# Eiropas Savienības C 211/2023

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 211 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 66. gadagājums2023. gada 16. jūnijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 211

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

66. gadagājums2023. gada 16. jūnijs

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2023/C 211/01 | Komisijas paziņojums par dažu ES Taksonomijas regulas tiesību normu interpretāciju un īstenošanu un par saikni starp tām un Ar ilgtspēju saistītās finanšu informācijas atklāšanas regulu | 1 |
| 2023/C 211/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.11107 – EDF / SEKG / NEBRAS / QUWATT / SCE-QUVVAT) (
  1
  ) | 6 |

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2023/C 211/01

Komisijas paziņojums par dažu ES Taksonomijas regulas tiesību normu interpretāciju un īstenošanu un par saikni starp tām un Ar ilgtspēju saistītās finanšu informācijas atklāšanas regulu

1

2023/C 211/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.11107 – EDF / SEKG / NEBRAS / QUWATT / SCE-QUVVAT) (
  1
  )

1

6

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2023/C 211/03 | Euro maiņas kurss – 2023. gada 15. jūnijs | 7 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2023/C 211/04 | Kopsavilkums par Eiropas Komisijas lēmumiem par licencēm, kas nepieciešamas, lai laistu tirgū un/vai lietotu vielas, kuras norādītas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), XIV pielikuma sarakstā
  (Publicēts uz Regulas (EK) Nr. 1907/2006
  64. panta 9. punkta pamata)

   (
  1
  ) | 8 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2023/C 211/03

Euro maiņas kurss – 2023. gada 15. jūnijs

7

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2023/C 211/04

Kopsavilkums par Eiropas Komisijas lēmumiem par licencēm, kas nepieciešamas, lai laistu tirgū un/vai lietotu vielas, kuras norādītas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), XIV pielikuma sarakstā
  (Publicēts uz Regulas (EK) Nr. 1907/2006
  64. panta 9. punkta pamata)

   (
  1
  )

REACH

(Publicēts uz Regulas (EK) Nr. 1907/2006

64. panta 9. punkta pamata)

1

8

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2023/C 211/05 | Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu | 9 |

V   Atzinumi

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2023/C 211/05

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

9

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 16.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 211/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 211/1

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

par dažu ES Taksonomijas regulas tiesību normu interpretāciju un īstenošanu un par saikni starp tām un Ar ilgtspēju saistītās finanšu informācijas atklāšanas regulu

(2023/C 211/01)

Šā bieži uzdoto jautājumu dokumenta mērķis ir sniegt dažus skaidrojumus par to, kā ekonomikas dalībniekiem būtu jāņem vērā prasības attiecībā uz atbilstību minimuma aizsargpasākumiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2020/852 (1) (turpmāk “Taksonomijas regula”) 18. pantu. Šā dokumenta mērķis ir arī precizēt statusu ieguldījumiem taksonomijai atbilstīgās saimnieciskajās darbībās un aktīvos saskaņā ar Regulu (ES) 2019/2088, t. i., Ar ilgtspēju saistītās finanšu informācijas atklāšanas regulu (turpmāk “SFDR”) (2).

Šajā dokumentā ietvertās atbildes uz bieži uzdotiem jautājumiem precizē spēkā esošās normas piemērojamajos tiesību aktos. Tie nekādā veidā nepaplašina no šādiem tiesību aktiem izrietošās tiesības un pienākumus un nenosaka arī nekādas papildu prasības attiecīgajiem ekonomikas dalībniekiem un kompetentajām iestādēm. Bieži uzdotie jautājumi ir paredzēti vienīgi, lai palīdzētu finanšu un nefinanšu uzņēmumiem īstenot attiecīgās tiesību normas. Autoritatīva ES tiesību aktu interpretācija ir vienīgi Eiropas Savienības Tiesas kompetencē. Šajā paziņojumā paustie viedokļi nevar skart nostāju, kādu Eiropas Komisija varētu ieņemt ES un valstu tiesās.

Satura rādītājs

| Minimuma aizsargpasākumi saskaņā ar ES Taksonomijas regulu | 2 |
| --- | --- |

| 1. | Kāda ir minimuma aizsargpasākumu nozīme ES Taksonomijas regulā? | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Kā ir definēti ES taksonomijas 18. pantā noteiktie minimuma aizsargpasākumi? | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Kādas ir galvenās uzņēmumu gaidas saskaņā ar Taksonomijas regulas 18. pantu? | 3 |
| --- | --- | --- |

3.

| Mijiedarbība ar SFDR | 5 |
| --- | --- |

| 4. | Vai taksonomijai atbilstīgi ieguldījumi ir uzskatāmi par “ilgtspējīgiem ieguldījumiem”SFDR izpratnē? | 5 |
| --- | --- | --- |

4.

Minimuma aizsargpasākumi saskaņā ar ES Taksonomijas regulu

1.   Kāda ir minimuma aizsargpasākumu nozīme ES Taksonomijas regulā?

Taksonomijas regulā ir noteikts, ka saimniecisko darbību var uzskatīt par vides ziņā ilgtspējīgu tikai tad, ja papildus citu 3. panta prasību (3) izpildei tā tiek veikta, ievērojot 18. pantā izklāstītos minimuma aizsargpasākumus. Tas atbilst principiem, kas noteikti Eiropas sociālo tiesību pīlārā nolūkā atbalstīt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, un cilvēktiesību un darba tiesību starptautiskajos minimuma standartos.

Tāpēc minimuma aizsargpasākumi ir taksonomijas neatņemama sastāvdaļa un viens no četriem 3. pantā noteiktajiem kritērijiem, kas jāizpilda, lai saimniecisko darbību varētu uzskatīt par vides ziņā ilgtspējīgu. Minimuma aizsargpasākumu iekļaušanas taksonomijas satvarā mērķis ir nodrošināt, ka subjekti, kas veic saimniecisko darbību, kura uzskatāma par taksonomijai atbilstīgu, atbilst noteiktiem sociālajiem un pārvaldības minimuma standartiem.

Citiem vārdiem sakot, Taksonomijas regulā paredzēto minimuma aizsargpasākumu mērķis ir novērst to, ka darbības un ieguldījumi tiek uzskatīti par “ilgtspējīgiem”, ja tie ietver galveno sociālo principu un cilvēktiesību un darba tiesību pārkāpumus vai neatbilst atbildīgai uzņēmējdarbībai piemērojamiem minimuma standartiem.

2.   Kā ir definēti ES taksonomijas 18. pantā noteiktie minimuma aizsargpasākumi?

Taksonomijas regulas 18. pantā ir noteiktas īpašas prasības attiecībā uz minimuma aizsargpasākumiem, atsaucoties gan uz starptautiskiem atbildīgas uzņēmējdarbības standartiem 18. panta 1. punktā, gan uz SFDR (4) noteikto principu “nenodari būtisku kaitējumu” 18. panta 2. punktā.

Saskaņā ar 18. panta 1. punktu minimuma aizsargpasākumi ir jāsaprot kā uzticamības pārbaudes un kaitējuma novēršanas procedūras, ko uzņēmums, kurš veic kādu saimniecisko darbību, ievieš, lai nodrošinātu atbilstību Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas vadlīnijām daudznacionāliem uzņēmumiem
  (ESAO vadlīnijas) un ANO Vadošajiem principiem uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām
  (ANO Principi). Tie ietver principus un tiesības, kas izklāstīti astoņās no desmit pamatkonvencijām, kuras noteiktas Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Deklarācijā par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā (5) un Starptautiskajā cilvēktiesību hartā (6).

ESAO vadlīnijās daudznacionāliem uzņēmumiem ir apkopotas visas tematiskās jomas — atbildīga uzņēmējdarbība un atbildīga piegādes ķēdes pārvaldība. Tajās arī ieteikts uzņēmumiem piemērot labu korporatīvās pārvaldības praksi, tostarp pienācīgu rūpību (7), kā noteikts ESAO korporatīvās pārvaldības principos.

ANO Vadošie principi uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām i) nosaka uzņēmumu rīcības standartus, lai novērstu cilvēktiesību pārkāpumus un ii) novērstu visus iespējamos riskus, kas izriet no saimnieciskās darbības, ko veic uzņēmumi. Uzņēmumu atbildība ievērot cilvēktiesības izriet no starptautiski atzītām tiesībām, kuras saprot vismaz kā tās, kas noteiktas astoņās no desmit SDO pamatkonvencijām un Starptautiskajā cilvēktiesību hartā.

Ar 18. panta 2. punktu ir ieviesta tieša saikne ar principu “nenodari būtisku kaitējumu” (DNSH), kas minēts SFDR 2. panta 17. punktā. Tas nodrošina, ka sociālie minimuma standarti tiek noteikti Eiropas līmenī un ka Eiropas tiesību akti ir saskaņoti.

Sīkāka informācija par SFDR noteikto principu “nenodari būtisku kaitējumu” ir precizēta Deleģētajā regulā (ES) 2022/1288, ko Eiropas Komisija pieņēma 2022. gada aprīlī. Saskaņā ar minēto regulu papildus informācijas atklāšanai par to, vai ilgtspējīgie ieguldījumi ir saskaņoti ar ESAO vadlīnijām un ANO Principiem, SFDR principa “nenodari būtisku kaitējumu” īstenošanai ir nepieciešams ņemt vērā svarīgāko negatīvo rādītāju sarakstu. Eiropas Komisija uzskata, ka Taksonomijas regulas 18. panta 2. punkta kontekstā saikne starp minimuma aizsargpasākumiem un SFDR noteikto principu “nenodari būtisku kaitējumu” ir jāsaprot, kā minimums, kā tas, ka jāņem vērā SFDR noteiktie svarīgākie negatīvās ietekmes rādītāji attiecībā uz sociālajiem un ar darbiniekiem saistītiem jautājumiem, cilvēktiesību ievērošanu, pretkorupcijas un kukuļdošanas apkarošanas jautājumiem, kas uzskaitīti SFDR deleģētās regulas (8) I pielikuma 1. tabulā.

| Negatīvs ilgtspējas rādītājs 1. tabulā | Rādītājs |
| --- | --- |
| ANO Globālā līguma principu un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) vadlīniju daudznacionāliem uzņēmumiem pārkāpumi | Ieguldījumu daļa ieguldījumu saņēmējās sabiedrībās, kas ir bijušas iesaistītas ANO Globālā līguma principu vai ESAO vadlīniju daudznacionāliem uzņēmumiem pārkāpumos |
| Atbilstības ANO Globālajam līgumam un ESAO vadlīnijām daudznacionāliem uzņēmumiem uzraudzības procesu un mehānismu trūkums | Ieguldījumu daļa ieguldījumu saņēmējās sabiedrībās, kurās nav politikas, lai uzraudzītu atbilstību ANO Globālā līguma principiem vai ESAO vadlīnijām daudznacionāliem uzņēmumiem vai sūdzību izskatīšanas mehānisma, lai vērstos pret ANO Globālā līguma principu vai ESAO ESAO vadlīniju daudznacionāliem uzņēmumiem pārkāpumiem |
| Nekoriģētā vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība | Ieguldījumu saņēmēju sabiedrību vidējā nekoriģētā vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība |
| Dzimumu pārstāvība valdēs | Sieviešu un vīriešu vidējā attiecība valdes locekļu vidū ieguldījumu saņēmējās sabiedrībās, izteikta procentos no visiem valdes locekļiem |
| Saistība ar pretrunīgi vērtētiem ieročiem (kājnieku mīnas, kasešu munīcija, ķīmiskie ieroči un bioloģiskie ieroči) | Ieguldījumu daļa ieguldījumu saņēmējās sabiedrībās, kas iesaistītas pretrunīgi vērtētu ieroču ražošanā vai pārdošanā |

Negatīvs ilgtspējas rādītājs 1. tabulā

Rādītājs

ANO Globālā līguma principu un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) vadlīniju daudznacionāliem uzņēmumiem pārkāpumi

Ieguldījumu daļa ieguldījumu saņēmējās sabiedrībās, kas ir bijušas iesaistītas ANO Globālā līguma principu vai ESAO vadlīniju daudznacionāliem uzņēmumiem pārkāpumos

Atbilstības ANO Globālajam līgumam un ESAO vadlīnijām daudznacionāliem uzņēmumiem uzraudzības procesu un mehānismu trūkums

Ieguldījumu daļa ieguldījumu saņēmējās sabiedrībās, kurās nav politikas, lai uzraudzītu atbilstību ANO Globālā līguma principiem vai ESAO vadlīnijām daudznacionāliem uzņēmumiem vai sūdzību izskatīšanas mehānisma, lai vērstos pret ANO Globālā līguma principu vai ESAO ESAO vadlīniju daudznacionāliem uzņēmumiem pārkāpumiem

Nekoriģētā vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība

Ieguldījumu saņēmēju sabiedrību vidējā nekoriģētā vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība

Dzimumu pārstāvība valdēs

Sieviešu un vīriešu vidējā attiecība valdes locekļu vidū ieguldījumu saņēmējās sabiedrībās, izteikta procentos no visiem valdes locekļiem

Saistība ar pretrunīgi vērtētiem ieročiem (kājnieku mīnas, kasešu munīcija, ķīmiskie ieroči un bioloģiskie ieroči)

Ieguldījumu daļa ieguldījumu saņēmējās sabiedrībās, kas iesaistītas pretrunīgi vērtētu ieroču ražošanā vai pārdošanā

3.   Kādas ir galvenās uzņēmumu gaidas saskaņā ar Taksonomijas regulas 18. pantu?

Uzņēmumiem, kas atklāj informāciju par savu atbilstīgumu taksonomijai, būs jānovērtē atbilstība taksonomijas minimuma aizsargpasākumu prasībām gan saskaņā ar 18. panta 1. punktu, gan 18. panta 2. punktu.

Saskaņā ar 18. panta 1. punktu uzņēmumiem, kuru saimnieciskās darbības ir uzskatāmas par taksonomijai atbilstīgām, ir jābūt izpildījušiem uzticamības pārbaudes un kaitējuma novēršanas procedūras, lai nodrošinātu atbilstību atbildīgai uzņēmējdarbībai piemērojamiem standartiem, kas minēti ESAO vadlīnijās daudznacionāliem uzņēmumiem un ANO Vadošajos principos uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām (sk. 2. jautājumu). Abos šajos dokumentos ir plaši izklāstīts, kā var īstenot uzticamības pārbaudes un atbildīgas uzņēmējdarbības principus.

Galvenā prasība saskaņā ar 18. panta 1. punktu ir tāda, ka uzņēmumam jāīsteno atbilstīgas procedūras, tostarp procedūras, lai pastāvīgi identificētu, novērstu, mazinātu vai labotu attiecīgo faktisko un iespējamo negatīvo ietekmi, kas saistīta ar tā darbību, vērtības ķēdēm un darījumu attiecībām, lai nodrošinātu, ka tā darbības tiek veiktas saskaņā ar minētajiem standartiem.

Dažkārt, neraugoties uz visu attiecīgo procedūru īstenošanu, uzņēmums nevar novērst noteiktus riskus vai novērst noteiktu negatīvu ietekmi. Tas ne vienmēr nozīmē, ka uzņēmums neievēro minimuma aizsargpasākumus, ja vien uzņēmums ir skaidri atklājis informāciju par šo iespējamo ietekmi un paskaidrojis, ko tas darīja, lai to identificētu, novērstu, mazinātu vai labotu, un kāpēc konkrētu ietekmi tas nevarēja novērst. Faktiski ir atzīts, ka var būt gadījumi, kad, neraugoties uz pamatotiem uzticamības pārbaudes pasākumiem, uzņēmumi joprojām nevar novērst, pārtraukt vai mazināt nelabvēlīgo ietekmi uzņēmuma vērtības ķēdē.

Šo uzticamības pārbaudes un kaitējuma novēršanas procedūru ietvaros uzņēmumiem saskaņā ar 18. panta 2. punktu ir jāņem vērā SFDR galvenie negatīvās ietekmes rādītāji, kas attiecas uz sociāliem un ar darbiniekiem saistītiem jautājumiem, cilvēktiesību ievērošanu, pretkorupcijas un kukuļdošanas apkarošanas jautājumiem (9) un kas minēti 2. jautājumā.

Vienīgais jautājums, uz kuru pašlaik attiecas 18. panta 2. punkts un uz kuru skaidri neattiecas 18. panta 1. punkts, ir galvenā nelabvēlīgā ietekme, kas saistīta ar pretrunīgi vērtētiem ieročiem, kā definēts SFDR deleģētajā regulā (10) (kājnieku mīnas, kasešu munīcija, ķīmiskie ieroči un bioloģiskie ieroči). Tāpēc saskaņā ar 18. panta 2. punktu uzņēmumiem ir jānodrošina, ka to uzticamības pārbaudes un kaitējuma novēršanas procedūras ļauj identificēt, novērst, mazināt vai labot jebkādu faktisku vai potenciālu pakļautību pretrunīgi vērtētu ieroču ražošanai vai pārdošanai.

Papildus iepriekš izklāstītajiem 18. panta 2. punkta noteikumiem Taksonomijas regulā minimuma aizsargpasākumu novērtēšanā nav ietverti papildu apsvērumi par ieročiem vai aprīkojumu un tehnoloģijām, kas saistītas ar aizsardzību. Kā norādīts Projektā Komisijas paziņojumam par dažu ES taksonomijas Deleģētā akta par klimatisko komponentu tiesību normu interpretāciju un īstenošanu (11), Komisija atzīst, ka ir jānodrošina piekļuve finansējumam un ieguldījumiem, tostarp no privātā sektora, visām stratēģiskajām nozarēm, tostarp aizsardzības industrijai. Aizsardzības industrija ir atzīta kā būtisks Savienības noturības, drošības un līdz ar to miera un sociālās ilgtspējas veicinātājs (12).

SFDR rādītāju saraksts saistībā ar sociāliem un ar darbiniekiem saistītiem jautājumiem, cilvēktiesību ievērošanu, korupcijas apkarošanu un kukuļdošanas apkarošanu varētu mainīties, kad nākotnē tiks pārskatīts SFDR deleģētais akts. Tāpēc uzņēmumiem saskaņā ar 18. panta 2. punktu būs jāizskata arī jebkurš jautājums, ko nākotnē varētu skart SFDR negatīvie rādītāji.

Ziņošana saskaņā ar Direktīvu par korporatīvo ilgtspējas ziņu sniegšanu (13) (CSRD) palīdzēs uzņēmumiem novērtēt to atbilstību 18. panta prasībām un palīdzēs ieguldītājiem iegūt vajadzīgo informāciju no ieguldījumu saņēmējām sabiedrībām (14). ES Taksonomijas regulas 18. pantā nav prasīta papildu informācijas atklāšana, tāpēc nav dublēšanās ar CSRD ziņošanas prasībām.

Lai saņemtu papildu neoficiālus padomus par paraugpraksi, lietotāji tiek aicināti iepazīties ar 2022. gada oktobrī publicēto Ilgtspējīga finansējuma platformas galīgo ziņojumu par minimuma aizsargpasākumiem.

Mijiedarbība ar SFDR

4.   Vai taksonomijai atbilstīgi ieguldījumi ir uzskatāmi par “ilgtspējīgiem ieguldījumiem” SFDR izpratnē?

Taksonomijas regulas 19. apsvērumā ir precizēts, ka “ilgtspējīgi ieguldījumi”SFDR izpratnē ietver ieguldījumus “vides ziņā ilgtspējīgās saimnieciskajās darbībās” Taksonomijas regulas nozīmē.

Nosakot, kas ir nepieciešams, lai darbību varētu uzskatīt par “vides ziņā ilgtspējīgu”, 18. panta 2. punktā ir noteikta saikne starp Taksonomijas regulu un SFDR vienā no Taksonomijas regulā prasītajiem posmiem, proti, minimuma aizsargpasākumu ievērošana. Saskaņā ar norādījumiem, kas sniegti 1. un 2. jautājumā, tiek uzskatīts, ka principa “nenodari būtisku kaitējumu” sociālie elementi struktūras līmenī ir ievēroti attiecībā uz uzņēmumu, kas atklāj darbības kā “vides ziņā ilgtspējīgas” saskaņā ar ES taksonomiju.

Turklāt saskaņā ar 1. un 2. jautājumā sniegtajiem norādījumiem SFDR princips “nenodari būtisku kaitējumu” un prasība nodrošināt, ka ieguldījumu saņēmēja sabiedrība ievēro labas pārvaldības praksi, tiek uzskatīta par izpildītu attiecībā uz ieguldījumiem taksonomijai atbilstīgās saimnieciskajās darbībās, jo tās atbilst taksonomijas minimuma aizsargpasākumiem. Var uzskatīt, ka Regulas (ES) 2020/852 18. pantā minētie noteikumi atbilst četriem labas pārvaldības aspektiem, kas minēti SFDR 2. panta 17. punktā (proti, pareizas pārvaldības struktūras, attiecības ar darbiniekiem, personāla atalgojums un nodokļu saistību izpilde (15)).

Tāpēc šādus ieguldījumus taksonomijai atbilstīgās “vides ziņā ilgtspējīgās” saimnieciskajās darbībās var automātiski kvalificēt kā “ilgtspējīgus ieguldījumus”SFDR produktu līmeņa informācijas atklāšanas prasību kontekstā. Tas nozīmē, ka ieguldījumus konkrētās saimnieciskās darbībās var uzskatīt par ilgtspējīgiem ieguldījumiem.

Tomēr, ja finanšu tirgus dalībnieks (FTD) iegulda uzņēmumā, kuram ir zināma līmeņa atbilstība taksonomijai, izmantojot finansēšanas instrumentu, kurā nav norādīts ieņēmumu, piemēram, vispārējā pašu kapitāla vai parāda, izlietojums, FTD joprojām būtu jāpārbauda papildu elementi saskaņā ar SFDR, lai visus ieguldījumus šajā uzņēmumā varētu uzskatīt par ilgtspējīgiem ieguldījumiem. Tas nozīmē, ka FTD joprojām būtu i) jāpārbauda, vai pārējās uzņēmuma saimnieciskās darbības atbilst SFDR principa “nenodari būtisku kaitējumu” vides elementiem, un ii) jānovērtē, vai viņš(-a) uzskata, ka ieguldījums vides mērķa sasniegšanā ir pietiekams.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/852 (2020. gada 18. jūnijs) par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai un ar ko groza Regulu (ES) 2019/2088 (OV L 198, 22.6.2020., 13. lpp.).

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/2088 (2019. gada 27. novembris) par informācijas atklāšanu, kas saistīta ar ilgtspēju, finanšu pakalpojumu nozarē (OV L 317, 9.12.2019., 1. lpp.).

(3)  Četri Taksonomijas regulas 3. pantā noteiktie kritēriji noteic, ka saimnieciskā darbība: a) saskaņā ar 10.–16. pantu būtiski sekmē vienu vai vairākus no 9. pantā izklāstītajiem vides mērķiem; b) saskaņā ar 17. pantu nerada būtisku kaitējumu nevienam no 9. pantā izklāstītajiem vides mērķiem; c) tiek veikta, ievērojot 18. pantā izklāstītos minimuma aizsargpasākumus; d) atbilst tehniskās pārbaudes kritērijiem, ko Komisija izveidojusi saskaņā ar 10. panta 3. punktu, 11. panta 3. punktu, 12. panta 2. punktu, 13. panta 2. punktu, 14. panta 2. punktu vai 15. panta 2. punktu.

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/2088 (2019. gada 27. novembris) par informācijas atklāšanu, kas saistīta ar ilgtspēju, finanšu pakalpojumu nozarē (OV L 317, 9.12.2019., 1. lpp.).

(5)  Starptautiskās Darba organizācijas pamatkonvencijas ir šādas: 1948. gada Konvencija par biedrošanās brīvību un tiesību apvienoties aizsardzību (Nr. 87); 1949. gada Konvencija par tiesībām apvienoties organizācijās un slēgt koplīgumus (Nr. 98); 1930. gada Piespiedu darba konvencija (Nr. 29, un tās 2014. gada protokols); 1957. gada Konvencija par piespiedu darba izskaušanu (Nr. 105); 1973. gada Minimālā vecuma konvencija (Nr. 138); 1999. gada Bērnu darba ļaunāko formu konvencija (Nr. 182); 1951. gada Konvencija par vienlīdzīgu atlīdzību (Nr. 100); 1958. gada Konvencija par diskrimināciju nodarbinātībā un profesijā (Nr. 111).

(6)  Tas ietver 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, 1966. gada Starptautisko paktu par civilajām un politiskajām tiesībām un 1966. gada Starptautisko pakts par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām.

(7)  Sk. arī īpašās ESAO 2018. gada Pienācīgas rūpības vadlīnijas atbildīgai uzņēmējdarbībai un ESAO nozaru norādījumus, kas pieejami tīmekļa vietnē https://mneguidelines.oecd.org/mneguidelines/, kas sniedz praktisku atbalstu uzņēmumiem ESAO vadlīniju daudznacionāliem uzņēmumiem īstenošanā.

(8)  Šādu rādītāju aprēķināšanas metodoloģija ir atrodama Deleģētās Regulas (ES) 2022/1288 I pielikumā. Termins “ieguldījumu saņēmējas sabiedrības” Deleģētās regulas (ES) 2022/1288 I pielikuma 1. tabulā atbilst atsaucēm uz “uzņēmumiem” Taksonomijas regulā.

(9)  Šādu rādītāju aprēķināšanas metodoloģija ir atrodama Deleģētās Regulas (ES) 2022/1288 I pielikuma 1. un 3. tabulā (OV L 196, 25.7.2022., 1. lpp.).

(10)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/1288 (2022. gada 6. aprīlis), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/2088 papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros precizē informācijas saturu un noformējumu saistībā ar principu “nenodari būtisku kaitējumu”, precizē informācijas saturu, metodoloģiju un noformējumu saistībā ar ilgtspējas rādītājiem un negatīvu ietekmi uz ilgtspēju, kā arī informācijas saturu un noformējumu saistībā ar vides vai sociālo raksturlielumu un ilgtspējīgu ieguldījumu mērķu veicināšanu pirmslīguma dokumentos, tīmekļa vietnēs un periodiskos ziņojumos (OV L 196, 25.7.2022., 1. lpp.).

(11)  11. jautājums: “Kā ilgtspējīga finansējuma satvars attiecas uz privātā finansējuma pieejamību aizsardzības industrijai?”, 16. lpp.

(12)  Sk. Komisijas Priekšlikumu par munīcijas ražošanas atbalsta aktu (MRAA), COM(2023)237 final.

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2022/2464 (2022. gada 14. decembris), ar ko attiecībā uz korporatīvo ilgtspējas ziņu sniegšanu groza Regulu (ES) Nr. 537/2014, Direktīvu 2004/109/EK, Direktīvu 2006/43/EK un Direktīvu 2013/34/ES (OV L 322, 16.12.2022., 15. lpp.).

(14)  CSRD paredz, ka ilgtspējas ziņu sniegšanas standartos, kas uzņēmumiem jāizmanto, lai izpildītu savus informācijas atklāšanas pienākumus, ir jāiekļauj informācija, kas finanšu tirgus dalībniekiem ir vajadzīga, lai izpildītu savus informācijas atklāšanas pienākumus saskaņā ar SFDR. Praksē tas nozīmē, ka uzņēmumiem būs jāsniedz paralēlā informācija par galvenajiem negatīvās ietekmes rādītājiem, kas noteikti SFDR deleģētajā regulā. Direktīvas 2013/34/ES 29.b panta 5. punkta b) apakšpunkts:

“5. Deleģētos aktus saskaņā ar 1. punktu Komisija pieņem, cik vien iespējams ņemot vērā: [...] b) informāciju, kas finanšu tirgus dalībniekiem jāņem vērā, lai izpildītu savus informācijas atklāšanas pienākumus, kas noteikti Regulā (ES) 2019/2088 un deleģētajos aktos, kuri pieņemti saskaņā ar minēto regulu”.

(15)  ES saraksts ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas, tika atjaunināts 2023. gada februārī. Tajā sniegti noderīgi norādījumi, kā noteikt valstis, kuras nav izpildījušas savas saistības ievērot labas nodokļu pārvaldības kritērijus konkrētā termiņā, un valstis, kuras ir atteikušās to darīt.

---

| 16.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 211/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 211/6

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.11107 – EDF / SEKG / NEBRAS / QUWATT / SCE-QUVVAT)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2023/C 211/02)

Komisija 2023. gada 12. jūnijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32023M11107. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32023M11107. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 16.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 211/7 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 211/7

---

Euro maiņas kurss (1)

2023. gada 15. jūnijs

(2023/C 211/03)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,0819 |
| JPY | Japānas jena | 152,86 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4523 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,85555 |
| SEK | Zviedrijas krona | 11,6206 |
| CHF | Šveices franks | 0,9761 |
| ISK | Islandes krona | 149,30 |
| NOK | Norvēģijas krona | 11,5025 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 23,751 |
| HUF | Ungārijas forints | 376,03 |
| PLN | Polijas zlots | 4,4693 |
| RON | Rumānijas leja | 4,9578 |
| TRY | Turcijas lira | 25,6112 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,5924 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4415 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,4661 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7559 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,4543 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 387,60 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 19,9252 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,7491 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 16 208,51 |
| MYR | Malaizijas ringits | 5,0049 |
| PHP | Filipīnu peso | 60,638 |
| RUB | Krievijas rublis | |
| THB | Taizemes bāts | 37,693 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 5,2244 |
| MXN | Meksikas peso | 18,5832 |
| INR | Indijas rūpija | 88,9825 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,0819

JPY

Japānas jena

152,86

DKK

Dānijas krona

7,4523

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,85555

SEK

Zviedrijas krona

11,6206

CHF

Šveices franks

0,9761

ISK

Islandes krona

149,30

NOK

Norvēģijas krona

11,5025

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

23,751

HUF

Ungārijas forints

376,03

PLN

Polijas zlots

4,4693

RON

Rumānijas leja

4,9578

TRY

Turcijas lira

25,6112

AUD

Austrālijas dolārs

1,5924

CAD

Kanādas dolārs

1,4415

HKD

Hongkongas dolārs

8,4661

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7559

SGD

Singapūras dolārs

1,4543

KRW

Dienvidkorejas vona

1 387,60

ZAR

Dienvidāfrikas rands

19,9252

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,7491

IDR

Indonēzijas rūpija

16 208,51

MYR

Malaizijas ringits

5,0049

PHP

Filipīnu peso

60,638

RUB

Krievijas rublis

THB

Taizemes bāts

37,693

BRL

Brazīlijas reāls

5,2244

MXN

Meksikas peso

18,5832

INR

Indijas rūpija

88,9825

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 16.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 211/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 211/8

---

Kopsavilkums par Eiropas Komisijas lēmumiem par licencēm, kas nepieciešamas, lai laistu tirgū un/vai lietotu vielas, kuras norādītas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), XIV pielikuma sarakstā

(Publicēts uz Regulas (EK) Nr. 1907/2006 (1)
  64. panta 9. punkta pamata)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2023/C 211/04)

Lēmums, ar ko piešķir licenci

| Atsauce uz lēmumu (2) | Lēmuma datums | Vielas nosaukums | Licences īpašnieks | Licences numurs | Licencētais lietojums | Pārskatīšanas perioda termiņš | Lēmuma pamatojums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C(2023) 3646 | 2023. gada 9. jūnijs | 4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenola etoksilāts (“4-terc-OPnEO”)
  EK Nr. -; CAS Nr. - | Alexion Pharma International Operations Unlimited Company, College Business & Technology Park, Blanchardstown, D15 R925, Dublin 15, Īrija | REACH/23/18/0 | Izmantošana rūpniecībā preparāta Andexanet alfa ražošanā vīrusa inaktivēšanai; ar tiešu faktora Xa inhibitoru ārstētu pieaugušu pacientu ārstēšanai gadījumos, kur dzīvībai bīstamas vai nekontrolētas asiņošanas dēļ antikoagulatīva iedarbība jāapvērš pretējā virzienā | 2030. gada 31. decembris | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 60. panta 4. punktu šīs vielas lietošanas sociālekonomiskie ieguvumi pārsniedz risku cilvēka veselībai un videi, un piemērotu alternatīvu vielu vai tehnoloģiju nav. |

Atsauce uz lēmumu (2)

Lēmuma datums

Vielas nosaukums

Licences īpašnieks

Licences numurs

Licencētais lietojums

Pārskatīšanas perioda termiņš

Lēmuma pamatojums

C(2023) 3646

2023. gada 9. jūnijs

4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenola etoksilāts (“4-terc-OPnEO”)

EK Nr. -; CAS Nr. -

Alexion Pharma International Operations Unlimited Company, College Business & Technology Park, Blanchardstown, D15 R925, Dublin 15, Īrija

REACH/23/18/0

Izmantošana rūpniecībā preparāta Andexanet alfa ražošanā vīrusa inaktivēšanai; ar tiešu faktora Xa inhibitoru ārstētu pieaugušu pacientu ārstēšanai gadījumos, kur dzīvībai bīstamas vai nekontrolētas asiņošanas dēļ antikoagulatīva iedarbība jāapvērš pretējā virzienā

2030. gada 31. decembris

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 60. panta 4. punktu šīs vielas lietošanas sociālekonomiskie ieguvumi pārsniedz risku cilvēka veselībai un videi, un piemērotu alternatīvu vielu vai tehnoloģiju nav.

---

(1)  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.

(2)  Lēmums pieejams Eiropas Komisijas vietnē: Licencēšana (europa.eu).

---

V Atzinumi

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 16.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 211/9 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 211/9

---

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2023/C 211/05)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu

STANDARTA GROZĪJUMA APSTIPRINĀŠANAS PAZIŅOJUMS

“Gigondas”

PDO-FR-A0143-AM03

Paziņojuma datums: 20.4.2023.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1.   Redakcionālas ģeogrāfiskā apgabala un tā tiešā tuvumā esošā apgabala apraksta izmaiņas

Specifikācijas I nodaļas IV punkts “Ģeogrāfiskais apgabals un tiešā tuvumā esošais apgabals” ir papildināts, neizdarot citas izmaiņas, bet tikai atsaucoties uz oficiālo administratīvi teritoriālo vienību klasifikatoru, ar kuru valsts līmenī atzīst un nosaka pašvaldību sarakstu katrā no departamentiem. Šis redakcionālais grozījums ļauj identificēt ģeogrāfisko apgabalu, atsaucoties uz oficiālā administratīvi teritoriālo vienību klasifikatora 2022. gada redakciju; klasifikatoru atjaunina Nacionālais statistikas un ekonomikas pētījumu institūts (INSEE), un tajā ir juridiski definēts ģeogrāfiskais apgabals.

Vienoto dokumentu ar šo atsauci papildina punktā “Ģeogrāfiskais apgabals”, kā arī punktā “Papildu nosacījumi: tiešās apkaimes apgabals”.

2.   Baltvīnu ražošanas apstākļi

Nosaukums ir paplašināts, to attiecinot arī uz baltvīniem, kuri iegūti no vīnogu šķirnēm, kas jau ir iekļautas sarkanvīnu un sārtvīnu ražošanas specifikācijā. Dažādos dokumentos par Gigondas vēsturi un arhīvos lasāms, ka turienes vīndari baltvīnus ir ražojuši vienmēr.

Ražotā vīna apraksts un ražošanas apstākļi ir iekļauti specifikācijā un vienotajā dokumentā.

Papildināti šādi specifikācijas punkti:

| — | V punkts “Vīnogu šķirnes”. Ir precizēts baltvīnu ražošanai izvēlēto vīnogu šķirņu saraksts.
  Šķirnes “Clairette blanc B”, “Bourboulenc B”, “Clairette Rose Rs”, “Grenache blanc B”, “Grenache gris”, “Marsanne B”, “Piquepoul blanc B”, “Roussanne B” ir pievienotas vienotā dokumenta punktā “Vīna vīnogu šķirnes”.
  Šķirnes “Viognier B”, “Ugni blanc B” ir pievienotas vienotā dokumenta punktā “Papildu šķirnes”. |
| --- | --- |

—

V punkts “Vīnogu šķirnes”. Ir precizēts baltvīnu ražošanai izvēlēto vīnogu šķirņu saraksts.

Šķirnes “Clairette blanc B”, “Bourboulenc B”, “Clairette Rose Rs”, “Grenache blanc B”, “Grenache gris”, “Marsanne B”, “Piquepoul blanc B”, “Roussanne B” ir pievienotas vienotā dokumenta punktā “Vīna vīnogu šķirnes”.

Šķirnes “Viognier B”, “Ugni blanc B” ir pievienotas vienotā dokumenta punktā “Papildu šķirnes”.

| — | IX punkta 1. apakšpunkts “Vairāku vīnogu šķirņu maisījumi vīnos”. “Clairette blanc” vīnogu šķirnes daļa ir noteikta vismaz 70 % apmērā. Šis noteikums ir pievienots vienotā dokumenta punktā “Vīna vai vīnu apraksts”. |
| --- | --- |

—

IX punkta 1. apakšpunkts “Vairāku vīnogu šķirņu maisījumi vīnos”. “Clairette blanc” vīnogu šķirnes daļa ir noteikta vismaz 70 % apmērā. Šis noteikums ir pievienots vienotā dokumenta punktā “Vīna vai vīnu apraksts”.

| — | X punkts “Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu”. 2. apakšpunktā “Informācija par produktu kvalitāti” pievienots baltvīnu organoleptiskais apraksts. Šis apraksts ir pievienots arī vienotā dokumenta punktā “Vīna vai vīnu apraksts”. |
| --- | --- |

—

X punkts “Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu”. 2. apakšpunktā “Informācija par produktu kvalitāti” pievienots baltvīnu organoleptiskais apraksts. Šis apraksts ir pievienots arī vienotā dokumenta punktā “Vīna vai vīnu apraksts”.

| — | VII punkts “Vīnogu novākšana, transportēšana un gatavināšana”. Noteikts 196 g/l liels minimālais cukuru saturs baltvīna ražošanai paredzētajās baltogu šķirnēs. Šis noteikums vienoto dokumentu neietekmē. |
| --- | --- |

—

VII punkts “Vīnogu novākšana, transportēšana un gatavināšana”. Noteikts 196 g/l liels minimālais cukuru saturs baltvīna ražošanai paredzētajās baltogu šķirnēs. Šis noteikums vienoto dokumentu neietekmē.

| — | Specifikācijas VII punktā noteikta 12 tilpuma % liela baltvīnu minimālā dabīgā spirta tilpumkoncentrācija, un šis noteikums pievienots vienotā dokumenta punktā “Vīna vai vīnu apraksts”. |
| --- | --- |

—

Specifikācijas VII punktā noteikta 12 tilpuma % liela baltvīnu minimālā dabīgā spirta tilpumkoncentrācija, un šis noteikums pievienots vienotā dokumenta punktā “Vīna vai vīnu apraksts”.

| — | Baltvīnu gaistošā skābuma saturs nedrīkst pārsniegt 17,30 mekv. uz litru, un tas noteikts produkta specifikācijas I nodaļas IX punktā “Pārstrāde, gatavošana”. Šis kritērijs ir pievienots vienotā dokumenta punktā “Vīna vai vīnu apraksts”. |
| --- | --- |

—

Baltvīnu gaistošā skābuma saturs nedrīkst pārsniegt 17,30 mekv. uz litru, un tas noteikts produkta specifikācijas I nodaļas IX punktā “Pārstrāde, gatavošana”. Šis kritērijs ir pievienots vienotā dokumenta punktā “Vīna vai vīnu apraksts”.

| — | VIII punkts “Ražas iznākums”. Attiecībā uz baltvīniem ir noteikts, ka ražas iznākums nedrīkst pārsniegt 44 hl/ha. Šis noteikums ir pievienots vienotā dokumenta punktā “Maksimālais ražas iznākums”. |
| --- | --- |

—

VIII punkts “Ražas iznākums”. Attiecībā uz baltvīniem ir noteikts, ka ražas iznākums nedrīkst pārsniegt 44 hl/ha. Šis noteikums ir pievienots vienotā dokumenta punktā “Maksimālais ražas iznākums”.

3.   Sarkanvīnu ražošanas nosacījumu grozījums

| — | Apgriešanas noteikumi:
  Specifikācijas I nodaļas VI punkta 1. apakšpunkts “Vīndārzu veidošana” ir grozīts, lai papildinātu apgriešanas noteikumus un atļautu “Syrah” un “Viognier” šķirnes vīnkoku vainagu veidot vienkāršā Gijo [Guyot] vai divkāršā Gijo, vai asimetriskā Gijo formā.
  Šie noteikumi ir pievienoti vienotā dokumenta punktā “Vīndarības metodes”. |
| --- | --- |

—

Apgriešanas noteikumi:

Specifikācijas I nodaļas VI punkta 1. apakšpunkts “Vīndārzu veidošana” ir grozīts, lai papildinātu apgriešanas noteikumus un atļautu “Syrah” un “Viognier” šķirnes vīnkoku vainagu veidot vienkāršā Gijo [Guyot] vai divkāršā Gijo, vai asimetriskā Gijo formā.

Šie noteikumi ir pievienoti vienotā dokumenta punktā “Vīndarības metodes”.

| — | Galveno vīnogu šķirņu saraksts:
  Specifikācijas I nodaļas V punktā šķirne “Cinsaut” no papildu vīnogu šķirņu saraksta pārcelta uz galveno vīnogu šķirņu sarakstu. Ražotāji uzskata, ka šī šķirne ir noderīga, jo tā piešķir vīniem interesantu smalkumu un vieglumu, nemainot to organoleptisko profilu. Šīs izmaiņas ir atspoguļotas vienotā dokumenta punktā “Vīna vīnogu šķirnes”. |
| --- | --- |

—

Galveno vīnogu šķirņu saraksts:

Specifikācijas I nodaļas V punktā šķirne “Cinsaut” no papildu vīnogu šķirņu saraksta pārcelta uz galveno vīnogu šķirņu sarakstu. Ražotāji uzskata, ka šī šķirne ir noderīga, jo tā piešķir vīniem interesantu smalkumu un vieglumu, nemainot to organoleptisko profilu. Šīs izmaiņas ir atspoguļotas vienotā dokumenta punktā “Vīna vīnogu šķirnes”.

| — | Vairāku vīnogu šķirņu maisījumu noteikumu izmaiņas:
  Specifikācijas I nodaļas IX punkta 1. apakšpunkts “Vairāku vīnogu šķirņu maisījumi” tiek grozīts, jo grupa vēlas palielināt citu vīnogu šķirņu īpatsvaru sarkanvīnos un sārtvīnos, samazinot “Grenache” šķirnes īpatsvaru līdz vismaz 50 %.
  “Clairette blanc” vīnogu šķirnes īpatsvars baltvīnos ir noteikts vismaz 70 % apmērā. Šie noteikumi tiek pievienoti vienotā dokumenta punktā “Vīnu apraksts”. |
| --- | --- |

—

Vairāku vīnogu šķirņu maisījumu noteikumu izmaiņas:

Specifikācijas I nodaļas IX punkta 1. apakšpunkts “Vairāku vīnogu šķirņu maisījumi” tiek grozīts, jo grupa vēlas palielināt citu vīnogu šķirņu īpatsvaru sarkanvīnos un sārtvīnos, samazinot “Grenache” šķirnes īpatsvaru līdz vismaz 50 %.

“Clairette blanc” vīnogu šķirnes īpatsvars baltvīnos ir noteikts vismaz 70 % apmērā. Šie noteikumi tiek pievienoti vienotā dokumenta punktā “Vīnu apraksts”.

| — | Sarkanvīnu maksimālā ābolskābes satura samazināšana no 0,4 uz 0,3 g/l.
  Šī vērtība ļauj vieglāk noteikt malolaktiskās fermentācijas beigas. Tā ir noteikta specifikācijas I nodaļas IX punktā “Pārstrāde, gatavošana” un ir grozīta vienotā dokumenta punktā “Sarkanvīnu apraksts”. |
| --- | --- |

—

Sarkanvīnu maksimālā ābolskābes satura samazināšana no 0,4 uz 0,3 g/l.

Šī vērtība ļauj vieglāk noteikt malolaktiskās fermentācijas beigas. Tā ir noteikta specifikācijas I nodaļas IX punktā “Pārstrāde, gatavošana” un ir grozīta vienotā dokumenta punktā “Sarkanvīnu apraksts”.

| — | Kopšanas prasības atcelšana sārtvīniem un sarkanvīniem:
  Specifikācijas I nodaļas IX punkta 2. apakšpunkts “Noteikumi katram produktam” tiek grozīts, lai svītrotu kopšanas beigu datumu, kas sārtvīniem bija 1. janvāris nākamajā gadā pēc ražas novākšanas, bet sarkanvīniem — 15. janvāris nākamajā gadā pēc ražas novākšanas. Grupa vēlas atcelt šo kopšanas pienākumu, kuram aizsargātā nosaukuma apgabala vīnu ražošanā nav pamata, un novērst tirgotāju diskriminēšanas iespēju. Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē. |
| --- | --- |

—

Kopšanas prasības atcelšana sārtvīniem un sarkanvīniem:

Specifikācijas I nodaļas IX punkta 2. apakšpunkts “Noteikumi katram produktam” tiek grozīts, lai svītrotu kopšanas beigu datumu, kas sārtvīniem bija 1. janvāris nākamajā gadā pēc ražas novākšanas, bet sarkanvīniem — 15. janvāris nākamajā gadā pēc ražas novākšanas. Grupa vēlas atcelt šo kopšanas pienākumu, kuram aizsargātā nosaukuma apgabala vīnu ražošanā nav pamata, un novērst tirgotāju diskriminēšanas iespēju. Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

| — | Patērētājam pārdodama produkta tirgū laišanas sākuma datuma pielāgošana:
  Specifikācijas I nodaļas IX punkta 5. apakšpunktā “Noteikumi par produktu apriti un patērētājiem pārdodama produkta laišanu tirgū” ir noteikts, ka sārtvīniem tirgū laišanas datums ir 15. janvāris nākamajā gadā pēc ražas novākšanas, bet sarkanvīniem — 31. janvāris. Tā kā kopšanas pienākums ir atcelts, grupa vēlas patērētājam pārdodamu sārtvīnu tirgū laist jau no 15. decembra, bet saglabāt sarkanvīnu pašreizējo tirgū laišanas datumu. Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē. |
| --- | --- |

—

Patērētājam pārdodama produkta tirgū laišanas sākuma datuma pielāgošana:

Specifikācijas I nodaļas IX punkta 5. apakšpunktā “Noteikumi par produktu apriti un patērētājiem pārdodama produkta laišanu tirgū” ir noteikts, ka sārtvīniem tirgū laišanas datums ir 15. janvāris nākamajā gadā pēc ražas novākšanas, bet sarkanvīniem — 31. janvāris. Tā kā kopšanas pienākums ir atcelts, grupa vēlas patērētājam pārdodamu sārtvīnu tirgū laist jau no 15. decembra, bet saglabāt sarkanvīnu pašreizējo tirgū laišanas datumu. Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

4.   Paziņošanas pienākumi

Specifikācijas II nodaļas I punktu “Paziņošanas pienākumi” groza šādi:

| — | fasēšanas paziņojumu saskaņo ar kontroles plānu, un to var nosūtīt tieši kontroles iestādei ne vēlāk kā 3 darbdienas pēc fasēšanas; |
| --- | --- |

—

fasēšanas paziņojumu saskaņo ar kontroles plānu, un to var nosūtīt tieši kontroles iestādei ne vēlāk kā 3 darbdienas pēc fasēšanas;

| — | atkāpšanās paziņojums nav nepieciešams. To atceļ, jo dažādu ražošanas apstākļu dēļ vīnus nevar apzīmēt ar vispārīgāku nosaukumu “Côtes du Rhône”. |
| --- | --- |

—

atkāpšanās paziņojums nav nepieciešams. To atceļ, jo dažādu ražošanas apstākļu dēļ vīnus nevar apzīmēt ar vispārīgāku nosaukumu “Côtes du Rhône”.

Šie grozījumi vienoto dokumentu neietekmē.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1.   Nosaukums

Gigondas

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

4.   Vīna vai vīnu apraksts

1.   Nedzirkstošie sārtvīni

ĪSS APRAKSTS

Spirta dabiskā minimālā tilpumkoncentrācija vīnā ir 12,5 %.

Fasēšanas posmā: fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs nepārsniedz 3 gramus uz litru.

Pārējās analītiskās īpašības ir saskaņā ar Eiropas Savienības tiesību aktiem.

Sarkanvīnus un sārtvīnus galvenokārt ražo no vīnogu šķirnēm “Grenache N”, “Syrah N” un “Mourvèdre N”. “Grenache N” īpatsvars vīnos ir noteikts vismaz 50 % apmērā.

“Grenache N” šķirnes vīnogas nodrošina, ka vairāku vīnogu šķirņu maisījumu vīni ir tanīniem bagāti un ar noapaļotu garšu. “Syrah N” šķirnes vīnogas, kas pievienotas nelielā daudzumā un ievērojot vīna raksturu, paspilgtina vīna krāsu, izceļ tā aromāta intensitāti un uzlabo izturēšanas potenciālu. Ar “Mourvèdre N” šķirnes vīnogām, pateicoties to spēcīgajai antioksidējošajai iedarbībai, var lieliski papildināt “Grenache N” šķirnes vīnogas. Tās dažādo aromāta buķeti, piešķir vīnam pikantuma notis un padara to izcili piemērotu kopšanai koka mucās. Sārtvīns veido ļoti nelielu produkcijas daļu, taču tas ir sevišķi interesants tā īpaši piesātinātās garšas dēļ. Tas ir koši sārtā krāsā ar violetām nokrāsām. Aromātā izceļas mandeļu un savārītu ogu buķete. Nobaudot vīns ir reibinošs, tomēr garša ir līdzsvarota.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | 14,5 |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | miliekvivalentos uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 14,28 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

14,5

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

miliekvivalentos uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

14,28

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

2.   Nedzirkstošie sarkanvīni

ĪSS APRAKSTS

Spirta dabiskā minimālā tilpumkoncentrācija vīnā ir 12,5 %.

Fasēšanas posmā:

| — | ābolskābes saturs fasēšanas posmā nepārsniedz 0,3 gramus uz litru; |
| --- | --- |

—

ābolskābes saturs fasēšanas posmā nepārsniedz 0,3 gramus uz litru;

| — | kopējo polifenolu koncentrācijas rādītājs ir vismaz 45; |
| --- | --- |

—

kopējo polifenolu koncentrācijas rādītājs ir vismaz 45;

| — | fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs nepārsniedz 3 gramus uz litru. |
| --- | --- |

—

fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs nepārsniedz 3 gramus uz litru.

Pārējās analītiskās īpašības ir saskaņā ar Eiropas Savienības tiesību aktiem.

Sarkanvīnus un sārtvīnus galvenokārt ražo no vīnogu šķirnēm “Grenache N”, “Syrah N” un “Mourvèdre N”. “Grenache N” īpatsvars vīnos ir noteikts vismaz 50 % apmērā.

“Grenache N” šķirnes vīnogas nodrošina, ka vairāku vīnogu šķirņu maisījumu vīni ir tanīniem bagāti un ar noapaļotu garšu. “Syrah N” šķirnes vīnogas, kas pievienotas nelielā daudzumā un ievērojot vīna raksturu, paspilgtina vīna krāsu, izceļ tā aromāta intensitāti un uzlabo izturēšanas potenciālu. Ar “Mourvèdre N” šķirnes vīnogām, pateicoties to spēcīgajai antioksidējošajai iedarbībai, var lieliski papildināt “Grenache N” šķirnes vīnogas. Tās dažādo aromāta buķeti, piešķir vīnam pikantuma notis un padara to izcili piemērotu kopšanai koka mucās. Sarkanvīns ir ilgi uzglabājams, tas ir zaigojošā rubīnsarkanā līdz tumši granātsarkanā krāsā. Neizturētam sarkanvīnam raksturīgs spēcīgs, dāsns aromāts ar sarkano ogu un labi nogatavojušos melno ogu buķeti. Izturot tas iegūst savvaļas pameža un trifeļu nianses.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | 14,5 |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | miliekvivalentos uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 17,30 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

14,5

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

miliekvivalentos uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

17,30

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

3.   Nedzirkstošie baltvīni

ĪSS APRAKSTS

Baltvīniem minimālā dabiskā spirta tilpumkoncentrācija ir 12 %.

Fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs šajos vīnos nepārsniedz 3 gramus uz litru.

Pārējās analītiskās īpašības ir saskaņā ar Eiropas Savienības tiesību aktiem.

Baltvīnus iegūst no vīnogām vai vīniem, kuros vismaz 70 % ir “Clairette blanc” šķirnes vīnogas.

Baltvīni tiek ražoti trijos apgabala sektoros, kas izceļas ar savu mineralitāti un līdzsvaru, un šiem vīniem piemīt spoža, gaiša krāsa ar zaļiem atspulgiem. Izturēšanas gaitā tie var iegūt nedaudz dziļākas, zeltainas nokrāsas.

Baltogu šķirnes, galvenokārt “Clairette”, kuras audzētas augstākās vietās, nobriest lēni, atraisot garšas svaigumu. Mineralitāti nodrošina kaļķakmens substrāts. Šo divu elementu kombinācija vīniem piešķir gaisīguma dimensiju.

Uz koluviālajiem nogulumiem augošas baltogu šķirnes iegūst nedaudz blīvāku struktūru, turklāt vienlaikus izpaužas kaļķakmens klātbūtne, kurš Gigondas atrodams praktiski visur.

Miocēna smiltīs augošās baltogu šķirnēs, jo īpaši “Clairette”, izpaužas sāļums un aromāta sarežģītība.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | 14,5 |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 17,30 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

14,5

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

17,30

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5.   Vīndarības metodes

5.1.   Īpašās vīndarības metodes

1.   Vīnkoku stādījumu veidošana

Audzēšanas prakse

| — | Rindstarpu platums nedrīkst pārsniegt 2,50 metrus. |
| --- | --- |

—

Rindstarpu platums nedrīkst pārsniegt 2,50 metrus.

| — | Katram vīnkokam ir ne vairāk par 2,50 kvadrātmetriem platības. Šo platību aprēķina, rindstarpu atstatumu reizinot ar vienas rindas vīnkoku savstarpējo atstatumu. |
| --- | --- |

—

Katram vīnkokam ir ne vairāk par 2,50 kvadrātmetriem platības. Šo platību aprēķina, rindstarpu atstatumu reizinot ar vienas rindas vīnkoku savstarpējo atstatumu.

| — | Atstatums starp vienas un tās pašas rindas vīnkokiem ir no 0,80 līdz 1,25 metriem. |
| --- | --- |

—

Atstatums starp vienas un tās pašas rindas vīnkokiem ir no 0,80 līdz 1,25 metriem.

| — | Vīnkokus apgriež īsi (vainagu veido kausveidā vai Ruajā [Royat] kordona formā), saglabājot ne vairāk par 6 augļzariem. Uz katra augļzara atstāj ne vairāk kā divus vīnstīgu pumpurus. |
| --- | --- |

—

Vīnkokus apgriež īsi (vainagu veido kausveidā vai Ruajā [Royat] kordona formā), saglabājot ne vairāk par 6 augļzariem. Uz katra augļzara atstāj ne vairāk kā divus vīnstīgu pumpurus.

| — | Ruajā [Royat] kordona izveides un atjaunošanas periods ir ierobežots līdz 2 gadiem. Šajā laikposmā ir atļauta apgriešana pēc Gijo [Guyot] metodes vienkāršā formā ar ne vairāk kā 8 vīnstīgu pumpuriem uz gari apgriezta augļzara un vienu īsu augļzaru ar ne vairāk kā 2 vīnstīgu pumpuriem vai pēc Gijo metodes divkāršā formā ar 2 sānzariem ar 5 vīnstīgu pumpuriem un 2 augļzariem ar 2 vīnstīgu pumpuriem uz katra. |
| --- | --- |

—

Ruajā [Royat] kordona izveides un atjaunošanas periods ir ierobežots līdz 2 gadiem. Šajā laikposmā ir atļauta apgriešana pēc Gijo [Guyot] metodes vienkāršā formā ar ne vairāk kā 8 vīnstīgu pumpuriem uz gari apgriezta augļzara un vienu īsu augļzaru ar ne vairāk kā 2 vīnstīgu pumpuriem vai pēc Gijo metodes divkāršā formā ar 2 sānzariem ar 5 vīnstīgu pumpuriem un 2 augļzariem ar 2 vīnstīgu pumpuriem uz katra.

| — | “Syrah N” un “Viognier B” vīnogu šķirnes var apgriezt pēc Gijo metodes vienkāršā formā ar ne vairāk kā 8 vīnstīgu pumpuriem uz gari apgriezta augļzara un 1 vai 2 īsiem augļzariem ar ne vairāk kā 2 vīnstīgu pumpuriem. |
| --- | --- |

—

“Syrah N” un “Viognier B” vīnogu šķirnes var apgriezt pēc Gijo metodes vienkāršā formā ar ne vairāk kā 8 vīnstīgu pumpuriem uz gari apgriezta augļzara un 1 vai 2 īsiem augļzariem ar ne vairāk kā 2 vīnstīgu pumpuriem.

Apūdeņošana var tikt atļauta.

2.   Vīndarības metodes

Īpaša vīndarības prakse

| — | Novāktās vīnogu ražas termiska apstrāde temperatūrā, kas pārsniedz 40 °C, ir aizliegta. |
| --- | --- |

—

Novāktās vīnogu ražas termiska apstrāde temperatūrā, kas pārsniedz 40 °C, ir aizliegta.

| — | Koksnes gabalu izmantošana ir aizliegta. |
| --- | --- |

—

Koksnes gabalu izmantošana ir aizliegta.

| — | Sārtvīnu gatavošanā aizliegts – atsevišķi vai kombinācijā ar citām sastāvdaļām preparātos – izmantot vīndarības ogles. |
| --- | --- |

—

Sārtvīnu gatavošanā aizliegts – atsevišķi vai kombinācijā ar citām sastāvdaļām preparātos – izmantot vīndarības ogles.

Papildus iepriekš izklāstītajiem noteikumiem vīndarības metožu jomā jāievēro arī attiecīgie pienākumi, kas minēti Eiropas līmeņa tiesību aktos un Lauku un jūras zivsaimniecības kodeksā.

5.2.   Maksimālais ražas iznākums

| 1. | Sarkanvīni un sārtvīni
  40 hektolitri no hektāra |
| --- | --- |

1.

Sarkanvīni un sārtvīni

40 hektolitri no hektāra

| 2. | Baltvīni
  44 hektolitri no hektāra |
| --- | --- |

2.

Baltvīni

44 hektolitri no hektāra

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Vīnogu novākšana, vinifikācija, vīnu gatavošana un kopšana tiek nodrošināta Vaucluse departamenta Gigondas pašvaldības teritorijā, kas noteikta administratīvi teritoriālo vienību 2022. gada oficiālajā klasifikatorā.

7.   Vīna vīnogu šķirnes

| | “Bourboulenc B” – “Doucillon blanc” |
| --- | --- |

“Bourboulenc B” – “Doucillon blanc”

| | “Cinsaut N” – “Cinsault” |
| --- | --- |

“Cinsaut N” – “Cinsault”

| | “Clairette B” |
| --- | --- |

“Clairette B”

| | “Clairette rose Rs” |
| --- | --- |

“Clairette rose Rs”

| | “Grenache N” |
| --- | --- |

“Grenache N”

| | “Grenache blanc B” |
| --- | --- |

“Grenache blanc B”

| | “Grenache gris G” |
| --- | --- |

“Grenache gris G”

| | “Marsanne B” |
| --- | --- |

“Marsanne B”

| | “Mourvèdre N” – “Monastrell” |
| --- | --- |

“Mourvèdre N” – “Monastrell”

| | “Piquepoul blanc B” |
| --- | --- |

“Piquepoul blanc B”

| | “Roussanne B” |
| --- | --- |

“Roussanne B”

| | “Syrah N” – “Shiraz” |
| --- | --- |

“Syrah N” – “Shiraz”

8.   Saiknes vai saikņu apraksts

8.1.   Saikni veicinošo dabas un cilvēkfaktoru apraksts

Ronas ielejas [Vallée du Rhône] dienvidu vīndārzos, kuros iegūtie vīni atzīti par “Cru des Côtes du Rhône”, ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu “Gigondas” apzīmēto vīnu iegūšanai izmantojamo vīnogu audzēšanai atvēlētā teritorija ir viena no tām, kas apvij ievērojamo kaļķakmens kalnu masīvu Dentelles de Montmirail; tas ir iespaidīgs reljefa veidojums, ko īpaši gleznainu padarījusi erozijas ietekme. Ģeogrāfiskais apgabals ietver vienīgi Gigondas pašvaldības teritoriju Vaucluse departamentā. Vīnogulāji ir iestādīti no 160 līdz 400 metru augstumā virs jūras līmeņa, tādā vērsumā, kas vasarā pasargā tos no pārmērīgas saules gaismas. Izvietojums nogāzēs pasargā stādījumus no miglas un pavasara salnām un nodrošina regulāru ražu katru gadu. Apgabalā valda tipisks Provansas klimats – tam raksturīgs kontrasts starp karstajām Vidusjūras piekrastes vasarām un skarbo mistrāla vēju. Tāpat kā visā Vidusjūras reģionā, ekvinokcijas periodā apgabalā var būt spēcīgas lietusgāzes.

Divas tūkstošgades Gigondas ciematā Dentelles de Montmirail pakājē galvenais iztikas avots ir bijusi vīnkopība. Tiek uzskatīts, ka pirmās vīnkopības saimniecības izveidoja Romas otrā leģiona kareivji. XIX gadsimtā “Gigondas” vīnu ražošanas apjoms un reputācija turpināja augt. Pateicoties šai reputācijai, pamatojoties uz 1919. gada 6. maija likumu, vīniem kopš 1924. gada ir piešķirts cilmes vietas nosaukums “Gigondas”.

Sākotnēji (ar 1937. gada 19. novembra dekrētu) to iekļāva ģeogrāfiskajā apgabalā, kas apzīmēts ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu “Côtes du Rhône”, un, pateicoties kvalitātei un vīnu raksturīgajām īpašībām, “Gigondas” produkcija ātri ieguva labu slavu. Tādēļ no 1951. gada pašvaldības nosaukumu saistīja ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu “Côtes du Rhône”, bet ar 1971. gada 6. janvāra dekrētu tika atzīts kontrolētais cilmes vietas nosaukums “Gigondas”, kas līdz ar to pieder pie “Crus des Côtes du Rhône” grupas.

2009. gadā vīndārzu platība bija 1 230 hektāru un vidējais ražošanas apjoms 32 500 hektolitru.

Vīni tiek dalīti 3 krāsās: sarkanvīni (99 % no produkcijas), sārtvīni un baltvīni. 80 % vīnu ražo individuālās vīndarītavas.

8.2.   Cēloniskā saikne

Gigondas agrākais nosaukums ir Jucunditas, kas latīņu valodā nozīmē “prieks un līksmība”; to pamatoti var uzskatīt par ļoti piemērotu vietu tādu vīnu ražošanai, kuriem ir spēcīga identitāte un izsenis atzīta kvalitāte.

Šīs teritorijas iedzīvotāji vēsturiski ir spējuši lietderīgi izmantot apgabala dabas iezīmes, kas izcili piemērotas vīnkopībai, un ir pratuši cienīt to izejvielu oriģinalitāti, kas iegūtas, apstrādājot šo zemi.

Vīndārzi veidoti šajā krāšņajā ainavā ar labvēlīgo mezoklimatu, kas tajā veidojas, starp akmeņozolu un olīvkoku audzēm, ūdenscaurlaidīgās augsnēs, kuras mazina eroziju no noteces ūdeņiem, nodrošinot, ka rūpīgi izraudzītie zemesgabali ātri nosusinās. Augsnes lielākoties ir ar māla cilmiezi, kas veido kontrolētu ūdensrežīmu un izteiktu akmeņainību, kura, no vienas puses, veicina nosusināšanos un, no otras puses, rada ļoti labvēlīgu termisku ietekmi vīnogu nogatavošanās laikā. Stādījumi atrodas nogāzēs no 160 līdz 400 metru augstumā virs jūras līmeņa, tāpēc līdz tiem nepaceļas Ronas upes migla, savukārt ziemeļu–ziemeļrietumu vērsums ļauj izvairīties gan no pārmērīgas saules gaismas, gan no pavasara salnām.

Tādējādi Gigondas pašvaldības teritorijā valdošais klimats ļauj pilnībā izmantot Provansas klimata sniegtās priekšrocības: gan saules gaismu, gan auksto un sauso vēju mistrālu, kas ierobežo kriptogāmisko slimību attīstību un veicina cukuru dabīgo koncentrāciju ogās; no tā nelabvēlīgās ietekmes teritoriju pasargā Dentelles de Montmirail kalnu grēda.

Šis faktoru kopums apvienojumā ar vīnkopju darbu un zinātību, kas īpaši izpaužas vīnogu šķirņu salikuma izvēlē un ražas kvalitātes nodrošināšanā ar obligātu šķirošanu, ir ļāvis divu tūkstošgažu garumā atzīt ar kontrolētu cilmes vietas nosaukumu “Gigondas” apzīmētos vīnus, attīstīt to reputāciju un it īpaši saglabāt to identitāti.

9.   Būtiski papildu nosacījumi (iepakošana, marķējums, citas prasības)

Tiešās apkaimes apgabals

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

atkāpe par ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Nosacījuma apraksts

Tiešās apkaimes apgabalu, kas, paredzot atkāpi, noteikts vīnu vinifikācijai, gatavošanai un kopšanai, pamatojoties uz 2022. gada oficiālo administratīvi teritoriālo vienību klasifikatoru, veido šādu pašvaldību teritorija:

Aubignan, Le Barroux, Beaumes-de-Venise, Beaumont-du-Ventoux, Bédarrides, Bollène, Buisson, Caderousse, Cairanne, Camaret-sur-Aigues, Caromb, Carpentras, Châteauneuf-du-Pape, Courthezon, Le Crestet, Entrechaux, Faucon, Jonquières, Lafare, Lagarde-Paréol, Lamotte-du-Rhône, Lapalud, Loriol-du-Comtat, Malaucène, Mazan, Mondragon, Mornas, Orange, Piolenc, Puymeras, Rasteau, Roaix, La Roque-Alric, Sablet, Sainte-Cécile-les-Vignes, Saint-Hippolyte-le-Graveyron, Saint-Léger-du-Ventoux, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Romain-en-Viennois, Saint-Roman-de-Malegarde, Sarrians, Séguret, Sérignan-du-Comtat, Sorgues, Suzette, Travaillan, Uchaux, Vacqueyras, Vaison-la-Romaine, Vedène, Villedieu, Violès, Visan.

Papildu norādes marķējumā

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu

Nosacījuma apraksts

| a) | Ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā drīkst norādīt mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu, ja:






  — | tā ir zemes kadastrā reģistrēta apdzīvota vieta, |
| --- | --- | --- |

a)

Ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā drīkst norādīt mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu, ja:

—

tā ir zemes kadastrā reģistrēta apdzīvota vieta,

| — | šis nosaukums ir ierakstīts ražas deklarācijā. |
| --- | --- |

—

šis nosaukums ir ierakstīts ražas deklarācijā.

| b) | Tādu vīnu marķējumā, kurus apzīmē ar šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu, var norādīt lielākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu “Cru des Côtes du Rhône” vai “Vignobles de la Vallée du Rhône”. Lielākās ģeogrāfiskās vienības nosaukuma “Vignobles de la Vallée du Rhône” izmantošanas nosacījumi ir noteikti līgumā, kas noslēgts starp dažādajām attiecīgajām aizsardzības un pārvaldības organizācijām. |
| --- | --- |

b)

Tādu vīnu marķējumā, kurus apzīmē ar šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu, var norādīt lielākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu “Cru des Côtes du Rhône” vai “Vignobles de la Vallée du Rhône”. Lielākās ģeogrāfiskās vienības nosaukuma “Vignobles de la Vallée du Rhône” izmantošanas nosacījumi ir noteikti līgumā, kas noslēgts starp dažādajām attiecīgajām aizsardzības un pārvaldības organizācijām.

Saite uz produkta specifikāciju

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-ba4e714e-f1f5-476d-9097-07279359da1a

---

(1)  OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.

---