbedömning
  som utförs
  av
  företagen i syfte att avgöra
  huruvida de uppfyller kriterierna för upptagning till bedömning eller inte. För att bestämmelserna ska bli effektiva, för att uppmuntra till adekvat efterlevnad i hela unionen och med beaktande av att ett skalbolag i en medlemsstat kan användas för att urholka en annan medlemsstats skattebas, är det viktigt att varje medlemsstat har rätt att begära att en annan medlemsstat genomför
  gemensamma
  skatterevisioner av företag som riskerar att inte uppfylla kraven på minimisubstans enligt definitionen i detta direktiv.
  Gemensamma revisioner gör det möjligt att samla sakkunskap och därigenom säkerställa en fullständig bedömning av fakta och främja acceptansen av revisionsresultaten. Genom rådets direktiv (EU) 2021/514

   (16)

  skapades en enhetlig ram för gemensamma revisioner och därför bör de i lämpliga fall användas.

Ändring 19

Förslag till direktiv

Skäl 18

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (18) | För att utvärdera hur effektiva de föreslagna nya reglerna är bör kommissionen göra en utvärdering på grundval av information från medlemsstaterna och andra tillgängliga uppgifter. Kommissionens rapport bör offentliggöras. |

Kommissionens förslag

Ändring

(18)

För att utvärdera hur effektiva de föreslagna nya reglerna är bör kommissionen göra en utvärdering på grundval av information från medlemsstaterna och andra tillgängliga uppgifter. Kommissionens rapport bör offentliggöras.

| (18) | För att utvärdera hur effektiva de föreslagna nya reglerna är
  samt deras inverkan på skatteintäkterna i medlemsstaterna och skattemyndigheternas kapacitet,
  bör kommissionen göra en utvärdering på grundval av information från medlemsstaterna och andra tillgängliga uppgifter. Kommissionens rapport bör offentliggöras
  och, vid behov, åtföljas av en översyn i syfte att öka direktivets effektivitet och av ett lagstiftningsförslag om ändring av detta direktiv
  . |
| --- | --- |

(18)

För att utvärdera hur effektiva de föreslagna nya reglerna är
  samt deras inverkan på skatteintäkterna i medlemsstaterna och skattemyndigheternas kapacitet,
  bör kommissionen göra en utvärdering på grundval av information från medlemsstaterna och andra tillgängliga uppgifter. Kommissionens rapport bör offentliggöras
  och, vid behov, åtföljas av en översyn i syfte att öka direktivets effektivitet och av ett lagstiftningsförslag om ändring av detta direktiv
  .

Ändring 20

Förslag till direktiv

Artikel 3 – led 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | verklig huvudman: verklig huvudman enligt definitionen i artikel
  3
  .
  6
  i 
  Europaparlamentets och rådets direktiv
  (
  EU
  )
  2015/849
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

verklig huvudman: verklig huvudman enligt definitionen i artikel
  3
  .
  6
  i 
  Europaparlamentets och rådets direktiv
  (
  EU
  )
  2015/849
  .

| (5) | verklig huvudman: verklig huvudman enligt definitionen i artikel 
  2
  .
  22
  i 
  [infoga hänvisning – förslag till förordning om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism – COM
  (
  2021
  )
  0420]
  . |
| --- | --- |

(5)

verklig huvudman: verklig huvudman enligt definitionen i artikel 
  2
  .
  22
  i 
  [infoga hänvisning – förslag till förordning om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism – COM
  (
  2021
  )
  0420]
  .

Ändring 21

Förslag till direktiv

Artikel 3 – led 6a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (6a) | skattefördel: en minskning av ett företags obligatoriska skyldigheter gentemot den stat där företaget har sin skatterättsliga hemvist. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6a)

Ändring 22

Förslag till direktiv

Artikel 6 – punkt 1 – stycke 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska kräva att företag som uppfyller följande kriterier rapporterar till medlemsstaternas behöriga myndigheter i enlighet med artikel 7: | 1.   Medlemsstaterna ska kräva att företag som uppfyller följande
  kumulativa
  kriterier rapporterar till medlemsstaternas behöriga myndigheter i enlighet med artikel 7: |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska kräva att företag som uppfyller följande kriterier rapporterar till medlemsstaternas behöriga myndigheter i enlighet med artikel 7:

1.   Medlemsstaterna ska kräva att företag som uppfyller följande
  kumulativa
  kriterier rapporterar till medlemsstaternas behöriga myndigheter i enlighet med artikel 7:

Ändring 23

Ändring 23

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 6 – punkt 1 – stycke 1 – led a

Artikel 6 – punkt 1 – stycke 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | Mer än
  75
   % av företagets intäkter under de två föregående beskattningsåren är relevanta inkomster. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

Mer än
  75
   % av företagets intäkter under de två föregående beskattningsåren är relevanta inkomster.

75

| a) | Mer än
  65
   % av företagets intäkter under de två föregående beskattningsåren är relevanta inkomster. |
| --- | --- |

a)

Mer än
  65
   % av företagets intäkter under de två föregående beskattningsåren är relevanta inkomster.

65

Ändring 24

Ändring 24

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 6 – punkt 1 – stycke 1 – led b – led i

Artikel 6 – punkt 1 – stycke 1 – led b – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| i) | Mer än
  60
   % av det bokförda värdet av företagets tillgångar som omfattas av artikel 4 e och f var lokaliserade utanför företagets medlemsstat under de två föregående beskattningsåren. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

i)

Mer än
  60
   % av det bokförda värdet av företagets tillgångar som omfattas av artikel 4 e och f var lokaliserade utanför företagets medlemsstat under de två föregående beskattningsåren.

60

| i) | Mer än
  55
   % av det bokförda värdet av företagets tillgångar som omfattas av artikel 4 e och f var lokaliserade utanför företagets medlemsstat under de två föregående beskattningsåren. |
| --- | --- |

i)

Mer än
  55
   % av det bokförda värdet av företagets tillgångar som omfattas av artikel 4 e och f var lokaliserade utanför företagets medlemsstat under de två föregående beskattningsåren.

55

Ändring 25

Ändring 25

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 6 – punkt 1 – stycke 1 – led b – led ii

Artikel 6 – punkt 1 – stycke 1 – led b – led ii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ii) | Minst 60
   % av företagets relevanta inkomst intjänas eller betalas ut genom gränsöverskridande transaktioner. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ii)

Minst 60
   % av företagets relevanta inkomst intjänas eller betalas ut genom gränsöverskridande transaktioner.

Minst 60

| ii) | Mer än 55
   % av företagets relevanta inkomst intjänas eller betalas ut genom gränsöverskridande transaktioner. |
| --- | --- |

ii)

Mer än 55
   % av företagets relevanta inkomst intjänas eller betalas ut genom gränsöverskridande transaktioner.

Mer än 55

Ändring 26

Ändring 26

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 6 – punkt 1 – stycke 1 – led c

Artikel 6 – punkt 1 – stycke 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | Under de två föregående beskattningsåren lade företaget ut förvaltningen av den dagliga verksamheten och beslutsfattandet om viktiga funktioner
  på entreprenad
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

Under de två föregående beskattningsåren lade företaget ut förvaltningen av den dagliga verksamheten och beslutsfattandet om viktiga funktioner
  på entreprenad
  .

på entreprenad

| c) | Under de två föregående beskattningsåren lade företaget ut förvaltningen av den dagliga verksamheten och beslutsfattandet om viktiga funktioner
  till en tredje part
  . |
| --- | --- |

c)

Under de två föregående beskattningsåren lade företaget ut förvaltningen av den dagliga verksamheten och beslutsfattandet om viktiga funktioner
  till en tredje part
  .

till en tredje part

Ändring 27

Ändring 27

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 6 – punkt 2 – stycke 1 – inledningen

Artikel 6 – punkt 2 – stycke 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Genom undantag från punkt 1 ska medlemsstaterna säkerställa att
  företag som tillhör någon av
  följande
  kategorier
  inte omfattas av kraven i artikel 7: | 2.   Genom undantag från punkt 1 ska medlemsstaterna säkerställa att följande
  företag
  inte omfattas av kraven i artikel 7: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Genom undantag från punkt 1 ska medlemsstaterna säkerställa att
  företag som tillhör någon av
  följande
  kategorier
  inte omfattas av kraven i artikel 7:

2.   Genom undantag från punkt 1 ska medlemsstaterna säkerställa att följande
  företag
  inte omfattas av kraven i artikel 7:

Ändring 28

Ändring 28

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 6 – punkt 2 – stycke 1 – led e

Artikel 6 – punkt 2 – stycke 1 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| e) | Företag med minst fem egna heltidsanställda eller anställda som uteslutande bedriver den verksamhet som ger upphov till den relevanta inkomsten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

e)

Företag med minst fem egna heltidsanställda eller anställda som uteslutande bedriver den verksamhet som ger upphov till den relevanta inkomsten.

utgår

utgår

Ändring 29

Ändring 29

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 7 – punkt 1 – led a

Artikel 7 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | Företaget har egna lokaler i medlemsstaten,
  eller
  lokaler som uteslutande används av företaget. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

Företaget har egna lokaler i medlemsstaten,
  eller
  lokaler som uteslutande används av företaget.

eller

| a) | Företaget har egna lokaler i medlemsstaten, lokaler som uteslutande används av företaget
  eller lokaler som delas med enheter inom samma koncern
  . |
| --- | --- |

a)

Företaget har egna lokaler i medlemsstaten, lokaler som uteslutande används av företaget
  eller lokaler som delas med enheter inom samma koncern
  .

eller lokaler som delas med enheter inom samma koncern

Ändring 30

Ändring 30

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 7 – punkt 1 – led b

Artikel 7 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | Företaget har minst ett eget och aktivt bankkonto i unionen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

Företaget har minst ett eget och aktivt bankkonto i unionen.

| b) | Företaget har minst ett eget och aktivt bankkonto
  eller konto för elektroniska pengar
  i unionen
  genom vilket de relevanta inkomsterna erhålls
  . |
| --- | --- |

b)

Företaget har minst ett eget och aktivt bankkonto
  eller konto för elektroniska pengar
  i unionen
  genom vilket de relevanta inkomsterna erhålls
  .

eller konto för elektroniska pengar

genom vilket de relevanta inkomsterna erhålls

Ändring 31

Ändring 31

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 7 – punkt 1 – led c – led i – led 2

Artikel 7 – punkt 1 – led c – led i – led 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | är kvalificerade och
  har behörighet att fatta beslut om den verksamhet som genererar relevanta inkomster för företaget eller i förhållande till företagets tillgångar, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(2)

är kvalificerade och
  har behörighet att fatta beslut om den verksamhet som genererar relevanta inkomster för företaget eller i förhållande till företagets tillgångar,

är kvalificerade och

| (2) | har behörighet att fatta beslut om den verksamhet som genererar relevanta inkomster för företaget eller i förhållande till företagets tillgångar, |
| --- | --- |

(2)

har behörighet att fatta beslut om den verksamhet som genererar relevanta inkomster för företaget eller i förhållande till företagets tillgångar,

Ändring 32

Ändring 32

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 7 – punkt 1 – led c – led i – led 3

Artikel 7 – punkt 1 – led c – led i – led 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | regelbundet aktivt och oberoende använder den behörighet som avses i punkt 2, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(3)

(3)

regelbundet aktivt och oberoende använder den behörighet som avses i punkt 2,

utgår

utgår

Ändring 33

Ändring 33

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 7 – punkt 1 – led c – led i – led 4

Artikel 7 – punkt 1 – led c – led i – led 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | inte är anställda i ett företag som inte är ett närstående företag och inte fungerar som styrelseledamot eller motsvarande i andra företag som inte är närstående företag. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(4)

(4)

inte är anställda i ett företag som inte är ett närstående företag och inte fungerar som styrelseledamot eller motsvarande i andra företag som inte är närstående företag.

utgår

utgår

Ändring 34

Ändring 34

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 7 – punkt 1 – led c – led ii

Artikel 7 – punkt 1 – led c – led ii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ii) | Majoriteten av de heltidsanställda i företaget har
  skatterättslig hemvist
  i företagets medlemsstat, eller inte längre bort från den medlemsstaten än att ett sådant avstånd är förenligt med ett korrekt utförande av deras uppgifter, och dessa anställda är kvalificerade att bedriva den verksamhet som genererar relevanta inkomster för företaget. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ii)

Majoriteten av de heltidsanställda i företaget har
  skatterättslig hemvist
  i företagets medlemsstat, eller inte längre bort från den medlemsstaten än att ett sådant avstånd är förenligt med ett korrekt utförande av deras uppgifter, och dessa anställda är kvalificerade att bedriva den verksamhet som genererar relevanta inkomster för företaget.

skatterättslig hemvist

| ii) | Majoriteten av de heltidsanställda i företaget har
  sin vanliga vistelseort enligt vad som fastställs i förordning (EG) nr 593/2008
  i företagets medlemsstat, eller inte längre bort från den medlemsstaten än att ett sådant avstånd är förenligt med ett korrekt utförande av deras uppgifter, och dessa anställda är kvalificerade att bedriva den verksamhet som genererar relevanta inkomster för företaget. |
| --- | --- |

ii)

Majoriteten av de heltidsanställda i företaget har
  sin vanliga vistelseort enligt vad som fastställs i förordning (EG) nr 593/2008
  i företagets medlemsstat, eller inte längre bort från den medlemsstaten än att ett sådant avstånd är förenligt med ett korrekt utförande av deras uppgifter, och dessa anställda är kvalificerade att bedriva den verksamhet som genererar relevanta inkomster för företaget.

sin vanliga vistelseort enligt vad som fastställs i förordning (EG) nr 593/2008

Ändring 35

Ändring 35

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 7 – punkt 2 – led ga (nytt)

Artikel 7 – punkt 2 – led ga (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ga) | En översikt över företagets och de närstående företagens struktur och alla betydande utkontrakteringsarrangemang, inklusive motiven för denna struktur, i ett standardiserat format. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ga)

ga)

En översikt över företagets och de närstående företagens struktur och alla betydande utkontrakteringsarrangemang, inklusive motiven för denna struktur, i ett standardiserat format.

En översikt över företagets och de närstående företagens struktur och alla betydande utkontrakteringsarrangemang, inklusive motiven för denna struktur, i ett standardiserat format.

Ändring 36

Ändring 36

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 7 – punkt 2 – led gb (nytt)

Artikel 7 – punkt 2 – led gb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | gb) | En sammanfattande rapport över de styrkande handlingar som lämnats in enligt denna punkt, som särskilt ska innehålla








  — | en kort beskrivning av arten av företagets verksamhet, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

gb)

gb)

En sammanfattande rapport över de styrkande handlingar som lämnats in enligt denna punkt, som särskilt ska innehålla

En sammanfattande rapport över de styrkande handlingar som lämnats in enligt denna punkt, som särskilt ska innehålla

—

en kort beskrivning av arten av företagets verksamhet,

en kort beskrivning av arten av företagets verksamhet,

| — | antalet anställda i heltidsekvivalenter, |
| --- | --- |

—

antalet anställda i heltidsekvivalenter,

antalet anställda i heltidsekvivalenter,

| — | vinst- eller förlustbelopp före och efter skatt. |
| --- | --- |

—

vinst- eller förlustbelopp före och efter skatt.

vinst- eller förlustbelopp före och efter skatt.

Ändring 37

Ändring 37

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 8 – punkt 1

Artikel 8 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Ett företag som förklarar att det uppfyller alla de indikatorer för minimisubstans som anges i artikel 7.1 och tillhandahåller
  tillfredsställande
  styrkande handlingar i enlighet med artikel 7.2 ska antas ha en minimisubstans för beskattningsåret. | 1.   Ett företag som förklarar att det uppfyller alla de indikatorer för minimisubstans som anges i artikel 7.1 och tillhandahåller
  de
  styrkande handlingar
  som krävs
  i enlighet med artikel 7.2 ska antas ha en minimisubstans för beskattningsåret. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Ett företag som förklarar att det uppfyller alla de indikatorer för minimisubstans som anges i artikel 7.1 och tillhandahåller
  tillfredsställande
  styrkande handlingar i enlighet med artikel 7.2 ska antas ha en minimisubstans för beskattningsåret.

1.   Ett företag som förklarar att det uppfyller alla de indikatorer för minimisubstans som anges i artikel 7.1 och tillhandahåller
  de
  styrkande handlingar
  som krävs
  i enlighet med artikel 7.2 ska antas ha en minimisubstans för beskattningsåret.

Ändring 38

Ändring 38

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 8 – punkt 2

Artikel 8 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Ett företag som förklarar att det inte uppfyller en eller flera av de indikatorer som anges i artikel 7.1 eller inte tillhandahåller
  tillfredsställande
  styrkande handlingar i enlighet med artikel 7.2 ska antas sakna minimisubstans för beskattningsåret. | 2.   Ett företag som förklarar att det inte uppfyller en eller flera av de indikatorer som anges i artikel 7.1 eller inte tillhandahåller
  de
  styrkande handlingar
  som krävs
  i enlighet med artikel 7.2 ska antas sakna minimisubstans för beskattningsåret. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Ett företag som förklarar att det inte uppfyller en eller flera av de indikatorer som anges i artikel 7.1 eller inte tillhandahåller
  tillfredsställande
  styrkande handlingar i enlighet med artikel 7.2 ska antas sakna minimisubstans för beskattningsåret.

2.   Ett företag som förklarar att det inte uppfyller en eller flera av de indikatorer som anges i artikel 7.1 eller inte tillhandahåller
  de
  styrkande handlingar
  som krävs
  i enlighet med artikel 7.2 ska antas sakna minimisubstans för beskattningsåret.

Ändring 39

Ändring 39

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 9 – punkt 1

Artikel 9 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska vidta
  lämpliga
  åtgärder för att göra det möjligt för företag som antas sakna minimisubstans i enlighet med artikel 8.2 att motbevisa detta antagande genom att lägga fram ytterligare stödjande bevis för den affärsverksamhet som de bedriver för att generera relevanta inkomster. | 1.   Medlemsstaterna ska vidta
  nödvändiga
  åtgärder för att göra det möjligt för företag som antas sakna minimisubstans i enlighet med artikel 8.2 att motbevisa detta antagande
  , utan onödigt dröjsmål och överdrivna administrativa kostnader,
  genom att lägga fram ytterligare stödjande bevis för den affärsverksamhet som de bedriver för att generera relevanta inkomster. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska vidta
  lämpliga
  åtgärder för att göra det möjligt för företag som antas sakna minimisubstans i enlighet med artikel 8.2 att motbevisa detta antagande genom att lägga fram ytterligare stödjande bevis för den affärsverksamhet som de bedriver för att generera relevanta inkomster.

1.   Medlemsstaterna ska vidta
  nödvändiga
  åtgärder för att göra det möjligt för företag som antas sakna minimisubstans i enlighet med artikel 8.2 att motbevisa detta antagande
  , utan onödigt dröjsmål och överdrivna administrativa kostnader,
  genom att lägga fram ytterligare stödjande bevis för den affärsverksamhet som de bedriver för att generera relevanta inkomster.

Ändring 40

Ändring 40

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 9 – punkt 2 – led a

Artikel 9 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | Ett dokument som gör det möjligt att fastställa de affärsmässiga motiven för företagets etablering. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

Ett dokument som gör det möjligt att fastställa de affärsmässiga motiven för företagets etablering.

| a) | Ett dokument som gör det möjligt att fastställa de affärsmässiga motiven för företagets etablering
  i den medlemsstat där verksamheten bedrivs
  . |
| --- | --- |

a)

Ett dokument som gör det möjligt att fastställa de affärsmässiga motiven för företagets etablering
  i den medlemsstat där verksamheten bedrivs
  .

i den medlemsstat där verksamheten bedrivs

Ändring 41

Ändring 41

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 9 – punkt 2 – led b

Artikel 9 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | Information om de anställdas profiler,
  inbegripet
  deras erfarenhetsnivå, deras beslutanderätt i den övergripande organisationen, roll och befattning i organisationsplanen, typ av anställningsavtal, kvalifikationer och anställningens varaktighet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

Information om de anställdas profiler,
  inbegripet
  deras erfarenhetsnivå, deras beslutanderätt i den övergripande organisationen, roll och befattning i organisationsplanen, typ av anställningsavtal, kvalifikationer och anställningens varaktighet.

inbegripet

| b) | Information om de anställdas profiler,
  både heltid, deltid och frilans, nämligen
  deras erfarenhetsnivå, deras beslutanderätt i den övergripande organisationen, roll och befattning i organisationsplanen, typ av anställningsavtal, kvalifikationer och anställningens varaktighet
  , med beaktande av ett högt data- och integritetsskydd, |
| --- | --- |

b)

Information om de anställdas profiler,
  både heltid, deltid och frilans, nämligen
  deras erfarenhetsnivå, deras beslutanderätt i den övergripande organisationen, roll och befattning i organisationsplanen, typ av anställningsavtal, kvalifikationer och anställningens varaktighet
  , med beaktande av ett högt data- och integritetsskydd,

både heltid, deltid och frilans, nämligen

, med beaktande av ett högt data- och integritetsskydd,

Ändring 42

Ändring 42

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 9 – punkt 3a (ny)

Artikel 9 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Medlemsstaten ska behandla en begäran om motbevisning av antagandet inom nio månader efter det att begäran har ingetts och den ska anses vara godkänd om medlemsstaten inte har svarat efter den niomånadersperiodens utgång. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Medlemsstaten ska behandla en begäran om motbevisning av antagandet inom nio månader efter det att begäran har ingetts och den ska anses vara godkänd om medlemsstaten inte har svarat efter den niomånadersperiodens utgång.

Ändring 43

Ändring 43

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 10 – punkt 1

Artikel 10 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   En medlemsstat ska vidta
  lämpliga
  åtgärder för att göra det möjligt för ett företag som uppfyller kriterierna i artikel 6.1 att begära undantag från sina skyldigheter enligt detta direktiv, om företagets existens inte minskar skattskyldigheten för dess verkliga huvudman eller huvudmän eller för den koncern som företaget ingår i. | 1.   En medlemsstat ska vidta
  nödvändiga
  åtgärder för att göra det möjligt för ett företag som uppfyller kriterierna i artikel 6.1 att
  utan onödigt dröjsmål och överdrivna administrativa kostnader
  begära undantag från sina skyldigheter enligt detta direktiv, om företagets existens inte minskar skattskyldigheten för dess verkliga huvudman eller huvudmän eller för den koncern som företaget ingår i. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   En medlemsstat ska vidta
  lämpliga
  åtgärder för att göra det möjligt för ett företag som uppfyller kriterierna i artikel 6.1 att begära undantag från sina skyldigheter enligt detta direktiv, om företagets existens inte minskar skattskyldigheten för dess verkliga huvudman eller huvudmän eller för den koncern som företaget ingår i.

1.   En medlemsstat ska vidta
  nödvändiga
  åtgärder för att göra det möjligt för ett företag som uppfyller kriterierna i artikel 6.1 att
  utan onödigt dröjsmål och överdrivna administrativa kostnader
  begära undantag från sina skyldigheter enligt detta direktiv, om företagets existens inte minskar skattskyldigheten för dess verkliga huvudman eller huvudmän eller för den koncern som företaget ingår i.

Ändring 44

Ändring 44

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 10 – punkt 2

Artikel 10 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   En medlemsstat får bevilja detta undantag för ett beskattningsår om företaget lägger fram tillräckliga och objektiva bevis för att dess mellanliggande ställning inte leder till en skattefördel för dess verkliga huvudman eller huvudmän eller koncernen som helhet, allt efter omständigheterna. Dessa bevis ska omfatta information om koncernens struktur och dess verksamhet. Bevisen ska göra det möjligt att jämföra det totala skattebelopp som ska betalas av den eller de verkliga huvudmännen eller koncernen som helhet, allt efter omständigheterna, med hänsyn till företagets mellanliggande ställning, med det belopp som skulle ha betalats under samma omständigheter om företaget inte fanns. | 2.   En medlemsstat får bevilja detta undantag för ett beskattningsår om företaget lägger fram tillräckliga och objektiva bevis för att dess mellanliggande ställning inte leder till en skattefördel för dess verkliga huvudman eller huvudmän eller koncernen som helhet, allt efter omständigheterna. Dessa bevis ska omfatta information om koncernens struktur och dess verksamhet
  , inklusive en förteckning över dess anställda i heltidsekvivalenter
  . Bevisen ska göra det möjligt att jämföra det totala skattebelopp som ska betalas av den eller de verkliga huvudmännen eller koncernen som helhet, allt efter omständigheterna, med hänsyn till företagets mellanliggande ställning, med det belopp som skulle ha betalats under samma omständigheter om företaget inte fanns. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   En medlemsstat får bevilja detta undantag för ett beskattningsår om företaget lägger fram tillräckliga och objektiva bevis för att dess mellanliggande ställning inte leder till en skattefördel för dess verkliga huvudman eller huvudmän eller koncernen som helhet, allt efter omständigheterna. Dessa bevis ska omfatta information om koncernens struktur och dess verksamhet. Bevisen ska göra det möjligt att jämföra det totala skattebelopp som ska betalas av den eller de verkliga huvudmännen eller koncernen som helhet, allt efter omständigheterna, med hänsyn till företagets mellanliggande ställning, med det belopp som skulle ha betalats under samma omständigheter om företaget inte fanns.

2.   En medlemsstat får bevilja detta undantag för ett beskattningsår om företaget lägger fram tillräckliga och objektiva bevis för att dess mellanliggande ställning inte leder till en skattefördel för dess verkliga huvudman eller huvudmän eller koncernen som helhet, allt efter omständigheterna. Dessa bevis ska omfatta information om koncernens struktur och dess verksamhet
  , inklusive en förteckning över dess anställda i heltidsekvivalenter
  . Bevisen ska göra det möjligt att jämföra det totala skattebelopp som ska betalas av den eller de verkliga huvudmännen eller koncernen som helhet, allt efter omständigheterna, med hänsyn till företagets mellanliggande ställning, med det belopp som skulle ha betalats under samma omständigheter om företaget inte fanns.

Ändring 45

Ändring 45

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 10 – punkt 3a (ny)

Artikel 10 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Medlemsstaten ska behandla en begäran om undantag inom nio månader efter det att begäran har ingetts och den ska anses vara godkänd om medlemsstaten inte har svarat efter den niomånadersperiodens utgång. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Medlemsstaten ska behandla en begäran om undantag inom nio månader efter det att begäran har ingetts och den ska anses vara godkänd om medlemsstaten inte har svarat efter den niomånadersperiodens utgång.

Ändring 46

Ändring 46

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 12 – inledningen

Artikel 12 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Om ett företag saknar minimisubstans för skatteändamål i den medlemsstat där det har sin skatterättsliga hemvist, ska den medlemsstaten
  antingen | Om ett företag saknar minimisubstans för skatteändamål i den medlemsstat där det har sin skatterättsliga hemvist, ska den medlemsstaten
  avslå en begäran om intyg om skatterättslig hemvist från företaget för användning utanför denna medlemsstats jurisdiktion. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Om ett företag saknar minimisubstans för skatteändamål i den medlemsstat där det har sin skatterättsliga hemvist, ska den medlemsstaten
  antingen

antingen

Om ett företag saknar minimisubstans för skatteändamål i den medlemsstat där det har sin skatterättsliga hemvist, ska den medlemsstaten
  avslå en begäran om intyg om skatterättslig hemvist från företaget för användning utanför denna medlemsstats jurisdiktion.

avslå en begäran om intyg om skatterättslig hemvist från företaget för användning utanför denna medlemsstats jurisdiktion.

Ändring 47

Ändring 47

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 12 – led a

Artikel 12 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | avslå en begäran om intyg om skatterättslig hemvist från företaget för användning utanför denna medlemsstats jurisdiktion, eller |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

a)

avslå en begäran om intyg om skatterättslig hemvist från företaget för användning utanför denna medlemsstats jurisdiktion, eller

avslå en begäran om intyg om skatterättslig hemvist från företaget för användning utanför denna medlemsstats jurisdiktion, eller

utgår

utgår

Ändring 48

Ändring 48

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 12 – led b

Artikel 12 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | bevilja ett intyg om skatterättsligt hemvist som anger att företaget inte har rätt till förmåner enligt avtal och konventioner som föreskriver undanröjande av dubbelbeskattning av inkomst och, i förekommande fall, kapital, och internationella avtal med liknande syfte eller verkan samt artiklarna 4, 5 och 6 i direktiv 2011/96/EU och artikel 1 i direktiv 2003/49/EG. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

b)

bevilja ett intyg om skatterättsligt hemvist som anger att företaget inte har rätt till förmåner enligt avtal och konventioner som föreskriver undanröjande av dubbelbeskattning av inkomst och, i förekommande fall, kapital, och internationella avtal med liknande syfte eller verkan samt artiklarna 4, 5 och 6 i direktiv 2011/96/EU och artikel 1 i direktiv 2003/49/EG.

bevilja ett intyg om skatterättsligt hemvist som anger att företaget inte har rätt till förmåner enligt avtal och konventioner som föreskriver undanröjande av dubbelbeskattning av inkomst och, i förekommande fall, kapital, och internationella avtal med liknande syfte eller verkan samt artiklarna 4, 5 och 6 i direktiv 2011/96/EU och artikel 1 i direktiv 2003/49/EG.

utgår

utgår

Ändring 49

Ändring 49

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 12 – stycke 1a (nytt)

Artikel 12 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | När en medlemsstat avslår en begäran om ett sådant intyg ska den utfärda en officiell förklaring som vederbörligen motiverar detta beslut och anger att företaget inte har rätt till förmåner enligt avtal och konventioner som föreskriver undanröjande av dubbelbeskattning av inkomst och, i förekommande fall, kapital, och internationella avtal med liknande syfte eller verkan samt artiklarna 4, 5 och 6 i direktiv 2011/96/EU och artikel 1 i direktiv 2003/49/EG. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

När en medlemsstat avslår en begäran om ett sådant intyg ska den utfärda en officiell förklaring som vederbörligen motiverar detta beslut och anger att företaget inte har rätt till förmåner enligt avtal och konventioner som föreskriver undanröjande av dubbelbeskattning av inkomst och, i förekommande fall, kapital, och internationella avtal med liknande syfte eller verkan samt artiklarna 4, 5 och 6 i direktiv 2011/96/EU och artikel 1 i direktiv 2003/49/EG.

När en medlemsstat avslår en begäran om ett sådant intyg ska den utfärda en officiell förklaring som vederbörligen motiverar detta beslut och anger att företaget inte har rätt till förmåner enligt avtal och konventioner som föreskriver undanröjande av dubbelbeskattning av inkomst och, i förekommande fall, kapital, och internationella avtal med liknande syfte eller verkan samt artiklarna 4, 5 och 6 i direktiv 2011/96/EU och artikel 1 i direktiv 2003/49/EG.

Ändring 50

Ändring 50

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 12 – stycke 1b (nytt)

Artikel 12 – stycke 1b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Kommissionen ska i samarbete med medlemsstaterna säkerställa att dessa skattekonsekvenser är väl formulerade i förhållande till befintliga bilaterala skatteavtal med tredjeländer, så att de får information om de förmodade skalbolagen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen ska i samarbete med medlemsstaterna säkerställa att dessa skattekonsekvenser är väl formulerade i förhållande till befintliga bilaterala skatteavtal med tredjeländer, så att de får information om de förmodade skalbolagen.

Kommissionen ska i samarbete med medlemsstaterna säkerställa att dessa skattekonsekvenser är väl formulerade i förhållande till befintliga bilaterala skatteavtal med tredjeländer, så att de får information om de förmodade skalbolagen.

Ändring 51

Ändring 51

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 13 – led 2

Artikel 13 – led 2

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 8ad – punkt 4 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | Momsregistreringsnummer, om sådant finns, för det företag som är skyldigt att rapportera enligt artikel 6 i direktiv [Publikationsbyrån]. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

Momsregistreringsnummer, om sådant finns, för det företag som är skyldigt att rapportera enligt artikel 6 i direktiv [Publikationsbyrån].

| b) | Om skatteregistreringsnummer saknas,
  momsregistreringsnummer, om sådant finns, för det företag som är skyldigt att rapportera enligt artikel 6 i direktiv [Publikationsbyrån]. |
| --- | --- |

b)

Om skatteregistreringsnummer saknas,
  momsregistreringsnummer, om sådant finns, för det företag som är skyldigt att rapportera enligt artikel 6 i direktiv [Publikationsbyrån].

Om skatteregistreringsnummer saknas,

Ändring 52

Ändring 52

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 13 – led 2

Artikel 13 – led 2

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 8ad – punkt 4 – led g

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| g) | Sammanfattning av de bevis som företaget lagt fram i enlighet med artikel 7.2. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

g)

Sammanfattning av de bevis som företaget lagt fram i enlighet med artikel 7.2.

| g) | Sammanfattning av
  deklarationen och, i förekommande fall,
  de bevis som företaget lagt fram i enlighet med artikel 7.2. |
| --- | --- |

g)

Sammanfattning av
  deklarationen och, i förekommande fall,
  de bevis som företaget lagt fram i enlighet med artikel 7.2.

deklarationen och, i förekommande fall,

Ändring 53

Ändring 53

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 13 – led 2

Artikel 13 – led 2

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 8ad – punkt 6a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Om den behöriga myndigheten i en medlemsstat i enlighet med punkt 1, 2 eller 3 identifierar andra medlemsstater som kan komma att beröras av företagets rapportering, ska det lämnande av upplysningar som avses i dessa punkter inbegripa en särskild varning till de medlemsstater som anses berörda. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6a.
     
  Om den behöriga myndigheten i en medlemsstat i enlighet med punkt 1, 2 eller 3 identifierar andra medlemsstater som kan komma att beröras av företagets rapportering, ska det lämnande av upplysningar som avses i dessa punkter inbegripa en särskild varning till de medlemsstater som anses berörda.

Ändring 54

Ändring 54

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 14 – punkt 2

Artikel 14 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska säkerställa att dessa sanktioner omfattar administrativa sanktionsavgifter på minst
  5
   % av företagets
  omsättning under
  det aktuella beskattningsåret, om det företag som är skyldigt att rapportera enligt artikel 6 inte uppfyller detta krav för ett beskattningsår inom den föreskrivna tidsfristen
  eller
  lämnar en oriktig förklaring i skattedeklarationen enligt artikel 7. | Medlemsstaterna ska säkerställa att dessa sanktioner omfattar administrativa sanktionsavgifter på minst
  2
   % av företagets
  intäkter under
  det aktuella beskattningsåret, om det företag som är skyldigt att rapportera enligt artikel 6 inte uppfyller detta krav för ett beskattningsår inom den föreskrivna tidsfristen
  och en administrativ sanktionsavgift på minst 4 % av företagets intäkter, om det företag som är skyldigt att rapportera enligt artikel 6
  lämnar en oriktig förklaring i skattedeklarationen enligt artikel 7.
  När det gäller ett företag med noll eller låga intäkter, som definieras som lägre än ett tröskelvärde som fastställts av den nationella skattemyndigheten och som inte understiger en minimitröskel som fastställs av kommissionen i en genomförandeakt, bör sanktionen baseras på företagets totala tillgångar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna ska säkerställa att dessa sanktioner omfattar administrativa sanktionsavgifter på minst
  5
   % av företagets
  omsättning under
  det aktuella beskattningsåret, om det företag som är skyldigt att rapportera enligt artikel 6 inte uppfyller detta krav för ett beskattningsår inom den föreskrivna tidsfristen
  eller
  lämnar en oriktig förklaring i skattedeklarationen enligt artikel 7.

5

omsättning under

eller

Medlemsstaterna ska säkerställa att dessa sanktioner omfattar administrativa sanktionsavgifter på minst
  2
   % av företagets
  intäkter under
  det aktuella beskattningsåret, om det företag som är skyldigt att rapportera enligt artikel 6 inte uppfyller detta krav för ett beskattningsår inom den föreskrivna tidsfristen
  och en administrativ sanktionsavgift på minst 4 % av företagets intäkter, om det företag som är skyldigt att rapportera enligt artikel 6
  lämnar en oriktig förklaring i skattedeklarationen enligt artikel 7.
  När det gäller ett företag med noll eller låga intäkter, som definieras som lägre än ett tröskelvärde som fastställts av den nationella skattemyndigheten och som inte understiger en minimitröskel som fastställs av kommissionen i en genomförandeakt, bör sanktionen baseras på företagets totala tillgångar.

2

intäkter under

och en administrativ sanktionsavgift på minst 4 % av företagets intäkter, om det företag som är skyldigt att rapportera enligt artikel 6

När det gäller ett företag med noll eller låga intäkter, som definieras som lägre än ett tröskelvärde som fastställts av den nationella skattemyndigheten och som inte understiger en minimitröskel som fastställs av kommissionen i en genomförandeakt, bör sanktionen baseras på företagets totala tillgångar.

Ändring 55

Ändring 55

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 14 – stycke 2a (nytt)

Artikel 14 – stycke 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | De genomförandeakter som avses i andra stycket ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 18a. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

De genomförandeakter som avses i andra stycket ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 18a.

De genomförandeakter som avses i andra stycket ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 18a.

Ändring 56

Ändring 56

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 15 – rubriken

Artikel 15 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Begäran om skatterevision | Begäran om
  gemensam
  skatterevision |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Begäran om skatterevision

Begäran om
  gemensam
  skatterevision

gemensam

Ändring 57

Ändring 57

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 15 – stycke 1

Artikel 15 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Om en behörig myndighet i en medlemsstat har anledning att tro att ett företag som har skatterättslig hemvist i en annan medlemsstat inte har uppfyllt sina skyldigheter enligt detta direktiv, får den förstnämnda medlemsstaten begära att den behöriga myndigheten i den senare medlemsstaten genomför en skatterevision av företaget. | Om en behörig myndighet i en medlemsstat har anledning att tro att ett företag som har skatterättslig hemvist i en annan medlemsstat inte har uppfyllt sina skyldigheter enligt detta direktiv, får den förstnämnda medlemsstaten
  , med angivande av dessa skäl,
  begära att den behöriga myndigheten i den senare medlemsstaten genomför en
  gemensam
  skatterevision av företaget
  baserad på artikel 12a i rådets direktiv (EU) 2021/514

   (17). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Om en behörig myndighet i en medlemsstat har anledning att tro att ett företag som har skatterättslig hemvist i en annan medlemsstat inte har uppfyllt sina skyldigheter enligt detta direktiv, får den förstnämnda medlemsstaten begära att den behöriga myndigheten i den senare medlemsstaten genomför en skatterevision av företaget.

Om en behörig myndighet i en medlemsstat har anledning att tro att ett företag som har skatterättslig hemvist i en annan medlemsstat inte har uppfyllt sina skyldigheter enligt detta direktiv, får den förstnämnda medlemsstaten
  , med angivande av dessa skäl,
  begära att den behöriga myndigheten i den senare medlemsstaten genomför en
  gemensam
  skatterevision av företaget
  baserad på artikel 12a i rådets direktiv (EU) 2021/514

   (17).

, med angivande av dessa skäl,

gemensam

baserad på artikel 12a i rådets direktiv (EU) 2021/514

17

Ändring 58

Ändring 58

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 15 – stycke 2

Artikel 15 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Den behöriga myndigheten i den anmodade medlemsstaten
  ska
  inleda
  skatterevisionen
  inom en månad från dagen för mottagandet av begäran, och genomföra den i enlighet med reglerna för skatterevisioner i den anmodade medlemsstaten. | Om den begärande behöriga myndigheten inte kan genomföra en gemensam skatterevision av rättsliga skäl, ska
  den behöriga myndigheten i den anmodade medlemsstaten inleda
  en nationell revision
  inom en månad från dagen för mottagandet av begäran, och genomföra den i enlighet med reglerna för skatterevisioner i den anmodade medlemsstaten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Den behöriga myndigheten i den anmodade medlemsstaten
  ska
  inleda
  skatterevisionen
  inom en månad från dagen för mottagandet av begäran, och genomföra den i enlighet med reglerna för skatterevisioner i den anmodade medlemsstaten.

ska

skatterevisionen

Om den begärande behöriga myndigheten inte kan genomföra en gemensam skatterevision av rättsliga skäl, ska
  den behöriga myndigheten i den anmodade medlemsstaten inleda
  en nationell revision
  inom en månad från dagen för mottagandet av begäran, och genomföra den i enlighet med reglerna för skatterevisioner i den anmodade medlemsstaten.

Om den begärande behöriga myndigheten inte kan genomföra en gemensam skatterevision av rättsliga skäl, ska

en nationell revision

Ändring 59

Ändring 59

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 16 – punkt 1 – led f

Artikel 16 – punkt 1 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| f) | Antal revisioner hos företag som uppfyller villkoren i artikel 6.1. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

f)

Antal revisioner hos företag som uppfyller villkoren i artikel 6.1.

| f) | Antal revisioner hos företag som uppfyller villkoren i artikel 6.1
  , fördelade på gemensamma revisioner och ordinarie revisioner
  . |
| --- | --- |

f)

Antal revisioner hos företag som uppfyller villkoren i artikel 6.1
  , fördelade på gemensamma revisioner och ordinarie revisioner
  .

, fördelade på gemensamma revisioner och ordinarie revisioner

Ändring 60

Ändring 60

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 17 – rubriken

Artikel 17 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Rapporter | Översyn |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Rapporter

Rapporter

Översyn

Översyn

Ändring 61

Ändring 61

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 17 – punkt 1

Artikel 17 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Senast den
  31 december 2028
  ska kommissionen lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om genomförandet av detta direktiv. | 1.   Senast den
  ... [fem år efter dagen för införlivandet av detta direktiv]
  ska kommissionen lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om genomförandet
  och tillämpningen av detta direktiv. I förekommande fall, ska rapporten åtföljas av en översyn i syfte att öka direktivets effektivitet och av ett lagstiftningsförslag om ändring
  av detta direktiv. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Senast den
  31 december 2028
  ska kommissionen lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om genomförandet av detta direktiv.

1.   Senast den
  ... [fem år efter dagen för införlivandet av detta direktiv]
  ska kommissionen lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om genomförandet
  och tillämpningen av detta direktiv. I förekommande fall, ska rapporten åtföljas av en översyn i syfte att öka direktivets effektivitet och av ett lagstiftningsförslag om ändring
  av detta direktiv.

Ändring 62

Ändring 62

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 17 – punkt 1a (ny)

Artikel 17 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Rapporten ska omfatta en översyn och en bedömning av direktivets påverkan på skatteintäkterna i medlemsstaterna, skattemyndighetens kapacitet och i synnerhet av huruvida det finns behov av att ändra direktivet. Rapporten ska också omfatta en bedömning av huruvida det skulle vara lämpligt att lägga till en indikator på substans baserad på vinst före skatt per anställd i artikel 7 och att utöka skyldigheten att rapportera om de indikatorer på minimisubstans för skatteändamål som anges i den artikeln till reglerade finansiella företag och, vid behov, se över det undantag som beviljats dem i artikel 6.2 b. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Rapporten ska omfatta en översyn och en bedömning av direktivets påverkan på skatteintäkterna i medlemsstaterna, skattemyndighetens kapacitet och i synnerhet av huruvida det finns behov av att ändra direktivet. Rapporten ska också omfatta en bedömning av huruvida det skulle vara lämpligt att lägga till en indikator på substans baserad på vinst före skatt per anställd i artikel 7 och att utöka skyldigheten att rapportera om de indikatorer på minimisubstans för skatteändamål som anges i den artikeln till reglerade finansiella företag och, vid behov, se över det undantag som beviljats dem i artikel 6.2 b.

Ändring 63

Ändring 63

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 17 – punkt 2

Artikel 17 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   När kommissionen utarbetar rapporten ska den beakta de upplysningar som medlemsstaterna lämnat i enlighet med artikel 
  15
  . | 2.   När kommissionen utarbetar rapporten ska den beakta de upplysningar som medlemsstaterna lämnat i enlighet med artikel 
  16
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   När kommissionen utarbetar rapporten ska den beakta de upplysningar som medlemsstaterna lämnat i enlighet med artikel 
  15
  .

2.   När kommissionen utarbetar rapporten ska den beakta de upplysningar som medlemsstaterna lämnat i enlighet med artikel 
  16
  .

Ändring 64

Ändring 64

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 18a (ny)

Artikel 18a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 18a




  Kommittéförfarande





  1.
     
  Kommissionen ska biträdas av en kommitté. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.






  2.
     
  När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 18a

Kommittéförfarande

1.
     
  Kommissionen ska biträdas av en kommitté. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

2.
     
  När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

---

(10)  Rådets direktiv (EU) 2016/1164 av den 12 juli 2016 om fastställande av regler mot skatteflyktsmetoder som direkt inverkar på den inre marknadens funktion (EUT L 193, 19.7.2016, s. 1).

10

(11)  Rådets direktiv 2011/16/EU av den 15 februari 2011 om administrativt samarbete i fråga om beskattning och om upphävande av direktiv 77/799/EEG (EUT L 64, 11.3.2011, s. 1).

11

(10)  Rådets direktiv (EU) 2016/1164 av den 12 juli 2016 om fastställande av regler mot skatteflyktsmetoder som direkt inverkar på den inre marknadens funktion (EUT L 193, 19.7.2016, s. 1).

10

(11)  Rådets direktiv 2011/16/EU av den 15 februari 2011 om administrativt samarbete i fråga om beskattning och om upphävande av direktiv 77/799/EEG (EUT L 64, 11.3.2011, s. 1).

11

(12)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 av den 20 maj 2015 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG och kommissionens direktiv 2006/70/EG (EUT L 141, 5.6.2015, s. 73).

12

(13)  Rådets generalsekretariat, 9637/18 FISC 241 ECOFIN 555, uppförandekoden (företagsbeskattning), vägledning om tolkningen av det tredje kriteriet, OECD/G20 Base Erosion and Profit Shifting Project, Countering Harmful Tax Practices More Effectively, Taking into Account Transparency and Substance, Action 5: Final Report.

13

(12)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 av den 20 maj 2015 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG och kommissionens direktiv 2006/70/EG (EUT L 141, 5.6.2015, s. 73).

12

(13)  Rådets generalsekretariat, 9637/18 FISC 241 ECOFIN 555, uppförandekoden (företagsbeskattning), vägledning om tolkningen av det tredje kriteriet, OECD/G20 Base Erosion and Profit Shifting Project, Countering Harmful Tax Practices More Effectively, Taking into Account Transparency and Substance, Action 5: Final Report.

13

(14)  Rådets direktiv 2011/96/EU av den 30 november 2011 om ett gemensamt beskattningssystem för moderbolag och dotterbolag hemmahörande i olika medlemsstater (EUT L 345, 29.12.2011, s. 8).

14

(15)  Rådets direktiv 2003/49/EG av den 3 juni 2003 om ett gemensamt system för beskattning av räntor och royalties som betalas mellan närstående bolag i olika medlemsstater (EUT L 157, 26.6.2003, s. 49).

15

(14)  Rådets direktiv 2011/96/EU av den 30 november 2011 om ett gemensamt beskattningssystem för moderbolag och dotterbolag hemmahörande i olika medlemsstater (EUT L 345, 29.12.2011, s. 8).

14

(15)  Rådets direktiv 2003/49/EG av den 3 juni 2003 om ett gemensamt system för beskattning av räntor och royalties som betalas mellan närstående bolag i olika medlemsstater (EUT L 157, 26.6.2003, s. 49).

15

(16)  
  Rådets direktiv (EU) 2021/514 av den 22 mars 2021 om ändring av direktiv 2011/16/EU om administrativt samarbete i fråga om beskattning (EUT L 104, 25.3.2021, s. 1).

16

Rådets direktiv (EU) 2021/514 av den 22 mars 2021 om ändring av direktiv 2011/16/EU om administrativt samarbete i fråga om beskattning (EUT L 104, 25.3.2021, s. 1).

(17)  
  Rådets direktiv (EU) 2021/514 av den 22 mars 2021 om ändring av direktiv 2011/16/EU om administrativt samarbete i fråga om beskattning (EUT L 104, 25.3.2021, s. 1).

17

Rådets direktiv (EU) 2021/514 av den 22 mars 2021 om ändring av direktiv 2011/16/EU om administrativt samarbete i fråga om beskattning (EUT L 104, 25.3.2021, s. 1).

---