# Euroopa Liidu C 156/2023

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 156 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 66. aastakäik3. mai 2023 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 156

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

66. aastakäik3. mai 2023

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | SOOVITUSED |
| | Euroopa Keskpank |
| 2023/C 156/01 | Euroopa Keskpanga Soovitus, 24. aprill 2023, Euroopa Liidu Nõukogule Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta välisaudiitorite kohta, (EKP/2023/12) | 1 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Euroopa Keskpank

2023/C 156/01

Euroopa Keskpanga Soovitus, 24. aprill 2023, Euroopa Liidu Nõukogule Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta välisaudiitorite kohta, (EKP/2023/12)

1

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 156/02 | TEADUSTARISTU ACTRIS ERICu PÕHIKIRI | 2 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2023/C 156/02

TEADUSTARISTU ACTRIS ERICu PÕHIKIRI

2

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 156/03 | Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär: 3,50 % 1. mail 2023 — Euro vahetuskurss | 22 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2023/C 156/03

Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär: 3,50 % 1. mail 2023 — Euro vahetuskurss

22

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 156/04 | Taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/787 (milles käsitletakse piiritusjookide määratlemist, kirjeldamist, esitlemist ja märgistamist, piiritusjookide nimetuste kasutamist muude toiduainete esitlemisel ja märgistamisel, piiritusjookide geograafiliste tähiste kaitset ning põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi ja destillaatide kasutamist alkohoolsetes jookides ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 110/2008) artikli 26 lõikele 2 | 23 |
| 2023/C 156/05 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine | 27 |
| 2023/C 156/06 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine | 31 |
| 2023/C 156/07 | Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a | 35 |
| 2023/C 156/08 | Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a | 45 |

V   Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2023/C 156/04

Taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/787 (milles käsitletakse piiritusjookide määratlemist, kirjeldamist, esitlemist ja märgistamist, piiritusjookide nimetuste kasutamist muude toiduainete esitlemisel ja märgistamisel, piiritusjookide geograafiliste tähiste kaitset ning põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi ja destillaatide kasutamist alkohoolsetes jookides ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 110/2008) artikli 26 lõikele 2

23

2023/C 156/05

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

27

2023/C 156/06

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

31

2023/C 156/07

Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

35

2023/C 156/08

Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

45

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Euroopa Keskpank

| 3.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 156/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 156/1

---

EUROOPA KESKPANGA SOOVITUS,

24. aprill 2023,

Euroopa Liidu Nõukogule Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta välisaudiitorite kohta

(EKP/2023/12)

(2023/C 156/01)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 27.1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpanga (EKP) ja eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpankade raamatupidamist auditeerivad sõltumatud välisaudiitorid, keda soovitab EKP nõukogu ja kelle kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpanga (EKP) ja eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpankade raamatupidamist auditeerivad sõltumatud välisaudiitorid, keda soovitab EKP nõukogu ja kelle kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu.

| (2) | Pärast 2022. majandusaasta auditeerimist lõpetati Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta välisaudiitori KPMG volitused vastastikusel kokkuleppel. Seetõttu tuleb määrata välisaudiitorid alates 2023. majandusaastast. |
| --- | --- |

(2)

Pärast 2022. majandusaasta auditeerimist lõpetati Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta välisaudiitori KPMG volitused vastastikusel kokkuleppel. Seetõttu tuleb määrata välisaudiitorid alates 2023. majandusaastast.

| (3) | Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta on valinud majandusaastateks 2023 kuni 2027 oma välisaudiitoriks Deloitte Audit Ltd, |
| --- | --- |

(3)

Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta on valinud majandusaastateks 2023 kuni 2027 oma välisaudiitoriks Deloitte Audit Ltd,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta välisaudiitoriks soovitatakse majandusaastateks 2023 kuni 2027 määrata Deloitte Audit Ltd.

Frankfurt Maini ääres, 24. aprill 2023

EKP president

Christine LAGARDE

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 3.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 156/2 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 156/2

---

TEADUSTARISTU ACTRIS ERICu PÕHIKIRI

(2023/C 156/02)

PREAMBUL

ARVESTADES, et kliimamuutuseid ja õhukvaliteeti käsitlev teadus nõuab lühiealiste atmosfäärikomponentide ruumilise ja ajalise muutuvuse mõistmist;

ARVESTADES, et kliimamuutuste ja õhusaaste tõukejõudude põhjalikum mõistmine nõuab lühiealiste atmosfäärikomponentide neljamõõtmelise jaotuse jälgimist;

ARVESTADES, et lühiealiste atmosfäärikomponentide atmosfäärse muutuvuse põhjalikum mõistmine nõuab teadmisi nende vastastikmõju põhjustavatest keerulistest protsessidest;

ARVESTADES, et kliimamuutusi ja õhukvaliteeti käsitlev teadus nõuab kaitstud juurdepääsu pikaajalistele vaatlusandmetele, mis on esitatud piisava täpsuse ja geograafiliste koordinaatidega;

ARVESTADES, et kliimamuutusi ja õhukvaliteeti käsitleva teaduse tarbeks teadmiste kogumine ja tehnoloogia täiustamine nõuab juurdepääsu hästi varustatud uurimisplatvormidele looduslikus ja kontrollitud keskkonnas;

ARVESTADES, et ACTRIS pakub ainulaadset oskusteavet aerosoolide, pilvede ja jälgkontsentratsioonis reaktiivgaaside metroloogia, lühikese elueaga atmosfäärikomponentide muutuvust käsitlevate andmete tagamise ja sellisele teabele juurdepääsu korra kohta;

ARVESTADES, et ACTRISe andmetooteid on vaja Maa kliima- ja õhukvaliteedi seiresüsteemi täielikkuse tagamiseks ning need aitavad kõrvaldada süsteemi kliimat ja Maad käsitlevates mudelites esinevat ebamäärasust, et töötada välja kestlikke lahendusi keskkonnaprobleemidele reageerimiseks;

ARVESTADES, et ACTRISe eesmärk on tõsta hajutatud teadustaristus kasutatava tehnoloogia taset ja väga laiale kasutajateringile osutatavate teenuste kvaliteeti, kaasates erasektori partnereid;

ARVESTADES, et ACTRIS edendab ka haldajate ja kasutajate koolitust ning tugevdab seost teadusuuringute, hariduse ja innovatsiooni vahel atmosfääri- ja kliimateaduse valdkonnas,

MISTÕTTU

I lisas loetletud liikmed ja vaatlejad

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

1. PEATÜKK

PÕHIKIRJA OLULISED OSAD

Artikkel 1

Nimi

Määruse (EÜ) nr 723/2009 alusel asutatakse Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumina (ERIC) aerosoolide, pilvede ja jälgkontsentratsioonis gaaside teadustaristu (ACTRIS), mille nimi on ACTRIS ERIC.

Artikkel 2

Ülesanded ja tegevus

1.   ACTRISe eesmärk on luua kvaliteetseid integreeritud andmekogumeid atmosfääriteaduste valdkonnas ja osutada teenuseid, sealhulgas pakkuda juurdepääsu vahenditega varustatud platvormidele, mis on kohandatud teaduslikuks ja tehnoloogiliseks kasutuseks.

2.   ACTRIS ERICu peamine ülesanne on luua hajutatud teadustaristu ja seda käitada ning koordineerida ACTRISe strateegilist ja finantsarengut ning pikaajalist toimimist.

3.   Oma põhiülesande täitmiseks ja vastavalt põhikirjas sätestatud eeskirjadele teeb ACTRIS ERIC järgmist:

| (a) | koordineerib riiklikelt rajatistelt andmete saamist ning jälgib, et sellised andmed oleksid piisavad; |
| --- | --- |

(a)

koordineerib riiklikelt rajatistelt andmete saamist ning jälgib, et sellised andmed oleksid piisavad;

| (b) | koordineerib tegevust kesksetes rajatistes ning jälgib nende rajatiste teenuste arendamise strateegiaid; |
| --- | --- |

(b)

koordineerib tegevust kesksetes rajatistes ning jälgib nende rajatiste teenuste arendamise strateegiaid;

| (c) | tagab andmekeskuse kaudu avatud ja õigeaegse juurdepääsu ACTRISe andmetele ja andmetoodetele; |
| --- | --- |

(c)

tagab andmekeskuse kaudu avatud ja õigeaegse juurdepääsu ACTRISe andmetele ja andmetoodetele;

| (d) | haldab füüsilist ja kaugjuurdepääsu teemakeskustele, andmekeskusele ja riiklikele rajatistele. |
| --- | --- |

(d)

haldab füüsilist ja kaugjuurdepääsu teemakeskustele, andmekeskusele ja riiklikele rajatistele.

4.   ACTRIS ERIC võib teha ka järgmist:

| (a) | tutvustada ACTRISt teadusringkondadele, erasektorile ja üldsusele; |
| --- | --- |

(a)

tutvustada ACTRISt teadusringkondadele, erasektorile ja üldsusele;

| (b) | rakendada põhikirja artikli 2 punktides 2 ja 3 sätestatud ülesannete ja tegevustega seotud ühiskondlikku ja tehnoloogilist arengut; |
| --- | --- |

(b)

rakendada põhikirja artikli 2 punktides 2 ja 3 sätestatud ülesannete ja tegevustega seotud ühiskondlikku ja tehnoloogilist arengut;

| (c) | arendada ühistegevust kasutajarühmadega, sealhulgas tööstusega; |
| --- | --- |

(c)

arendada ühistegevust kasutajarühmadega, sealhulgas tööstusega;

| (d) | edendada teadmussiiret tööstusele, ühiskonnale ja poliitikakujundajatele; |
| --- | --- |

(d)

edendada teadmussiiret tööstusele, ühiskonnale ja poliitikakujundajatele;

| (e) | ühtlustada ACTRISe rakendamist riiklike prioriteetide ja strateegiatega; |
| --- | --- |

(e)

ühtlustada ACTRISe rakendamist riiklike prioriteetide ja strateegiatega;

| (f) | edendada ACTRISe ressursse hariduslikel eesmärkidel ja koolituseks; |
| --- | --- |

(f)

edendada ACTRISe ressursse hariduslikel eesmärkidel ja koolituseks;

| (g) | teha koostööd teiste teadustaristutega seonduvates ja täiendavates valdkondades; |
| --- | --- |

(g)

teha koostööd teiste teadustaristutega seonduvates ja täiendavates valdkondades;

| (h) | edendada koolitus-, teavitus- ja rahvusvahelist koostööd; |
| --- | --- |

(h)

edendada koolitus-, teavitus- ja rahvusvahelist koostööd;

| (i) | osaleda rahastust saava või andva partnerina oma ülesannetega seotud teadusuuringutes ning |
| --- | --- |

(i)

osaleda rahastust saava või andva partnerina oma ülesannetega seotud teadusuuringutes ning

| (j) | teha mis tahes muid seonduvaid tegevusi, mis on vajalikud konsortsiumi ülesannete täitmiseks. |
| --- | --- |

(j)

teha mis tahes muid seonduvaid tegevusi, mis on vajalikud konsortsiumi ülesannete täitmiseks.

5.   ACTRIS ERIC täidab oma peamist ülesannet mittetulunduslikel alustel. Ilma et see piiraks riigiabi eeskirjade kohaldamist, võib ACTRIS ERIC piiratud ulatuses tegeleda majandustegevusega, tingimusel et see on tihedalt seotud tema peamise ülesandega ega ohusta selle täitmist. Oma majandustegevuse kulude ja tulude üle peab ACTRIS ERIC eraldi raamatupidamist ning küsib majandustegevuse eest turuhinda või juhul, kui seda ei ole võimalik kindlaks määrata, kõiki kulusid ja mõistlikku marginaali sisaldavat summat. Sellise piiratud ulatusega majandustegevuse tulemusena saadud tulu kasutab ACTRIS ERIC selleks, et tõhustada oma ülesannete täitmist.

Artikkel 3

Asukoht ja põhikirjajärgne asukoht

1.   ACTRIS ERIC on hajutatud teadustaristu, mille põhikirjajärgne asukoht on Helsingis, Soomes ning mille peakontori üksused asuvad Soomes ja Itaalias.

2.   Hajutatud teadustaristu hõlmab eri riikides asuvaid teemakeskusi, riiklikke rajatisi ja andmekeskust. Andmekeskus, teemakeskused ja riiklikud rajatised ühendatakse ACTRIS ERICuga lepingute vahendusel, mis sõlmitakse rajatisi haldavate organisatsioonidega.

Artikkel 4

Kestus ja tegevuse lõpetamine

1.   ACTRIS ERIC asutatakse määramata ajaks, ilma et see piiraks ERICu tegevuse lõpetamist käsitlevate sätete kohaldamist.

2.   ACTRIS ERICu tegevuse lõpetamise kohta teeb otsuse üldkogu vastavalt põhikirja artikli 18 punktile 8.

3.   Varad, mis jäävad alles pärast ACTRIS ERICu võlgade tasumist, jaotatakse liikmete, alaliste vaatlejate ja vaatlejate vahel proportsionaalselt vastavalt nende poolt ACTRIS ERICule tehtud iga-aastastele sissemaksetele, kui üldkogu ei lepi kokku teisiti.

4.   Asjatu viivituseta pärast nõukogu otsust lõpetada ACTRIS ERICu tegevus ja hiljemalt kümme päeva pärast sellise otsuse vastuvõtmist teavitab ACTRIS ERIC sellest Euroopa Komisjoni. ACTRIS ERIC teavitab pärast tegevuse lõpetamise menetluse lõpuleviimist sellest viivitamata ja igal juhul kümne päeva jooksul Euroopa Komisjoni.

5.   ACTRIS ERIC lakkab eksisteerimast päeval, mil Euroopa Komisjon avaldab sellekohase teate Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 5

Vastutus ja kindlustuskaitse

1.   ACTRIS ERIC vastutab oma võlgade eest.

2.   Liikmete, alaliste vaatlejate ja vaatlejate rahaline vastutus ACTRIS ERICu võlgade eest piirdub nende iga-aastaste sissemaksetega ACTRIS ERICule.

3.   ACTRIS ERIC kindlustab ennast nõuetekohaselt ACTRIS ERICu loomise ja tegevusega seotud riskide vastu.

Artikkel 6

Kasutajate juurdepääs

1.   ACTRIS ERIC tagab tõhusa juurdepääsu andmetele, vahenditele ja teenustele. Rakendatakse mittediskrimineerivat prioriseerimist vastavalt teaduslikule väärtusele, tehnilisele teostatavusele ja/või muudele asjakohastele kriteeriumidele, pidades silmas ACTRISe eesmärki.

2.   Juurdepääs tugineb avatud juurdepääsu põhimõtetele, järgides kriteeriume, menetlusi ja korda, mis on sätestatud ACTRIS ERICu andmepoliitikas ning üldkogu poolt heaks kiidetud juurdepääsu- ja teenuspoliitika dokumentides. Menetlused ja hindamiskriteeriumid tehakse ACTRIS ERICu veebisaidil üldsusele kättesaadavaks. ACTRIS ERIC juhendab kasutajaid, sealhulgas oma veebiportaali kaudu, et hõlbustada juurdepääsu andmetele, vahenditele ja teenustele.

Artikkel 7

Hindamise põhimõtted

ACTRIS ERICu tegevust hindab igal aastal teaduse ja innovatsiooni nõuandekogu. Lisaks hindavad ACTRISe teenuseid, toimimist ja juhtimist vähemalt iga viie aasta järel sõltumatud välishindajad, kes ei saa olla teaduse ja innovatsiooni nõuandekogu liikmed, ning kelle nimetab ametisse üldkogu ja kes annavad aru üldkogule.

Artikkel 8

Teabe levitamise põhimõtted

1.   ACTRIS ERIC edendab avatud teadust ja innovatsiooni ning kutsub kasutajaid üles tegema oma tulemused üldsusele kättesaadavaks. ACTRISe andmete, teenuste ja taristu kasutamisest teavitatakse väljaannetes ja muudes dokumentides. Üksikasjalikum teave esitatakse ACTRIS ERICu sise-eeskirjades.

2.   ACTRIS ERIC kasutab sihtrühmadeni jõudmiseks erinevaid kanaleid, sealhulgas veebiportaalid, sotsiaalmeedia, uudiskirjad, seminarid, osalemine konverentsidel, artiklid ajakirjades ja päevalehtedes.

Artikkel 9

Intellektuaalomandi õigused

1.   Vastavalt ACTRIS ERICu ja kasutajate vahel sõlmitava lepingu tingimustele kuuluvad kasutajate loodud intellektuaalomandi õigused neile kasutajatele.

2.   ACTRISe andmed, samuti intellektuaalomandi õigused ja muud ACTRISe raames loodud ja arendatud teadmised kuuluvad need loonud üksusele või isikule. Andmete esitajad võimaldavad ACTRIS ERICul kasutada ACTRISe andmeid vastavalt ACTRISe andmepoliitikas ning juurdepääsu- ja teenuspoliitikat käsitlevates dokumentides sätestatud tingimustele.

3.   ACTRISe andmed on kättesaadavad vastavalt avatud teaduse ja avatud juurdepääsu põhimõtetele, mis on üksikasjalikumalt sätestatud sise-eeskirjades.

Artikkel 10

Töölevõtmise põhimõtted

1.   ACTRIS ERICu töösuhetega seotud põhimõtetele kohaldatakse selle riigi õigusakte, kus töötajad tööle võetakse.

2.   ACTRIS ERICu töötajate valimine, töölevõtmine ja töötamine toimub läbipaistval, mittediskrimineerival ning võrdseid võimalusi austaval viisil. Töölevõtmise üksikasjalikud eeskirjad sätestatakse sise-eeskirjades.

Artikkel 11

Hankepõhimõtted

ACTRIS ERIC kohtleb hangete kandidaate ja pakkujaid võrdsetel ja mittediskrimineerivatel alustel, sõltumata sellest, kas nad asuvad Euroopa Liidus või mitte. ACTRIS ERIC lähtub oma hankepõhimõtetes läbipaistvuse, mittediskrimineerimise ja konkurentsi põhimõtetest. Hankemenetluste ja -kriteeriumide üksikasjalikud eeskirjad sätestatakse sise-eeskirjades.

2. PEATÜKK

LIIKMESTAATUS JA VAATLEJASTAATUS

LIIKMESTAATUS JA VAATLEJASTAATUS

Artikkel 12

Liikmed, alalised vaatlejad, vaatlejad ja esindavad üksused

1.   Järgmised üksused võivad saada ACTRIS ERICu hääleõigusega liikmeks või ACTRIS ERICu hääleõiguseta alaliseks vaatlejaks või vaatlejaks:

| (a) | Euroopa Liidu liikmesriigid; |
| --- | --- |

(a)

Euroopa Liidu liikmesriigid;

| (b) | määruse (EÜ) nr 723/2009 artikli 2 punktis c määratletud ühinenud riigid; |
| --- | --- |

(b)

määruse (EÜ) nr 723/2009 artikli 2 punktis c määratletud ühinenud riigid;

| (c) | määruse (EÜ) nr 723/2009 artikli 2 punktis b määratletud kolmandad riigid, välja arvatud ühinenud riigid; |
| --- | --- |

(c)

määruse (EÜ) nr 723/2009 artikli 2 punktis b määratletud kolmandad riigid, välja arvatud ühinenud riigid;

| (d) | valitsustevahelised organisatsioonid. |
| --- | --- |

(d)

valitsustevahelised organisatsioonid.

2.   Liikmeks, alaliseks vaatlejaks või vaatlejaks saamise tingimused on kehtestatud artiklis 13. ACTRIS ERICu liikmete hulka peavad kuuluma vähemalt üks Euroopa Liidu liikmesriik ja vähemalt kaks muud riiki, mis on kas liikmesriigid või ühinenud riigid.

3.   Liikmesriikidel ja ühinenud riikidel peab igal juhul olema üldkogus ühine häälteenamus. Üldkogu tagab, et ACTRIS ERIC järgib alati seda nõuet.

4.   Iga artikli 12 lõike 1 punktides a–c osutatud liiget, alalist vaatlejat või vaatlejat võib üldkogul esindada üks või mitu tema valitud ning tema eeskirjade ja korra kohaselt määratud avalik-õiguslikku üksust, sealhulgas piirkonnad või avalikke teenuseid osutavad eraõiguslikud üksused. Liikmed, alalised vaatlejad ja vaatlejad teavitavad üldkogu esimeest mis tahes muudatustest esindavas üksuses, selle volituste lõppemisest või esindavale üksusele delegeeritud konkreetsete õiguste ja kohustuste muudatustest.

5.   ACTRIS ERICu liikmed, alalised vaatlejad ja vaatlejad ning neid esindavad üksused on loetletud I lisas. I lisa ajakohastab üldkogu esimees või tema volitatud isik.

6.   Juhul kui ACTRIS ERIC peab seda otstarbekaks, võib ta sõlmida lepingu ka kolmandate isikutega, näiteks riikidega, kes ei saa olla ERICu liikmed, alalised vaatlejad või vaatlejad.

Artikkel 13

Liikmeks, alaliseks vaatlejaks või vaatlejaks saamise tingimused

1.   Üksused, kes on allkirjastanud ametliku taotluse ACTRIS ERICu asutamiseks, saavad liikmeks või vaatlejaks komisjoni otsusega asutada ACTRIS ERIC kooskõlas määrusega (EÜ) nr 723/2009.

2.   Kui artikli 13 lõikest 1 ei tulene teisiti, esitavad artikli 12 lõikes 1 osutatud üksused, kes soovivad saada ACTRIS ERICu liikmeks, üldkogu esimehele kirjaliku taotluse. Taotluses kirjeldatakse, kuidas üksus toetab artiklis 2 kirjeldatud ACTRIS ERICu ülesandeid ja tegevusi ning kuidas ta kavatseb täita artiklis 15 osutatud kohustusi.

3.   Kui artikli 13 lõikest 1 ei tulene teisiti, võivad artikli 12 lõikes 1 osutatud üksused, kes soovivad toetada ACTRIS ERICu tegevust, kuid kellel ei ole võimalik ühineda liikmena, taotleda alalise vaatleja või vaatleja staatust. Taotlejad esitavad kirjaliku taotluse üldkogu esimehele. Taotluses kirjeldatakse, kuidas taotleja aitab kaasa artiklis 2 kirjeldatud ACTRIS ERICu ülesannetele ja tegevustele ning kuidas ta kavatseb täita artiklis 16 osutatud kohustusi.

Artikkel 14

Liikme väljaastumine / alalise vaatleja või vaatleja tagasiastumine ning liikme- või vaatlejastaatuse lõpetamine

1.   ACTRIS ERICu esimese viie tegevusaasta jooksul ei tohi liige sellest välja astuda või alaline vaatleja tagasi astuda.

2.   Esimese viie aasta möödumisel alates ACTRIS ERICu asutamisest võib liige sellest välja astuda või alaline vaatleja tagasi astuda eelarveaasta lõpus, eeldusel et ta teavitab sellest üldkogu esimeest ametliku taotluse kaudu kuus kuud ette.

3.   Vaatleja võib tagasi astuda eelarveaasta lõpus, eeldusel et ta teavitab sellest üldkogu esimeest ametliku taotluse kaudu kuus kuud ette.

4.   Liikmed, alalised vaatlejad ja vaatlejad peavad selleks, et nende välja-/tagasiastumine jõustuks, täitma kõik rahalised ja muud kohustused.

5.   Üldkogul on õigus liikme- või vaatlejastaatus lõpetada, kui on täidetud järgmised tingimused:

| (a) | liige, alaline vaatleja või vaatleja on tõsiselt rikkunud üht või mitut käesolevast põhikirjast tulenevat kohustust; |
| --- | --- |

(a)

liige, alaline vaatleja või vaatleja on tõsiselt rikkunud üht või mitut käesolevast põhikirjast tulenevat kohustust;

| (b) | liige, alaline vaatleja või vaatleja ei ole sellist rikkumist heastanud kuue kuu jooksul pärast seda, kui on saanud rikkumise kohta kirjaliku teate üldkogu esimehelt. |
| --- | --- |

(b)

liige, alaline vaatleja või vaatleja ei ole sellist rikkumist heastanud kuue kuu jooksul pärast seda, kui on saanud rikkumise kohta kirjaliku teate üldkogu esimehelt.

6.   Eespool artikli 14 lõikes 5 osutatud liikmel, alalisel vaatlejal või vaatlejal on õigus selgitada oma seisukohta üldkogule enne, kui üldkogu teeb selles küsimuses otsuse.

7.   Väljaastuval liikmel või tagasiastuval alalisel vaatlejal / vaatlejal või kelle liikme- või vaatlejastaatus lõpetatakse, ei ole õigust tehtud sissemakse tagastamisele ega hüvitamisele.

8.   Ilma et see piiraks artikli 14 lõigete 1–3 kohaldamist, võivad liikmed, alalised vaatlejad ja vaatlejad, kes on kolmandad riigid, kuid kes ei ole ühinenud riigid ega valitsustevahelised organisatsioonid, ACTRIS ERICust välja/tagasi astuda pärast nõukogu määruses (EÜ) nr 723/2009 tehtud muudatusi, mis oluliselt mõjutaksid nende õigusi ja kohustusi seoses ACTRIS ERICuga. Selliseid muudatusi loetakse oluliseks, kui nendega kaasnevad suuremad tasud (sealhulgas iga-aastased sissemaksed), hääleõigusega aktsiate muutmine, põhikirja artikli 31 kohaselt kohaldatavate seadustega vastuolus olevate nõuete kehtestamine, õiguse olla esindatud üldkogul või muudes ACTRIS ERICu loodud organites äravõtmine või nende õiguste muutmine seoses ACTRISe teenuste ja rajatiste esindamise või kasutamisega.

ACTRIS ERICust välja-/tagasiastumise kohustused ja tagajärjed otsustatakse esialgu kooskõlas artikli 14 lõikega 4, tingimusel et üldkogu teeb ühehäälse otsuse.

Olenemata artikli 14 lõigetest 1–3, teavitavad mõjutatud liige ja alaline vaatleja (kuue kuu jooksul pärast ERICu eeskirjade asjakohast muutmist) üldkogu vähemalt kolm kuud ette oma välja-/tagasiastumisest, mis jõustub mis tahes ajal pärast viie aasta möödumist käesoleva põhikirja jõustumisest.

Olenemata artikli 14 lõigetest 1–3 teavitab mõjutatud vaatleja (kuue kuu jooksul pärast ERICu eeskirjade asjakohast muutmist) üldkogu vähemalt kolm kuud ette oma tagasiastumisest.

3. PEATÜKK

LIIKMETE JA VAATLEJATE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED

LIIKMETE JA VAATLEJATE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED

Artikkel 15

Liikmed

1.   Ilma et see piiraks muid käesolevas põhikirjas, sise-eeskirjades või kohaldatavates õigusaktides sätestatud õigusi, on igal liikmel õigus:

| a) | osaleda ja hääletada üldkogul; |
| --- | --- |

a)

osaleda ja hääletada üldkogul;

| b) | osaleda ACTRIS ERICu üritustel ja tegevustes; |
| --- | --- |

b)

osaleda ACTRIS ERICu üritustel ja tegevustes;

| c) | omada juurdepääsu toetusele, mida annavad ACTRIS ERIC ja hajutatud teadustaristu teemakeskused oma riiklikele rajatistele; |
| --- | --- |

c)

omada juurdepääsu toetusele, mida annavad ACTRIS ERIC ja hajutatud teadustaristu teemakeskused oma riiklikele rajatistele;

| d) | määrata kooskõlas artikliga 12 esindavad üksused; |
| --- | --- |

d)

määrata kooskõlas artikliga 12 esindavad üksused;

| e) | valida ACTRIS ERICu juhtorganeid ja olla valitud ACTRIS ERICu juhtorganitesse oma üldkogu esindajate kaudu; |
| --- | --- |

e)

valida ACTRIS ERICu juhtorganeid ja olla valitud ACTRIS ERICu juhtorganitesse oma üldkogu esindajate kaudu;

| f) | hallata keskse rajatise üksust ja juhtida keskset rajatist; |
| --- | --- |

f)

hallata keskse rajatise üksust ja juhtida keskset rajatist;

| g) | osta kaupu ja teenuseid, mida mitterahaliselt pakutakse ACTRIS ERICule ametlikuks ja ainukasutuseks ning mis on ette nähtud üksnes ACTRIS ERICu mittemajanduslike tegevuste tarbeks (ja mida sellisel kujul kajastatakse ACTRIS ERICu raamatupidamisarvestuses). |
| --- | --- |

g)

osta kaupu ja teenuseid, mida mitterahaliselt pakutakse ACTRIS ERICule ametlikuks ja ainukasutuseks ning mis on ette nähtud üksnes ACTRIS ERICu mittemajanduslike tegevuste tarbeks (ja mida sellisel kujul kajastatakse ACTRIS ERICu raamatupidamisarvestuses).

2.   Iga liige peab

| (a) | tasuma iga-aastaseid sissemakseid vastavalt artiklile 26; |
| --- | --- |

(a)

tasuma iga-aastaseid sissemakseid vastavalt artiklile 26;

| (b) | andma oma esindajatele täielikud volitused hääletada kõigis üldkogu koosolekutel tõstatatud küsimustes; |
| --- | --- |

(b)

andma oma esindajatele täielikud volitused hääletada kõigis üldkogu koosolekutel tõstatatud küsimustes;

| (c) | kohustuma täitma artiklis 2 määratletud ACTRIS ERICu ülesandeid ja tegevusi; |
| --- | --- |

(c)

kohustuma täitma artiklis 2 määratletud ACTRIS ERICu ülesandeid ja tegevusi;

| (d) | edendama ACTRISe standardite vastuvõtmist oma riiklikes ACTRISe teadusringkondades; |
| --- | --- |

(d)

edendama ACTRISe standardite vastuvõtmist oma riiklikes ACTRISe teadusringkondades;

| (e) | tagama riiklike rajatiste piisava haldamise, et osutada teenuseid ACTRISele. |
| --- | --- |

(e)

tagama riiklike rajatiste piisava haldamise, et osutada teenuseid ACTRISele.

Artikkel 16

Alalised vaatlejad ja vaatlejad

1.   Vaatlejate õigused on järgmised:

| (a) | osaleda üldkogul ilma hääleõiguseta; |
| --- | --- |

(a)

osaleda üldkogul ilma hääleõiguseta;

| (b) | osaleda ACTRIS ERICu üritustel ja tegevustes; |
| --- | --- |

(b)

osaleda ACTRIS ERICu üritustel ja tegevustes;

| (c) | omada juurdepääsu toetusele, mida annavad ACTRIS ERIC ja hajutatud teadustaristu teemakeskused oma riiklikele rajatistele; |
| --- | --- |

(c)

omada juurdepääsu toetusele, mida annavad ACTRIS ERIC ja hajutatud teadustaristu teemakeskused oma riiklikele rajatistele;

| (d) | määrata kooskõlas artikliga 12 esindavad üksused. |
| --- | --- |

(d)

määrata kooskõlas artikliga 12 esindavad üksused.

2.   Iga vaatleja peab

| (a) | tasuma iga-aastaseid sissemakseid vastavalt artiklile 26; |
| --- | --- |

(a)

tasuma iga-aastaseid sissemakseid vastavalt artiklile 26;

| (b) | kohustuma täitma artiklis 2 määratletud ACTRIS ERICu ülesandeid ja tegevusi; |
| --- | --- |

(b)

kohustuma täitma artiklis 2 määratletud ACTRIS ERICu ülesandeid ja tegevusi;

| (c) | edendama ACTRISe standardite vastuvõtmist oma riiklikes ACTRISe teadusringkondades; |
| --- | --- |

(c)

edendama ACTRISe standardite vastuvõtmist oma riiklikes ACTRISe teadusringkondades;

| (d) | tagama juurdepääsu võimaldamiseks vajaliku tehnilise taristu. |
| --- | --- |

(d)

tagama juurdepääsu võimaldamiseks vajaliku tehnilise taristu.

3.   Vaatleja võetakse vastu maksimaalselt kolmeks aastaks, mida on võimalik pikendada kahel korral ühe aasta võrra vastavalt üldkogu heakskiidule.

4.   Vaatlejale, kes näeb ette alalise osalemise konsortsiumis, kuid kellel ei ole võimalik liikmeks saada, võib anda alalise vaatleja staatuse vastavalt üldkogu heakskiidule. Alalistel vaatlejatel on samad õigused ja kohustused kui liikmetel, nagu on sätestatud artikli 15 lõikes 1, artikli 15 lõikes 2 ja artiklis 26, välja arvatud õigus hääletada üldkogul.

Artikkel 17

Liikmete, vaatlejate ja alaliste vaatlejate õiguste peatamine

1.   Kui liige ei ole tasunud artiklis 26 ette nähtud sissemakseid, mis võrduvad selle liikme eelneva aasta sissemaksete summaga või ületavad seda, peatatakse automaatselt tema hääleõigus üldkogus kuni sissemaksete tasumiseni.

2.   Kui vaatleja või alaline vaatleja ei ole tasunud artiklis 26 ette nähtud sissemakseid, mis võrduvad selle vaatleja või alalise vaatleja eelneva aasta sissemaksete summaga või ületavad seda, peatatakse automaatselt tema õigus osaleda üldkogu koosolekutel kuni sissemaksete tasumiseni.

4. PEATÜKK

JUHTIMINE

JUHTIMINE

Artikkel 18

Üldkogu

1.   Üldkogu on ACTRIS ERICu juhtorgan, mis koosneb liikmete, alaliste vaatlejate ja vaatlejate esindajatest. Iga liiget, alalist vaatlejat või vaatlejat esindab kuni kaks esindajat. Esindajad määrab liige, alaline vaatleja või vaatleja. Üldkogu tuleb kokku vähemalt üks kord aastas ning vastutab ACTRIS ERICu üldjuhtimise ja järelevalve eest. Üldkogu valib kaheks aastaks esimehe ja aseesimehe, kelle ametiaega võib pikendada kaks korda. Iga liige, alaline vaatleja või vaatleja teavitab üldkogu esimeest põhjendamatu viivituseta kirjalikult oma esindajate määramisest või määramise lõpetamisest. Esindajatega võib kaasas olla kuni kaks eksperti, keda kasutatakse üksnes esindajate nõustamise eesmärgil. Eksperdid ei avalda koosolekutel arvamust, välja arvatud juhul, kui esimees on seda taotlenud. Üldkogu võtab vastu oma sise-eeskirjad.

2.   Igal liikmel on üks hääl, millele lisandub üks lisahääl liikme puhul, kes toetab vähemalt ühte ACTRISe keskset rajatist, ja veel üks hääl enam kui kolme erineva ACTRISe keskse rajatise toetamise eest. Alalised vaatlejad ja vaatlejad osalevad üldkogu koosolekutel hääleõiguseta.

3.   Üldkogu kutsub kokku ja juhatab esimees. Tema puudumise korral juhatab üldkogu aseesimees.

4.   Üldkogu erakorraline koosolek kutsutakse kokku, kui seda taotleb üks kolmandik liikmetest.

5.   Iga liige võib esindada maksimaalselt üht teist liiget. Esindatav liige teavitab sellest esimeest kirjalikult enne üldkogu mis tahes koosolekut.

6.   Otsuseid võib teha ka kirjaliku menetluse teel. Kirjaliku menetluse tingimused on kehtestatud üldkogu poolt vastu võetud sise-eeskirjades.

7.   Õigusjõulise koosoleku korraldamiseks on vajalik liikmete ja häälte kahekolmandikuline kvoorum. Kui kvoorum puudub, kutsutakse korduskoosolek kokku nii pea kui võimalik, saates uue kutse sama päevakorraga. Korduskoosolekul loetakse kvooruminõue täidetuks, kui kohal on 50 % liikmetest ja häältest.

8.   Üldkogu ülesanded on eelkõige järgmised.

| | Otsustada koosolekul osalevate liikmete ühehäälse otsusega ACTRIS ERICu põhikirja muutmise üle. |
| --- | --- |

Otsustada koosolekul osalevate liikmete ühehäälse otsusega ACTRIS ERICu põhikirja muutmise üle.

| | Kui artikli 26 lõikest 2 ei tulene teisiti, on järgmistes küsimustes otsuste tegemiseks vajalik a) koosolekul osalevate liikmete kahekolmandikuline häälteenamus ja b) 60 % enamus viimase täiseelarveaasta eest tasutud liikmete iga-aastastes sissemaksetes:







  (a) | ACTRIS ERICu rahastamiskava heakskiitmine, |
| --- | --- | --- |

Kui artikli 26 lõikest 2 ei tulene teisiti, on järgmistes küsimustes otsuste tegemiseks vajalik a) koosolekul osalevate liikmete kahekolmandikuline häälteenamus ja b) 60 % enamus viimase täiseelarveaasta eest tasutud liikmete iga-aastastes sissemaksetes:

(a)

ACTRIS ERICu rahastamiskava heakskiitmine,

| (b) | siseste finantseeskirjade heakskiitmine. |
| --- | --- |

(b)

siseste finantseeskirjade heakskiitmine.

| | Kui artikli 26 lõikest 2 ei tulene teisiti, on järgmistes küsimustes otsuste tegemiseks vajalik koosolekul osalevate liikmete kahekolmandikuline häälteenamus:







  (a) | iga-aastaste töökavade ja eelarve heakskiitmine; |
| --- | --- | --- |

Kui artikli 26 lõikest 2 ei tulene teisiti, on järgmistes küsimustes otsuste tegemiseks vajalik koosolekul osalevate liikmete kahekolmandikuline häälteenamus:

(a)

iga-aastaste töökavade ja eelarve heakskiitmine;

| (b) | muude sise-eeskirjade kui siseste finantseeskirjade heakskiitmine; |
| --- | --- |

(b)

muude sise-eeskirjade kui siseste finantseeskirjade heakskiitmine;

| (c) | liikmete ja alaliste vaatlejate sissemaksed; |
| --- | --- |

(c)

liikmete ja alaliste vaatlejate sissemaksed;

| (d) | ACTRIS ERICu vabatahtlik lõpetamine ja likvideerimine; |
| --- | --- |

(d)

ACTRIS ERICu vabatahtlik lõpetamine ja likvideerimine;

| (e) | eelmise raamatupidamise aastaaruande ja tegevusaruande heakskiitmine; |
| --- | --- |

(e)

eelmise raamatupidamise aastaaruande ja tegevusaruande heakskiitmine;

| (f) | esimehe ja aseesimehe ametisse nimetamine; |
| --- | --- |

(f)

esimehe ja aseesimehe ametisse nimetamine;

| (g) | peadirektori ametisse nimetamine ja ametist vabastamine; |
| --- | --- |

(g)

peadirektori ametisse nimetamine ja ametist vabastamine;

| (h) | uute liikmete, alaliste vaatlejate ja vaatlejate heakskiitmine ning vaatlejastaatuse uuendamine; |
| --- | --- |

(h)

uute liikmete, alaliste vaatlejate ja vaatlejate heakskiitmine ning vaatlejastaatuse uuendamine;

| (i) | liikme- või vaatlejastaatuse lõpetamine üldkogu poolt, välja arvatud asjaomase liikme hääleõigus; |
| --- | --- |

(i)

liikme- või vaatlejastaatuse lõpetamine üldkogu poolt, välja arvatud asjaomase liikme hääleõigus;

| (j) | käesoleva põhikirjaga reguleerimata täiendavate nõuandvate organite ning komiteede ja töörühmade asutamine ja likvideerimine. |
| --- | --- |

(j)

käesoleva põhikirjaga reguleerimata täiendavate nõuandvate organite ning komiteede ja töörühmade asutamine ja likvideerimine.

| | Otsustada lihthäälteenamusega: | muud küsimused. |
| --- | --- | --- |

Otsustada lihthäälteenamusega:

muud küsimused.

Artikkel 19

Peadirektor

1.   Üldkogu nimetab peadirektori ametisse üldkogu poolt vastu võetud korras. Peadirektori võtab tööle ACTRIS ERIC. Peadirektor on ACTRIS ERICu seaduslik esindaja. Peadirektor vastutab üldkogu otsuste rakendamise eest ning tagab, et ACTRISe teaduslik ja strateegiline areng vastab ootustele sotsiaal-majandusliku mõju, tehnoloogia arengu ja innovatsiooni vallas. Peadirektor aitab aktiivselt kaasa kogukonna ülesehitamisele, välissuhete ja strateegiliste partnerluste edendamisele ning ACTRISe tegevuste järelevalvele ja koordineerimisele. Peadirektor esindab ACTRIS ERICut kõigis kohtuvaidlustes.

2.   Peadirektori ametiaeg on viis aastat. Üldkogu võib ametiaega üks kord pikendada.

3.   Peadirektor asub ACTRIS ERICu põhikirjajärgses asukohas ning vastutab ACTRIS ERICu töötajate ja tegevuste juhtimise eest kooskõlas ACTRIS ERICu eelarve ja sise-eeskirjadega.

Artikkel 20

Peakontor

Peakontor on ACTRISe keskne üksus, mis koordineerib ACTRISe tegevusi ja võimaldab ACTRISe teenuseid. Peakontor toetab üldkogu ning ACTRIS ERICu nõuandvate organite ja komiteede tööd.

Artikkel 21

Teaduse ja innovatsiooni nõuandekogu

1.   Üldkogu moodustab sõltumatu välise teaduse ja innovatsiooni nõuandekogu. Teaduse ja innovatsiooni nõuandekogu liikmed nimetab ametisse üldkogu.

2.   Teaduse ja innovatsiooni nõuandekogu ülesanded on järgmised:

| a) | jälgida ACTRIS ERICu teadusalast ja tegevuslikku kvaliteeti ning hajutatud teadustaristuga seotud tegevusi; |
| --- | --- |

a)

jälgida ACTRIS ERICu teadusalast ja tegevuslikku kvaliteeti ning hajutatud teadustaristuga seotud tegevusi;

| b) | anda tagasisidet ja esitada soovitusi ACTRIS ERICu ja hajutatud teadustaristuga seotud tegevuste arendamiseks; |
| --- | --- |

b)

anda tagasisidet ja esitada soovitusi ACTRIS ERICu ja hajutatud teadustaristuga seotud tegevuste arendamiseks;

| c) | kohtuda üldkoguga ja esitada talle oma soovitused vähemalt kord aastas. |
| --- | --- |

c)

kohtuda üldkoguga ja esitada talle oma soovitused vähemalt kord aastas.

Artikkel 22

Eetika nõuandekogu

1.   Üldkogu moodustab sõltumatu eetika nõuandekogu. Eetika nõuandenõukogu liikmed nimetab ametisse üldkogu.

2.   Eetika nõuandekogu ülesanded on järgmised:

| a) | anda tagasisidet ja esitada soovitusi ACTRIS ERICu ja hajutatud teadustaristuga seotud tegevuste eetiliste aspektide arendamiseks; |
| --- | --- |

a)

anda tagasisidet ja esitada soovitusi ACTRIS ERICu ja hajutatud teadustaristuga seotud tegevuste eetiliste aspektide arendamiseks;

| b) | kohtuda üldkogu ja peadirektoriga ning esitada neile vajaduse korral oma soovitused. |
| --- | --- |

b)

kohtuda üldkogu ja peadirektoriga ning esitada neile vajaduse korral oma soovitused.

Artikkel 23

Finantskomitee

1.   Üldkogu moodustab finantskomitee ja määrab ametisse selle liikmed.

2.   Finantskomitee ülesanded on järgmised:

| a) | toetada üldkogu finantsplaneerimise juhtimisega seotud küsimustes; |
| --- | --- |

a)

toetada üldkogu finantsplaneerimise juhtimisega seotud küsimustes;

| b) | kohtuda üldkoguga ja esitada talle vajaduse korral oma soovitused. |
| --- | --- |

b)

kohtuda üldkoguga ja esitada talle vajaduse korral oma soovitused.

3.   Finantskomitee võtab vastu oma töökorra, mille kiidab heaks üldkogu.

Artikkel 24

Muud organid, komiteed ja töörühmad

ACTRIS ERIC võib vajaduse korral moodustada täiendavaid organeid, komiteesid ja töörühmi ning määrata kindlaks nende ülesanded ja volitused.

5. PEATÜKK

RAHASTAMINE JA SISSEMAKSED

RAHASTAMINE JA SISSEMAKSED

Artikkel 25

Rahalised vahendid

ACTRIS ERICu rahalised vahendid hõlmavad järgmist:

| (a) | liikmete, alaliste vaatlejate ja vaatlejate sissemaksed vastavalt artiklile 26 ja II lisale; |
| --- | --- |

(a)

liikmete, alaliste vaatlejate ja vaatlejate sissemaksed vastavalt artiklile 26 ja II lisale;

| (b) | toetused ja annetused ning |
| --- | --- |

(b)

toetused ja annetused ning

| (c) | muud vahendid üldkogu heaks kiidetud ulatuses ja tingimustel. |
| --- | --- |

(c)

muud vahendid üldkogu heaks kiidetud ulatuses ja tingimustel.

Artikkel 26

Sissemaksed

1.   Liikmete, alaliste vaatlejate ja vaatlejate sissemaksed arvutatakse vastavalt II lisas kehtestatud peamistele eeskirjadele ja põhimõtetele, mida on üksikasjalikumalt kirjeldatud ACTRIS ERICu sisestes finantseeskirjades.

2.   Iga sissemaksetega seotud muudatuse peab heaks kiitma liige (liikmed) või alaline (alalised) vaatleja(d), keda muudatus mõjutab, enne kui üldkogu saab selle heaks kiita.

Artikkel 27

Eelarvepõhimõtted, raamatupidamine ja auditeerimine

1.   ACTRIS ERICu eelarveaasta algab iga aasta 1. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril.

2.   ACTRIS ERICu suhtes kohaldatakse raamatupidamisarvestuse koostamise, esitamise, auditeerimise ja avaldamise nõudeid vastavalt ACTRIS ERICu põhikirjajärgse asukohariigi õigusele. Üksikasjalikumad eeskirjad kehtestatakse ACTRIS ERICu siseste finantseeskirjadega.

3.   ACTRIS ERICu raamatupidamisarvestusele lisatakse aruanne, mis käsitleb eelarve haldamist ja finantsjuhtimist eelarveaastal. Aastaaruanne ja aastaeelarve esitatakse üldkogule.

4.   Annetusi, kingitusi ja muud tulu liikmetelt, alalistelt vaatlejatelt, vaatlejatelt või kolmandatelt isikutelt võib vastu võtta pärast üldkogu heakskiitu.

Artikkel 28

Maksu- ja aktsiisivabastused

1.   Käibemaksuvabastust, mis põhineb nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ artikli 143 lõike 1 punktil g ja artikli 151 lõike 1 punktil b ning mis on kooskõlas nõukogu rakendusmääruse (EL) nr 282/2011 artiklitega 50 ja 51, kohaldatakse kaupade ja teenuste ostmise suhtes ACTRIS ERICu ja ERICu liikmete poolt, nagu on määratletud nõukogu 25. juuni 2009. aasta määruse (EÜ) nr 723/2009 (Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi (ERIC) käsitleva ühenduse õigusliku raamistiku kohta) artikli 9 lõikes 1, ning põhikirja 2. ja 3. peatüki tähenduses, mis on ette nähtud ACTRIS ERICu ametlikuks ja ainukasutuseks, tingimusel et selline ost toimub üksnes ACTRIS ERICu mittemajanduslike tegevuste tarbeks kooskõlas tema tegevustega. Käibemaksuvabastust kohaldatakse üksnes 300 eurot ületavate ostude suhtes.

2.   Aktsiisivabastust, mis põhineb nõukogu direktiivi (EL) 2020/262 artiklil 11, kohaldatakse üksnes ACTRIS ERICu selliste ostude korral, mis on ette nähtud ACTRIS ERICu ametlikuks ja ainukasutuseks, tingimusel et selline ost toimub üksnes ACTRIS ERICu mittemajanduslike tegevuste tarbeks kooskõlas tema tegevustega ja ületab 300 eurot.

3.   Töötajate tehtud ostude suhtes vabastusi ei kohaldata.

6. PEATÜKK

MUUD SÄTTED

MUUD SÄTTED

Artikkel 29

Euroopa Komisjonile aruannete esitamine

1.   ACTRIS ERIC koostab iga-aastase tegevusaruande eelkõige oma teadusliku, korraldusliku ja finantstegevuse kohta. Üldkogu peab selle aruande heaks kiitma ning edastama Euroopa Komisjonile ja asjaomastele ametiasutustele kuue kuu jooksul pärast vastava eelarveaasta lõppu. Aruanne tehakse üldsusele kättesaadavaks ACTRIS ERICu veebisaidil.

2.   ACTRIS ERIC teavitab Euroopa Komisjoni kõigist asjaoludest, mis ähvardavad seada tõsisesse ohtu ACTRIS ERICu ülesannete täitmise või takistavad ACTRIS ERICul järgida määruses (EÜ) nr 723/2009 sätestatud nõudeid.

Artikkel 30

Töökeel

ACTRIS ERICu töökeel on inglise keel.

Artikkel 31

Kohaldatav õigus

ACTRIS ERICu sisemise toimimise suhtes kohaldatakse:

| (a) | liidu õigust, eelkõige määrust (EÜ) nr 723/2009 ning määruse artikli 6 lõike 1 punktis a ja artikli 11 lõikes 1 osutatud otsuseid; |
| --- | --- |

(a)

liidu õigust, eelkõige määrust (EÜ) nr 723/2009 ning määruse artikli 6 lõike 1 punktis a ja artikli 11 lõikes 1 osutatud otsuseid;

| (b) | selle riigi õigust, kus on ACTRIS ERICu põhikirjajärgne asukoht küsimustes, mille suhtes ei kohaldata või kohaldatakse üksnes osaliselt punktis a osutatud õigusakte ning |
| --- | --- |

(b)

selle riigi õigust, kus on ACTRIS ERICu põhikirjajärgne asukoht küsimustes, mille suhtes ei kohaldata või kohaldatakse üksnes osaliselt punktis a osutatud õigusakte ning

| (c) | käesolevat põhikirja ja selle rakenduseeskirju. |
| --- | --- |

(c)

käesolevat põhikirja ja selle rakenduseeskirju.

Artikkel 32

Vaidlused

1.   ACTRIS ERICu liikmed, alalised vaatlejad ja vaatlejad püüavad vaidlusi lahendada rahumeelselt.

2.   ACTRIS ERICut käsitlevaid vaidlusi liikmete, vaatlejate ja alaliste vaatlejate vahel, vaidlusi liikmete, vaatlejate ja alaliste vaatlejate ning ACTRIS ERICu vahel ning kõiki selliseid vaidlusi, kus EL on osaline, on pädev lahendama Euroopa Liidu Kohus.

3.   ACTRIS ERICu ja kolmandate isikute vaheliste vaidluste suhtes kohaldatakse kohtualluvust käsitlevaid liidu õigusakte. Liidu õigusaktidega hõlmamata juhtumite korral määratakse asjaomase vaidluse lahendamiseks pädev kohus kindlaks vastavalt selle riigi õigusele, kus on ACTRIS ERICu põhikirjajärgne asukoht.

Artikkel 33

Põhikirja ajakohastamine ja kättesaadavus

Põhikirja ajakohastatakse ja see tehakse üldsusele kättesaadavaks ACTRIS ERICu veebisaidil ja põhikirjajärgses asukohas.

Artikkel 34

Asutamissätted

1.   Üldkogu esimese koosoleku kutsub kokku ACTRIS ERICu põhikirjajärgseks asukohaks olev riik võimalikult kiiresti pärast seda, kui jõustub Euroopa Komisjoni otsus ACTRIS ERICu asutamise kohta.

2.   Enne esimese koosoleku toimumist ja hiljemalt 45 kalendripäeva pärast seda, kui jõustub Euroopa Komisjoni otsus ACTRIS ERICu asutamise kohta, teavitab asjaomane riik asutajaliikmeid ja vaatlejaid kõigist konkreetsetest kiireloomulistest õiguslikest meetmetest, mida tuleb ACTRIS ERICu nimel rakendada. Kui asutajaliikmed ei esita viie tööpäeva jooksul pärast nende teavitamist vastuväiteid, rakendab asjaomase riigi nõuetekohaselt volitatud isik kõnealuseid õiguslikke meetmeid.

---

I LISA

LIIKMETE, ALALISTE VAATLEJATE, VAATLEJATE JA NEID ESINDAVATE ÜKSUSTE NIMEKIRI

| Liikmed | Esindavad üksused |
| --- | --- |
| Austria Vabariik | Föderaalne haridus-, teadus- ja uurimistöö ministeerium (Bundesministerium für Bildung, Wissenschaft und Forschung) |
| Belgia Kuningriik | Service public de programmation Politique scientifique (BELSPO) – Autorité fédérale
  Departement Economie, Wetenscap en Innovatie (EWI) – Vlaamse overheid
  Service public de Wallonie – Direction Générale opérationelle de l’Economie, de l’Emploi & de la Recherche (EER) – Région wallonne |
| Bulgaaria Vabariik | Haridus- ja teadusministeerium |
| Küprose Vabariik | Teadusuuringute, innovatsiooni ja digipoliitika aseministeerium |
| Tšehhi Vabariik | Haridus-, noorsoo- ja spordiministeerium |
| Taani Kuningriik | Taani kõrgharidus- ja teadusamet |
| Soome Vabariik | Haridus- ja kultuuriministeerium
  Transpordi- ja sideministeerium |
| Prantsuse Vabariik | Centre National de la Recherche Scientifique (CNRS) |
| Saksamaa Liitvabariik | Föderaalne keskkonna-, looduskaitse-, tuumaohutus- ja tarbijakaitseministeerium |
| Itaalia Vabariik | Riiklik teadusnõukogu (CNR) |
| Norra Kuningriik | Norra teadusnõukogu |
| Poola Vabariik | Haridus- ja teadusministeerium |
| Rumeenia | Teadusuuringute, innovatsiooni ja digiülemineku ministeerium (Ministerul Cercetării, Inovării și Digitalizării) |
| Hispaania Kuningriik | Teadus- ja innovatsiooniministeerium |
| Rootsi Kuningriik | Rootsi teadusnõukogu (VR) |
| Vaatlejad | Esindavad üksused |
| Šveitsi Konföderatsioon | Föderaalne keskkonnaamet (FOEN) |

Liikmed

Esindavad üksused

Austria Vabariik

Föderaalne haridus-, teadus- ja uurimistöö ministeerium (Bundesministerium für Bildung, Wissenschaft und Forschung)

Belgia Kuningriik

Service public de programmation Politique scientifique (BELSPO) – Autorité fédérale

Departement Economie, Wetenscap en Innovatie (EWI) – Vlaamse overheid

Service public de Wallonie – Direction Générale opérationelle de l’Economie, de l’Emploi & de la Recherche (EER) – Région wallonne

Bulgaaria Vabariik

Haridus- ja teadusministeerium

Küprose Vabariik

Teadusuuringute, innovatsiooni ja digipoliitika aseministeerium

Tšehhi Vabariik

Haridus-, noorsoo- ja spordiministeerium

Taani Kuningriik

Taani kõrgharidus- ja teadusamet

Soome Vabariik

Haridus- ja kultuuriministeerium

Transpordi- ja sideministeerium

Prantsuse Vabariik

Centre National de la Recherche Scientifique (CNRS)

Saksamaa Liitvabariik

Föderaalne keskkonna-, looduskaitse-, tuumaohutus- ja tarbijakaitseministeerium

Itaalia Vabariik

Riiklik teadusnõukogu (CNR)

Norra Kuningriik

Norra teadusnõukogu

Poola Vabariik

Haridus- ja teadusministeerium

Rumeenia

Teadusuuringute, innovatsiooni ja digiülemineku ministeerium (Ministerul Cercetării, Inovării și Digitalizării)

Hispaania Kuningriik

Teadus- ja innovatsiooniministeerium

Rootsi Kuningriik

Rootsi teadusnõukogu (VR)

Vaatlejad

Esindavad üksused

Šveitsi Konföderatsioon

Föderaalne keskkonnaamet (FOEN)

---

II LISA

LIIKMETE, ALALISTE VAATLEJATE JA VAATLEJATE SISSEMAKSED TEGEVUSE RAHASTAMISEKS

Eessõna

ACTRISe riiklike rajatiste rahastamine on korraldatud riiklikul tasandil ning nende rahastamist ei käsitata haldava riigi lisasissemaksete või liikmete sissemaksetena ACTRIS ERICule ega haldava riigi sissemaksetena kesksetele rajatistele, mis ei kuulu ACTRIS ERICu alla.

Riigid, kes haldavad kesksete rajatiste üksusi, vastutavad nende ehitamise rahastamise eest vastavalt oma siseriiklikule korrale.

ACTRIS ERICu alla kuuluvate kesksete rajatiste tegevust rahastatakse osaliselt haldava riigi lisasissemaksetest ning osaliselt ACTRIS ERICu liikmete, alaliste vaatlejate ja vaatlejate liikmete sissemaksetest, nagu on kirjeldatud allpool.

ACTRIS ERICu alla mittekuuluvate kesksete rajatiste tegevust rahastatakse osaliselt keskset rajatist haldava riigi sissemaksetest ja osaliselt ACTRIS ERICu liikmete sissemaksete ümberjaotamise kaudu, nagu on kirjeldatud allpool.

ACTRISe eelarvet ja tegevusi kohandatakse vastavalt tuludele.

Sissemaksete tasumise põhimõtted

| 1. | Liikmete ja alaliste vaatlejate iga-aastased sissemaksed koosnevad liikmete sissemaksetest ning vajaduse korral haldava riigi sissemaksetest ja haldava riigi lisasissemaksetest. Vaatlejate iga-aastased sissemaksed koosnevad üksnes liikmete sissemaksetest. |
| --- | --- |

1.

Liikmete ja alaliste vaatlejate iga-aastased sissemaksed koosnevad liikmete sissemaksetest ning vajaduse korral haldava riigi sissemaksetest ja haldava riigi lisasissemaksetest. Vaatlejate iga-aastased sissemaksed koosnevad üksnes liikmete sissemaksetest.

| 2. | Liikmete sissemaksed on kõigi liikmete, alaliste vaatlejate ja vaatlejate rahalised sissemaksed ACTRIS ERICule, mida ACTRIS ERIC kasutab kesksete rajatiste iga-aastaste tegevuskulude rahastamiseks. |
| --- | --- |

2.

Liikmete sissemaksed on kõigi liikmete, alaliste vaatlejate ja vaatlejate rahalised sissemaksed ACTRIS ERICule, mida ACTRIS ERIC kasutab kesksete rajatiste iga-aastaste tegevuskulude rahastamiseks.

| 3. | Haldava riigi lisasissemaksed on toetus, mida ACTRIS ERICu liikmed ja alalised vaatlejad annavad nende riigi hallatavate ACTRIS ERICu alla kuuluvate kesksete rajatiste toimimiseks. |
| --- | --- |

3.

Haldava riigi lisasissemaksed on toetus, mida ACTRIS ERICu liikmed ja alalised vaatlejad annavad nende riigi hallatavate ACTRIS ERICu alla kuuluvate kesksete rajatiste toimimiseks.

| 4. | Haldava riigi sissemaksed on toetus, mida ACTRIS ERICu liikmed ja alalised vaatlejad annavad nende riigi hallatavate ACTRIS ERICu alla mitte kuuluvate kesksete rajatiste toimimiseks. Haldava riigi sissemaksed tehakse vastavalt 6. punktis kirjeldatud põhimõttele ja neid võib kas täielikult või osaliselt üle kanda ACTRIS ERICule, et edastada need vastavatele institutsioonidele nende riigis. |
| --- | --- |

4.

Haldava riigi sissemaksed on toetus, mida ACTRIS ERICu liikmed ja alalised vaatlejad annavad nende riigi hallatavate ACTRIS ERICu alla mitte kuuluvate kesksete rajatiste toimimiseks. Haldava riigi sissemaksed tehakse vastavalt 6. punktis kirjeldatud põhimõttele ja neid võib kas täielikult või osaliselt üle kanda ACTRIS ERICule, et edastada need vastavatele institutsioonidele nende riigis.

| 5. | Kokkuleppeliselt moodustavad haldava riigi sissemaksed ja haldava riigi lisasissemaksed ligikaudu 70 % keskse rajatise kuludest. Kesksete rajatiste tarbeks tehtavad maksimaalsed haldava riigi sissemaksed ja haldava riigi lisasissemaksed ei tohi ületada 70 % selle aastaeelarvest ega ei tohi olla väiksemad kui 50 %. |
| --- | --- |

5.

Kokkuleppeliselt moodustavad haldava riigi sissemaksed ja haldava riigi lisasissemaksed ligikaudu 70 % keskse rajatise kuludest. Kesksete rajatiste tarbeks tehtavad maksimaalsed haldava riigi sissemaksed ja haldava riigi lisasissemaksed ei tohi ületada 70 % selle aastaeelarvest ega ei tohi olla väiksemad kui 50 %.

| 6. | Haldava riigi sissemakseid ja haldava riigi lisasissemakseid võib teha rahalises või mitterahalises vormis. Eeskirjad rahalise ja mitterahalise sissemaksete kohta määratakse kindlaks sise-eeskirjades. |
| --- | --- |

6.

Haldava riigi sissemakseid ja haldava riigi lisasissemakseid võib teha rahalises või mitterahalises vormis. Eeskirjad rahalise ja mitterahalise sissemaksete kohta määratakse kindlaks sise-eeskirjades.

| 7. | Kõikide kesksete rajatiste iga-aastaste tegevuskulude ülejäänud osa, mida ei kaeta haldava riigi sissemaksest või haldava riigi lisasissemaksetest, rahastatakse ACTRIS ERICu kaudu ACTRIS ERICu liikmete, alaliste vaatlejate ja vaatlejate liikmete sissemaksetest. |
| --- | --- |

7.

Kõikide kesksete rajatiste iga-aastaste tegevuskulude ülejäänud osa, mida ei kaeta haldava riigi sissemaksest või haldava riigi lisasissemaksetest, rahastatakse ACTRIS ERICu kaudu ACTRIS ERICu liikmete, alaliste vaatlejate ja vaatlejate liikmete sissemaksetest.

| 8. | Liikmete sissemaksed tehakse üksnes rahalises vormis. |
| --- | --- |

8.

Liikmete sissemaksed tehakse üksnes rahalises vormis.

| 9. | ACTRIS ERICu liikmete sissemaksed tehakse eurodes. |
| --- | --- |

9.

ACTRIS ERICu liikmete sissemaksed tehakse eurodes.

| 10. | Alaliste vaatlejate ja vaatlejate liikmete iga-aastased sissemaksed põhinevad samadel põhimõtetel kui liikmetel. |
| --- | --- |

10.

Alaliste vaatlejate ja vaatlejate liikmete iga-aastased sissemaksed põhinevad samadel põhimõtetel kui liikmetel.

| 11. | ACTRIS ERICuga liituvad liikmed, alalised vaatlejad ja vaatlejad tasuvad proportsionaalselt iga-aastaseid sissemakseid liitumisaasta eest vastavalt ACTRIS ERICuga liitumise kuule. |
| --- | --- |

11.

ACTRIS ERICuga liituvad liikmed, alalised vaatlejad ja vaatlejad tasuvad proportsionaalselt iga-aastaseid sissemakseid liitumisaasta eest vastavalt ACTRIS ERICuga liitumise kuule.

| 12. | Valitsustevaheliste organisatsioonide iga-aastased sissemaksed otsustab üldkogu nende taotluse vastuvõtmise ajal kas liikme või vaatlejana. |
| --- | --- |

12.

Valitsustevaheliste organisatsioonide iga-aastased sissemaksed otsustab üldkogu nende taotluse vastuvõtmise ajal kas liikme või vaatlejana.

| 13. | Liikmete sissemaksed koosnevad järgmistest toetustest:






  a) | üldine toetus peakontori ja andmekeskuse tegevuse toetamiseks selles ulatuses, mis ei ole kaetud haldava riigi sissemaksete või haldava riigi lisasissemaksetega; |
| --- | --- | --- |

13.

Liikmete sissemaksed koosnevad järgmistest toetustest:

a)

üldine toetus peakontori ja andmekeskuse tegevuse toetamiseks selles ulatuses, mis ei ole kaetud haldava riigi sissemaksete või haldava riigi lisasissemaksetega;

| b) | tegevustoetus teemakeskuste tegevuse toetamiseks selles ulatuses, mis ei ole kaetud haldava riigi sissemaksete või haldava riigi lisasissemaksetega. |
| --- | --- |

b)

tegevustoetus teemakeskuste tegevuse toetamiseks selles ulatuses, mis ei ole kaetud haldava riigi sissemaksete või haldava riigi lisasissemaksetega.

Liikmete iga-aastased sissemaksed arvutatakse järgmise valemi alusel, mida on üksikasjalikult kirjeldatud sisestes finantseeskirjades.

| Üldise toetuse ja tegevustoetuse osa arvutamise valem


  iga riigi liikme/vaatleja i kohta (1 kuni N)

  Liikmete sissemakse (i) = üldise toetuse osa (i) + tegevustoetuse osa (i)







  1. | |
| --- | --- |

Üldise toetuse ja tegevustoetuse osa arvutamise valem

iga riigi liikme/vaatleja i kohta (1 kuni N)

Liikmete sissemakse (i) = üldise toetuse osa (i) + tegevustoetuse osa (i)

1.

Formula

| 2. | |
| --- | --- |

2.

Formula

Kus

| — | lühendid: MC = liikmete sissemaksed, HO = peakontor, DC = andmekeskus, TC = teemakeskus, GNI = kogurahvatulu; |
| --- | --- |

—

lühendid: MC = liikmete sissemaksed, HO = peakontor, DC = andmekeskus, TC = teemakeskus, GNI = kogurahvatulu;

| — | MC osa HO/DC/TC = 30 % HO/DC/TC tegevuskuludest; |
| --- | --- |

—

MC osa HO/DC/TC = 30 % HO/DC/TC tegevuskuludest;

| — | TC maht on teemakeskuse esitatud maksimummaht, väljendatuna riiklike rajatiste maksimumarvuna, kuni milleni võib anda tegevustoetust; |
| --- | --- |

—

TC maht on teemakeskuse esitatud maksimummaht, väljendatuna riiklike rajatiste maksimumarvuna, kuni milleni võib anda tegevustoetust;

| — | Nr(i,j) on nende riiklike rajatiste arv riigis i (1 kuni N), mis saavad tegevustoetust teemakeskuselt j (1–6). |
| --- | --- |

—

Nr(i,j) on nende riiklike rajatiste arv riigis i (1 kuni N), mis saavad tegevustoetust teemakeskuselt j (1–6).

Esimese viie tegevusaasta finantskohustused

ACTRIS ERICu esimese viie tegevusaasta tulude ja kulude esialgne kava on esitatud allpool (tabel 1).

Esimese viie tegevusaasta jooksul arvutatakse liikmete sissemaksed vastavalt eespool esitatud valemile kesksete rajatiste tegevuse edendamisega seotud kulude alusel ning liikmete, alaliste vaatlejate ja vaatlejate kavade alusel riiklike rajatiste ACTRISe alla toomiseks. Liikmete, alaliste vaatlejate ja vaatlejate tasutavad liikmete sissemaksed arvutatakse esimese viie tegevusaasta kohta ning need on esitatud tabelis 2.

Hinnangulised iga-aastased haldava riigi lisasissemaksed ACTRIS ERICule esimesel viiel tegevusaastal on esitatud tabelis 2. Soovituslikud haldava riigi sissemaksed kesksetele rajatistele, mis ei kuulu ACTRIS ERICu alla, on esitatud tabelis 3.

Vähemalt üks aasta enne esimese viie tegevusaasta lõppu alustab üldkogu otsuste tegemise protsessi järgneva rahastamiskava ja liikmete sissemaksete kohta.

Tabel 1

ACTRIS ERICu esimese viie tegevusaasta tulude ja kulude kava

| ACTRIS ERICU TULUD | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liikmete sissemakse | 1 475 320 | 2 069 497 | 2 421 496 | 2 720 060 | 3 088 263 |
| Haldava riigi lisasissemakse | 889 400 | 924 400 | 951 400 | 993 400 | 1 067 400 |
| KOKKU | 2 364 720 | 2 993 897 | 3 372 896 | 3 713 460 | 4 155 663 |

ACTRIS ERICU TULUD

2021

2022

2023

2024

2025

Liikmete sissemakse

1 475 320

2 069 497

2 421 496

2 720 060

3 088 263

Haldava riigi lisasissemakse

889 400

924 400

951 400

993 400

1 067 400

KOKKU

2 364 720

2 993 897

3 372 896

3 713 460

4 155 663

| ACTRIS ERICu KULUD | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Peakontor | 1 158 895 | 1 209 290 | 1 241 027 | 1 302 089 | 1 402 081 |
| Andmekeskus, ERICu osa | 78 312 | 78 312 | 82 312 | 82 312 | 86 312 |
| Liikmete sissemaksed, mis jaotatakse ümber kesksetele rajatistele, mis ei kuulu ACTRIS ERICu alla | 1 127 512 | 1 706 296 | 2 049 557 | 2 329 059 | 2 667 270 |
| KOKKU | 2 364 720 | 2 993 897 | 3 372 896 | 3 713 460 | 4 155 663 |

ACTRIS ERICu KULUD

2021

2022

2023

2024

2025

Peakontor

1 158 895

1 209 290

1 241 027

1 302 089

1 402 081

Andmekeskus, ERICu osa

78 312

78 312

82 312

82 312

86 312

Liikmete sissemaksed, mis jaotatakse ümber kesksetele rajatistele, mis ei kuulu ACTRIS ERICu alla

1 127 512

1 706 296

2 049 557

2 329 059

2 667 270

KOKKU

2 364 720

2 993 897

3 372 896

3 713 460

4 155 663

Tabel 2

ACTRIS ERICule esimese viie tegevusaasta jooksul tasutavad hinnangulised liikmete iga-aastased sissemaksed ja haldava riigi lisasissemaksed

| Riik | Sissemakse | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AUSTRIA | Liikmete sissemakse | 51 000 | 76 742 | 83 486 | 96 865 | 107 141 |
| BELGIA | Liikmete sissemakse | 86 227 | 110 044 | 120 199 | 128 664 | 140 113 |
| BULGAARIA | Liikmete sissemakse | 48 581 | 61 336 | 66 783 | 72 739 | 80 954 |
| KÜPROS | Liikmete sissemakse | 66 946 | 78 713 | 83 726 | 89 401 | 96 941 |
| TŠEHHI VABARIIK | Liikmete sissemakse | 57 901 | 83 624 | 90 523 | 103 485 | 113 181 |
| TAANI | Liikmete sissemakse | 43 568 | 57 853 | 63 477 | 70 246 | 93 649 |
| SOOME | Haldava riigi lisasissemakse (HO) | 700 000 | 700 000 | 700 000 | 700 000 | 700 000 |
| Haldava riigi lisasissemakse (DC) | 7 200 | 7 200 | 7 200 | 7 200 | 7 200 |
| Liikmete sissemakse | 83 769 | 109 163 | 153 669 | 180 067 | 211 134 |
| PRANTSUSMAA | Haldava riigi lisasissemakse (DC) | 34 500 | 34 500 | 34 500 | 34 500 | 34 500 |
| Liikmete sissemakse | 210 698 | 262 706 | 294 487 | 315 407 | 347 968 |
| SAKSAMAA | Liikmete sissemakse | 220 163 | 360 321 | 416 454 | 505 778 | 605 431 |
| ITAALIA | Haldava riigi lisasissemakse (HO) | 111 000 | 146 000 | 169 000 | 211 000 | 281 000 |
| Haldava riigi lisasissemakse (DC) | 13 000 | 13 000 | 17 000 | 17 000 | 21 000 |
| Liikmete sissemakse | 128 645 | 248 588 | 297 000 | 320 619 | 344 335 |
| NORRA | Haldava riigi lisasissemakse (DC) | 23 700 | 23 700 | 23 700 | 23 700 | 23 700 |
| Liikmete sissemakse | 66 247 | 81 318 | 87 587 | 95 014 | 104 688 |
| POOLA | Liikmete sissemakse | 74 690 | 101 707 | 121 326 | 142 714 | 169 500 |
| RUMEENIA | Liikmete sissemakse | 82 255 | 99 041 | 134 294 | 147 967 | 158 643 |
| HISPAANIA | Liikmete sissemakse | 145 271 | 175 830 | 190 798 | 204 847 | 223 905 |
| ROOTSI | Liikmete sissemakse | 58 425 | 75 352 | 123 895 | 138 371 | 149 300 |
| ŠVEITS | Liikmete sissemakse | 50 935 | 87 161 | 93 793 | 107 876 | 141 380 |
| Liikmete sissemakse kokku | 1 475 320 | 2 069 497 | 2 421 496 | 2 720 060 | 3 088 263 |
| Haldava riigi lisasissemakse kokku | 889 400 | 924 400 | 951 400 | 993 400 | 1 067 400 |

Riik

Sissemakse

2021

2022

2023

2024

2025

AUSTRIA

Liikmete sissemakse

51 000

76 742

83 486

96 865

107 141

BELGIA

Liikmete sissemakse

86 227

110 044

120 199

128 664

140 113

BULGAARIA

Liikmete sissemakse

48 581

61 336

66 783

72 739

80 954

KÜPROS

Liikmete sissemakse

66 946

78 713

83 726

89 401

96 941

TŠEHHI VABARIIK

Liikmete sissemakse

57 901

83 624

90 523

103 485

113 181

TAANI

Liikmete sissemakse

43 568

57 853

63 477

70 246

93 649

SOOME

Haldava riigi lisasissemakse (HO)

700 000

700 000

700 000

700 000

700 000

Haldava riigi lisasissemakse (DC)

7 200

7 200

7 200

7 200

7 200

Liikmete sissemakse

83 769

109 163

153 669

180 067

211 134

PRANTSUSMAA

Haldava riigi lisasissemakse (DC)

34 500

34 500

34 500

34 500

34 500

Liikmete sissemakse

210 698

262 706

294 487

315 407

347 968

SAKSAMAA

Liikmete sissemakse

220 163

360 321

416 454

505 778

605 431

ITAALIA

Haldava riigi lisasissemakse (HO)

111 000

146 000

169 000

211 000

281 000

Haldava riigi lisasissemakse (DC)

13 000

13 000

17 000

17 000

21 000

Liikmete sissemakse

128 645

248 588

297 000

320 619

344 335

NORRA

Haldava riigi lisasissemakse (DC)

23 700

23 700

23 700

23 700

23 700

Liikmete sissemakse

66 247

81 318

87 587

95 014

104 688

POOLA

Liikmete sissemakse

74 690

101 707

121 326

142 714

169 500

RUMEENIA

Liikmete sissemakse

82 255

99 041

134 294

147 967

158 643

HISPAANIA

Liikmete sissemakse

145 271

175 830

190 798

204 847

223 905

ROOTSI

Liikmete sissemakse

58 425

75 352

123 895

138 371

149 300

ŠVEITS

Liikmete sissemakse

50 935

87 161

93 793

107 876

141 380

Liikmete sissemakse kokku

1 475 320

2 069 497

2 421 496

2 720 060

3 088 263

Haldava riigi lisasissemakse kokku

889 400

924 400

951 400

993 400

1 067 400

Tabel 3

ACTRIS ERICu alla mittekuuluvate kesksete rajatiste (andmekeskuse ja teemakeskuste ERICu alla mittekuuluv osa) kasutuselevõtuks ja tegevuseks ette nähtud iga-aastased haldava riigi sissemaksed. Need haldava riigi sissemaksed ei ole osa tabelis 1 esitatud ACTRIS ERICu tuludest ja kuludest

| Riik | Toetus on suunatud | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AUSTRIA | CIS, CREGARS | 437 000 | 520 000 | 402 000 | 432 000 | 319 000 |
| BELGIA | CREGARS | 651 000 | 731 000 | 580 000 | 561 000 | 527 000 |
| TŠEHHI VABARIIK | CAIS-ECAC | 115 000 | 102 000 | 106 000 | 106 000 | 95 000 |
| SOOME | DC, CAIS-ECAC, CCRES, CiGas | 1 714 000 | 788 000 | 772 000 | 802 000 | 833 000 |
| PRANTSUSMAA | DC, CAIS-ECAC, CARS, CCRES, CiGas, CREGARS | 2 644 000 | 2 261 000 | 2 430 000 | 2 144 000 | 1 915 000 |
| SAKSAMAA | CAIS-ECAC, CARS, CIS, CCRES, CiGas, CREGARS | 4 610 000 | 5 214 000 | 4 219 000 | 4 544 000 | 3 052 000 |
| ITAALIA | HO (*1), DC, CAIS-ECAC, CARS | 2 675 000 | 3 497 000 | 940 000 | 956 000 | 1 198 000 |
| NORRA | DC | 1 256 000 | 1 116 000 | 1 119 000 | 709 000 | 585 000 |
| RUMEENIA | CARS | 105 000 | 255 000 | 265 000 | 272 000 | 282 000 |
| HISPAANIA | DC, CARS | 380 000 | 400 000 | 407 000 | 414 000 | 398 000 |
| ŠVEITS | CiGas | 121 000 | 116 000 | 112 000 | 108 000 | 104 000 |
| Haldava riigi sissemakse kokku | 14 708 000 | 15 000 000 | 11 352 000 | 11 048 000 | 9 308 000 |

Riik

Toetus on suunatud

2021

2022

2023

2024

2025

AUSTRIA

CIS, CREGARS

437 000

520 000

402 000

432 000

319 000

BELGIA

CREGARS

651 000

731 000

580 000

561 000

527 000

TŠEHHI VABARIIK

CAIS-ECAC

115 000

102 000

106 000

106 000

95 000

SOOME

DC, CAIS-ECAC, CCRES, CiGas

1 714 000

788 000

772 000

802 000

833 000

PRANTSUSMAA

DC, CAIS-ECAC, CARS, CCRES, CiGas, CREGARS

2 644 000

2 261 000

2 430 000

2 144 000

1 915 000

SAKSAMAA

CAIS-ECAC, CARS, CIS, CCRES, CiGas, CREGARS

4 610 000

5 214 000

4 219 000

4 544 000

3 052 000

ITAALIA

HO (*1), DC, CAIS-ECAC, CARS

2 675 000

3 497 000

940 000

956 000

1 198 000

NORRA

DC

1 256 000

1 116 000

1 119 000

709 000

585 000

RUMEENIA

CARS

105 000

255 000

265 000

272 000

282 000

HISPAANIA

DC, CARS

380 000

400 000

407 000

414 000

398 000

ŠVEITS

CiGas

121 000

116 000

112 000

108 000

104 000

Haldava riigi sissemakse kokku

14 708 000

15 000 000

11 352 000

11 048 000

9 308 000

---

(*1)  Itaalia haldava riigi sissemakse sisaldab sissemakseid HO üksuse kasutuselevõtuks aastatel 2021–2022.

---

III LISA

MÕISTED

Käesolevas põhikirjas kasutatakse järgmisi mõisteid.

„ACTRIS“ – aerosoolide, pilvede ja jälgkontsentratsioonis gaaside teadustaristu, mis toodab kvaliteetandmeid, mis dokumenteerivad lühikese elueaga atmosfäärikomponente ja protsesse, mis soodustavad nende muutuvust looduslikus ja kontrollitud keskkonnas, ning mis integreerib, ühtlustab ja levitab kesksete rajatiste ja riiklike rajatiste pakutavaid andmestikke, tegevusi ja teenuseid.

„ACTRISe andmed“ – määratletakse ACTRISe andmeid käsitlevates eeskirjades, mis on heaks kiidetud ja mida muudetakse üldkogu otsustega.

„ACTRIS ERIC“ – määruse (EÜ) nr 723/2009 alusel Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumina (ERIC) asutatud aerosoolide, pilvede ja jälgkontsentratsioonis gaaside teadustaristu.

„Keskne rajatis“ – ACTRISe Euroopa tasandi üksus, peakontor, andmekeskus või teemakeskus, mis pakub kasutajatele ACTRISe andmeid või osutab teadus- ja muid teenuseid ning annab tegevustoetust riiklikele rajatistele.

„Keskse rajatise toetamine“ – riik toetab kesksest rajatist, kui ta haldab osa kesksest rajatisest või toetab selle osa tegevusi. Keskse rajatise toetamine eeldab keskse rajatise rahastamise toetamist haldava riigi sissemaksete kaudu.

„Koostööleping“ – ACTRIS ERICu ja riikliku rajatise või ACTRIS ERICu ja keskse rajatise, mis ei kuulu ACTRIS ERICu alla, vaheline leping.

„Andmekeskus“ – keskne rajatis, mis vastutab ACTRISe andmete haldamise, säilitamise ja levitamise, lisaväärtustoodete ja vahendite ning ACTRISe andmeportaali majutamise eest.

„Peakontor“ – keskne rajatis, mis vastutab ACTRISe koordineerimise ja esindamise ning ACTRISe teenustele juurdepääsu hõlbustamise eest.

„Haldav riik“ – mis tahes riik, kus asub keskse rajatise üksus ja kus seda hallatakse.

„Haldava riigi sissemakse“ – ACTRIS ERICu liikmete või alaliste vaatlejate antav toetus nende riigi hallatavate ACTRIS ERICu alla mittekuuluvate kesksete rajatiste toimimiseks.

„Haldava riigi lisasissemakse“ – ACTRIS ERICu liikmete või alaliste vaatlejate antav toetus nende riigi hallatavate ACTRIS ERICu alla kuuluvate kesksete rajatiste toimimiseks.

„Intellektuaalomand“ – 14. juuli 1967. aasta Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni asutamise konventsiooni (muudetud 28. septembril 1979) artikli 2 tähenduses.

„Liikmete sissemakse“ – rahasumma, mida riigid tasuvad ACTRIS ERICuga liitumiseks liikmete, alaliste vaatlejate või vaatlejatena.

„Riiklik rajatis“ – vaatlus- või uurimisplatvorm, millel on lepinguline suhe ACTRIS ERICuga ja mis pakub andmeid ja/või füüsilist/kaugjuurdepääsu oma valdustele.

„Teemakeskus“ – keskne rajatis, mis kuulub ACTRIS ERICu alla või millel on ACTRIS ERICuga lepinguline suhe ning mis osutab teenuseid ja annab tegevustoetust mõõtmiste ja andmete kvaliteedi tagamiseks ja kontrollimiseks (sealhulgas koolitus, kalibreerimine, kvaliteedi tagamise ja kontrollimise vahendid ning standardse töö- ja hindamiskorra väljatöötamine).

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 3.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 156/22 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 156/22

---

Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär (1):

3,50 % 1. mail 2023

Euro vahetuskurss (2)

2. mai 2023

(2023/C 156/03)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0965 |
| JPY | Jaapani jeen | 150,70 |
| DKK | Taani kroon | 7,4538 |
| GBP | Inglise nael | 0,87868 |
| SEK | Rootsi kroon | 11,2915 |
| CHF | Šveitsi frank | 0,9841 |
| ISK | Islandi kroon | 149,70 |
| NOK | Norra kroon | 11,7620 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 23,587 |
| HUF | Ungari forint | 371,98 |
| PLN | Poola zlott | 4,5758 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9305 |
| TRY | Türgi liir | 21,3508 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6371 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4885 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,6075 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7654 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4646 |
| KRW | Korea vonn | 1 470,32 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 20,1460 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,5791 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 143,37 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,8948 |
| PHP | Filipiini peeso | 60,712 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 37,478 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,4853 |
| MXN | Mehhiko peeso | 19,6703 |
| INR | India ruupia | 89,7515 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0965

JPY

Jaapani jeen

150,70

DKK

Taani kroon

7,4538

GBP

Inglise nael

0,87868

SEK

Rootsi kroon

11,2915

CHF

Šveitsi frank

0,9841

ISK

Islandi kroon

149,70

NOK

Norra kroon

11,7620

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

23,587

HUF

Ungari forint

371,98

PLN

Poola zlott

4,5758

RON

Rumeenia leu

4,9305

TRY

Türgi liir

21,3508

AUD

Austraalia dollar

1,6371

CAD

Kanada dollar

1,4885

HKD

Hongkongi dollar

8,6075

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7654

SGD

Singapuri dollar

1,4646

KRW

Korea vonn

1 470,32

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

20,1460

CNY

Hiina jüaan

7,5791

IDR

Indoneesia ruupia

16 143,37

MYR

Malaisia ringit

4,8948

PHP

Filipiini peeso

60,712

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

37,478

BRL

Brasiilia reaal

5,4853

MXN

Mehhiko peeso

19,6703

INR

India ruupia

89,7515

---

(1)  Kurss kohaldatud viimastele toimingutele, mis on sooritatud enne osutatud kuupäeva. Muutuva intressimääraga pakkumismenetluse puhul on tegemist marginaalse intressimääraga.

(2)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 3.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 156/23 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 156/23

---

Taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/787 (milles käsitletakse piiritusjookide määratlemist, kirjeldamist, esitlemist ja märgistamist, piiritusjookide nimetuste kasutamist muude toiduainete esitlemisel ja märgistamisel, piiritusjookide geograafiliste tähiste kaitset ning põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi ja destillaatide kasutamist alkohoolsetes jookides ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 110/2008) artikli 26 lõikele 2

(2023/C 156/04)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotluse suhtes vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/787 (1) artiklile 27.

KOONDDOKUMENT

„Borzag pálinka“

ELi nr: PGI-HU-02845

Esitatud 23.5.2022

1.   Registreeritav(ad) nimetus(ed)

„Borzag pálinka“

2.   Piiritusjoogi kategooria

| 9. | Puuviljadest valmistatud piiritusjook |
| --- | --- |

9.

Puuviljadest valmistatud piiritusjook

3.   Geograafilise tähise tüüp

Geograafiline tähis

4.   Piiritusjoogi omaduste kirjeldus

Füüsikalised, keemilised või organoleptilised omadused

Metsiku leedripuu ehk väikese leedri (Sambucus ebulus), mis on ungari kõnekeeles tuntud kui borzag, luuviljast valmistatud „Borzag pálinka“

| — | on selge ja üldiselt värvitu, kuigi viljade eriti tugevad värvilised koostisosad võivad destilleerimise teel kanduda lõplikku destillaati ja võivad seismajätmise ajal isegi tekitada kahvatu kollaka varjundi; |
| --- | --- |

—

on selge ja üldiselt värvitu, kuigi viljade eriti tugevad värvilised koostisosad võivad destilleerimise teel kanduda lõplikku destillaati ja võivad seismajätmise ajal isegi tekitada kahvatu kollaka varjundi;

| — | maksimaalne lubatud metanoolisisaldus on 1 000 g ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta ja vesiniktsüaniidi sisaldus ei ole suurem kui 7 g ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta; |
| --- | --- |

—

maksimaalne lubatud metanoolisisaldus on 1 000 g ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta ja vesiniktsüaniidi sisaldus ei ole suurem kui 7 g ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta;

| — | on ainulaadse, eriti esiletõusva karakteriga ning tugeva maitse ja lõhnaga. |
| --- | --- |

—

on ainulaadse, eriti esiletõusva karakteriga ning tugeva maitse ja lõhnaga.

Eriomadused (võrreldes sama kategooria piiritusjookidega)

| — | Toote „Borzag pálinka“ alkoholisisaldus on üle 40 mahuprotsendi, sest selle lõhnabukett domineerib ja areneb õigesti suurema alkoholisisalduse korral. Selle toote lenduvate ainete sisaldus on vähemalt 350 g ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta, mis tuleneb Nógrádi komitaadist pärit tooraine (leedripuu) rikkalikust aroomist. |
| --- | --- |

—

Toote „Borzag pálinka“ alkoholisisaldus on üle 40 mahuprotsendi, sest selle lõhnabukett domineerib ja areneb õigesti suurema alkoholisisalduse korral. Selle toote lenduvate ainete sisaldus on vähemalt 350 g ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta, mis tuleneb Nógrádi komitaadist pärit tooraine (leedripuu) rikkalikust aroomist.

| — | Toote „Borzag pálinka“ iseloomulikud aromaatsed nüansid on magusad (šokolaadi, puuviljade ja mee meeldiv maitse), vürtsikad, võimaluse korral taimse karakteriga (münt, rohelised maitsetaimed, vanill, aniis, kadakamarjad), kuid esineda võib ka luuviljast pärit apelsinikoore ja martsipani nüansse. |
| --- | --- |

—

Toote „Borzag pálinka“ iseloomulikud aromaatsed nüansid on magusad (šokolaadi, puuviljade ja mee meeldiv maitse), vürtsikad, võimaluse korral taimse karakteriga (münt, rohelised maitsetaimed, vanill, aniis, kadakamarjad), kuid esineda võib ka luuviljast pärit apelsinikoore ja martsipani nüansse.

5.   Geograafilise piirkonna määratlus

Nógrádi komitaadi halduspiirkond

6.   Piiritusjoogi tootmismeetod

Määratletud piirkonnast pärit vilju võib meskida, kääritada, destilleerida ja seisma jätta geograafilises piirkonnas asuvas piiritusetehases.

Toote „Borzag pálinka“ tootmise peamised etapid on järgmised:

| 1. | puuviljade valimine ja vastuvõtmine; |
| --- | --- |

1.

puuviljade valimine ja vastuvõtmine;

| 2. | meskimine; |
| --- | --- |

2.

meskimine;

| 3. | kääritamine; |
| --- | --- |

3.

kääritamine;

| 4. | destilleerimine; |
| --- | --- |

4.

destilleerimine;

| 5. | seisma jätmine, hoidmine; |
| --- | --- |

5.

seisma jätmine, hoidmine;

| 6. | paalinka tootmine ja töötlemine. |
| --- | --- |

6.

paalinka tootmine ja töötlemine.

6.1.   Puuviljade valimine ja vastuvõtmine

Puuviljad peavad olema küpsed, ilma mädanevate terade ja võõrkehadeta.

6.2.   Meskimine

Peeneteralised viljad tuleb puhastada ja terad purustada, kuid ainult nii, et kivi ei kahjustu (vesiniktsüaniidi moodustumise võimaluse vähendamiseks). Seejärel juhitakse tooraine otse (roostevabast terasest, võimaluse korral plastist) kääritamismahutitesse.

Kui marjad on kuivatatud, võib sõltuvalt puuviljade konsistentsist olla vaja lisada vett, sest ainult siis saab kääritamine toimuda õigel viisil.

6.3.   Kääritamine

Lubatud ja soovitatav on kasutada uusimaid tehnoloogiaid ja abimaterjale (kontrollitud kääritamine, kultiveeritud pärmid, pektiinensüümid). Meski optimaalne pH on 2,8–3,5. Kääritatud meski tuleb destilleerida võimalikult kiiresti, kuid mitte hiljem kui 30 päeva pärast kääritamist. Vajaduse korral tuleb kääritatud meskit säilitada temperatuuril 10–22 °C.

6.4.   Destilleerimine

Toodet „Borzag pálinka“ võib toota müügilolevate destilleerimisseadmete abil. Destillatsioonipajas töötlemise meetodit võib eraldi nimetada, kui paalinka tootmisel on kasutatud vähemalt kaheastmelist fraktsioneerivat destilleerimist ja vaskpinnaga destilleerimisseadmeid, mille maksimaalne maht on 1 000 liitrit.

6.5.   Seismajätmine, hoidmine

Pärast rafineerimist/destilleerimist tuleb toode „Borzag pálinka“ jätta seisma valguse eest kaitstud ruumi, mis on ühtlase temperatuuriga (alla 20 °C) ja mõõduka niiskusega, et komplekssed maitsed ja lõhnaained saaksid seguneda. Seismajätmise kestus peab olema vähemalt 60 päeva. Selle aja jooksul ei tohi paalinkat mõjutada füüsikaliste ega keemiliste protsessidega.

6.6.   Paalinka tootmine ja töötlemine

Seisnud destillaadi alkoholisisaldus tuleb pehmendatud vee lisamisega kohandada tarbimiseks sobivale tasemele. Alkoholisisaldus peab olema vähemalt 40 mahuprotsenti, sest toote „Borzag pálinka“ lõhnabukett domineerib ja areneb õigesti suurema alkoholisisalduse korral. (Alkoholisisaldus pärast lahjendamist võib erineda etiketil märgitud väärtusest ± 0,3 mahuprotsenti.)

Tarbimiseks sobivat alkoholitaset tuleb väga hoolikalt timmida mitmes etapis, lisades iga korraga 5–10 % vett mitme päeva jooksul, et vältida küütlemist ja kaitsta aromaatseid komponente.

7.   Pakendamise erieeskirjad

–

8.   Märgistamise erieeskirjad

Peale õigusaktides täpsustatud elementide sisaldab märgistus ka järgmist:

| — | „Földrajzi jelzés“ [geograafiline tähis] (nimetusest eraldi); |
| --- | --- |

—

„Földrajzi jelzés“ [geograafiline tähis] (nimetusest eraldi);

| — | nimetus „Borzag pálinka“ peab olema esitatud kõigil pudelietikettidel (esi- ja/või tagaküljel ja/või küljel). |
| --- | --- |

—

nimetus „Borzag pálinka“ peab olema esitatud kõigil pudelietikettidel (esi- ja/või tagaküljel ja/või küljel).

9.   Piiritusjoogi ja selle päritolu seose kirjeldus

Toote „Borzag pálinka“ seos piirkonnaga põhineb toote omadustel ja mainel.

Toote „Borzag pálinka“ tooraine on luuvili, mis pärineb Nógrádi komitaadist pärit metsikult leedripuult (väike leeder), mida tuntakse ungari keeles ka kui borzag.

Borzag on algne rahvalik nimi, mille Nógrádi komitaadi ungarlased on andnud liigile Sambucus ebulus L. ehk väike leeder (Pallas Nagylexikon: https://mek.oszk.hu/00000/00060/html/015/pc001524.html#10), mis näitab selgelt, et „Borzag pálinka“ on pärit Nógrádi komitaadist, sest ainult seal kasutatakse väikese leedri kohta nime borzag. Peale selle märgib Sándor Póczos oma raamatus „Borzag pálinka“, et Ungaris on üks komitaat, nimelt Nógrád, kus väike leeder (borzag) on laialdaselt tuntud ning paalinka valmistamine on lubatud ja isegi loomulik.

Nógrádi komitaat asub Ungari põhjaosas nelja mäeaheliku (Börzsöny, Mátra, Cserhát ja Karancs-Medves) ristumiskohas. Topograafiliselt koosneb piirkond vulkaanilise päritoluga hajutatud mäeahelikest (kõrgus 400–600 m), sealhulgas metsatukad (mis moodustavad umbes 40 % komitaadi territooriumist). Piirkonna looduslik veevarustus on vähene. Uuringud kinnitavad, et selle piirkonna kehvad, happelised kõvad mullad ja erilised ilmastikutingimused (jahedad, niisked ja varjulised alad) soodustavad viljade kasvamist. Leedrimarja iseloomulikke omadusi mõjutab suurel määral ilm. Keskkonnatingimustest tulenevalt sisaldab piirkonnas kasvatatava väikese leedri vili väga rikkalikult mõrusid ester-iridoidglükosiide (ebulosiid, isosverosiid), saponiini, tanniini, tsüanogeenseid glükosiide, vaiku, eeterlikke õlisid ja orgaanilisi happed. Iridoidglükosiidide mõru maitse annab olulise panuse toote „Borzag pálinka“ martsipanimaitselisse vürtsikasse karakterisse. Väikese leedri marjad sisaldavad ka suures koguses eeterlikku õli, suhkrut, tsüanogeenset glükosiidi ja lillat värvainet, mis annavad aromaatseid magusaid nüansse ja seisma jäetud paalinkale mõnikord kahvatu kollaka varjundi.

Toodet „Borzag pálinka“ on Nógrádi komitaadis toodetud juba sajandeid. Sajanditevanuseid traditsioone silmas pidades valmistavad peaaegu kõik Nógrádi komitaadi kaubanduslikud piiritusetehased paalinkat väikesest leedrist. Ainult sealkandis (Nógrádi komitaat) kasutatakse selle taime kohta nime borzag, mujal on see tuntud kui gyalogbodza (väikese leedri ungarikeelne tavanimetus).

Juba 1800. aastate keskel oli see külmakindel ja vähenõudlik taim Nógrádi komitaadis laialt levinud, nagu meenutab 1861. aastal Nógrádmegyeris sündinud Zoltán Szerémy: „... Kuid maa oli hoolsam ja innukam kui selle harijad. Ta kasvatas omal algatusel väikese leedri laadset põõsast...“ (Zoltán Szerémy: Emlékeim a régi jó időkből („Minu mälestused vanadest headest päevadest“), lk 27–28, Színészek Szövetsége, Budapest, 1929).

Väike leeder on osa rahvameditsiinist: sellest tehti džemmi ning paiguti Palóci rahva asualadel, aga eelkõige Nógrádi komitaadis, kasutati ja kasutatakse seda ka praegu paalinka valmistamiseks. Seda tõendab ka Nógrádi komitaadi ametlikus väljaandes Nógrád Megyei Hírlap ilmunud artikkel Forró az üst, forr a cefre („Katel on kuum, meski keeb“) (21. september 2004, lk 2), milles mainitakse kohaliku paalinka valmistamise kolme peamist koostisosa: õunad, pirnid ja kolmandaks väikese leedripuu marjad (borzag).

Auhinnad, mis näitavad toote „Borzag pálinka“ mainet:

| — | 2012 – esimene riiklik metsa- ja metsikutest puuviljadest valmistatud paalinka konkurss, kuldmedal; |
| --- | --- |

—

2012 – esimene riiklik metsa- ja metsikutest puuviljadest valmistatud paalinka konkurss, kuldmedal;

| — | 2013 – teine riiklik metsa- ja metsikutest puuviljadest valmistatud paalinka konkurss, kuldmedal; |
| --- | --- |

—

2013 – teine riiklik metsa- ja metsikutest puuviljadest valmistatud paalinka konkurss, kuldmedal;

| — | 2014 – kolmas riiklik metsa- ja metsikutest puuviljadest valmistatud paalinka konkurss, hõbemedal; |
| --- | --- |

—

2014 – kolmas riiklik metsa- ja metsikutest puuviljadest valmistatud paalinka konkurss, hõbemedal;

| — | 2015 – 11. Mátra veini- ja piiritusjookide konkurss, kuldmedal; |
| --- | --- |

—

2015 – 11. Mátra veini- ja piiritusjookide konkurss, kuldmedal;

| — | 2016 – neljas riiklik metsa- ja metsikutest puuviljadest valmistatud paalinka konkurss, kuldmedal; |
| --- | --- |

—

2016 – neljas riiklik metsa- ja metsikutest puuviljadest valmistatud paalinka konkurss, kuldmedal;

| — | 2018 – Pálinka College, auhind Fortissimus Spiritus; |
| --- | --- |

—

2018 – Pálinka College, auhind Fortissimus Spiritus;

| — | 2020 – riiklik paalinka ja viinamarja pressimisjääkidest valmistatud paalinka konkurss, hõbemedal. |
| --- | --- |

—

2020 – riiklik paalinka ja viinamarja pressimisjääkidest valmistatud paalinka konkurss, hõbemedal.

Toodet „Borzag pálinka“ pakutakse ka piirkonna tipptasemel neljatärnihotellis Nógrádi komitaadi huvitava tervitusjoogina.

Iga-aastasele riiklikule metsa- ja metsikutest puuviljadest valmistatud paalinka konkursile lisandub üha rohkem tootjaid, kes pakuvad toodet „Borzag pálinka“.

Kuigi toode „Borzag pálinka“ on loodud ja tuntud Nógrádi komitaadis, on kahjuks saadaval vähe kirjalikke dokumente toote maine kohta. Selle lünga täitmiseks ilmus 2018. aastal Sándor Póczose teos „Palócok pálinkája, a borzag“ („Borzag (väike leeder) – Palóci rahva pálinka“), milles on esitatud ajaloolised tõendid, mis toetavad toote tuntust kohalikul tasandil. Väljaanne sisaldab ka paljude Nógrádi komitaadis elavate või sealt pärit inimeste (tuntud ka Palóci rahvana) mälestusi ja kirjeldusi toote „Borzag pálinka“ kohta.

Sándor Póczos märgib oma teoses „Palócok pálinkája, a borzag“, et toote „Borzag pálinka“ maine on geograafilise piirkonnaga seotud järgmiselt: „Veel üks oluline aspekt, mis selgitab väikese leedri levikut Nógrádis: on üldtuntud tõde, et kui midagi kuskil ei toimi, siis ei suruta seda seal peale, sest see ei ole hea või lihtsalt ei anna oodatud tulemust. Võib-olla seetõttu, et tooraine oli saadaval suhteliselt suurtes kogustes ja see ei vajanud erilist investeerimist ega hoolitsust, on tõenäoline, et toodet „Borzag pálinka“ üritati toota ka riigi teistes osades, kuid edutult. Destilleeritud kangete alkohoolsete jookide tootmise tehnoloogias ei olnud tol ajal märgatavaid erinevusi, mistõttu võib Nógrádi komitaadist pärit „Borzag pálinka“ eripära seletada üksnes keskkonnateguritega. Võib õigustatult eeldada, et just pinnas, kliima ja Palóci rahva keskmisest suurem omavaheline seotus annab paalinka eripärale sellise väärtuse, mis ulatub komitaadi piiridest palju kaugemale.“

Tootespetsifikaat – avaldamisviide

https://gi.kormany.hu/foldrajzi-arujelzok

---

(1)  ELT L 130, 17.5.2019, lk 1.

---

| 3.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 156/27 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 156/27

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2023/C 156/05)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„Szabolcsi alma“

ELi nr: PGI-HU-02852 – 22.6.2022

KPN ( ) KGT (X)

1.   KGT nimetus(ed)

„Szabolcsi alma“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Ungari

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Kaitstud geograafilist tähist „Szabolcsi alma“ võib kasutada määratletud geograafilises piirkonnas kasvatatud aedõunapuu (Malus domestica) sortide „Gala“, „Jonathan“, „Jonagold“, „Golden Delicious“, „Red Delicious“, „Idared“ ja „Pinova“ ning nende variantide (mutantide/kloonide) värskelt tarbitavate õunte puhul, millel on allpool täpsustatud kvaliteediomadused.

Õuntel „Szabolcsi alma“ on järgmised kvaliteediomadused:

| — | nad on magushapud, värskendava maitse ja lõhnaga ning krõmpsuva viljalihaga; |
| --- | --- |

—

nad on magushapud, värskendava maitse ja lõhnaga ning krõmpsuva viljalihaga;

| — | neil on suur suhkrusisaldus: „Gala“, „Red Delicous“ ja „Idared“ puhul vähemalt 12 Brixi kraadi ning „Jonathan“, „Jonagold“, „Golden Delicious“ ja „Pinova“ puhul vähemalt 13 Brixi kraadi; |
| --- | --- |

—

neil on suur suhkrusisaldus: „Gala“, „Red Delicous“ ja „Idared“ puhul vähemalt 12 Brixi kraadi ning „Jonathan“, „Jonagold“, „Golden Delicious“ ja „Pinova“ puhul vähemalt 13 Brixi kraadi;

| — | nende viljaliha tugevus on vähemalt 5,5 kg/cm2. |
| --- | --- |

—

nende viljaliha tugevus on vähemalt 5,5 kg/cm2.

Õuna suuruse (kuju, keskmine kaal, läbimõõt) ja koore värvusega seotud kvaliteediomadused sõltuvalt sordist on näidatud tabelis:

| Sort | Suurus | Koore värvus |
| --- | --- | --- |
| „Gala“ | Väike, ümar või lame-ümar
  Keskmine kaal: 150–170 g
  Läbimõõt: 65–85 mm | Küpse õuna põhivärvus on kollakas, hajutatud punase kattevärvusega, mõnel juhul triibuline. |
| „Jonathan“ | Keskmine kuni väike, ümarkooniline, kergelt ribiline, sümmeetriline
  Keskmine kaal: 120–130 g
  Läbimõõt: 65–75 mm | Küpse õuna põhivärvus on kollakasroheline, erepunase koorega, millel on laiad tumepunased triibud. |
| „Jonagold“ | Suur, ümar või kergelt kooniline, hästi tasakaalus, minimaalselt ribiline
  Keskmine kaal: 220–250 g
  Läbimõõt: 70–90 mm | Põhivärvus on kollakasroheline ja 40–60 % koorest on hele-/tumepunane. |
| „Golden Delicious“ | Ümar või kergelt piklik-koonilise kujuga
  Keskmine kaal: 140–180 g
  Läbimõõt: 70–85 mm | Põhivärvus on rohekaskollane, hiljem kollane. |
| „Red Delicious“ | Keskmise suurusega või suur, piklik, karikaõõnsuse ümber ribiline
  Keskmine kaal: 150–170 g
  Läbimõõt: 70–90 mm | Põhivärvus on ühtlaselt hajutatud tumepunane, triipudega ja kogu kergelt triibuline koorepind on särav tumepunane. |
| „Idared“ | Keskmine kuni suur, lame-ümar ja peenelt ribiline
  Keskmine kaal: 170–220 g
  Läbimõõt: 70–95 mm | Põhivärvus on erepunane ja koor on ühtlaselt hajutatud kattevärvusega. |
| „Pinova“ | Keskmine, kergelt piklik, koonusekujuline
  Keskmine kaal: 150–180 g
  Läbimõõt: 65–85 mm | Põhivärvus on kollane, enam kui pool pinnast on kaetud või triibutatud iseloomuliku punakas-oranži värvusega. |

Sort

Suurus

Koore värvus

„Gala“

Väike, ümar või lame-ümar

Keskmine kaal: 150–170 g

Läbimõõt: 65–85 mm

Küpse õuna põhivärvus on kollakas, hajutatud punase kattevärvusega, mõnel juhul triibuline.

„Jonathan“

Keskmine kuni väike, ümarkooniline, kergelt ribiline, sümmeetriline

Keskmine kaal: 120–130 g

Läbimõõt: 65–75 mm

Küpse õuna põhivärvus on kollakasroheline, erepunase koorega, millel on laiad tumepunased triibud.

„Jonagold“

Suur, ümar või kergelt kooniline, hästi tasakaalus, minimaalselt ribiline

Keskmine kaal: 220–250 g

Läbimõõt: 70–90 mm

Põhivärvus on kollakasroheline ja 40–60 % koorest on hele-/tumepunane.

„Golden Delicious“

Ümar või kergelt piklik-koonilise kujuga

Keskmine kaal: 140–180 g

Läbimõõt: 70–85 mm

Põhivärvus on rohekaskollane, hiljem kollane.

„Red Delicious“

Keskmise suurusega või suur, piklik, karikaõõnsuse ümber ribiline

Keskmine kaal: 150–170 g

Läbimõõt: 70–90 mm

Põhivärvus on ühtlaselt hajutatud tumepunane, triipudega ja kogu kergelt triibuline koorepind on särav tumepunane.

„Idared“

Keskmine kuni suur, lame-ümar ja peenelt ribiline

Keskmine kaal: 170–220 g

Läbimõõt: 70–95 mm

Põhivärvus on erepunane ja koor on ühtlaselt hajutatud kattevärvusega.

„Pinova“

Keskmine, kergelt piklik, koonusekujuline

Keskmine kaal: 150–180 g

Läbimõõt: 65–85 mm

Põhivärvus on kollane, enam kui pool pinnast on kaetud või triibutatud iseloomuliku punakas-oranži värvusega.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Õunu „Szabolcsi alma“ võib kasvatada ja nende saaki koristada vaid punktis 4 täpsustatud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Kaitstud geograafiline tähis „Szabolcsi alma“ peab olema kirjutatud tähtedega, mis on kõigist muudest pakendi märgise teksti tähtedest suuremad.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Õunu „Szabolcsi alma“ kasvatatakse ja saaki koristatakse Szabolcs-Szatmár-Beregi maakonna halduspiirides.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos õunte „Szabolcsi alma“ ja geograafilise piirkonna vahel põhineb kvaliteedil.

Õunad „Szabolcsi alma“ eristuvad teistest õuntest punktis 3.2 sätestatud eriomaduste alusel.

Õunte „Szabolcsi alma“ punktis 3.2 sätestatud eriomadused tulenevad tihedast seosest geograafilise piirkonnaga, tootmispiirkonna soodsatest mullastiku ja kliimatingimustest ning õunakasvatajate tähelepanuväärsetest oskustest.

Maakonna Szabolcs-Szatmár-Bereg mullastiku tingimused on õunakasvatuseks suurepärased. Szabolcs-Szatmár-Beregi loodusliku geograafilise piirkonna mulla-, topograafilised ja kliimatingimused on võimaldanud kasvatada õunapuid ja teisi mõõdukas kliimas kasvavaid viljapuid majanduslikult elujõulisel viisil (Pethö, 2005).

Szabolcs-Szatmár-Beregi maakonnas on Ungari suuruselt teine alluviaaltasandik, mis asub Transtisza lammist 20–50 m kõrgusel. Alluviaaltasandiku tasaste alade liivasele lössimullale tekkinud mustmulla huumusesisaldus – ligikaudu 2 % – ja suur kaltsiumisisaldus koos Tisza harujõgede kokkukantud kergelt mudase mullaga on õunapuude kasvatamiseks soodus.

Päikesepaistelisi tunde on 1 950–2 050, umbes 300–400 tundi rohkem kui Ungarist läänes ja põhjas asuvates maades. Maakonna kliimatingimused on seega õunte tootmiseks soodsad. Lisaks päikesepaistele mõjutavad kliimat ka merelised, kontinentaalsed ja vahemerelised õhumassid. Selle tulemusena domineerib vahel mereline ja teinekord kontinentaalne kliima.

Szabolcs-Szatmár-Beregi maakonnas algab kasvuhooaeg 6–8 päeva hiljem kui Ungari teistes maakondades. Suved on mõõdukalt soojad, juuli keskmine temperatuur on 20–23 °C. Sügiskuudel on päeva keskmine temperatuur 1–2 °C madalam kui mujal Ungaris, sest öine kiirgus on suurem, mistõttu küpsemisprotsess aeglustub.

Õunte „Szabolcsi alma“ iseloomulikud omadused ja maitseväärtuse määravad eelkõige küpsemisaegsed keskkonnategurid: temperatuur, päikesevalgus ja varahommikune niiskus. Suvekuudel on õhu suhteline niiskus umbes 75 %. Septembri suurem suhteline niiskus on väga kasuliku mõjuga puuvilja värvusele ja küpsemise tempole. Õunte „Szabolcsi alma“ küpsemisprotsess on seetõttu aeglasem ja puuvilja koguneb rohkem mitmesuguseid toitaineid. Sõltuvalt sordist on õuntel „Szabolcsi alma“ selle tulemusena suurem suhkrusisaldus: sortidel „Gala“, „Red Delicous“ ja ’Idared on see vähemalt 12 Brixi kraadi ja „Jonathan“, „Jonagold“, „Golden Delicious“ ja „Pinova“ vähemalt 13 Brixi kraadi. Suurem suhkrusisaldus annab õuntele „Szabolcsi alma“ magushapu iseloomu.

Septembri soojad päevad, suur suhteline õhuniiskus ja öine jahtumine koos varahommikuse kastega aitavad oluliselt kaasa õunte „Szabolcsi alma“ erksa värvuse ning suure happesuse ja aroomide tekkele, mille tulemuseks on magushapu maitse.

Mullastiku suur kaltsiumisisaldus tähendab, et ka viljaliha on suurema kaltsiumisisaldusega, mille tõttu on õuntel „Szabolcsi alma“ krõmpsuv viljaliha ja tugevus vähemalt 5,5 kg/cm2.

Lisaks ideaalsele tootmispiirkonnale saavad Szabolcs-Szatmár-Beregi maakonna õunakasvatajad kasu sajandite jooksul kogutud kogemustest tulenevatest teadmistest, mis mõjutab positiivselt õunte „Szabolcsi alma“ tootmist. Oskusteave nende õunte tootmise valdkonnas antakse määratletud geograafilises piirkonnas edasi põlvest põlve.

Punktis 3.2 sätestatud omaduste puhul on äärmiselt tähtsad tootjate ajakohased teadmised sortide, sertifitseeritud paljundusmaterjali kasutamise ja õunapuude viljeluse kohta. Puuvilja- ja ilutaimede kasvatamise uurimisinstituudi Újfehértó uurimisjaam on üle 70 aasta toetanud tootjaid sordihoolduse, sertifitseeritud paljundusmaterjali tootmise valdkonnas ja pakkunud spetsialistide nõuandeid. Uurimisjaam tegeleb õunte „Szabolcsi alma“ tootmispiirkonna uurimisega, viljapuude registreerimisega, õunasortide viljeluse ja füsioloogilise uurimisega ning sortide sertifitseerimise meetodite väljatöötamisega.

Tänu soodsatele mulla- ja kliimatingimustele on puuviljakasvatusel Szabolcs-Szatmár-Beregi maakonnas sajanditepikkused traditsioonid. Seda tõendavad kuulsa osmani ränduri Evliya Çelebi tööd, kes kirjutas oma teostes rännakutest Ungaris aastatel 1660–1666 ning kirjeldas Szabolcsi viljapuuaedade rikkalikkust, puuviljakasvatajate jõukust ja äärmiselt maitsvaid puuvilju. Ta kirjeldas ka piirkonna puuviljatoodangu sedavõrd suurt külluslikkust, et see pakkus piisavat toidupoolist sissetungivale osmanite sõjaväele.

Pärast teist maailmasõda käivitati ulatuslik istanduste loomise kava, mille tulemusena rajati 50 % Szabolcs-Szatmár-Beregi maakonna õunapuu istandustest, mis annavad enam kui poole riigi toodangust.

Ungari õunakasvatuse maine rajaneb õuntel „Szabolcsi alma“. Nimetus „Szabolcsi alma“ on hakanud tähendama tippkvaliteediga kaubamärki. (T. Szabó – Zs. Csoma 2001).

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

https://gi.kormany.hu/foldrajzi-arujelzok

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---

| 3.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 156/31 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 156/31

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2023/C 156/06)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„Sidra da Madeira“

ELi nr: PGI-PT-02641 — 14.10.2020

KPN ( ) KGT (X)

1.   Nimetus(ed)

„Sidra da Madeira“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Portugal

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.8. Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne)

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Sidra da Madeira“ on jook, mis saadakse üksnes Madeira saarel kasvatatavate traditsiooniliste ja muude aedõunapuu (Malus domestica Borkh.) sortide värsketest viljadest ning vahel aedõunapuu ja pirnipuu (Pyrus communis L.) viljade segust pressitud naturaalse mahla kääritamise teel. Jooki valmistatakse saare traditsiooniliste või eriomaste tootmismeetodite järgi.

Naturaalset siidrit toodetakse üksnes saarel kasvatatud õuntest ja vahel ka pirnidest lõikamise, peenestamise, purustamise ja pressimisega saadud mahla kääritamise teel, mis tähendab, et suhkru ja süsinikdioksiidi sisaldus on täiesti isetekkeline. Toodetakse ka karboniseeritud naturaalset siidrit, mis on täielikult või osaliselt muudetud kihisevaks süsinikdioksiidi lisamisega.

Tootel on üldjoontes järgmised omadused: minimaalne alkoholisisaldus 5 % (mahuprotsentides 20 oC juures); kääritatav suhkrusisaldus alla 15 g/l; minimaalne üldhappesus (õunhappena) 3–10 g/l; maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (väljendatud äädikhappena) 1,8 g/l ja vääveldioksiidi maksimaalne üldsisaldus (väljendatud SO2 kujul) 200 mg/l.

Sõltuvalt kasutatud puuviljaliigi ja -sordi kombinatsioonist on „Sidra da Madeira“ värvuselt ere sidrunkollane kuni õlgkollane oranžide nüanssidega; filtreeritud jook on selge ja filtreerimata jook on mõningase settega.

Joogil on värske iseloomulik lõhn, mille puuviljasus on keskmise kuni tugeva intensiivsusega koos tuntavate rohelise õuna, küpse õuna, küdoonia ja/või tsitrusvilja nootidega, moodustades tasakaaluka meeldiva terviku.

Jook on tavaliselt vaikne, kerge, mitte väga magusa maitsega, milles teravus ja mõrusus on harmooniliselt tasakaalus. Joogil on kuiv järelmaitse. Jooki eristab tugev õuna aroom ja maitse ning märkimisväärsest happesusest tulenev värskus.

Jooki müüakse pudelisse või sobivasse mahutisse (vaati või korvpudelisse) pakendatud siidrina toitlustusasutustele ja jaemüügiks lõpptarbijale.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Siidri „Sidra da Madeira“ tootmiseks kasutatavate õunte traditsioonilised sordid on „Barral“, „Cara-de-dama“, „Branco“, „Bico de melro“, „Da Festa“, „Domingos“, „Da Ponta do Pargo“, „Calhau“, „Focinho de rato“ ja „Vime“ ning mõnel juhul pirnisordid „Do Santo“ ja „Terra de São Jorge“.

Madeira talunike pikaajaline tava paljundada ja jagada värskelt tarbimiseks ja/või siidri tootmiseks sobilike parimate omadustega puude ja viljade geneetilist materjali tähendab, et kasvatatakse ka muid õuna- ja pirnisorte, eelkõige õunasorte „Baunesa“, „Camacha“, „Espelho“, „Parda“, „Rajada“, „Reineta Tenra da Camacha“, „Santa Isabel“, „Ázimo“, „Amarelo“, „Amargo“, „Camoesa“, „De vinho“, „Ouro“, „Pevide“, „Rajado“, „Rijo“, „Riscado“ ja „Serra“ ning pirnisorte „Santa Isabel ou de Santana“, „São João“, „Curé“ ja „Pardas“, mida kasutatakse samuti siidri „Sidra da Madeirat“ tootmisel, kuigi vähemal määral.

Kuna mõned tootjad on varasemalt otsinud võimalusi oma puuviljaaia mitmekesistamiseks, et pakkuda värskeks tarbimiseks eksootilisi sorte (nt õunasordid „Golden“, „Fuji“, „Starking“, „Royal Gala“ ja „Reineta“ ning pirnisort „Rocha“), millest paljusid märkas Vieira Natividade saarel juba 1947. aastal, kasutatakse ka nende sortide vilju siidri „Sidra da Madeira“ tootmiseks, kui need on põllumajandusettevõttes olemas või kasvatatud eranditult saarel.

Sellise suure hulga traditsiooniliste õuna- ja pirnisortide segamine ning samuti saarel kasvatatavate muude õuna- ja pirnisortide kasutamine, mis võivad olla rohkem või vähem terava, mõrkja või magusa maitsega, on see, mis annab saarel mitmes kohas ja eri tootjate toodetavale siidrile „Sidra da Madeirale“ eriomase värvi-, aroomi- ja maitserikkuse ning värskendava happesuse.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik siidritootmise etapid toormaterjali tootmisest, naturaalse mahla ekstraheerimisest ja kääritamisest laagerdamise ja säilitamiseni toimuvad Madeira saarel.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Toote „Sidra da Madeira“ villimine pudelitesse või pakendamine sobivatesse mahutitesse (vaadid või korvpudelid) jaemüügiks lõpptarbijale toimub Madeira saarel, kindlustamaks selle naturaalse (vahel karboniseeritud) siidri eriomase värvuse, aroomide ja maitse säilimise, vältides igasugust oksüdeerumist või saastumist, mis võib kahjustada joogi organoleptilisi omadusi, ning selleks et tagada toote täielikku jälgitavust.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Madeira saar

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Toote „Sidra da Madeira“ registreerimisavaldus tugineb asjaolule, et joogi värvus, aroom ja maitseomadused ning tuntav happesus on esmajoones seotud joogi valmistamisega üksnes Madeira saarel kasvatatavate mitmesuguste traditsiooniliste ja muude õuna- ja pirnisortide viljadest ning teiseks nende paikade mulla- ja kliimatingimustega, kus värsket puuvilja kasvatatakse. „Sidra da Madeira“ hea maine ning tähtsus saare mitmesuguste paikade jaoks, kus seda valmistatakse, aitavad samuti kaasa seose loomisele.

Toote eripära

Siidrit „Sidra da Madeira“ eristab see, et tegemist on naturaalse (vahel karboniseeritud) siidriga, millele on omane värvuste, aroomide ja maitsete paljusus ning elav happesus, mistõttu see on tarbijate hulgas väga populaarne. Siidri omadused on tugevalt seotud asjaoluga, et see valmib naturaalse mahla kääritamisel, mida pressitakse saare eri paigus asuvates viljapuuaedades kasvatatud traditsiooniliste ja muude õunasortide ning mõnikord ka pirnisortide viljadest, mille ainulaadsete organoleptiliste omaduste kujunemisele aitavad kaasa saare mõõdukas mikrokliima ja tugevalt happeline mullastik.

Jook on hinnatud nii tootjate kui ka tarbijate seas. See on alati olnud väga tähtis nende paikkondade elanike jaoks, kus on joogi valmistamiseks kasutatavate puuviljade kasvatamiseks soodsad tingimused, kus arendati välja traditsiooniline siidri valmistamise meetod ning kus on heaks kiidetud ja juurutatud siidri valmistamise uusi tavasid, et parendada selle tootmist ja tuua esile siidri eripära. Neis paigus toimuvad igal aastal ka „Sidra da Madeira“ ja selle valmistamiseks kasutatavate õunte ja pirnide tutvustamiseks pidustused ja pärimusüritused.

Geograafilise piirkonna eripära

Looduslikud tegurid. Madeira on vulkaanilist päritolu saar Põhja-Atlandi subtroopilises piirkonnas. Selle reljeef on väga ebaühtlane: sügavate orgudega eraldatud järsud mäed moodustavad idast läände kulgeva keskse mäeaheliku, mille tipud ulatuvad kõrgemale kui 1 200 meetrit ning mis kulgeb risti valitsevate tuulte suunaga. Tulenevalt geograafilisest asukohast on Madeira kliima leebe, temperatuur kõigub vaid vähesel määral, välja arvatud kõrgemates kohtades, kus temperatuurid on madalamad. Kuna saare reljeef on mägine ja saar on avatud passaattuultele, on siin tekkinud mitmesuguse mikrokliimaga piirkondi: lõunaosa on päikeseline ja kaitstud, põhjaosa varjuline, jahedam ja niiskem.

Kuna suuremal kõrgusel on kliima niiskem ja külmem, muutuvad ka domineerivate basaltmuldade omadused. Sellepärast kasvatatakse „Sidra da Madeira“ tootmiseks kasutatavaid puuvilju saare mõõdukama ja niiskema mikrokliimaga aladel – enamasti 400 m kõrgusel lõunaosas ja 300 m kõrgusel põhjaosas –, kus on valdavalt hea õhustusega ning vett hästi läbi laskvad poolhappelised kuni happelised leostunud ja vulkaanilised mullad.

Inimtegurid. 1420. aastatel esimeste portugallastest asukate introdutseeritud viljapuude hulgas oli arvukalt Portugalist toodud õuna- ja pirnipuude sorte, mille jaoks mõõdukama mikrokliimaga ja keskmise kuni suure happesusega valdavalt liivaste savimuldadega alad pakkusid ideaalseid kasvutingimusi.

Arvatakse, et siidrit „Sidra da Madeira“ hakati tootma niipea, kui viljapuuaedades oli tarbimiseks ja töötlemiseks piisavalt puuvilju. Seda kinnitavad krooniku Gomes Eanes de Zurara (1410–1474) märkmed ja paljud muud andmed, mille kohaselt on Portugali laevastiku Madeira saarelt saadud varude seas õunaveini nimetatud juba alates 15. sajandi keskpaigast.

Samuti on teada, et alates 17. sajandist toodeti lisaks Madeira veinile ka nn õunaveini, kasutades samu presse, ja mõnel juhul tehti seda isegi veini võltsimiseks, kuni 20. sajandil keelustati õuntest veini – võlts-Madeira veini – tootmine. Keeld tähendas, et kohalikud tootjad hakkasid õunamahla kääritama, et teha „uut jooki“, mida nad algul nimetasid „cidra“ või „sidra“ ja seejärel „Sidra da Madeira“, selleks et eristada seda mujal toodetud siidrist.

Agronoom João da Mota Prego (1859–1931) avaldas 1906. aastal artikli, milles ta kirjeldab meetodeid, mida kasutatakse „siidri valmistamiseks Madeiral“, ning kutsus kohalikke tootjaid siidrit valmistama. Tema artikkel andis märkimisväärse panuse siidritootmise arendamisse ja paljud tootjad järgivad praegugi tema soovitusi. Järgmiseks kaardistas agronoom Vieira Natividade (1899–1968), kes kirjeldas 1947. aastal puuviljakasvatust Madeiral, suure hulga õuna- ja pirnipuude sorte ning märkis ära omavalitsused, kus siidrivalmistamise traditsioon oli säilinud.

Kuna õunapuid on lihtne kasvatada ning tänu traditsioonile jagada parimate omadustega viljapuude paljundus- ja geneetilist materjali, tekkis Madeiral arvukalt traditsioonilisi õuna- ja pirnipuusorte, mis põlvnesid sortidest, mis toodi saarele 16.–18. sajandil esmalt portugallaste ja seejärel brittide poolt. Viljapuid selekteeriti ja kasvatati saare eri osades. Sorte, mis kohalike mulla- ja kliimatingimustega kõige paremini kohanesid ning andsid värskelt tarbimiseks ja siidri valmistamiseks parimaid vilju, hoiti alles ja paljundati pookimise teel ning istutati saarel piirkondadesse, kus olid sarnased loodustingimused.

Sajandite jooksul on see tava võimaldanud mitte üksnes arendada põhilisi traditsioonilisi õunviljapuude sorte, vaid hiljutisemal ajal võtta kasutusele ka eksootilisi õuna- ja pirnipuude sorte, mida Madeira viljapuuaedades kasvatatakse ja mille vilju korjatakse. Neil sortidel on samuti märkimisväärne happesus ja mõned tootjad kasutavad neid ka oma siidri valmistamiseks traditsiooniliste või eriomaste tootmismeetodite abil, mis saare eri paigus on välja töötatud.

Pikka aega tarbiti siidrit „Sidra da Madeira“ üksnes selle valmistamiskohas ning seda jõid enamasti siidri valmistajad ja nende pereliikmed. Viimastel kümnenditel on olukord muutunud, oluliselt on suurenenud müük kohalikesse restoranidesse ja baaridesse, samuti otse lõpptarbijatele kohalikul turul, laatadel ja pidustustel või pärimusüritustel, mida korraldatakse siidri ja selle valmistamiseks kasutatavate õunasortide tutvustamiseks.

Kuna toode on kvaliteetne ja huvi selle tootega seotud traditsioonide vastu kasvas, loodi 2016. aasta keskel Madeira siidrivalmistajate ühendus (APSRAM), kuhu on koondunud ligikaudu 30 siidrivalmistajat. Ühenduse eesmärk on edendada ja kaitsta toote „Sidra da Madeira“ kvaliteeti ja autentsust, toetada teadustööd ja reklaamida toodet.

Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ning toote omaduste ja maine vahel

Saare paikkondade erilised mulla- ja kliimatingimused, mis on aidanud kaasa suure hulga õuna- ja pirnipuusortide kohanemisele ja nende istutamisele viljapuuaedadesse ning üksikpuudena, annavad puuviljadele ainulaadse happesuse ja eriomased organoleptilised omadused, mis sõltuvalt puuviljadest kanduvad suuremal või vähemal määral ka tootesse „Sidra da Madeira“.

Tänu „Sidra da Madeira“ värvuse, lõhna- ja maitseomadustele, mille määravad siidri valmistamiseks kasutatud traditsiooniliste ja muude õuna- ja vahel pirnisortide segude eriomadused, samuti selle märkimisväärsele happesusele, mis esmajoones tuleneb puuviljade kasvatamiskohtade mulla- ja kliimatingimustest, on „Sidra da Madeira“ võitnud palju riiklikke auhindu, nagu näiteks „Concurso Nacional de Cervejas e Sidras Tradicionais Portuguesas“ [Portugali riiklik traditsioonilise õlle ja siidri konkurss] ja „Great Taste – Portugal“ [Erakordne maitse – Portugal]. Siiski võlgneb jook oma suurepärase maine kohalikele tarbijatele ja üha enam saart külastavatele turistidele.

Ajaloolised ülestähendused, mis annavad tunnistust „õunaveini“, „cidra“, „sidra“ ja „Sidra da Madeira“ enam kui 600 aasta kestel toimunud tootmise tähtsusest, lubavad kohalikel tootjatel kinnitada, et siidrit on saarel valmistatud alates selle esmakordsest asustamisest piirkondades, kus on kõige sobivamad tingimused vilju kandvate viljapuuaedade rajamiseks. Seetõttu on kogu saarel tugev siidri valmistamise ja tarbimise traditsioon, eriti järgmistes paikkondades: São Roque do Faial – Santanas, Santo António da Serra – Machicos, Camacha – Santa Cruzis, Jardim da Serra – Câmara de Loboses, Ponta do Pargo – Calhetas ja Prazeres – Calhetas. Kogukondade vahel on kujunenud teatav konkurents ning igal aastal toimuvad „Sidra da Madeira“ tootmise ja tarbimise edendamiseks pärimus- ja kultuuriüritused.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

https://tradicional.dgadr.gov.pt/pt/cat/bebidas-espirituosas/outras-bebidas/1084-sidra-da-madeira-igp

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---

| 3.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 156/35 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 156/35

---

Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

(2023/C 156/07)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada muutmistaotluse kohta vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE VÕI KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlemine kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga.

„Vorarlberger Alpkäse“

ELi nr: PDO-AT-1413-AM01 – 5.4.2022

KPN (X) KGT ( )

1.   Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

Vorarlberger Alpwirtschaftsverein, Montfortstr. 9, 6900 Bregenz, Austria

Tel +43 (5574) 400-350

Faks +43 (5574) 400-600

E-post: fritz.metzler@lk-vbg.at

Ühenduse algne aadress on muutunud ja seda on nüüd vastavalt muudetud. Taotleja esindab kaitstud päritolunimetusega juustu „Vorarlberger Alpkäse“ tootjate huve ja seega on tal õigustatud huvi taotleda tootespetsifikaadi muutmist.

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Austria

3.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

| ☐ | Toote nimetus |
| --- | --- |

☐

Toote nimetus

| ☒ | Toote kirjeldus |
| --- | --- |

☒

Toote kirjeldus

| ☒ | Geograafiline piirkond |
| --- | --- |

☒

Geograafiline piirkond

| ☒ | Päritolutõend |
| --- | --- |

☒

Päritolutõend

| ☒ | Tootmismeetod |
| --- | --- |

☒

Tootmismeetod

| ☒ | Seos geograafilise piirkonnaga |
| --- | --- |

☒

Seos geograafilise piirkonnaga

| ☒ | Märgistus |
| --- | --- |

☒

Märgistus

| ☒ | Muu (pädeva asutuse andmete muutmine, esialgse taotlejate rühma nimi, kontrolliasutus, siseriiklikud nõuded, redaktsioonilised muudatused) |
| --- | --- |

☒

Muu (pädeva asutuse andmete muutmine, esialgse taotlejate rühma nimi, kontrolliasutus, siseriiklikud nõuded, redaktsioonilised muudatused)

4.   Muudatus(t)e liik

| ☐ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline |
| --- | --- |

☐

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline

| ☒ | Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline. |
| --- | --- |

☒

Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline.

5.   Muudatus(ed)

Võttes arvesse kogemusi, mis on saadud kõnealuse kaitstud päritolunimetuse kasutamisel alates selle kehtestamisest, on taotletavad tootespetsifikaadi muudatused vajalikud selleks, et kirjeldada üksikasjalikumalt kõiki olulisi tootmis- ja turustamistingimusi, sealhulgas mitmesuguseid tootmisetappe, ning tagada kaitstud päritolunimetusega juustu „Vorarlberger Alpkäse“ kvaliteet.

Varem mitmest eraldi dokumendist ja lisadest koosnenud tootespetsifikaat on nüüd koondatud üheks dokumendiks, mis on läbi vaadatud ja ajakohastatud, et kirjeldada selgemalt nõudeid, eelkõige tootmismeetodi ja päritolutõendi kohta, aidates seeläbi kaasa kaitstud päritolunimetusega juustu „Vorarlberger Alpkäse“ kvaliteedi säilitamisele.

Täpsemalt on need muudatused seotud järgmisega:

1.   Toote kirjeldus

Tootespetsifikaadi punkti 5 alapunkti b „Kirjeldus“ tekst on lisatud punkti 4.2 „Kirjeldus“. See punkt on omakorda jagatud punktideks 4.2.1 „Üldine“ ja 4.2.2 „Omadused“. Algne tekst on muudetud täpsemaks ja struktureeritumaks. Rasvasisaldus kuivaines on välja jäetud. Juustuketaste kaalu on suurendatud 40 kilogrammini (35 kg asemel) ning minimaalseks laagerdumisajaks on märgitud kolm kuud (3–6 kuu asemel).

Tootespetsifikaadi punkti 5 alapunkt b

„Kõva juust, mis on valmistatud alpikarjamaadel või mägikarjamaadel karjatatud veistelt saadud looduslikust toorpiimast (kuumtöötlemata, tsentrifuugimise teel steriliseerimata, pastöriseerimata, säilitusainete või stabilisaatoriteta, keemiliste lisanditeta, geneetiliselt muundatud laabita) ja millel on kuivatatud, teralise struktuuriga, pruunikaskollasest pruunikani ulatuva värvusega koorik. Juustumass on tihke või pehme ja vandlikarva ning selles on tavaliselt ümmargused herneterasuurused augud. Rasvasisaldus kuivaines on üle 45 %. Juustukettad kaaluvad kuni 35 kg. Maitse on mahe ja vastab lõhnale ning muutub laagerdudes teravamaks.

Minimaalne laagerdumisaeg on 3–6 kuud koos võimalike erinevustega omadustes (puuduvad praod, väiksemad augud).“

on ümber sõnastatud järgmiselt:

4.2.   Kirjeldus

4.2.1.   Üldine

„Voralberger Alpkäse“ on kõva juust, mida toodetakse määratletud piirkonnas asuvatel alpikarjamaadel ja mägikarjamaadel karjatatud lehmadelt pärit piimast, kasutades töötlemata, silovaba toorlehmapiima, mis sobib kõva juustu tootmiseks. Üks juustuketas kaalub kuni 40 kg ja seda laagerdatakse vähemalt kolm kuud.

4.2.2.   Omadused

Juustul on kuivatatud, pruunikaskollasest pruunini ulatuva värvusega teraline koorik ning kõva või sile tekstuur. Juust on vandlikarva. Viilutatud juustus on ühtlaselt, kuid hõredalt jaotunud, umbes herneterasuurused, matid või läikivad ümmargused augud. Üldiselt on augud ümmargused ja herneterasuurused. Juustu maitse on mahe ja muutub laagerdudes teravaks.

Sõltuvalt küpsusastmest võivad kirjeldatud omadused olla rohkem või vähem märgatavad, ilma et see mõjutaks või muudaks juustu „Vorarlberger Alpkäse“ üldist kuvandit.

Juustu „Vorarlberger Alpkäse“ võib turustada eri suuruses tükkidena.

Põhjused

Sõnad „rasvasisaldus kuivaines üle 45 %“ on välja jäetud ning neid ei ole asendatud, sest need ei ole kehtivate õiguslike nõuete seisukohast vajalikud. Tootespetsifikaadis osaliselt juba sisaldunud ja nüüd osaliselt täiendatud sõnastust on täpsustatud, et muuta toote kirjeldus selgemaks ja terviklikumaks, andes seeläbi kontrolliasutusele täpsemad ja usaldusväärsemad tooteparameetrid toote kvaliteedi tagamiseks. Ka minimaalne laagerdumisaeg on täpsemalt kindlaks määratud ja seega on seda täpsustatud.

Turu- ja müügiolukord, kus on suundumus pikemalt laagerdunud juustude poole, nõuab suuremat paindlikkust seoses vormi kõrguse ja juustuketaste kaaluga. Seetõttu on kaalu suurendatud kuni 40 kilogrammini. See muudatus ei kahjusta ega mõjuta juustu „Vorarlberger Alpkäse“ kvaliteeti.

2.   Päritolutõend

Päritolutõend

Algse tootespetsifikaadi punkti 5 alapunktis d „Päritolutõend“ esitatud varasemad märkused toote ajaloo kohta, mis pidid olema esitatud nimetatud punktis kõnealuse nimetuse tunnustamise ajal, on nüüd üle viidud punkti 4.6 „Seos geograafilise piirkonnaga“. Nende asemel on muudetud tootespetsifikaadi punkti 4.4 „Päritolutõend“ lisatud valdkondlikud sätted jälgitavuse tagamiseks:

„Taotluse esitanud ühing peab tootjate registrit, kuhu on kantud kõik geograafilise piirkonna sennalpe’d (mägionnid), kus toodetakse juustu „Vorarlberger Alpkäse“, koos alpikarjamaa nime ja kontaktaadressiga. Sennalpe peab esitama taotlevale ühendusele konkreetse taotluse enda registrisse kandmiseks.

Kasutatavat piima on lubatud vedada ühest määratletud piirkonna heakskiidetud mägijuustumeiereist teise. Jälgitavuse tagamiseks tuleb veetava piima kogus dokumenteerida saatelehel.

Juustu „Vorarlberger Alpkäse“ jälgitavuse tagamiseks väljaspool tarneahelaid annab taotluse esitanud ühing taotluse korral juustule kaseiinmärgi. See sisaldab seerianumbrit.

Kasutatavale kaseiinmärgile on kantud järgmine tekst:

„G.U.-VBG

ALPKAESE

XXXXXX“

Sennalpe peab enne juustu pressimist kinnitama igale toodetud juustukettale seerianumbriga kaseiinmärgi ja dokumenteerima selle igapäevases tootmisaruandes. Igapäevases tootmisaruandes dokumenteeritakse ka tootmiskuupäev, töödeldud piima kogus, kuumutamistemperatuur ja sel päeval toodetud juustuketaste arv. Laagerdumisajast kinnipidamist saab jälgida tootmisdokumentide/partiide abil. Juustu võib laagerdada ja hoiustada ka määratletud piirkonna madalamates paikades asuvates piirkondlikes laagerdumiskeldrites.

Sennalpe

Juustu „Vorarlberger Alpkäse“ müümisel peab sennalpe pidama jälgitavust võimaldavat arvestust (nt saatelehed/partiid).“

sennalpe

Põhjused

Kuna tootespetsifikaadis ei ole seni päritolutõendit käsitlevaid eeskirju kehtestatud, peetakse asjakohaseks lisada tootespetsifikaadi punkti 4.4 „Päritolutõend“ teave toote jälgitavuse kohta. Sinna on lisatud nüüd sätted, mis tagavad jälgitavuse. Lisaks on osa tekstist viidud algsest punkti 5 alapunktist h „Märgistus“ üle punkti 4.4. Tulevikus on lubatud jätkata kasutatava piima vedu määratletud piirkonna ühest tunnustatud mägijuustumeiereist teise, kuna tehnoloogia praegust taset arvestades ei mõjuta see enam kvaliteeti ja tagab kaitstud päritolunimetusega juustu „Vorarlberger Alpkäse“ tootmise. See on osutunud vajalikuks, kuna üha raskem on leida töötajaid, arvestades töö tohutut intensiivsust ja sellega seotud ebakindlust mägijuustu tootmise säilitamisel meie alpikarjamaadel. Veetava piima kogus tuleb dokumenteerida.

3.   Geograafiline piirkond

Geograafiline piirkond

Tootespetsifikaadi punkti 5 alapunkti c

„Austria Vorarlbergi provintsi alpikarjamaadest ja mägikarjamaadest koosnevad alad. Ametlikult tunnustatud mägitalud asuvad 1 000–1 800 m kõrgusel merepinnast ja neid kasutatakse üksnes suvekuudel rändkarjatamiseks mägikarjamaadel.“

ja lisatud Austria kaarti

on muudetud järgmiselt:

4.3.   Geograafiline piirkond

Juustu „Vorarlberger Alpkäse“ toodetakse Vorarlbergi liidumaal 1 000–1 800 m kõrgusel merepinnast. Ametlikult tunnustatud mägitalusid kasutatakse üksnes suvekuudel rändkarjatamiseks mägikarjamaadel.“

Määratletud geograafilise piirkonna kõrguse kaart:

Põhjused

Teksti on lühendatud. Tootespetsifikaadis sisalduv ametlikult tunnustatud mägitalusid käsitlev nõue on sätestatud punktis 4.5 „Tootmismeetod“ (täpsemalt punktis 4.5.1 „Toormaterjal – piim“). Lisatud on ka määratletud geograafilise piirkonna uus kaart. Kaart sisaldab nüüd ka teavet kõrguse kohta merepinnast. See ei muuda geograafilise piirkonna määratlust.

4.   Tootmismeetod

Tootmismeetod

Tootespetsifikaadi punkti 5 alapunkti e „Tootmismeetod“ algtekst on täpsemalt sõnastatud ja jagatud punktideks 4.5.1 „Toormaterjal – piim“, 4.5.2 „Tootmine“ ja 4.5.3 „Oskusteave – teadmised tootmise kohta“.

Tootespetsifikaadi punkti 5 alapunkti e

„Kõva juustu tootmiseks sobivat silovaba toorpiima, mis on saadud Alpides peetavatelt ametlikult kontrollitud lehmakarjadelt ja mida ei ole kuumtöödeldud, pastöriseeritud ega tsentrifuugimise teel steriliseeritud, töödeldakse kohapeal ilma seda kuhugi vedamata või vaheladustamata. Õhtul lüpstud piim valatakse kohe väiksematesse mahutitesse (puust piimavannid või -vaadid), et koor saaks pinnale tõusta. Järgmisel päeval eemaldatakse koor (mägivõi) käsitsi, et saavutada toote soovitud rasvasisaldus. See laagerdunud ja kooritud piim segatakse seejärel (vask)kateldes hommikul lüpstud täispiimaga, piimhappebakterite kultuuridega ning mägijuustu laabiga. Kalgend eemaldatakse kurnariiet kasutades käsitsi, masinaid kasutamata. Kalgendit kuumutatakse temperatuurini 51,5–52,5 °C, pressitakse ja töödeldakse regulaarselt soolveega, et tekiks korralik koorik. Juustu toodetakse üksnes veiste suvekarjatamise ajal (neid söödetakse üksnes mägikarjamaadel karjatades). Arvestades mägikarjatamise perioodi lühidust (3–4 kuud), on toode kättesaadav ainult hooajati ja piiratud kogustes.

Orus asuvatest põllumajandusettevõtetest pärit piima lisamine mis tahes kujul on keelatud.

Kehtestatud on riiklikud eeskirjad loomakasvatuse ja -tervishoiu ning põllumajandusettevõtete ja töötajate hügieeni kohta. Kvaliteet tagatakse kontrollide abil ning töötajate ja hügieenikoolituse abil.“

on muudetud järgmiselt:

4.5.1.   Tooraine (piim)

Juustu „Vorarlberger Alpkäse“ valmistatakse üksnes suviti Alpides karjatatavate lehmade toorpiimast. Välja arvatud erandjuhtudel (nt haigus, lumesadu või innaaeg) peab karjatamine toimuma suvekuudel iga päev. Veiseid ei tohi karjatada väljaspool alpikarjamaa (Sennalpe) ala asuvatel karjamaadel. Lubatud on ainult lehmapiim, mis on pärit ametlikult tunnustatud põllumajandusettevõtetest, mis asuvad määratletud geograafilises piirkonnas asuvatel alpikarjamaadel või mägikarjamaadel. Juustu „Vorarlberger Alpkäse“ valmistamiseks ei tohi kasutada kuumtöödeldud või pastöriseeritud või tsentrifuugimise teel steriliseeritud piima. Orus asuvatest põllumajandusettevõtetest pärit piima lisamine mis tahes kujul on keelatud. Juustu „Vorarlberger Alpkäse“ valmistamiseks kasutatava piima omadused tulenevad määratletud geograafilise piirkonna kõrreliste ja rohttaimedega karjamaadest. Lehmad söövad rohtu ja taimi kas värskelt rohesöödana või kuivatatult heinana. Kääritatud sööda või siloga söötmine on sõnaselgelt keelatud.

Sennalpe

Teistest piirkondadest pärit purustatud teravilja kasutamine jõu- ja täiendsöödana on lubatud kuni 20 % ulatuses kuivainest aastas.

Purustatud teravilja võib osta teistest piirkondadest, kuna geograafiline piirkond on tüüpiline mägipiirkond, mida iseloomustab rohumaa ja õhuke huumusekiht, ega sobi hästi põllukultuuride kasvatamiseks. See tähendab, et piirkonnas ei kasvatata ega toodeta peaaegu üldse teravilja ega sarnaseid põllukultuure, nii et neid tuleb osta teistest piirkondadest.

Seega ei tohi geograafilisest piirkonnast pärit sööda osakaal olla väiksem kui 80 % lüpsilehmadele aastas söödetavast kuivainest. Mujalt pärit purustatud teravilja lisamine on lubatud kuni 20 % ulatuses vastava söödaratsiooni kuivainest.

4.5.2.   Tootmine

Kasutada võib ainult silovaba, kuumtöötlemata ja pastöriseerimata toorpiima, mida ei ole tsentrifuugimise teel steriliseeritud. Säilitusainete, stabilisaatorite, keemiliselt toodetud lisaainete ja geneetiliselt muundatud laabi lisamine ei ole lubatud.

Toorpiim kooritakse esmalt osaliselt ja eel-laagerdatakse vadakuga ja/või piimhappebakterite kultuuriga. Traditsioonilised piimhappebakterid, mida algselt eraldati ja paljundati looduslikest kultuuridest, moodustavad nüüd põllumajandusettevõttes kasutatavate põllumajanduslike kultuuride baaskultuuri. See laagerdunud ja kooritud piim segatakse seejärel (vask)kateldes hommikul lüpstud toorpiimaga, piimhappebakterite kultuuridega ja mägijuustu laabiga. Kalgend eemaldatakse kurnariide abil või kalgendi ja vadaku segu valamisega juustuvormidesse. Seejärel lõigatakse paksenenud (kalgendatud) piim soovitud suurusega tükkideks, kasutades kalgendilõikurit. Seejärel toimub juustuvalmistamise järgmine etapp: kalgend areneb edasi ja toimub sünerees (mille käigus vadak eraldub kalgendist). Kalgend kuumutatakse temperatuurini 51–54 °C ning seejärel valatakse vormidesse ja pressitakse.

Juustu maksimaalne kaal on 40 kg, sõltuvalt juustuketta suurusest. Seejärel pannakse juustud soolveevanni, mille soolasisaldus on ligikaudu 20 Baumé kraadi, nii et sool imendub juustu, moodustub koorik ja kujuneb välja juustu struktuur, mille tulemusena on juust väljastpoolt kaetud, laagerdudes kooriku sees põhjalikult ja ühtlaselt. See tagab juustu „Vorarlberger Alpkäse“ ühtlase ja tihke konsistentsi. Seejärel laagerdatakse juustu vähemalt kolm kuud, olenevalt kooriku laadist ja piimatöötleja kogemustest, temperatuuril 10–17 °C ja õhuniiskusel üle 80 %. Laagerdumise ajal töödeldakse (harjatakse või hõõrutakse) juustukettaid soolveega (soolasisaldus kuni 20 Baumé kraadi) regulaarselt kuni kolm korda nädalas, et tagada tüüpilise kooriku ja maitse tekkimine. Pärast minimaalset laagerdumisaega on juust „Vorarlberger Alpkäse“ tarbimiseks valmis.

4.5.3.   Oskusteave – teadmised tootmise kohta

Juustu „Vorarlberger Alpkäse“ kvaliteet tuleneb eelkõige kohalike juustutootjate kogemustest juustu tootmisel ja laagerdamisel. Juustuvalmistamise kunst põhineb tootmises osalevate piimatöötlejate oskusteabel, mis sõltub nende isiklikust rollist protsessis, mille käigus saavutatakse juustu „Vorarlberger Alpkäse“ tüüpiline kvaliteet. See algab piimhappebakterite kultuuri kasutamisega. Näiteks määratakse piimatöötleja kogemuse põhjal kindlaks piimhappebakterite kultuuri koostis, temperatuur, settimisaeg, lisatav kogus ja suhe ning säilitustingimused. Nende kogemuste üks eripära on toorpiima konkreetne hoiustamine ja laagerdamine viisil, mis soodustab piimhappebakterite teket, parandades märkimisväärselt juustu säilivusaega, lõhna ja maitset. Vasikalaabi kasutamine, paksenenud (kalgendatud) piima lõikamise aeg ja viis ning kalgendi suurus, juustu areng ning kalgendi ja vadaku segu kuumutamine on juustumeistrite kokreetsete kogemuste tulemus ning on eriti olulised juustu „Vorarlberger Alpkäse“ kvaliteedi seisukohast.

Juustumeister peab väga hoolikalt jälgima juustutootmise kõiki etappe ja määrama iga töötlemisetapi jaoks õige aja. Näiteks juustu „Vorarlberger Alpkäse“ hoolikas kuumutamine temperatuuril 51–54 °C pärast kalgendunud piima lõikamist on juustu pika säilivusaja oluline eeltingimus. Samal ajal tuleb piima töödelda ettevaatlikult, tagamaks, et säiliksid suur osa piima aromaatsetest ning mikrobioloogilistest omadustest ja koostisosadest, ning seega kõnealuse piima ainulaadsed omadused. Lisaks tähendavad mägikarjamaade looduslikult muutuvad söötmistingimused seda, et piimal ei ole standardomadusi, vaid et selle kvaliteet (nt valgusisaldus või piima muu koostisosa sisaldus) kõigub. Pikaaegsed kogemused võimaldavad juustu „Vorarlberger Alpkäse“ tootjatel neid loomulikke kõikumisi piisavalt korvata. Nende hoolikas suhtumine protsessi kõigisse etappidesse on äärmiselt oluline ülejäänud laagerdumisprotsessi ja seega lõpptoote kvaliteedi seisukohast. Laagerdumise ajal tuleb erilist tähelepanu pöörata juustu hoolikale käitlemisele. Juustumeistrid teavad oma kogemuste põhjal vaistlikult, millal tuleb juustu ümber keerata, harjata ja hõõruda, ning seega mõjutavad nad oluliselt juustu kvaliteeti.

Karjakasvatajate ja juustumeistrite korrapärased kohtumised, kus nad jagavad saadud teadmisi, panevad aluse pidevale koolitusele, mis aitab säilitada juustu „Vorarlberger Alpkäse“ kvaliteeti ja traditsioone.

Põhjused

Tootmisprotsessis on tehtud muudatusi, et tagada juustu „Vorarlberger Alpkäse“ ainulaadne kvaliteet, mis põhineb eelkõige tootjate teadmistel traditsioonilisest tootmismeetodist. Koos algses tootespetsifikaadis juba sisalduva sõnastusega (mida on nüüd muudetud) kirjeldatakse seda traditsioonilist tootmismeetodit üksikasjalikumalt, eelkõige määrates täpsemalt kindlaks töötlemismeetodi.

Muudatused puudutavad järgmisi punkte:

| — | Tooraine – piim

  Kariloomade söötmine üksnes karjatamise teel ei ole alati piisav, et säilitada loomade tervis, kuna üha äärmuslikumad ilmastikunähtused (põud, pikad vihmaperioodid jne) ja sellega seotud kliimamuutused põhjustavad kõrgmäestiku piimalehmadele ainevahetusstressi ja vähendavad sööda kättesaadavust karjamaal. Lisaks on mägikarjamaadel peetavatel eri tõugu lehmadel erinevad energiavajadused ja seetõttu on nende heaoluks vaja täiendsööta.
  Selleks et tagada loomade heaoluks vajalike toitainete tasakaalustatud kättesaadavus olenemata erandlikest ilmastikutingimustest, nagu põud, on võimalik osta purustatud teravilja ning kasutada seda jõu- ja täiendsöödana kuni 20 % ulatuses kuivainest aastas.
  Eespool nimetatud erand söödalisanditele ei mõjuta piima head ja püsivat kvaliteeti, kuna suurem osa koresöödast peab pärinema määratletud piirkonnast.
  Tootespetsifikaadi punkti 5 alapunktis c sätestatud nõue ametlikult tunnustatud mägitalude kohta, mis asuvad 1 000–1 800 m kõrgusel, on viidud üle punkti 4.5.1 „Toormaterjal – piim“ ja sõnastatud täpsemalt. Piim võib pärineda ainult lehmadelt, keda peetakse alpikarjamaadel või mägikarjamaadel asuvates põllumajandusettevõtetes, kellele pädev asutus (Austria Toiduohutusamet) on väljastanud loanumbri. See on õigustatud määruses (EÜ) nr 853/2004 (loomset päritolu toidu hügieeni määrus) sätestatud hügieeni erinõuetega, mida juustu tootvad põllumajandusettevõtted peavad järgima. Heakskiidetud põllumajandusettevõtted on loetletud ja nendega saab tutvuda määruses.
  Tulevikus on lubatud täiendav vedu ühest määratletud piirkonna heakskiidetud mägimeiereist teise, kuna tehnoloogia praegust taset arvestades ei mõjuta see enam kvaliteeti. Veetava piima koguse peavad mõlemad mägimeiereid saatelehel dokumenteerima. |
| --- | --- |

—

Tooraine – piim

Tooraine – piim

Kariloomade söötmine üksnes karjatamise teel ei ole alati piisav, et säilitada loomade tervis, kuna üha äärmuslikumad ilmastikunähtused (põud, pikad vihmaperioodid jne) ja sellega seotud kliimamuutused põhjustavad kõrgmäestiku piimalehmadele ainevahetusstressi ja vähendavad sööda kättesaadavust karjamaal. Lisaks on mägikarjamaadel peetavatel eri tõugu lehmadel erinevad energiavajadused ja seetõttu on nende heaoluks vaja täiendsööta.

Selleks et tagada loomade heaoluks vajalike toitainete tasakaalustatud kättesaadavus olenemata erandlikest ilmastikutingimustest, nagu põud, on võimalik osta purustatud teravilja ning kasutada seda jõu- ja täiendsöödana kuni 20 % ulatuses kuivainest aastas.

Eespool nimetatud erand söödalisanditele ei mõjuta piima head ja püsivat kvaliteeti, kuna suurem osa koresöödast peab pärinema määratletud piirkonnast.

Tootespetsifikaadi punkti 5 alapunktis c sätestatud nõue ametlikult tunnustatud mägitalude kohta, mis asuvad 1 000–1 800 m kõrgusel, on viidud üle punkti 4.5.1 „Toormaterjal – piim“ ja sõnastatud täpsemalt. Piim võib pärineda ainult lehmadelt, keda peetakse alpikarjamaadel või mägikarjamaadel asuvates põllumajandusettevõtetes, kellele pädev asutus (Austria Toiduohutusamet) on väljastanud loanumbri. See on õigustatud määruses (EÜ) nr 853/2004 (loomset päritolu toidu hügieeni määrus) sätestatud hügieeni erinõuetega, mida juustu tootvad põllumajandusettevõtted peavad järgima. Heakskiidetud põllumajandusettevõtted on loetletud ja nendega saab tutvuda määruses.

Tulevikus on lubatud täiendav vedu ühest määratletud piirkonna heakskiidetud mägimeiereist teise, kuna tehnoloogia praegust taset arvestades ei mõjuta see enam kvaliteeti. Veetava piima koguse peavad mõlemad mägimeiereid saatelehel dokumenteerima.

| — | Tootmine

  Juustu „Vorarlberger Alpkäse“ tootmist kirjeldatakse üksikasjalikult, alates toorpiima töötlemisest kuni hoiustamise ajal laagerdamiseni, viidates tehnilistele näitajatele, mida tuleb kvaliteedi tagamiseks järgida.
  Kalgendit võib nüüd kuumutada temperatuurini 51–54 °C (varasema 51,5–52,5 °C asemel). Lubatud on suurem kuumutamistemperatuuride vahemik, sest käsitsi kuumutamise korral ei ole võimalik määrata täpset temperatuuri, mis tähendab, et on vaja suuremat lubatavat hälvet. Kuumutamistemperatuuri uus lubatav hälve ei mõjuta negatiivselt toote kvaliteeti. Säilitusainete, stabilisaatorite ja keemiliselt toodetud lisaainete lisamine ei ole endiselt lubatud. See on täpsema sõnastuse abil veelgi selgemaks muudetud.
  Mis puutub põllumajandusettevõtte enda vadakusse või piimhappekultuuridesse, siis on selgitatud, et ajaloolist emakultuuri toodetakse tänapäeval tsentraalselt ja kasutatakse seejärel põllumajandusliku kultuurina juustu „Vorarlberger Alpkäse“ tootmiseks. Piimatöötlejate kogemused mängivad sel puhul olulist rolli.
  Soolasisaldust on täpsustatud ja kohandatud tegelikult kontrollitavatele kriteeriumidele, kasutades Baumé (Bé) skaalat. On täpsustatud, et soolasisaldus on kuni 20 Baumé kraadi. Juustule „Vorarlberger Alpkäse“ iseloomuliku kooriku tekkimist ja sellega seotud juustu kvaliteeti on täpsustatud ning viidatud juustumeistripoolsele juhtimisele ja laagerdumiskeskkonnale. |
| --- | --- |

—

Tootmine

Tootmine

Juustu „Vorarlberger Alpkäse“ tootmist kirjeldatakse üksikasjalikult, alates toorpiima töötlemisest kuni hoiustamise ajal laagerdamiseni, viidates tehnilistele näitajatele, mida tuleb kvaliteedi tagamiseks järgida.

Kalgendit võib nüüd kuumutada temperatuurini 51–54 °C (varasema 51,5–52,5 °C asemel). Lubatud on suurem kuumutamistemperatuuride vahemik, sest käsitsi kuumutamise korral ei ole võimalik määrata täpset temperatuuri, mis tähendab, et on vaja suuremat lubatavat hälvet. Kuumutamistemperatuuri uus lubatav hälve ei mõjuta negatiivselt toote kvaliteeti. Säilitusainete, stabilisaatorite ja keemiliselt toodetud lisaainete lisamine ei ole endiselt lubatud. See on täpsema sõnastuse abil veelgi selgemaks muudetud.

Mis puutub põllumajandusettevõtte enda vadakusse või piimhappekultuuridesse, siis on selgitatud, et ajaloolist emakultuuri toodetakse tänapäeval tsentraalselt ja kasutatakse seejärel põllumajandusliku kultuurina juustu „Vorarlberger Alpkäse“ tootmiseks. Piimatöötlejate kogemused mängivad sel puhul olulist rolli.

Soolasisaldust on täpsustatud ja kohandatud tegelikult kontrollitavatele kriteeriumidele, kasutades Baumé (Bé) skaalat. On täpsustatud, et soolasisaldus on kuni 20 Baumé kraadi. Juustule „Vorarlberger Alpkäse“ iseloomuliku kooriku tekkimist ja sellega seotud juustu kvaliteeti on täpsustatud ning viidatud juustumeistripoolsele juhtimisele ja laagerdumiskeskkonnale.

| — | Oskusteave – teadmised tootmise kohta

  Kuna eelmine tootespetsifikaat ei sisaldanud ühtegi olulist märkust tootjate traditsiooniliste teadmiste kohta, on seda täpsustatud ning selles on kirjeldatud spetsialistide soovitusi. Samuti on kirjeldatud kvaliteedi tagamise tegevusi traditsioonilise tootmisviisi säilitamisel, et vältida oskusteabe kadumist või vähenemist ning säilitada traditsioonilised teadmised toote kohta. |
| --- | --- |

—

Oskusteave – teadmised tootmise kohta

Oskusteave – teadmised tootmise kohta

Kuna eelmine tootespetsifikaat ei sisaldanud ühtegi olulist märkust tootjate traditsiooniliste teadmiste kohta, on seda täpsustatud ning selles on kirjeldatud spetsialistide soovitusi. Samuti on kirjeldatud kvaliteedi tagamise tegevusi traditsioonilise tootmisviisi säilitamisel, et vältida oskusteabe kadumist või vähenemist ning säilitada traditsioonilised teadmised toote kohta.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

Varem punkti 5 alapunktis d „Päritolutõend“ sisalduv teave on üle viidud punkti 4.6 „Seos geograafilise piirkonnaga“.

Varem punkti 5 alapunktis f „Seos“ esitatud teave on esitatud punktis 4.6 „Seos geograafilise piirkonnaga“. Põhjalikult on kirjeldatud geograafilise piirkonna kliima- ja inimtegurite mõju, kirjeldades üksikasjalikult tootespetsifikaadis seni ainult põgusalt mainitud piirkondlike tootjate eriteadmisi, nagu traditsioonilised teadmised hoiustamise erimeetoditest ning põhjalikud teadmised hoiustamis- ja laagerdamismeetoditest, mis on juustu organoleptiliste omaduste esiletoomisel otsustava tähtsusega.

Põhjused

Tootespetsifikaati on kohandatud, et see vastaks määruse (EL) nr 1151/2012 nõuetele, kuna juustuga „Vorarlberger Alpkäse“ seotud ajaloolised märkused, näiteks dokumentaalsed tõendid ja vanad traditsioonid, mida algselt kirjeldati päritolutõendeid käsitlevas osas, on üle viidud punkti 4.6 „Seos geograafilise piirkonnaga“.

6.   Märgistus

Märgistus

Tootespetsifikaadi punkti 5 alapunkti h „Märgistus“ originaaltekst on nüüd üle viidud punkti 4.4 „Päritolutõend“ ja seda on kohandatud vastavalt kehtivatele dokumenteerimisnõuetele.

Näiteks algse tootespetsifikaadi nõuded (mis käsitlevad tootele tootmiskuupäeva ning alpikarjamaa ja/ või mägikarjamaa nime kinnitamist) on muutunud tarbetuks dokumentide tõttu, mis tuleb nüüd päritolu tõendamiseks esitada. Kaseiinimärgi kasutust on täpsustatud. Selle märgi kinnitamine juustutükkide pakendile on muutunud tarbetuks, sest tükkide puhul on tootepartii jälgitavus tagatud.

Algse tootespetsifikaadi punkti 5 alapunktis h „Märgistus“ sätestatud eeskirjad jaemüüja kaubamärgi kohta on üle viidud üle punkti 4.8 „Märgistus“.

„Jaemüüja kaubamärkide kasutamine on lubatud. Jaemüüja kaubamärk ei tohi siiski eksitada tarbijat ega kahjustada kaitstud päritolunimetuse head mainet.“

Põhjused

Jaemüüja kaubamärkide haldamisega seotud nõudeid on selgitatud ja laiendatud. Jaemüüja kaubamärkide kasutamine on endiselt lubatud.

7.   Redaktsioonilised muudatused

Redaktsioonilised muudatused

7.1.   Liikmesriigi pädeva asutuse nime ja andmeid on ajakohastatud.

7.2.   Taotlejate rühma aadressi on muudetud.

Põhjused

Taotlejate rühma aadress on pärast nimetuse kaitse alla võtmist muutunud ning seda ja pädeva asutuse muudetud andmeid on ajakohastatud.

7.3.   Kontrolliasutus

Kontrolliasutus

Kontrolliasutuse kontaktandmeid sisaldavat osa on muudetud, sest selleks asutuseks on nüüd eraõiguslik äriühing, nimelt Lacon GmbH.

7.4.   Tootespetsifikaadi ülesehituse muudatused

Tootespetsifikaadi ülesehituse muudatused

Mõni pealkiri on ümber nummerdatud ja mõnda on muudetud, et muuta teave selgemaks ja täpsemaks.

7.5.   Siseriiklikud nõuded

Siseriiklikud nõuded

Pealkiri „Siseriiklikud nõuded“ on seda asendamata välja jäetud, kuna see ei ole regulatiivsete nõuete seisukohast vajalik.

KOONDDOKUMENT

„Vorarlberger Alpkäse“

„Vorarlberger Alpkäse“

ELi nr: PDO-AT-1413-AM01 – 5.4.2022

ELi nr: PDO-AT-1413-AM01 – 5.4.2022

KPN (X) KGT ()

KPN (X) KGT ()

1.   [KPN-i või KGT] Nimetus(ed)

[KPN-i või KGT] Nimetus(ed)

„Vorarlberger Alpkäse“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Austria

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1   Toote liik [loetletud XI lisas]

Toote liik [loetletud XI lisas]

Klass 1.3. Juustud

3.2   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Voralberger Alpkäse“ on kõva juust, mida toodetakse määratletud piirkonnas asuvatel alpikarjamaadel ja mägikarjamaadel karjatatud lehmadelt pärit piimast, kasutades töötlemata, silovaba toorlehmapiima, mis sobib kõva juustu tootmiseks. Üks juustuketas kaalub kuni 40 kg ja seda laagerdatakse vähemalt kolm kuud.

Juustul on kuivatatud, pruunikaskollasest kuni pruuni värvusega teraline koorik ning kõva või sile tekstuur. Juust on vandlikarva. Viilutatud juustus on ühtlaselt, kuid hõredalt jaotunud, umbes herneterasuurused, matid või läikivad ümmargused augud. Üldiselt on augud ümmargused ja herneterasuurused. Juustu maitse on mahe ja muutub laagerdudes teravaks.

Sõltuvalt küpsusastmest võivad kirjeldatud omadused olla rohkem või vähem märgatavad, ilma et see mõjutaks või muudaks juustu „Vorarlberger Alpkäse“ üldist kuvandit.

3.3   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (ainult töödeldud toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (ainult töödeldud toodete puhul)

Juustu „Vorarlberger Alpkäse“ tootmiseks võib kasutada ainult selliste lehmade piima, mis on pärit ametlikult tunnustatud põllumajanduslikest majapidamistest, mis asuvad alpikarjamaadel või mägikarjamaadel, kus majandatakse rohumaad. Silo tootmine ja söötmine ei ole lubatud.

Lisasööta purustatud teravilja kujul on lubatud kasutada kuni 20 % ulatuses kuivainest aastas. Purustatud teravilja võib osta ka teistest piirkondadest, kuna geograafiline piirkond, mis on tüüpiline mägipiirkond, ei sobi hästi põllumajanduslikuks tootmiseks. See tähendab, et piirkonnas ei kasvatata ega toodeta peaaegu üldse teravilja ega sarnaseid põllukultuure, nii et neid tuleb osta teistest piirkondadest.

Seega ei tohi geograafilisest piirkonnast pärit sööda osakaal olla väiksem kui 80 % lüpsilehmadele aastas söödetavast kuivainest. Mujalt pärit purustatud teravilja lisamine on lubatud kuni 20 % ulatuses vastava söödaratsiooni kuivainest.

3.4   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Toorainet tuleb toota, töödelda ja laagerdada määratletud piirkonnas.

3.5   Erieeskirjad toote viilutamise, riivimise, pakendamise jms kohta, millele registreeritud nimetus viitab

Erieeskirjad toote viilutamise, riivimise, pakendamise jms kohta, millele registreeritud nimetus viitab

–

3.6   Erieeskirjad, mis käsitlevad toote märgistamist, millele registreeritud nimetus viitab

Erieeskirjad, mis käsitlevad toote märgistamist, millele registreeritud nimetus viitab

Juustud tuleb identifitseerida kaseiinmärgiga, millel on näidatud seerianumber. Taotluse esitanud ühing vastutab seerianumbri haldamise ja andmise eest.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Juustu „Vorarlberger Alpkäse“ toodetakse Vorarlbergi provintsis 1 000–1 800 m kõrgusel merepinnast. Ametlikult tunnustatud mägitalusid kasutatakse üksnes suvekuudel rändkarjatamiseks mägikarjamaadel.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

Juustule „Vorarlberger Alpkäse“ iseloomulikud omadused tulenevad tootmiseks kasutatavast piimast, selle koostisosadest, maitsest ja konsistentsist, mida mõjutab Vorarlbergi mägitaimestik, ning tootmisprotsessi ilmastikutingimustest ja inimteguritest (traditsiooniline käsitöönduslik tootmine). Alpi väikemeiereid on tänapäevani säilitanud käsitööndusliku tootmise ja juustude hoolika käitlemise/laagerdamise. Selle tulemuseks on juustu „Vorarlberger Alpkäse“ eriline kvaliteet ja pikk säilivusaeg.

Juustu „Vorarlberg Alpkäse“ valmistamiseks kasutataval piimal on eriline maitsekomponent, mis tuleneb tootmispiirkonna mägitaimestikust ja sellest, et loomi söödetakse peamiselt rohesöödaga, mis koos traditsioonilise käsitööndusliku tootmismeetodiga annab juustule selle iseloomulikud omadused. Juustutootmine annab olulise panuse Vorarlbergi mägipõllumajanduse säilitamisse ning on oluline Vorarlbergi mägikultuurmaastiku ökoloogilise mitmekesisuse ja stabiilsuse jaoks.

Vorarlbergi põllumajanduses keskendutakse eranditult rohumaade majandamisele. Mägipõllumajandusettevõtete suhtes kohaldatakse ranget silosöötmiskeeldu (kääritatud sööt on keelatud). Ainult silo kasutamise keelustamisega on võimalik toota kvaliteetset juustu „Vorarlberger Alpkäse“.

Juustu „Vorarlberger Alpkäse“ on määratletud piirkonnas toodetud ja tarbitud aastasadu. Kogu selle aja jooksul on praeguses Vorarlbergi provintsis toodetud juustu. Algselt, ja sajandeid, toodeti juustu peamiselt oma tarbeks ja piirkondlikuks turustamiseks. Mägijuustu tootmine annab olulise panuse Vorarlbergi mägipõllumajandustootmise säilitamisse ning on oluline Vorarlbergi mägikultuurmaastiku ökoloogilise mitmekesisuse ja stabiilsuse jaoks. Orgude, mägikarjamaade ja alpikarjamaade vahel toimuva rändkarjatamise käigus on toorpiima töötlemine mägitaludes Vorarlbergi põllumajandus- ja piimatalude säilitamise oluline majanduslik komponent.

Dokumendid näitavad, et piirkonna traditsioonilisi juustuvalmistusmeetodeid kasutati juba kolmekümneaastase sõja ajal. See protsess on juustu „Vorarlberger Alpkäse“ tänapäevase tootmisprotsessi alus. 18. sajandil töödeldi suur osa suvekuudel mägikarjamaadel rändkarjatamise käigus toodetud piimast mägijuustuks. Sellest ajast alates on kasutatud nimetust „Vorarlberger Alpkäse“.

Piirkondlikud tingimused, nagu kõrgus merepinnast, kliima, taimestik ja loomastik ning põllumajandusettevõtete väiksus, viisid 18. sajandi keskel rasvase juustu tootmiseni, mida tehti spetsiifiliste juustuvalmistusmeetoditega. Selle tulemusel pikenes säilivusaeg ja paranes kvaliteet.

Määratletud piirkonnas kogutud juustutootmisalaseid tehnilisi teadmisi ja oskusi (loomade söötmine, piima töötlemine, tootmistehnoloogia ja laagerdamine) anti edasi põlvest põlve. Neid teadmisi ja oskusi on edasi arendatud ning need on tänapäevani juustu „Vorarlberger Alpkäse“ tootmise aluseks.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

https://www.patentamt.at/herkunftsangaben/vorarlbergeralpkaese/

See on kättesaadav ka otse Austria Patendiameti veebisaidil (www.patentamt.at), klõpsates järgmistel linkidel: „Marken“ („Kaubamärgid“) / „Herkunftsangabe“ („Geograafilised tähised“) / „Liste der Bezeichnungen aus Österreich“ („Austria geograafiliste tähiste loetelu“). Tootespetsifikaadi leiab asjaomase kvaliteedinimetuse alt.

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

---

| 3.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 156/45 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 156/45

---

Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

(2023/C 156/08)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada muutmistaotluse kohta vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51 kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlemine kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga

„VORARLBERGER BERGKÄSE“

ELi nr: PDO-AT-1419-AM01 – 5.4.2022

KPN (X) KGT ( )

1.   Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

ARGE Milch Vorarlberg, Montfortstr. 9, 6900 Bregenz, Austria

Tel +43 5574400350

Faks +43 5574400600

E-post: fritz.metzler@lk-vbg.at

Praegune taotleja on kõigi kaitstud päritolunimetusest „Vorarlberger Bergkäse“ tulenevate õiguste ja kohustustega seoses esialgse taotlejate rühma õigusjärglane. Ta esindab kaitstud päritolunimetusega toote „Vorarlberger Bergkäse“ tootjate huve ja tal on seepärast tootespetsifikaadi muudatuste taotlemiseks õigustatud huvi.

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Austria

3.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

| ☐ | Toote nimetus |
| --- | --- |

☐

Toote nimetus

| ☒ | Toote kirjeldus |
| --- | --- |

☒

Toote kirjeldus

| ☒ | Geograafiline piirkond |
| --- | --- |

☒

Geograafiline piirkond

| ☒ | Päritolutõend |
| --- | --- |

☒

Päritolutõend

| ☒ | Tootmismeetod |
| --- | --- |

☒

Tootmismeetod

| ☒ | Seos geograafilise piirkonnaga |
| --- | --- |

☒

Seos geograafilise piirkonnaga

| ☒ | Märgistus |
| --- | --- |

☒

Märgistus

| ☒ | Muu (pädeva asutuse andmete muutmine, esialgse taotlejate rühma nimi, kontrolliasutus, riiklikud nõuded, redaktsioonilised muudatused) |
| --- | --- |

☒

Muu (pädeva asutuse andmete muutmine, esialgse taotlejate rühma nimi, kontrolliasutus, riiklikud nõuded, redaktsioonilised muudatused)

4.   Muudatus(t)e liik

| ☐ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline |
| --- | --- |

☐

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline

| ☒ | Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline |
| --- | --- |

☒

Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline

5.   Muudatus(ed)

Võttes arvesse kogemusi, mis on alates kaitstud nimetuse kehtestamisest selle praktiliste aspektidega tegelemisel saadud, on taotletud muudatused tootespetsifikaadis vajalikud, et kõiki olulisi tootmis- ja turustamistingimusi, sealhulgas eri tootmisetappe, üksikasjalikumalt kirjeldada ja tagada kaitstud päritolunimetusega toote „Vorarlberger Bergkäse“ kvaliteet.

Varem mitmest eraldi dokumendist ja lisast koosnenud tootespetsifikaat on liidetud üheks dokumendiks, läbi vaadatud ja ajakohastatud, et kirjeldada selgemalt nõudeid, eelkõige seoses tootmismeetodi ja päritolutõendiga, aidates sellega kaasa kaitstud päritolunimetusega toote „Vorarlberger Bergkäse“ kvaliteedi säilitamisele.

Täpsemalt puudutavad need muudatused järgmist.

1.   Toote kirjeldus

Algse tootespetsifikaadi punkti 5b „Kirjeldus“ tekst ja sellesse punkti tehtud täiendused on lisatud punkti 4.2 „Kirjeldus“. See punkt on omakorda jaotatud alapunktideks 4.2.1 „Üldist“ ja 4.2.2 „Omadused“. Algset teksti on täpsustatud ja rohkem liigendatud. Rasvasisaldus kuivaines on välja jäetud. Juusturatta kaalu on suurendatud 7–40 kg-ni (8–35 kg asemel) ja vormi kõrgust 8–12 cm-ni (varem 10–12 cm). Täpsustatud on, et minimaalne valmitamisaeg on kolm kuud.

Tootespetsifikaadi punkt 5b

„Toodet „Vorarlberger Bergkäse“ valmistatakse naturaalsest toorpiimast (lehmapiimast), selle rasvasisaldus kuivaines on ligikaudu 50 % ja sellel on pruunikaskollane kuni pruun teraline limakoorik kuni kuivanud koorik. Kerad kaaluvad 8–35 kg ja on 10–12 cm kõrged. Ligikaudu hernesuurused ümarad augud on tuhmid kuni läikivad ja ühtlaselt jaotunud. Juust on tihke kuni vormitav ja valkjaskollane kuni helekollane. Maitse on vürtsikas kuni terav. Tooraine on piim, mis sobib kõva juustu valmistamiseks ning on saadud alpikarjamaadel ja orgudes karjatatavatelt lehmadelt, kelle söötmiseks ei kasutata silo. Kasutatakse üksnes naturaalset laapi.“

ja punkti 5b täiendused

„Söötmiseeskirjade (vt lisa) range järgimine, väikesed alpimeiereid, „Vorarlberger Bergkäse“ hoolikas käsitsi valmitamine ja sellele tootele pööratav tähelepanu, silovabalt saadud naturaalse toorpiima traditsiooniline töötlemine ja juustumeistrite oskused on kahtlemata kõige olulisemad eripärad.

Piima on lubatud tarnida üksnes ettevõtetel, kus toimub puhtalt ekstensiivne rohumaade majandamine ning kus ei toodeta silo ega söödeta seda loomadele. Segatüüpi põllumajandusettevõtetel (ettevõtted, kus noorloomadele söödetakse silo) ei ole lubatud piima tarnida. Piima tarnitakse vähemalt kord päevas ja töödeldakse otse meiereis.

See, et juustu toodetakse väikestes ettevõtetes, tagab käsitööndusliku tootmise säilitamise ja juustu hoolika käitlemise. Sellest tuleneb ka „Vorarlberger Bergkäse“ eriline kvaliteet ja pikk kõlblikkusaeg.“

on ümber sõnastatud järgmiselt:

4.2.   Kirjeldus

4.2.1.   Üldist

„Vorarlberger Bergkäse“ on kõva juust, mida valmistatakse alpikarjamaadel või orgudes silovabalt karjatatavatelt lehmadelt saadud naturaalsest toorpiimast. Põllumajandusettevõtetel, kus noorloomadele söödetakse silo (segatüüpi põllumajandusettevõtted), ei ole lubatud piima tarnida.

Juusturattad kaaluvad 7–40 kg ja on 8–12 cm kõrged ning neid laagerdatakse vähemalt kolm kuud.

4.2.2.   Omadused

Juustul on pruunikaskollane kuni pruun teraline limakoorik kuni kuivanud koorik ja tihke kuni õrn tekstuur. Selle värvus on valkjaskollane kuni kahvatukollane. Viilutatult on juustus näha ühtlaselt, kuid hõredalt jaotunud umbes hernesuurused ümarad augud, mis on matid kuni läikivad. Juustus võivad tekkida väikesed praod (0,5–1 cm pikad). Maitse on vürtsikas ja muutub vanuse tõustes teravaks. Olenevalt laagerdumisastmest võivad kirjeldatud omadused olla rohkem või vähem avaldunud, ilma et see mõjutaks või muudaks kaitstud päritolunimetusega toote „Vorarlberger Bergkäse“ üldist kuvandit.

Toodet „Vorarlberger Bergkäse“ saab turustada eri suurusega portsjonitena.

Põhjendused

Märkused, mis ei ole seotud toote kirjeldusega, on üksikasjalikumalt esitatud nüüd selleks ettenähtud punktides „Seos geograafilise piirkonnaga“ ja „Tootmismeetod“.

Juusturataste lubatud kaalu- ja kõrgusevahemikke on suurendatud juustu pikemast säilitamisest tingitud niiskuskao tõttu ning väikeste ettevõtete majandusliku elujõulisusega seotud põhjustel. Väikestel ettevõtetel on logistilistel põhjustel vaja, et juustud oleksid raskemad. Sõnad „rasvasisaldus kuivaines on ligikaudu 50 %“ on välja jäetud, sest need on kehtivaid õigusnõudeid arvesse võttes üleliigsed. Osaliselt tootespetsifikaadist pärit ja osaliselt lisatud sõnastuse puhul on tegemist täpsustustega (nt minimaalse laagerdumisaja kohta), mis selgitavad ja parandavad toote kirjelduse terviklikkust ning millega antakse kontrollasutusele täpsemad ja usaldusväärsemad tooteparameetrid toote kvaliteedi tagamiseks.

2.   Päritolutõend

Päritolutõend

Tootespetsifikaadi punktis 5d „Päritolutõend“ varem sisaldunud märkused toote ajaloo kohta, mis tuli kõnealuse nimetuse tunnustamise ajal selles punktis esitada, ja selle punkti täiendused on nüüd üle viidud punkti 4.6 „Seos geograafilise piirkonnaga“ (vt selle punkti tekst). Nende asemel on uue tootespetsifikaadi punkti 4.4 „Päritolutõend“ lisatud sektoripõhised sätted jälgitavuse tagamise kohta:

„Taotlejate ühendus peab tootjate registrit, kuhu on kantud iga geograafilises piirkonnas toodet „Vorarlberger Bergkäse“ tootev piimatöötleja koos ettevõtte nime ja kontaktaadressiga, olenemata sellest, kas ta on ühenduse liige või mitte. Piimatöötleja peab sellesse registrisse kandmiseks esitama taotlejate ühendusele konkreetse taotluse.

Piimatootja ja piimatöötleja sõlmivad piimatarnelepingu ja piimatarnetellimuse. Need lepingud reguleerivad tooraine (silovabalt toodetud piim) kvaliteeti, kogumispiirkonda ja piimatöötlejale tehtud piimatarnetega seotud dokumente.

Piimatootjad ja piimatöötlejad peavad tagama, et toorpiima, mis on ette nähtud edasiseks töötlemiseks tooteks „Vorarlberger Bergkäse“, ja lõpptoodet ennast kogutakse, säilitatakse ja töödeldakse muudest piimavarudest või tavalistest juustusortidest eraldi.

Piimatootjad peavad toodetud piimakogused registreerima, tuues välja „Vorarlberger Bergkäse“ tootmiseks kasutatud piimakoguse. Piimatöötlejad peavad pidama selget arvestust ostetud piimakoguste ja nende päritolu kohta. Täiendav transport ühe piimatöötleja juurest teise määratletud geograafilises piirkonnas asuva piimatöötleja juurde on lubatud ja asjaomane kogus registreeritakse.

Selleks et „Vorarlberger Bergkäse“ oleks kogu tarneahelas jälgitav, väljastab taotlejate ühendus piimatöötlejate taotlusel kaseiinimärgi, mis hõlmab seerianumbrit. Kasutataval kaseiinimärgil on järgmine tekst:

G.U.-VBG

BERGKAESE

XXXXXX

ja seerianumber. Taotlejate ühendus vastutab seerianumbri haldamise ja andmise eest.

Enne pressimist identifitseeritakse juust kordumatut seerianumbrit kandva kaseiinimärgiga, mis ei tohi olla juusturattalt eemaldatav. Ettevõttesisese jälgitavuse eesmärgil märgitakse ka tootmiskuupäev või partiinumber.

Igapäevases tootmisaruandes registreeritakse tootmiskuupäev, töödeldud piima kogus, kaseiinimärgi seerianumber, kuumutamistemperatuur ja juusturataste arv. Laagerdumisajast kinnipidamist saab jälgida piimatöötlemisettevõtte registreeritud andmete abil. Juustu võib laagerdada ja säilitada ka väljaspool piimatöötlemisettevõtet määratletud piirkonnas asuvates valmitamiskeskustes.

Toodet „Vorarlberger Bergkäse“ müües peab piimatöötleja registreerima jälgitavust võimaldavad andmed (nt saatelehed).“

Põhjendused

Kuna tootespetsifikaat ei sisaldanud siiani päritolutõendit käsitlevaid eeskirju, peetakse asjakohaseks lisada tootespetsifikaadi punkti 4.4 „Päritolutõend“ teave toote jälgitavuse kohta. Sinna lisatakse nüüd sätted, mis tagavad jälgitavuse. Lisaks on osa teksti viidud algsest punktist 5h „Märgistus“ üle punkti 4.4 „Päritolutõend“.

3.   Geograafiline piirkond

Geograafiline piirkond

Algse tootespetsifikaadi punkt 5c „Geograafiline piirkond“

Lisatud on Walgau piirkond. Ülejäänud teksti on lühendatud, jättes alles ainult geograafilise piirkonna puhul vajaliku teabe. Kirjapilt „Laiblachtal“ on muudetud kirjapildiks „Leiblachtal“.

Lisaks on punktis 5c „Geograafiline piirkond“ täiendavalt esitatud Vorarlbergi ja Austria kaardid asendatud uue kaardiga.

Tootespetsifikaadi punkt 5c

„Toodet „Vorarlberger Bergkäse“ toodavad üksnes Bregenzerwaldi, Kleinwalsertali, Großwalsertali, Laiblachtali (Pfanderstocki) ja Rheintali piirkonna tootjad või töötlejad ja põllumajandustootjad Vorarlbergis toodetud toorpiimast.“

ja punkti 5c täiendavalt lisatud Vorarlbergi ja Austria kaardid

Image 1

on ümber sõnastatud järgmiselt:

4.3.   Geograafiline piirkond

Toodet „Vorarlberger Bergkäse“ valmistatakse Vorarlbergis toodetud toorpiimast Vorarlbergi liidumaa järgmistes piirkondades: Bregenzerwald, Kleinwalsertal, Großwalsertal, Leiblachtal (Pfänderstock), Walgau ja Rheintal.

Määratletud geograafilise piirkonna (varjutatud ala) kaart:

Image 2

Põhjendused

Walgau piirkond on lisatud seetõttu, et see asub varem kirjeldatud määratletud piirkonna kõrval ning seal on samasugused tootespetsifikaadi kriteeriumidele vastavad geoloogilised, bioloogilised ja kultuurilised tingimused. Ülejäänud teksti on lühendatud, jättes alles ainult geograafilise piirkonna puhul vajaliku teabe. Parandatud on kirjaviga „Laiblachtal“. Piirkonna õige nimi on „Leiblachtal“. Lisaks on Tirooli/Vorarlbergi kaart tootespetsifikaadis asendatud määratletud geograafilise piirkonna uue kaardiga. Uus kaart on selgem ja sellel on lisatud varjutuse abil piirkonda üksikasjalikumalt kujutatud.

4.   Tootmismeetod

Tootmismeetod

Tootespetsifikaadi punkti 5e „Tootmismeetod“ algne tekst on täpsemalt sõnastatud ning jaotatud punktideks 4.5.1 „Tooraine – piim“, 4.5.2 „Tootmine“ ja 4.5.3 „Asjatundlikkus – teadmised tootmise kohta“.

Täpsemalt on kindlaks määratud ka töötlemismeetod. Lisaks on punktis 4.5.3 „Asjatundlikkus – teadmised tootmise kohta“ üksikasjalikumalt kirjeldatud traditsioonilist tootmismeetodit.

Tootespetsifikaadi punkti 5e tekst

„„Vorarlberger Bergkäse“ on tüüpiline traditsiooniline toode.

Tootmisprotsessi oluline osa on rangete piimatootmiskriteeriumide (kvaliteedisuunised piimatootjatele) järgimine.

Eelkõige kohaldatakse järgmisi kriteeriume:

| — | „Vorarlberger Bergkäse“ tootmiseks on lubatud tarnida või võib kasutada piima üksnes sellistest ettevõtetest, kus toimub puhtalt ekstensiivne rohumaade majandamine ning kus ei toodeta silo ega söödeta seda loomadele; |
| --- | --- |

—

„Vorarlberger Bergkäse“ tootmiseks on lubatud tarnida või võib kasutada piima üksnes sellistest ettevõtetest, kus toimub puhtalt ekstensiivne rohumaade majandamine ning kus ei toodeta silo ega söödeta seda loomadele;

| — | piim tuuakse juustumeiereisse vähemalt kord päevas ja töödeldakse otse selles meiereis (ei toimu täiendavat transporti ühest meiereist teise). |
| --- | --- |

—

piim tuuakse juustumeiereisse vähemalt kord päevas ja töödeldakse otse selles meiereis (ei toimu täiendavat transporti ühest meiereist teise).

Tegelik tootmine on järgmine:

| — | tarnitud toorpiim (termiliselt töötlemata, pastöriseerimata ja tsentrifuugimise abil steriliseerimata) kooritakse osaliselt (ligikaudu 3,3 % rasvasisalduseni); |
| --- | --- |

—

tarnitud toorpiim (termiliselt töötlemata, pastöriseerimata ja tsentrifuugimise abil steriliseerimata) kooritakse osaliselt (ligikaudu 3,3 % rasvasisalduseni);

| — | seda kalgendatakse vasikatelt saadud laabiga ning põllumajandusettevõtte enda vadaku- ja piimhappekultuuriga (mille puhul on üliolulised juustumeistri kogemused selle kultuuri hindamisel ja kasvatamisel). Vadakukultuuride kasutamise tulemusel on „Vorarlberger Bergkäse“ teistest sarnastest toodetest väga erinev; |
| --- | --- |

—

seda kalgendatakse vasikatelt saadud laabiga ning põllumajandusettevõtte enda vadaku- ja piimhappekultuuriga (mille puhul on üliolulised juustumeistri kogemused selle kultuuri hindamisel ja kasvatamisel). Vadakukultuuride kasutamise tulemusel on „Vorarlberger Bergkäse“ teistest sarnastest toodetest väga erinev;

| — | kalgend kuumutatakse seejärel ligikaudu 51–52,5 °C-ni ja pressitakse, |
| --- | --- |

—

kalgend kuumutatakse seejärel ligikaudu 51–52,5 °C-ni ja pressitakse,

| — | pärast seda asetatakse juusturattad 2–3 päevaks soolveevanni (soolasisaldus ligikaudu 20 %) ning seejärel laagerdatakse neid keldris temperatuuril 12–15 °C ja 90–95 % suhtelise niiskuse juures. Selle käigus töödeldakse juustu korrapäraselt soolveega, et tagada tüüpilise kooriku teke ja arendada maitset (st juustu harjatakse või hõõrutakse soolveega (soolasisaldus ligikaudu 20 %, pH on 5,25) kaks korda nädalas); |
| --- | --- |

—

pärast seda asetatakse juusturattad 2–3 päevaks soolveevanni (soolasisaldus ligikaudu 20 %) ning seejärel laagerdatakse neid keldris temperatuuril 12–15 °C ja 90–95 % suhtelise niiskuse juures. Selle käigus töödeldakse juustu korrapäraselt soolveega, et tagada tüüpilise kooriku teke ja arendada maitset (st juustu harjatakse või hõõrutakse soolveega (soolasisaldus ligikaudu 20 %, pH on 5,25) kaks korda nädalas);

| — | „Vorarlberger Bergkäse“ on tarbimisvalmis 3–6 kuu vanuselt (olenevalt valmitamisastmest võivad selle omadused mõnevõrra erineda: väikesed praod (0,5–1 cm pikad) juustus, vähem auke, tugevamini avaldunud maitse). |
| --- | --- |

—

„Vorarlberger Bergkäse“ on tarbimisvalmis 3–6 kuu vanuselt (olenevalt valmitamisastmest võivad selle omadused mõnevõrra erineda: väikesed praod (0,5–1 cm pikad) juustus, vähem auke, tugevamini avaldunud maitse).

Põllumajandusettevõtete pidev enesejälgimine ja kvaliteedi tagamine tagavad toorpiima ja „Vorarlberger Bergkäse“ tootmise kõrge kvaliteedi. Kvaliteedi tagamise vastavust nõuetele kontrollib Qualitätsmanagementverein für Lebensmittel aus Vorarlberg (Vorarlbergist pärit toidu kvaliteedijuhtimise ühendus). Seaduse kohaselt on nõutud põllumajandusettevõtte ja töötajate hügieeni ning loomatervise kontrollid.“

on ümber sõnastatud järgmiselt:

4.5.1.   Tooraine (piim)

„Vorarlberger Bergkäse“ tootmiseks kasutatakse toorlehmapiima. Lubatud on üksnes Vorarlbergist pärit piim. „Vorarlberger Bergkäse“ tootmiseks ei tohi kasutada termiliselt töödeldud või pastöriseeritud piima või tsentrifuugimisega steriliseeritud piima.

„Vorarlberger Bergkäse“ tootmiseks kasutatavat piima iseloomustab selle päritolu Vorarlbergi liidumaa karjamaadelt, kus kasvavad suurepärased kõrrelised ja rohttaimed. Lehmad söövad kõrrelisi ja rohttaimi värskelt haljassöödana või kuivatatult heinana. Kääritatud sööda või siloga söötmine selgelt keelatud.

Purustatud teravilja kui muudest piirkondadest pärit täiendsööta on lubatud kasutada kuni 30 % ulatuses kuivainest aastas.

Purustatud teravilja võib osta muudest piirkondadest, kuna kõnealune geograafiline piirkond – tüüpiline mägipiirkond, millele on omased rohumaa ja õhuke huumusekiht – ei sobi hästi põllukultuuride kasvatamiseks. See tähendab, et piirkonnas ei kasvatata ega toodeta peaaegu üldse teravilja ega sarnaseid põllukultuure ning seetõttu tuleb neid osta muudest piirkondadest. Kõnealusest geograafilisest piirkonnast pärit sööda osakaal lüpsilehmadele aastas söödetava kuivaine koguhulgast ei tohi seega olla alla 70 %. Mujalt pärit purustatud teravilja on lubatud asjaomasesse ratsiooni lisada kuni 30 % ulatuses kuivainest.

4.5.2.   Tootmine

Toorpiim kõigepealt kooritakse osaliselt ja seda kalgendatakse vasikatelt saadud laabi ning vadaku- ja/või piimhappebakterite kultuuriga. Põllumajandusettevõtetes kasutatavat kultuuride tüvikultuuri aluseks on looduslikest kultuuridest saadud traditsioonilised piimhappebakterid. Säilitusaineid, stabilisaatoreid ja keemiliselt toodetud lisaaineid ei ole lubatud lisada. Paksenenud (kalgendunud) piim lõigatakse seejärel kalgendilõikuriga soovitud suurusega tükkideks. Sellele järgneb juustuvalmistamise järgmine etapp: kalgend areneb edasi ja toimub sünerees (vadaku eraldumine kalgendist). Kalgend kuumutatakse 51–54 °C-ni ning asetatakse seejärel vormidesse ja pressitakse. Juustu soovitavast suurusest olenevalt kaaluvad juusturattad enne soolvees leotamist 7–40 kg ja on 8–12 cm kõrged. Seejärel asetatakse juust 2–3 päevaks soolveevanni, mille soolasisaldus on vähemalt 20 Bé°, et sool imenduks, juustul tekiks koorik ja areneks juustu struktuur, mille tulemusel on juust väliskeskkonnast eraldatud ning valmib samal ajal seest põhjalikult ja ühtlaselt. Nii saavutatakse „Vorarlberger Bergkäse“ ühtlane tihke konsistents. Juustu laagerdatakse seejärel kooriku laadist ja piimatöötleja kogemustest olenevalt vähemalt kolm kuud temperatuuril 10–15 °C ning üle 80 % niiskuse juures. Valmitamise ajal töödeldakse (harjatakse või hõõrutakse) juustu korrapäraselt soolveega (soolasisaldus kuni 20 Bé°) vähemalt kaks korda nädalas, et tagada tüüpilise kooriku teke ja maitse areng. Pärast minimaalset laagerdumisaega on „Vorarlberger Bergkäse“ tarbimisvalmis.

4.5.3.   Oskusteave – teadmised tootmise kohta

„Vorarlberger Bergkäse“ kvaliteet tuleneb eelkõige kohalike piimatöötlejate kogemustest tootmise juhtimise ja juustu valmitamise valdkonnas.

Juustuvalmistamise kunst põhineb oskusteabel, mida valdavad piimatöötlejad, kes osalevad tootmises eri viisil olenevalt nende konkreetsest rollist protsessis, millega saavutatakse „Vorarlberger Bergkäse“ tüüpiline kvaliteet.

See algab piimhappebakterite kultuuride kasutamise ja kasvatamisega. Näiteks tuleneb piimatöötleja kogemustest piimhappebakterite kultuuri koostise, temperatuuri, seismisperioodide, lisatavate koguste ja vahekorra ning säilitamistingimuste kindlaksmääramine.

Üks nende kogemuste konkreetne võimalik mõju on piima eriline säilitamine ja laagerdamine viisil, mis soodustab piimhappebakterite teket, mis parandab märkimisväärselt juustu omadusi, st kõlblikkusaega, lõhna ja maitset. Vasikatelt saadud laabi kogus, kalgendunud (koaguleerunud) piima lõikamise aeg ja viis ning kalgenditükkide suurus, juustu edasine areng ning kalgendi/vadakusegu kuumutamine tulenevad juustumeistri erikogemustest ja need määravad „Vorarlberger Bergkäse“ kvaliteedi.

Juustumeister peab igat juustutootmise etappi väga tähelepanelikult jälgima ja tegema kindlaks igaks töötlemisetapiks õige aja. Näiteks on „Vorarlberger Bergkäse“ hoolikas kuumutamine 51–54 °C-ni pärast kalgendunud piima lõikamist juustu pika kõlblikkusaja oluline eeltingimus. Samal ajal tuleb piima ettevaatlikult käidelda, et säiliksid lõhn ning mikrobioloogilised omadused ja koostisosad, mis annavad kõnealusele piimale selle ainulaadsed omadused. Pealegi ei ole see piim mägikarjamaade looduslikult vahelduvate söödatingimuste tõttu standardsete omadustega, vaid hoopis kõikuva kvaliteediga (nt varieeruvad selle valgusisaldus ja muud koostisosad). Tänu suurtele kogemustele oskavad juustu „Vorarlberger Bergkäse“ valmistajad nimetatud loomulike kõikumistega suurepäraselt toime tulla.

Juustumeistri hoolikus kõigis protsessi etappides on ülioluline ülejäänud laagerdumisprotsessi ja seega ka lõpptoote kvaliteedi seisukohalt. Laagerdumise ajal tuleb erilist tähelepanu pöörata ka juustu hoolikale käitlemisele. Tänu oma kogemustele teab juustumeister instinktiivselt, millal tuleb juustu pöörata, harjata ja hõõruda, ning mõjutab seepärast oluliselt juustu kvaliteeti.

Piimatöötlejate juhtide ja/või juustumeistrite korrapärased kohtumised, kus nad jagavad omandatud teadmisi, tagavad pideva õppeprotsessi, mis aitab säilitada „Vorarlberger Bergkäse“ kvaliteeti ja traditsiooni.

Põhjendused

Tootmisprotsessis on tehtud muudatusi eesmärgiga tagada toote „Vorarlberger Bergkäse“ ainulaadne kvaliteet, mis põhineb eelkõige tootjate teadmistel traditsioonilisest tootmismeetodist. Koos algses tootespetsifikaadis sisaldunud – nüüd muudetud – tekstiga on seda traditsioonilist tootmismeetodit üksikasjalikumalt kirjeldatud, eelkõige on töötlemismeetod täpsemalt kindlaks määratud. Sõnad „3,3 % rasvasisalduseni“ on välja jäetud, sest need on kehtivaid õigusnõudeid arvesse võttes ebavajalikud.

Üksikud muudatused puudutavad järgmisi punkte.

| — | Tooraine – piim |
| --- | --- |

—

Tooraine – piim

Tooraine – piim

Selleks et tagada loomade heaoluks vajalik tasakaalustatud toitainetega varustamine sõltumata sellistest erandlikest ilmastikutingimustest nagu põud, on antud võimalus osta purustatud teravilja ja kasutada seda täiendsöödana kuni 30 % ulatuses kuivainest aastas. Täiendsööt purustatud teravilja kujul kuni 30 % ulatuses on vajalik ka loomade heaoluks, et tagada piisav söötmine suure piimaanni perioodidel. Eespool nimetatud söödalisandite erand ei mõjuta piima kõrget ja püsivat kvaliteeti, kuna suurem osa koresöödast peab pärinema määratletud piirkonnast.

Täiendav transport ühest meiereist määratletud piirkonnas asuvasse teise meiereisse on tulevikus lubatud, sest tehnoloogia praegust taset arvesse võttes ei mõjuta see enam kvaliteeti. Lisaks sellele ei ole piima igapäevane tarnimine tehnoloogia praegust taset arvesse võttes otsustav kvaliteediparameeter ja sel põhjusel on see tekst algsest tootespetsifikaadist välja jäetud. Piima transport teise lepinguosalise juurde tuleb ka dokumenteerida. Tootespetsifikaadi lisas sisalduvad kvaliteedisuunised piimatootjatele on välja jäetud, sest tootmismeetodit on üksikasjalikumalt ja põhjalikumalt tutvustatud ning kvaliteedihindamist on nüüd kirjeldatud punktis 4.7 „Kontroll“. Pealegi on Vorarlbergist pärit toidu kvaliteedijuhtimise ühendus tegevuse lõpetanud.

kvaliteedisuunised piimatootjatele

| — | Tootmine |
| --- | --- |

—

Tootmine

Tootmine

„Vorarlberger Bergkäse“ tootmist on kirjeldatud üksikasjalike etappidena alates toorpiima töötlemisest kuni õhu käes kuivamise ajal valmitamise etapini. Viidatud on tehnilistele parameetritele, mida tuleb kvaliteedi tagamiseks järgida.

Kalgendit võib nüüd kuumutada 51–54 °C-ni (varasema 51,5–52,5 °C asemel). Lubatud on laiem kuumutamistemperatuuride vahemik, sest käsitsi kuumutamise korral ei ole võimalik täpset temperatuuri paika panna, mis tähendab, et vaja on laiemat lubatud vahemikku. Kuumutamistemperatuuri uus lubatud vahemik ei mõjuta toote kvaliteeti negatiivselt. Endiselt ei ole lubatud lisada säilitusaineid, stabilisaatoreid ega keemiliselt toodetud lisaaineid. See on täpsema sõnastuse abil veelgi selgemaks muudetud.

Põllumajandusettevõtte enda vadaku- või piimhappekultuuride kohta on selgelt märgitud, et ajaloolist tüvikultuuri toodetakse nüüd keskselt ja kasvatatakse seejärel ettevõttesiseselt edasiseks kasutamiseks „Vorarlberger Bergkäse“ tootmisel. Sellega seoses on üliolulised piimatöötlejate kogemused.

Soolasisaldust on selgitatud ja kohandatud praktiliselt kontrollitavateks kriteeriumideks, kasutades mõõtühikuna Baumé kraade (°Bé). Tootespetsifikaadis algselt sisaldunud soolveevanni pH ei ole tegelikult mõõtühikuna oluline, sest seda on tehniliselt raske jälgida, ja on seetõttu asendatud Baumé kraadidega (°Bé).

Tulenevalt tehnoloogia arengust ei pea valmitamine enam toimuma juustumeistri enda valmitamiskeldris, vaid võib toimuda ka määratletud geograafilises piirkonnas asuvates ettevõttevälistes keldrites, kus on samuti optimaalsed tingimused kontrolli seisukohast oluliste parameetrite reguleerimiseks.

Võttes arvesse valmitamiskeldrite erinevaid omadusi ja turu kvaliteedinõuete suundumust juustu pikemale valmitamisajale, tuli temperatuurivahemikku kohandada 12–15 °C-lt 10–15 °C-le ja niiskust üle 80 %-le. Juustukeldri juhi eriteadmised tagavad „Vorarlberger Bergkäse“ algse kvaliteedi säilimise.

Täiendavalt on selgitatud tootele „Vorarlberger Bergkäse“ tüüpilise kooriku teket ja juustu sellekohast kvaliteeti ning viidatud on juustumeistri poolt juhtimisele ja valmitamistingimustele.

| — | Asjatundlikkus – teadmised tootmise kohta. |
| --- | --- |

—

Asjatundlikkus – teadmised tootmise kohta.

Asjatundlikkus – teadmised tootmise kohta.

Kuna olemasolev tootespetsifikaat ei sisaldanud olulisi järeldusi tootjate traditsiooniliste teadmiste kohta, on tootespetsifikaati selles punktis täpsustatud ja kirjeldatud on spetsialistide kvalifikatsiooni. Samuti kirjeldatakse kvaliteedi tagamise tegevusi traditsioonilise tootmisviisi säilitamisel, mille tulemusel saab asjatundlikkuse kadumise või vähenemise tõhusalt peatada ja säilitada traditsioonilised teadmised toote kohta. Vorarlbergist pärit toidu kvaliteedijuhtimise ühendus on tegevuse lõpetanud. Pideva õppe ja kogu teabevahetuse eest vastutab nüüd taotlejate rühm. Tooraine kvaliteeti ja kvaliteedijuhtimist töötlemisettevõttes reguleerivad riiklikud ja ELi õigusaktid ning neid jälgitakse vastavalt.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

Varem algse tootespetsifikaadi punktides 5d „Päritolutõend“ ja 5f „Seos piirkonnaga“ sisaldunud teave ja mõlemasse punkti tehtud täiendused on võetud kokku punktis 4.6 „Seos geograafilise piirkonnaga“.

Välja on jäetud nii tootmismaht kui ka juustu ajaloolist arengut käsitleva kirjanduse loetelu.

Põhjendused

Tootespetsifikaati on kohandatud määruse (EL) nr 1151/2012 nõuetega ning ajaloolised tähelepanekud, nagu tootega „Vorarlberger Bergkäse“ seotud dokumentaalsed tõendid ja vanad traditsioonid, mida oli algselt kirjeldatud päritolutõendi jaotises, on üle viidud punkti 4.6 „Seos geograafilise piirkonnaga“.

Põhjalikult on kirjeldatud kliima- ja inimtegurite mõju geograafilises piirkonnas, kusjuures üksikasjalikult on kirjeldatud piirkonna tootjate eriteadmisi, mida varem oli tootespetsifikaadis üksnes mainitud, nagu traditsioonilisi teadmisi säilitamise erimeetoditest ja suurt asjatundlikkust seoses tootmismeetodite ja laagerdamise juhtimisega, mis on juustu organoleptiliste omaduste esiletoomisel ülioluline.

Tootmismaht on välja jäetud toodetavate koguste pideva muutumise tõttu.

Juustu ajaloolist arengut on nüüd üksikasjalikult kirjeldatud punktis 4.6 „Seos geograafilise piirkonnaga“. Juustu ajaloolist arengut käsitleva kirjanduse loetelu muutus seega üleliigseks ja on seetõttu välja jäetud, eelkõige parema loetavuse huvides.

6.   Märgistus

Märgistus

Tootespetsifikaadi punkti 5h „Märgistus“ algne tekst ja selle täiendused on nüüd üle viidud punkti 4.4 „Päritolutõend“ ning neid on kohandatud praeguste dokumenteerimisnõuetega.

Näiteks on algses tootespetsifikaadis esitatud nõuded (tootele tootmiskuupäeva ja ettevõtte numbri kandmise kohta) muutunud ebavajalikuks tulenevalt dokumentidest, mis tuleb esitada päritolutõendina. Selgitatud on kaseiinimärki, mida tuleb kasutada. Selle märgi kinnitamine juustuportsjonite pakendile on muutunud ebavajalikuks, sest portsjonite korral on tagatud partii jälgitavus.

Algse tootespetsifikaadi punktis 5h „Märgistus“ esitatud eramärgiseid käsitlevad eeskirjad on üle viidud punkti 4.8 „Märgistus“.

„Lubatud on kasutada eramärgiseid. Eramärgis ei tohi tarbijat eksitada või kahjustada kaitstud päritolunimetuse mainet.“

Põhjendused

Selgitatud ja laiendatud on eramärgiste haldamist käsitlevaid nõudeid. Eramärgised on jätkuvalt lubatud.

7.   Redaktsioonilised muudatused

Redaktsioonilised muudatused

7.1.   Liikmesriigi pädeva asutuse nime ja andmeid on ajakohastatud.

7.2.   Taotlejate rühma nime ja aadressi on ajakohastatud.

Põhjendused

ARGE Milch Vorarlberg on kõigi kaitstud päritolunimetusest „Vorarlberger Bergkäse“ tulenevate õiguste ja kohustustega seoses algse taotlejate rühma õigusjärglane. Pädevat asutust käsitlevat teavet on ajakohastatud.

7.3.   Kontrolliasutus

Kontrolliasutus

Kontrolliasutuse kontaktandmeid sisaldavat jaotist on muudetud, sest see asutus on nüüd eraettevõte Lacon GmbH.

7.4.   Tootespetsifikaadi ülesehituse/esitusviisi muudatused

Tootespetsifikaadi ülesehituse/esitusviisi muudatused

Mõne jaotise ümbernummerdamine ja muutmine, et teave oleks selgem ja täpsem.

7.5.   Riiklikud nõuded

Riiklikud nõuded

„Riiklike nõuete“ osa on välja jäetud, sest need on õigusnõudeid arvesse võttes ebavajalikud.

KOONDDOKUMENT

„Vorarlberger Bergkäse“

„Vorarlberger Bergkäse“

ELi nr: PDO-AT-1419-AM01 – 5.4.2022

ELi nr: PDO-AT-1419-AM01 – 5.4.2022

KPN (X) KGT ( )

KPN (X) KGT ( )

1.   [KPN või KGT] nimetus(ed)

[KPN või KGT] nimetus(ed)

„Vorarlberger Bergkäse“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Austria

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1   Toote liik [loetletud XI lisas]

Toote liik [loetletud XI lisas]

Klass 1.3. Juust

3.2   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Vorarlberger Bergkäse“ on kõva juust, mida valmistatakse alpikarjamaadel või orgudes silovabalt karjatatavatelt lehmadelt saadud naturaalsest toorpiimast. Põllumajandusettevõtetel, kus noorloomadele söödetakse silo (segatüüpi põllumajandusettevõtted), ei ole lubatud kasutatavat piima tarnida. Juusturattad kaaluvad 7–40 kg ja on 8–12 cm kõrged ning neid laagerdatakse vähemalt kolm kuud.

Juustul on pruunikaskollane kuni pruun teraline limakoorik kuni kuivanud koorik ja tihke kuni õrn tekstuur. Selle värvus on valkjaskollane kuni kahvatukollane. Viilutatult on juustus näha ühtlaselt, kuid hõredalt jaotunud umbes hernesuurused ümarad augud, mis on matid kuni läikivad. Juustus võivad tekkida väikesed praod (0,5–1 cm pikad). Maitse on vürtsikas ja muutub vanuse tõustes teravaks.

3.3   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

„Vorarlberger Bergkäse“ tootmiseks võib kasutada üksnes sellistest põllumajandusettevõtetest pärit piima, mis majandavad rohumaid, kuid ei tooda silo ega sööda seda loomadele.

Purustatud teravilja kui muudest piirkondadest pärit täiendsööta on lubatud kasutada kuni 30 % ulatuses kuivainest aastas.

Purustatud teravilja võib osta muudest piirkondadest, kuna kõnealune geograafiline piirkond – tüüpiline mägipiirkond, millele on omased rohumaa ja õhuke huumusekiht – ei sobi hästi põllukultuuride kasvatamiseks. See tähendab, et piirkonnas ei kasvatata ega toodeta peaaegu üldse teravilja ega sarnaseid põllukultuure ning seetõttu tuleb neid osta muudest piirkondadest.

Kõnealusest geograafilisest piirkonnast pärit sööda osakaal lüpsilehmadele aastas söödetava kuivaine koguhulgast ei tohi seega olla alla 70 %. Mujalt pärit purustatud teravilja on lubatud asjaomasesse ratsiooni lisada kuni 30 % ulatuses kuivainest.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Toorainet tuleb toota, töödelda ja laagerdada määratletud piirkonnas.

3.5   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

–

3.6   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Juustud tuleb identifitseerida seerianumbrit kandva kaseiinimärgiga. Taotlejate ühendus vastutab seerianumbri haldamise ja andmise eest.

4   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toodet „Vorarlberger Bergkäse“ valmistatakse toorpiimast, mis on toodetud Vorarlbergi liidumaa järgmistes piirkondades: Bregenzerwald, Kleinwalsertal, Großwalsertal, Leiblachtal (Pfänderstock), Walgau ja Rheintal.

5   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

„Vorarlberger Bergkäse“ on toode, mida on nüüdsel Vorarlbergi liidumaal toodetud ja tarbitud sadu aastaid. Alguses toodeti juustu sajandeid peamiselt omatarbeks ja piirkonnas turustamiseks.

Selliste piirkondlike tingimuste tulemusena nagu kõrgus merepinnast, kliima, taimestik ja loomastik ning põllumajandusettevõtete väiksus kujunes 18. sajandi keskel välja rasvase juustu tootmine juustuvalmistamise erimeetodeid kasutades. See pikendas juustu kõlblikkusaega ja suurendas lisaväärtust.

Määratletud geograafilises piirkonnas kogunenud juustutootmise alaseid tehnilisi teadmisi ja oskusi (tootmistehnoloogia, laagerdamine, loomade söötmine ja piima töötlemine) anti põlvest põlve edasi. 1890. aasta paiku loodi ühendused, mis edendas teadmiste koondamist ja levitamist. Need ühendused asendati hiljem ühistutega, mis on alles tänapäevani.

Piima sihipärane säilitamine ja laagerdamine soodustas selliste piimhappebakterite arengut, mis parandasid märkimisväärselt juustu omadusi, st kõlblikkusaega, lõhna ja maitset. Põllumajandusettevõtetes kasutatavate kultuuride tüvikultuuri aluseks on looduslikest kultuuridest saadud traditsioonilised piimhappebakterid. Vasikatelt saadud laabi kasutamine, koaguleerunud piima lõikamise aeg ja viis ning kalgenditükkide suurus, juustu areng ning kalgendi/vadakusegu kuumutamine tulenevad juustumeistri erikogemustest ja need määravad „Vorarlberger Bergkäse“ kvaliteedi. Neid teadmisi ja oskusi on edasi arendatud ning need on tänapäevani „Vorarlberger Bergkäse“ tootmise aluseks.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

https://www.patentamt.at/herkunftsangaben/vorarlbergerbergkaese/

või otse Austria patendiameti Österreichisches Patentamt veebisaidil (www.patentamt.at), kasutades failini viivat teed: „Trademarks (kaubamärgid) / Geographical indications (geograafilised tähised) / List of Austrian geographical indications (Austria geograafiliste tähiste loetelu)“. Tootespetsifikaadi leiab kvaliteedikirjelduse nime alt.

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

---