# Eiropas Savienības C 222/2023

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 222 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 66. gadagājums2023. gada 26. jūnijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 222

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

66. gadagājums2023. gada 26. jūnijs

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2023/C 222/01 | Komisijas paziņojums par interpretējošām vadlīnijām attiecībā uz Regulu (EK) Nr. 1370/2007 par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļu un autoceļus | 1 |
| 2023/C 222/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10865 – ASTORG / IPCOM) (
  1
  ) | 28 |
| 2023/C 222/03 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10886 – INEOS / SINOPEC / SHANGHAI SECCO PETROCHEMICAL) (
  1
  ) | 29 |
| 2023/C 222/04 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10958 – CARLYLE / GARNICA) (
  1
  ) | 30 |
| 2023/C 222/05 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.11101 – CEPSA / BOH / BWT) (
  1
  ) | 31 |
| 2023/C 222/06 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10823 – CLEARLAKE / TA ASSOCIATES / EPHESOFT) (
  1
  ) | 32 |
| 2023/C 222/07 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10674 – INTERPARKING SERVIZI / OSR / PARKING LOT JV) (
  1
  ) | 33 |
| 2023/C 222/08 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.11110 – EFMS / PSPIB / RADIUS) (
  1
  ) | 34 |
| 2023/C 222/09 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.11030 – AWARE SUPER / ABP / DV4 / OMERS / REAL ESTATE JV) (
  1
  ) | 35 |
| 2023/C 222/10 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10879 – EMZ PARTNERS / IK INVESTMENT / OAKLEY CAPITAL / MR VALENTIN SCHÜTT / WISHCARD) (
  1
  ) | 36 |
| 2023/C 222/11 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.11131 – PIERER / LEONI) (
  1
  ) | 37 |

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2023/C 222/01

Komisijas paziņojums par interpretējošām vadlīnijām attiecībā uz Regulu (EK) Nr. 1370/2007 par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļu un autoceļus

1

2023/C 222/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10865 – ASTORG / IPCOM) (
  1
  )

1

28

2023/C 222/03

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10886 – INEOS / SINOPEC / SHANGHAI SECCO PETROCHEMICAL) (
  1
  )

1

29

2023/C 222/04

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10958 – CARLYLE / GARNICA) (
  1
  )

1

30

2023/C 222/05

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.11101 – CEPSA / BOH / BWT) (
  1
  )

1

31

2023/C 222/06

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10823 – CLEARLAKE / TA ASSOCIATES / EPHESOFT) (
  1
  )

1

32

2023/C 222/07

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10674 – INTERPARKING SERVIZI / OSR / PARKING LOT JV) (
  1
  )

1

33

2023/C 222/08

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.11110 – EFMS / PSPIB / RADIUS) (
  1
  )

1

34

2023/C 222/09

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.11030 – AWARE SUPER / ABP / DV4 / OMERS / REAL ESTATE JV) (
  1
  )

1

35

2023/C 222/10

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10879 – EMZ PARTNERS / IK INVESTMENT / OAKLEY CAPITAL / MR VALENTIN SCHÜTT / WISHCARD) (
  1
  )

1

36

2023/C 222/11

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.11131 – PIERER / LEONI) (
  1
  )

1

37

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2023/C 222/12 | Paziņojums RT Balkan, Oriental Review, Tsargrad, New Eastern Outlook, Katehon ievērībai par to iekļaušanu Padomes Lēmumā 2014/512/KĀDP un Padomes Regulā (ES) Nr. 833/2014 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā | 38 |
| 2023/C 222/13 | Paziņojums to fizisko un juridisko personu, vienību un struktūru ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2014/145/KĀDP, kurš grozīts ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2023/1218, un Padomes Regulā (ES) Nr. 269/2014, kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2023/1216, par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība | 39 |
| 2023/C 222/14 | Paziņojums to fizisko un juridisko personu, vienību un struktūru ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2014/145/KĀDP, kurš grozīts ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2023/1218, un Padomes Regulā (ES) Nr. 269/2014, kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2023/1216, par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība | 40 |
| 2023/C 222/15 | Paziņojums to datu subjektu ievērībai, kuriem piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2014/145/KĀDP un Padomes Regulā (ES) Nr. 269/2014 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība | 41 |
| | Eiropas Komisija |
| 2023/C 222/16 | Euro maiņas kurss – 2023. gada 22. jūnijs | 43 |
| 2023/C 222/17 | Euro maiņas kurss – 2023. gada 23. jūnijs | 44 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2023/C 222/18 | ES dalībvalstu ostas, kurās saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1005/2008 5. panta 2. punktu trešo valstu zvejas kuģiem ir tiesības veikt zvejas produktu izkraušanu un pārkraušanu citā kuģī un piekļūt ostas pakalpojumiem; Ziemeļīrijas ostas, kurās saskaņā ar Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas Protokolu par Īriju/Ziemeļīriju trešo valstu zvejas kuģiem ir tiesības veikt zvejas produktu izkraušanu un pārkraušanu citā kuģī un piekļūt ostas pakalpojumiem | 45 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2023/C 222/12

Paziņojums RT Balkan, Oriental Review, Tsargrad, New Eastern Outlook, Katehon ievērībai par to iekļaušanu Padomes Lēmumā 2014/512/KĀDP un Padomes Regulā (ES) Nr. 833/2014 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā

RT Balkan

Oriental Review

Tsargrad

New Eastern Outlook

Katehon

38

2023/C 222/13

Paziņojums to fizisko un juridisko personu, vienību un struktūru ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2014/145/KĀDP, kurš grozīts ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2023/1218, un Padomes Regulā (ES) Nr. 269/2014, kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2023/1216, par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība

39

2023/C 222/14

Paziņojums to fizisko un juridisko personu, vienību un struktūru ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2014/145/KĀDP, kurš grozīts ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2023/1218, un Padomes Regulā (ES) Nr. 269/2014, kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2023/1216, par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība

40

2023/C 222/15

Paziņojums to datu subjektu ievērībai, kuriem piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2014/145/KĀDP un Padomes Regulā (ES) Nr. 269/2014 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība

41

Eiropas Komisija

2023/C 222/16

Euro maiņas kurss – 2023. gada 22. jūnijs

43

2023/C 222/17

Euro maiņas kurss – 2023. gada 23. jūnijs

44

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2023/C 222/18

ES dalībvalstu ostas, kurās saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1005/2008 5. panta 2. punktu trešo valstu zvejas kuģiem ir tiesības veikt zvejas produktu izkraušanu un pārkraušanu citā kuģī un piekļūt ostas pakalpojumiem; Ziemeļīrijas ostas, kurās saskaņā ar Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas Protokolu par Īriju/Ziemeļīriju trešo valstu zvejas kuģiem ir tiesības veikt zvejas produktu izkraušanu un pārkraušanu citā kuģī un piekļūt ostas pakalpojumiem

45

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2023/C 222/19 | Vienotais dokuments, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 94. panta 1. punkta d) apakšpunktā, un atsauce uz produkta specifikācijas publikāciju attiecībā uz nosaukumu vīna nozarē: vienotā dokumenta un atsauces publicēšana | 50 |
| 2023/C 222/20 | Ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijas grozījuma pieteikuma publikācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu | 57 |
| 2023/C 222/21 | Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu | 65 |

V   Atzinumi

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2023/C 222/19

Vienotais dokuments, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 94. panta 1. punkta d) apakšpunktā, un atsauce uz produkta specifikācijas publikāciju attiecībā uz nosaukumu vīna nozarē: vienotā dokumenta un atsauces publicēšana

50

2023/C 222/20

Ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijas grozījuma pieteikuma publikācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu

57

2023/C 222/21

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

65

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 26.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 222/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 222/1

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

par interpretējošām vadlīnijām attiecībā uz Regulu (EK) Nr. 1370/2007 par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļu un autoceļus

(2023/C 222/01)

1.   IEVADS

Kā norādīts paziņojumā par ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģiju (1), ir nepieciešama izlēmīga rīcība, lai vairāk darbību novirzītu uz ilgtspējīgākiem transporta veidiem. Sabiedriskā transporta pakalpojumi ir ļoti svarīgi, lai sasniegtu Eiropas zaļā kursa mērķus — ilgtspējīgu, gudru un iekļaujošu mobilitāti. Tāpēc ir būtiski, lai būtu pieejami resursefektīvi un videi draudzīgi sabiedriskā transporta pakalpojumi. Sauszemes transporta nozarē šos pakalpojumus reglamentē Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Regula (EK) Nr. 1370/2007 par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļu un autoceļus, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1191/69 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 1107/70 (2) (“Regula (EK) Nr. 1370/2007” vai “regula”).

Saskaņā ar 26. protokolu par vispārējas nozīmes pakalpojumiem valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm ir būtiska nozīme un plaša rīcības brīvība vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanā, pasūtīšanā un organizēšanā. Sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumus vispārējās ekonomiskās interesēs ne vienmēr var sniegt, pamatojoties uz komerciāliem principiem, un var būt nepieciešams valsts finansiāls atbalsts. Dalībvalstu uzdevums ir noteikt savu pilsoņu mobilitātes vajadzības un, ja vajadzīgs, tiem nepieciešamo atbalstu.

Vienlaikus uz finansiālo atbalstu būtu jāattiecina nosacījumi, kas nodrošina netraucētu iekšējā tirgus darbību. Šie nosacījumi ir izklāstīti Regulā (EK) Nr. 1370/2007.

Regula (EK) Nr. 1370/2007 stājās spēkā 2009. gada 3. decembrī. Tā tika grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 14. decembra Regulu (ES) 2016/2338 (3) saistībā ar ceturto dzelzceļa nozares tiesību aktu paketi (4).

Regulā (EK) Nr. 1370/2007 ir paredzēti nosacījumi, kas jāievēro, organizējot un finansējot sabiedriskā transporta pakalpojumus pa dzelzceļiem un citu tipu pārvadājumiem pa sliežu ceļiem, kā arī autoceļiem — tie jo īpaši attiecas uz autobusu, tramvaju, metro un dzelzceļa pakalpojumiem. Ja dalībvalstis attiecīgi nolemj, to var piemērot arī pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem un valsts jūras ūdeņiem.

Šie nosacījumi attiecas arīdzan uz sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību definīciju, publisko pakalpojumu līgumu tvērumu, šādu līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas kārtību un sabiedriskā transporta pakalpojumu sniedzējiem izmaksājamo kompensāciju noteikšanu. Ja tiek ievēroti Regulas (EK) Nr. 1370/2007 noteikumi, kompensāciju uzskata par saderīgu ar iekšējo tirgu un atbrīvo no prasības sniegt iepriekšēju paziņojumu Komisijai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD” jeb “Līgums”) 108. panta 3. punktu.

Komisija 2014. gadā pieņēma paziņojumu par interpretējošām vadlīnijām attiecībā uz Regulu (EK) Nr. 1370/2007 (5) (“2014. gada interpretējošās vadlīnijas”), kura mērķis bija, arī iedvesmojoties no dalībvalstu paraugprakses, skaidrot ieinteresētajām personām Komisijas izpratni par vairākiem regulas noteikumiem.

Kopš tā laika ir notikusi tiesiskā regulējuma attīstība — 2016. gadā Regula (EK) Nr. 1370/2007 tika būtiski grozīta, jo īpaši nolūkā paplašināt sabiedrisko pakalpojumu publiskā iepirkuma konkursa principa piemērošanu, attiecinot to uz dzelzceļa nozari. Grozījums ietvēra pārejas periodu, kurā līdz 2023. gada 24. decembrim ir iespējama beznosacījuma un tieša sabiedrisko pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesību piešķiršana attiecībā uz dzelzceļa pasažieru pārvadājumiem, lai ļautu nozarei sagatavoties tirgus atvēršanai.

Arī Eiropas Savienības Tiesa (“Savienības tiesas”) interpretēja dažus Regulas (EK) Nr. 1370/2007 noteikumus, kas piemērojami vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem. Šo noteikumu piemērošanu jo īpaši ietekmē tas, ka no 2019. gada 1. janvāra, piemērojot ceturto dzelzceļa nozares tiesību aktu paketi, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem tiek piešķirtas tiesības piekļūt dzelzceļa infrastruktūrai, un tādējādi saskaņā ar Savienības tiesībām tiem tiek dota iespēja attīstīt komerciālus pakalpojumus.

Ir jāpārskata 2014. gada interpretējošās vadlīnijas, ņemot vērā šīs izmaiņas, un jo īpaši, lai palīdzētu kompetentajām iestādēm sagatavoties iepriekš minētā pārejas perioda beigām 2023. gada 24. decembrī. Šajās pārskatītajās vadlīnijās būtu jāparedz arī jaunu iniciatīvu pienācīga uzsākšana, piemēram, iespēja organizēt un atbalstīt starptautiskus sabiedriskos pakalpojumus, piemēram, pārrobežu dzelzceļa pasažieru pārvadājumus kā pievilcīgu variantu lielu attālumu mērošanai.

Pirms šā paziņojuma pieņemšanas Komisija apspriedās ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām, kas pārstāv šajā jautājumā ieinteresētās aprindas, piemēram, ar sabiedriskā transporta nozares Eiropas mēroga apvienībām, to skaitā ar transporta darbinieku un pasažieru organizācijām.

Ar šo Komisijas paziņojumu, kas attiecas tikai uz atsevišķiem Regulas (EK) Nr. 1370/2007 noteikumiem, jauni noteikumi netiek radīti. Tajā ir sniegti skaidrojumi un norādījumi dalībvalstīm par to, kā Komisija interpretē regulas noteikumus, jo īpaši ņemot vērā attiecīgo Savienības tiesu judikatūru. Savienības tiesību interpretācija ir Savienības tiesu prerogatīva.

2.   KOMISIJAS IZPRATNE PAR REGULU (EK) Nr. 1370/2007

2.1.   Regulas (EK) Nr. 1370/2007 darbības joma

Šajā iedaļā ir sniegti interpretējoši norādījumi par saistību starp Regulu (EK) Nr. 1370/2007 un šādām direktīvām: Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīva 2014/24/ES par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (6) (“Direktīva 2014/24/ES”), Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīva 2014/25/ES par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK (7) (“Direktīva 2014/25/ES”), un Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīva 2014/23/ES par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu (8) (“ Direktīva 2014/23/ES”). Šajā iedaļā arī ir izskaidrots, kā piemērot Regulu (EK) Nr. 1370/2007 pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem un valsts jūras ūdeņiem. Turklāt tajā ir sniegti norādījumi par starptautiskajiem sabiedriskā transporta pakalpojumiem, sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām kravu pārvadājumu un multimodālo pārvadājumu jomā, kā arī par īpašiem sabiedriskā transporta veidiem.

2.1.1.   
  Regulas 5. panta 1. punkts un 1. panta 3. punkts. Saistība starp Regulu (EK) Nr. 1370/2007 un publiskā iepirkuma un koncesijas direktīvām

Regula (EK) Nr. 1370/2007 reglamentē sabiedrisko pakalpojumu līgumus [regulas latviešu valodas versijā: “pakalpojumu valsts līgums”], kas definēti regulas 2. panta i) punktā, attiecībā uz sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem pa dzelzceļiem un citu tipu pārvadājumiem pa sliežu ceļiem, kā arī autoceļiem. Tomēr atkarībā no to īpatnībām uz sabiedrisko pakalpojumu līgumiem var attiekties arī publiskā iepirkuma direktīvas (Direktīva 2014/24/ES un Direktīva 2014/25/ES) (9). Koncesijas sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem Regulas (EK) Nr. 1370/2007 nozīmē ir izslēgtas no Direktīvas 2014/23/ES darbības jomas (10).

Pakalpojumu līgumu un pakalpojumu koncesiju nošķīrums ir svarīgs, lai noteiktu, kurš juridiskais instruments ir piemērojams attiecīgo tiesību piešķiršanai.

Direktīvas 2014/25/ES 2. panta 1. punkta 1., 2. un 5. apakšpunktā “pakalpojumu līgumi” ir definēti kā līgumi par atlīdzību, kas rakstiski noslēgti starp vienu vai vairākiem līgumslēdzējiem, kuri veic darbības, kas minētas direktīvas 8.–14. pantā, un vienu vai vairākiem ekonomikas dalībniekiem un kuru mērķis ir pakalpojumu sniegšana. Ja šajos līgumos ir iesaistītas tādas “līgumslēdzējas iestādes” Direktīvas 2014/24/ES 2. panta 1. punkta 1. apakšpunkta nozīmē, kas neveic Direktīvas 2014/25/ES 8.–14. pantā minētās darbības, tie tiek uzskatīti par “publisku pakalpojumu līgumiem” [šajā paziņojumā: “sabiedrisko pakalpojumu līgumi”] saskaņā ar Direktīvas 2014/24/ES 2. panta 1. punkta 6. un 9. apakšpunktu.

Direktīvas 2014/23/ES par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā “pakalpojumu koncesija” ir definēta kā “finansiālās interesēs rakstiski noslēgts līgums, ar kuru viena vai vairākas līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji uzdod sniegt un pārvaldīt pakalpojumus, kas nav a) apakšpunktā minēto būvdarbu veikšana, vienam vai vairākiem ekonomikas dalībniekiem un kurā atlīdzība par to ir vai nu tikai tiesības izmantot pakalpojumus, uz ko attiecas līgums, vai arī minētās tiesības kopā ar samaksu”.

Turklāt 5. panta 1. punktā noteikts, ka “piešķirot būvdarbu vai pakalpojumu koncesiju, koncesionāram tiek nodoti operacionālie riski minēto būvdarbu vai pakalpojumu izmantošanā, ietverot pieprasījuma vai piedāvājuma risku vai abus. Tiek uzskatīts, ka koncesionārs ir uzņēmies operacionālo risku, ja normālos darbības apstākļos netiek garantēta būvju vai pakalpojumu, uz ko attiecas koncesija, ekspluatācijas laikā veikto ieguldījumu un radušos izmaksu atgūšana. Koncesionāram nodotā riska daļa ir pakļauta reāla tirgus mainīguma ietekmei, kas nozīmē, ka jebkādi iespējami paredzētie zaudējumi, kas radušies koncesionāram, nav tikai formāli vai niecīgi.”

Šī atšķirība starp sabiedrisko pakalpojumu līgumiem un pakalpojumu koncesijām ir svarīga, jo saskaņā ar Direktīvas 2014/23/ES 10. panta 3. punktu šī direktīva neattiecas uz sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumu koncesijām Regulas (EK) Nr. 1370/2007 nozīmē. Tāpēc pakalpojumu koncesiju piešķiršanu šiem sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem reglamentē tikai Regula (EK) Nr. 1370/2007 neatkarīgi no transporta veida.

Tomēr attiecībā uz pakalpojumu līgumiem transporta veids ir svarīgs. Regulas (EK) Nr. 1370/2007 5. panta 1. punktā ir noteikts, ka sabiedrisko pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu saistībā ar transporta pakalpojumiem, ko sniedz ar autobusu vai tramvaju, reglamentē Direktīva 2004/17/EK (atcelta un aizstāta ar Direktīvu 2014/25/ES) un Direktīva 2004/18/EK (atcelta un aizstāta ar Direktīvu 2014/24/ES), ja šādi līgumi nav pakalpojumu koncesijas līgumi. Tādējādi sabiedrisko pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu saistībā ar transporta pakalpojumiem, ko sniedz ar autobusu vai tramvaju, reglamentē tikai publiskā iepirkuma direktīvas (Direktīva 2014/24/ES un Direktīva 2014/25/ES).

Turpretī sabiedrisko pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu attiecībā uz sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, ko sniedz ar dzelzceļu un metro (arī koncesiju veidā), reglamentē tikai Regula (EK) Nr. 1370/2007 (un saskaņā ar tās 27. apsvērumu un 10. panta i) punktu tā ir izslēgta no Direktīvas 2014/24/ES darbības jomas, saskaņā ar tās 35. apsvērumu un 21. panta g) punktu — no Direktīvas 2014/25/ES darbības jomas un saskaņā ar tās 10. panta 3. punktu — no Direktīvas 2014/23/ES darbības jomas). Noteikumi, kas piemērojami multimodālo pārvadājumu līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanai, ir izklāstīti 2.1.5. iedaļā.

Attiecībā uz būvdarbu koncesijām Regulas (EK) Nr. 1370/2007 1. panta 3. punktā ir noteikts, ka “šo regulu nepiemēro būvdarbu valsts koncesijām Direktīvas 2004/17/EK 1. panta 3. punkta a) apakšpunkta nozīmē vai Direktīvas 2004/18/EK 1. panta 3. punkta nozīmē”. Pēc Direktīvas 2014/23/ES par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu stāšanās spēkā būvdarbu koncesijas attiecībā uz sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem pa dzelzceļiem un citu tipu pārvadājumiem pa sliežu ceļiem, kā arī autoceļiem, reglamentē tikai šī direktīva. Termins “būvdarbu koncesija” patlaban ir definēts Direktīvas 2014/23/ES 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā.

Tabula

Kopsavilkums par juridisko pamatu, kas piemērojams līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanai atkarībā no līgumsaistību veida un transporta veida

| Transporta veids | Sabiedrisko pakalpojumu līgumi, kā definēts Direktīvā 2014/24/ES un Direktīvā 2014/25/ES | Pakalpojumu koncesijas, kā definēts Direktīvā 2014/23/ES |
| --- | --- | --- |
| Ar autobusu un tramvaju | Direktīva 2014/24/ES un Direktīva 2014/25/ES | Regula (EK) Nr. 1370/2007 |
| Pa dzelzceļu un ar metro | Regula (EK) Nr. 1370/2007 | Regula (EK) Nr. 1370/2007 |

Transporta veids

Sabiedrisko pakalpojumu līgumi, kā definēts Direktīvā 2014/24/ES un Direktīvā 2014/25/ES

Pakalpojumu koncesijas, kā definēts Direktīvā 2014/23/ES

Ar autobusu un tramvaju

Direktīva 2014/24/ES un Direktīva 2014/25/ES

Regula (EK) Nr. 1370/2007

Pa dzelzceļu un ar metro

Regula (EK) Nr. 1370/2007

Regula (EK) Nr. 1370/2007

Jāprecizē, ka visi publiskā iepirkuma direktīvu noteikumi (ne tikai tie, kas attiecas uz līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrām) joprojām ir piemērojami sabiedriskajiem pakalpojumu līgumiem saistībā ar transporta pakalpojumiem, ko sniedz ar autobusu vai tramvaju. Tas attiecas, piemēram, uz to noteikumiem par līgumu grozīšanu to darbības laikā (sk. 2.5.5. iedaļu).

2.1.2.   
  Regulas 1. panta 2. punkts. Valstu lēmumi par Regulas (EK) Nr. 1370/2007 piemērošanu pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem un valsts jūras ūdeņiem

Regulas 1. panta 2. punktā ir noteikts, ka dalībvalstis var piemērot Regulu (EK) Nr. 1370/2007 sabiedriskajam pasažieru transportam pa iekšējiem ūdensceļiem un — neskarot Padomes Regulu (EEK) Nr. 3577/92 (1992. gada 7. decembris), ar ko piemēro principu, kurš paredz jūras transporta pakalpojumu sniegšanas brīvību dalībvalstīs (jūras kabotāža) (11), — arī valsts jūras ūdeņos.

Lai nodrošinātu juridisko noteiktību, dalībvalsts lēmums piemērot Regulu (EK) Nr. 1370/2007 sabiedriskajam pasažieru transportam pa iekšējiem ūdensceļiem vai valsts jūras ūdeņiem būtu jāpieņem pārredzamā veidā, pieņemot juridiski saistošu tiesību aktu. Regulas (EK) Nr. 1370/2007 piemērošana pasažieru transporta pakalpojumiem pa iekšējiem ūdensceļiem vai valsts jūras ūdeņiem var būt īpaši lietderīga, ja šie pakalpojumi ir integrēti plašākā sabiedriskā pasažieru transporta tīklā.

Tā kā nav pieņemts lēmums piemērot Regulu (EK) Nr. 1370/2007 pasažieru transporta pakalpojumiem pa iekšējiem ūdensceļiem, šo pakalpojumu publisko finansējumu tieši reglamentē LESD 93. pants. Paziņojumā par to, kā interpretēt Padomes Regulu (EEK) Nr. 3577/92 (12), Komisija sniedz norādījumus par Regulas (EK) Nr. 1370/2007 piemērošanu jūras kabotāžas pakalpojumiem.

2.1.3.   
  Regulas 1. panta 2. punkts. Regulas (EK) Nr. 1370/2007 piemērošana starptautiskajiem sabiedriskā transporta pakalpojumiem

Regulas 1. panta 2. punktā ir noteikts, ka Regulu (EK) Nr. 1370/2007 piemēro arī starptautiskā sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem un ka ar to dalībvalstu kompetento iestāžu piekrišanu, kuru teritorijā pakalpojumi tiek sniegti, sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības var attiekties uz sabiedriskā transporta pakalpojumiem pārrobežu līmenī, tajā skaitā tiem, kuri aptver vietējas un reģionālas vajadzības pārvadājumu jomā.

Kaut arī 1. panta 2. punktā ir īpaša atsauce uz vietējā un reģionālā transporta vajadzībām, starptautisko sabiedrisko pakalpojumu jēdziens attiecas arī uz publiskiem pasažieru tālsatiksmes transporta pakalpojumiem. Priekšnoteikums starptautiska sabiedriskā pakalpojuma izveidei ir to dalībvalstu kompetento iestāžu piekrišana, kuru teritorijā pakalpojumi tiek sniegti. Šādas kompetentās iestādes var brīvi izlemt, vai atzīt piedāvāto pakalpojumu sabiedrisko pakalpojumu statusu to jurisdikcijā esošajā teritorijā. Regulas 1. panta 2. punktā minētajai piekrišanai var būt dažādi veidi. Piekrišanu, kas vajadzīga, lai izveidotu starptautisko sabiedrisko pakalpojumu, nevar ierobežot ar vispārēju noteikumu, kas nodrošina piekļuvi transporta infrastruktūrai, jo to jau garantē Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Direktīva 2012/34/ES, ar ko izveido vienotu Eiropas dzelzceļa telpu (13). Ja starptautiskais pakalpojums šķērso dalībvalsti tikai tranzītā (t. i., bez pasažieru uzņemšanas vai izlaišanas), tranzīta dalībvalsts piekrišana nav nepieciešama, jo var uzskatīt, ka tās teritorijā pakalpojumi netiek sniegti.

Tomēr kompetentajām iestādēm ir liela rīcības brīvība attiecībā uz piekrišanas saturu. Pārrobežu sadarbību var īstenot dažādos veidos, piemēram, izveidojot iesaistīto iestāžu konsorciju, kura pamatā ir savstarpējas līgumiskas vienošanās (piemēram, Eiropas teritoriālās sadarbības grupa vai Eiropas ekonomisko interešu grupa).

Ja visas kompetentās iestādes, kuru teritorijā tiek sniegti starptautiska sabiedriskā transporta pakalpojumi, tam piekrīt, nekas neliedz nedz noteikt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības attiecībā uz visu pakalpojumu, nedz arī piešķirt attiecīgo kompensāciju tikai vienai vai dažām no attiecīgajām kompetentajām iestādēm.

Ja kompetentā iestāde nepiekrīt piedāvātajam starptautiskajam sabiedriskajam pakalpojumam, to nevar sniegt kā sabiedrisko pakalpojumu šīs dalībvalsts jurisdikcijā esošajā teritorijā. Šādos gadījumos Regula (EK) Nr. 1370/2007 neaizliedz izveidot hibrīdus pakalpojumus, kur daļa pārrobežu pakalpojuma tiek sniegta komerciāli, bet daļa — kā sabiedriskais pakalpojums. Tomēr dalībvalstu ziņā ir nodrošināt, lai šādi pakalpojumi nekropļotu konkurenci un jo īpaši, lai starp kompensējamo un komerciālo brauciena posmu nenotiktu šķērssubsidēšana. Piemēram, ievērojot sensitīvu komerciālu datu aizsardzību, tās var pieprasīt, lai pakalpojumu sniedzēji sniedz pilnīgu un pārredzamu informāciju par katra posma izmaksām un ieņēmumiem, pierādot, ka starp komerciālo un kompensējamo brauciena posmu nenotiek šķērssubsidēšana. Tās var arī prasīt, lai pakalpojumu sniedzējs, kas saņem kompensāciju, izvēlas savu komercpartneri, pamatojoties uz taisnīgu un pārredzamu atlases procedūru, nevis vēsturiskām attiecībām.

2.1.4.   
  Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības attiecībā uz kravu pārvadājumu pakalpojumiem

Regulu (EK) Nr. 1370/2007 nepiemēro kravu pārvadājumu pakalpojumiem. Kravu pārvadājumu pakalpojumus var kvalificēt kā vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus tikai tad, ja attiecīgā dalībvalsts konstatē, ka pastāv patiesa vajadzība pēc šādiem pakalpojumiem, ko tirgus nenodrošina vai nodrošina nepietiekami (sk. 2.2.3. iedaļu). Ja dalībvalstis vēlas ieviest atbalsta pasākumus dzelzceļa kravu pārvadājumu pakalpojumiem, kas neatbilst spriedumā Altmark lietā (14) definētajiem nosacījumiem un ir valsts atbalsts, tām saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu ir jāpaziņo par šiem pasākumiem Komisijai.

2.1.5.   
  Regulas 1. panta 2. punkts. Multimodālo sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības

Saskaņā ar regulas 1. panta 2. punktu regula attiecas uz sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem pa dzelzceļiem un citu tipu pārvadājumiem pa sliežu ceļiem, kā arī autoceļiem. Ja dalībvalstis tā nolemj, regulu var piemērot arī sabiedriskajam pasažieru transportam pa iekšējiem ūdensceļiem un valsts jūras ūdeņiem (sk. 2.1.2. iedaļu). Tādējādi kompetentās iestādes var nolemt piešķirt sabiedrisko pakalpojumu līgumus ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, kas attiecas uz vienu vai vairākiem no regulā minētajiem transporta veidiem. Attiecībā uz multimodālo pārvadājumu līgumu termiņu 4. panta 3. punktā ir noteikts, ka tas nedrīkst būt ilgāks par 15 gadiem, ja līgumi par dzelzceļa transporta pakalpojumiem vai citu tipu pārvadājumiem pa sliežu ceļiem vērtības ziņā ir lielāki par 50 % no attiecīgo pakalpojumu vērtības. Uz pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu, kas attiecas uz sabiedriskā transporta pakalpojumiem, ko sniedz gan ar autobusu vai tramvaju, gan ar metro vai pa dzelzceļiem, joprojām attiecas gan publiskā iepirkuma direktīvu (Direktīva 2014/24/ES vai Direktīva 2014/25/ES), gan Regulas (EK) Nr. 1370/2007 prasības.

Saskaņā ar 17. apsvērumu kompetentās iestādes var brīvi noteikt sociālos un kvalitatīvos kritērijus sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, arī attiecībā uz vides aizsardzību. Kompetentās iestādes var noteikt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības vairākiem transporta veidiem, lai veicinātu multimodālā sabiedriskā transporta vidisko ilgtspēju.

2.1.6.   
  Regulas 1. panta 2. punkts. Īpaši sabiedriskā transporta veidi

Lai uzlabotu sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumu piedāvājumu, jo īpaši pasažieru braucienu pirmajā/pēdējā kilometrā, kompetentās iestādes regulāro sabiedriskā transporta pakalpojumu piedāvājumu fiksētos maršrutos var papildināt ar sabiedriskā transporta pakalpojumiem pēc pieprasījuma. Šādi pakalpojumi pēc pieprasījuma — parasti ar autotransporta līdzekļiem — dod iespēju pasažieriem rezervēt braucienus, izmantojot elektronisku vai cita veida saziņu, lai pasažierus uzņemtu un izlaistu starp pieturvietām, ko norādījis pēc pieprasījuma sniegto pakalpojumu sniedzējs, vai regulārā sabiedriskā transporta pieturām. Ja uz sabiedriskā transporta pakalpojumiem pēc pieprasījuma attiecas ekskluzīvas tiesības un/vai kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildi, jo īpaši attiecībā uz pakalpojuma obligātu pieejamību, un tie atbilst regulas 2. panta a) punkta prasībām, t. i., tie ir vispārējas ekonomiskas nozīmes pakalpojumi un tiek sniegti sabiedrībai bez diskriminācijas un nepārtraukti, Komisija uzskata, ka tiem piemērojams arī regulas 1. panta 2. punkts.

Dažas kompetentās iestādes savā sabiedriskā transporta piedāvājumā iekļauj pakalpojumus, kas tiek sniegti, izmantojot trošu transportlīdzekļus (piemēram, trošu vagonus un funikulierus). Komisija uzskata, ka šādiem pakalpojumiem ir piemērojams regulas 1. panta 2. punkts, ja vien tos sniedz ar transportlīdzekļiem, kuri ir pastāvīgā saskarē ar ceļu vai sliežu ceļiem.

2.2.   Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību definīcija un vispārējie noteikumi / sabiedrisko pakalpojumu līgumu saturs

Šajā nodaļā ir sniegti interpretējoši norādījumi par galvenajām vispārējo noteikumu iezīmēm un par to, kā kompetentās iestādes nosaka sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību un ekskluzīvo tiesību būtību un apjomu Regulas (EK) Nr. 1370/2007 kontekstā. Turklāt tajā ir apskatīti nosacījumi, kas jāievēro, lai pagarinātu sabiedrisko pakalpojumu līgumu termiņu, kā arī apakšuzņēmuma līgumu slēgšanas nosacījumi, kas ietver arīdzan līgumus, ko slēdz ar tieši pakļautiem pakalpojumu sniedzējiem.

2.2.1.   
  Regulas 2. panta i) punkts. Sabiedrisko pakalpojumu līguma būtiskās iezīmes

Lai ņemtu vērā dalībvalstu atšķirīgos tiesiskos režīmus un tradīcijas, Regulā (EK) Nr. 1370/2007 sniegtā sabiedrisko pakalpojumu līguma definīcija ir ļoti plaša un ietver dažādus juridiski saistošu aktu veidus, kas ne vienmēr ir valsts tiesību aktos paredzētā līguma formā.

Regulas 2. panta i) apakšpunktā ir noteikts, ka sabiedrisko pakalpojumu līgumi ir “viens vai vairāki akti, kas uzliek juridiskas saistības un kuros ir apliecināta kādas kompetentās iestādes vienošanās ar sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju, uzticot šim sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam tādu sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumu apsaimniekošanu un sniegšanu, uz kuriem attiecas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības”. Līgums var būt arī lēmums, ko pieņēmusi kompetentā iestāde atsevišķa tiesību akta vai normatīvā akta veidā vai kurā ietverti nosacījumi, saskaņā ar kuriem kompetentā iestāde pati sniedz pakalpojumus vai uztic tos tieši pakļautam pakalpojumu sniedzējam. Sabiedrisko pakalpojumu līgumu var veidot arī tāds tiesību akts, ar kuru pakalpojumu sniegšanu uztic pakalpojumu sniedzējam, un ko papildina administratīvs akts, kurā noteiktas detalizētas pakalpojumu sniegšanas prasības un kompensācijas aprēķināšanas metode. Regulā (EK) Nr. 1370/2007 definētais jēdziens “pakalpojumu valsts līgumi” [šajā paziņojumā galvenokārt atveidots kā “sabiedrisko pakalpojumu līgumi”] attiecas arī uz sabiedrisko pakalpojumu koncesijām.

2.2.2.   
  Regulas 2. panta l) punkts un 3. panta 2. un 3. punkts. Vispārējie noteikumi

Vispārējie noteikumi 2. panta l) punktā ir definēti kā pasākumi, kas “bez diskriminācijas attiecas uz visiem viena tipa sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem kādā ģeogrāfiskā apgabalā, par ko ir atbildīga kompetentā iestāde”. Tāpēc vispārējie noteikumi ir pasākumi, kas nediskriminējot piemērojami visiem viena vai vairāku veidu sabiedriskā transporta pakalpojumu sniedzējiem. Pasākumu var attiecināt tikai uz to ģeogrāfisko apgabalu, par kuru ir atbildīga kompetentā iestāde, bet tam nav obligāti jāattiecas uz visu ģeogrāfisko apgabalu.

Kompetentā iestāde var nolemt izmantot vispārējus noteikumus, lai noteiktu sociālos vai kvalitatīvos standartus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1370/2007 17. apsvērumu.

Dalībvalstis un/vai kompetentās iestādes var organizēt sabiedrisko transportu, izmantojot vispārējus noteikumus, piemēram, likumus, dekrētus vai reglamentējošus pasākumus. Regulas (EK) Nr. 1370/2007 3. panta 2. punkts attiecas tikai uz vispārējiem noteikumiem, kas paredz kompensētus maksimālos tarifus visiem pasažieriem vai noteiktām pasažieru kategorijām. Attiecībā uz šiem vispārējiem noteikumiem nav pienākuma slēgt sabiedrisko pakalpojumu līgumu.

Regulas 3. panta 3. punkts ļauj dalībvalstīm neattiecināt Regulu (EK) Nr. 1370/2007 uz vispārējiem noteikumiem par finanšu kompensāciju attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, ar kuriem nosaka maksimāli pieļaujamos tarifus skolēniem, studentiem, mācekļiem un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām. Ja dalībvalsts nolemj tā rīkoties, valsts iestādēm ir jānovērtē, vai saskaņā ar šiem vispārējiem noteikumiem piešķirtā kompensācija ir valsts atbalsts. Ja tā ir, attiecīgie noteikumi ir jāpaziņo Komisijai saskaņā ar LESD 108. pantu.

Dalībvalstīm nav liegts noteikt citus vispārējus noteikumus, kas paredz sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. Ja tie saistīti ar kompensāciju, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1370/2007 3. panta 1. punktu ir pienākums noslēgt sabiedrisko pakalpojumu līgumu. Šādiem līgumiem vajadzētu būt pieejamiem visiem pakalpojumu sniedzējiem, arī jaunpienācējiem.

2.2.3.   
  Regulas 2. panta e) punkts un 2.a pants. Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību būtības un apjoma, kā arī sabiedrisko pakalpojumu līgumu darbības jomas definēšana

–   Vispārējie principi un sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību definīcija

LESD 14. pantā un LESD pievienotajā 26. protokolā par vispārējas nozīmes pakalpojumiem ir izklāstīti vispārējie principi, kā dalībvalstis definē un sniedz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus (VTNP). Kā minēts iepriekš, saskaņā ar 26. protokolu valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm ir būtiska nozīme un plaša rīcības brīvība, sniedzot, pasūtot un organizējot VTNP, kas pēc iespējas vairāk pielāgoti lietotāju vajadzībām. Komisija var apšaubīt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību specifikāciju tikai acīmredzamas kļūdas gadījumā (15). Tomēr dalībvalsts pilnvaras noteikt VTNP nav neierobežotas, un tās nedrīkst izmantot patvaļīgi tikai tādēļ, lai kādai konkrētai nozarei ļautu izvairīties no konkurences noteikumu piemērošanas (16).

Regulā (EK) Nr. 1370/2007 ir noteikts tiesiskais regulējums, saskaņā ar kuru dalībvalstis var sniegt, pasūtīt un organizēt VTNP sabiedriskā pasažieru transporta, izmantojot dzelzceļu un autoceļus, jomā. Regulas (EK) Nr. 1370/2007 1. pantā ir norādīts, ka tās mērķis “ir saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem noteikt, kā kompetentās iestādes var rīkoties sabiedriskā pasažieru transporta jomā, nodrošinot vispārējas nozīmes pakalpojumus, lai, cita starpā, to būtu vairāk, lai tie būtu drošāki, kvalitatīvāki vai ar mazākām izmaksām, nekā tas būtu panākams ar tirgus spēkiem vien”.

Kā minēts Regulas (EK) Nr. 1370/2007 2. panta e) punktā, sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības ir prasība vispārējās interesēs nodrošināt vispārējas nozīmes sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumus, ko pakalpojumu sniedzējs, ja tas ņemtu vērā savas komerciālās intereses, neuzņemtos vai neuzņemtos tādā pašā mērā vai ar tādiem pašiem nosacījumiem, nesaņemot papildu atlīdzību (17).

Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībās parasti ir noteiktas prasības pakalpojumu sniedzējam, piemēram, attiecībā uz pakalpojumu sniegšanas biežumu, pakalpojumu kvalitāti, tarifu saistībām un pakalpojumu sniegšanu it sevišķi mazākās starpstacijās vai galamērķos, kurus apkalpot var nebūt komerciāli pievilcīgi, kā arī attiecībā uz vilcienu reisiem agri no rīta un vēlu vakarā. Iespējams noteikt arī citas prasības.

Kā norādīts Regulas (EK) Nr. 1370/2007 2.a pantā, saskaņā ar 2. panta e) punktu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību specifikācijas nosaka kompetentās iestādes.

–   Atbilstība dalībvalstu sabiedriskā transporta politikas mērķiem

Piemērojot Regulas (EK) Nr. 1370/2007 2.a panta 1. punktu, kompetentajai iestādei jānodrošina, ka sabiedrisko pakalpojumu specifikācijas atbilst politikas mērķiem, kas noteikti dalībvalstu sabiedriskā transporta politikas dokumentos. Dalībvalstīm ir plaša rīcības brīvība, nosakot šādu dokumentu saturu un formātu, kā arī apspriešanās procedūras ar atbilstošajām ieinteresētajām personām. Šādos dokumentos būtu jādefinē sabiedriskā transporta politikas mērķi, piemēram, teritoriālā savienojamība (arī pārrobežu savienojumi) un ilgtspējīga transporta attīstība, kā arī jānosaka līdzekļi šo mērķu sasniegšanai dažādiem transporta veidiem. Kā norādīts Regulas (ES) 2016/2338 10. apsvērumā, ieinteresētās personas, ar kurām jāapspriežas, var būt attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā faktiski vai potenciāli esošie pārvadātāji, infrastruktūras pārvaldītāji un reprezentatīvas pasažieru organizācijas, darbinieku organizācijas un vides organizācijas.

–   Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību reāla nepieciešamība

Iepriekš citētais Regulas (EK) Nr. 1370/2007 2. panta e) punkts būtu jālasa saskaņā ar Savienības tiesu judikatūru (18).

No šīs judikatūras izriet, ka pirms sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību specifikāciju noteikšanas kompetentajai iestādei būtu jānovērtē, vai pastāv reāla vajadzība pēc plānotajiem sabiedriskā transporta pakalpojumiem.

Saskaņā ar šo judikatūru, lai novērtētu, vai šāda reāla vajadzība pastāv, kompetentajām iestādēm būtu:

| 1. | jānovērtē, vai pastāv lietotāju pieprasījums; |
| --- | --- |

1.

jānovērtē, vai pastāv lietotāju pieprasījums;

| 2. | jānovērtē, vai tirgū esošie pakalpojumu sniedzēji nevar nodrošināt šo pieprasījumu kaut daļēji, ja nav noteiktu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību; un |
| --- | --- |

2.

jānovērtē, vai tirgū esošie pakalpojumu sniedzēji nevar nodrošināt šo pieprasījumu kaut daļēji, ja nav noteiktu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību; un

| 3. | jāpiešķir prioritāte pieejai, kas vismazāk ierobežo pamatbrīvības un vismazāk kaitē iekšējā tirgus pareizai darbībai, lai nodrošinātu šādi identificēto vajadzību. |
| --- | --- |

3.

jāpiešķir prioritāte pieejai, kas vismazāk ierobežo pamatbrīvības un vismazāk kaitē iekšējā tirgus pareizai darbībai, lai nodrošinātu šādi identificēto vajadzību.

Saskaņā ar Savienības tiesu judikatūru, “ja dalībvalsts nav sniegusi pierādījumus par to, ka [sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību apjoms ir nepieciešams un samērīgs ar reālu sabiedrisko pakalpojumu nepieciešamību], šis fakts var būt acīmredzama kļūda novērtējumā, kas Komisijai ir jāņem vērā” (19).

-   Sabiedriskā transporta pakalpojumu pieprasījuma ex ante novērtējums

Saskaņā ar 26. protokola 1. pantu dalībvalstīm ir liela rīcības brīvība, nodrošinot, pasūtot un organizējot sabiedriskus pakalpojumus, lai, cik vien iespējams, ievērotu patērētāju vajadzības. Sabiedriskā transporta pakalpojumi būtu jāorganizē lietotāju interesēs.

Novērtējot transporta pieprasījumu, kompetentās iestādes var ņemt vērā ne tikai lietotāju esošo un potenciālo pieprasījumu, bet arī paredzamo pieprasījumu, kas var pamatoti rasties, īstenojot tādus politikas mērķus kā ilgtspējīga transporta, reģionālās savienojamības, sabiedrības veselības vai sociālās kohēzijas veicināšana. Piemēram, ņemot vērā Eiropas zaļā kursa mērķus, prasība veikt pieprasījuma ex ante novērtējumu nav pretrunā ar iespēju kompetentajām iestādēm paplašināt sabiedriskā pasažieru transporta piedāvājumu attiecībā uz dzelzceļa vai autotransporta pakalpojumiem un veicināt modālo pārvirzi, jo īpaši no atsevišķiem automobiļiem uz zaļākiem pakalpojumiem — arī starptautiskā līmenī sadarbībā ar citām dalībvalstīm. Šo mērķi var atspoguļot, piemēram, regulas 2.a panta 1. punktā minētajos sabiedriskā transporta politikas dokumentos.

Sabiedriskā transporta pakalpojumu pieprasījuma ex ante novērtējumu var veikt ar dažādām metodēm, piemēram, izmantojot vēsturiskos datus, reprezentatīvas aptaujas vai sabiedrisko apspriešanu ar lietotājiem, lai apzinātu, ko viņi gaida no sabiedriskā transporta pakalpojumiem.

-   Tirgus piedāvājuma analīze

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1370/2007 1. panta 1. punktu un 2. panta e) punktu reāla vajadzība pēc sabiedriskajiem pakalpojumiem nevar pastāvēt, ja situācijā, kad nav attiecīga valsts iestāžu noteikta pienākuma, lietotāju pieprasījumu jau spēj nodrošināt pakalpojumu sniedzēji (20).

Tirgus piedāvājuma analīze ir nepieciešama tikai tad, ja ar Savienības vai valsts tiesību aktiem attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu līgumā ietverto pakalpojumu veidu ir ieviestas brīvas piekļuves tiesības.

Gatavojot tirgus piedāvājuma novērtējumu, principā būtu jāveic apspriešanās ar pakalpojumu sniedzējiem par to ieinteresētību piedāvāt attiecīgos pakalpojumus, izmantojot brīvas piekļuves pakalpojumus, un jānovērtē šīs apspriešanās rezultāti. Ar pakalpojumu sniedzējiem tirgū var, piemēram, apspriesties par to pakalpojumu veidu, apjomu un biežumu, kurus tie jau sniedz vai plāno sniegt attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā, vai par tarifu līmeni, ko tie piemēro vai plāno piemērot.

Ja tirgus dalībnieks sniedz komerciālus pakalpojumus, tos plāno sniegt vai ir paziņojis, ka tos sāks sniegt saprātīgi īsā termiņā (piemēram, ja tirgus dalībnieks, kas darbojas dzelzceļa nozarē, ir informējis regulatīvo iestādi un infrastruktūras pārvaldītāju par savu nodomu uzsākt pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar Direktīvas 2012/34/ES 38. panta 4. punktu), kompetentajām iestādēm tie būtu jāņem vērā, nosakot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību apjomu, ja vien nav objektīva pamatojuma to nedarīt.

Tirgus piedāvājuma novērtējumā var ņemt vērā (bet tas nav obligāti), ka pastāv salīdzināmi transporta pakalpojumi, ko nodrošina ar citiem transporta veidiem. Veicot transporta veidu salīdzināmības novērtējumu, kompetentās iestādes var ņemt vērā katra transporta veida īpatnības. Dzelzceļa pārvadājumu gadījumā šīs īpatnības ietver investīciju sloga un infrastruktūras izmaksu jautājumus (21). Tās var ietvert arī vidiskos ieguvumus salīdzinājumā ar citiem transporta veidiem.

-   Iekšējā tirgus darbībai vismazāk kaitējošās pieejas izvēle

Apsverot, vai sabiedrisko pakalpojumu līgumā noteiktas tādas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, kas vismazāk ierobežo pamatbrīvības un vismazāk kaitē iekšējā tirgus pareizai darbībai, kompetentā iestāde var apsvērt alternatīvus pasākumus saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. Piemēram, ja kompetentās iestādes mērķis ir nodrošināt cenas ziņā pieejamus transporta pakalpojumus, tā var apsvērt iespēju paredzēt vispārējus noteikumus par maksimālajiem tarifiem, nevis piešķirt sabiedrisko pakalpojumu līguma slēgšanas tiesības vienam pakalpojumu sniedzējam. Šī analīze ir nepieciešama tikai tad, ja ar Savienības vai valsts tiesību aktiem attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu līgumā ietverto pakalpojumu veidu ir ieviestas brīvas piekļuves tiesības.

–   Iespēja sabiedrisko pakalpojumu līgumā grupēt izmaksas sedzošus pakalpojumus ar izmaksas nesedzošiem pakalpojumiem

Regulas (EK) Nr. 1370/2007 2.a panta 1. punktā noteikts, ka kompetentās iestādes var grupēt izmaksas sedzošus pakalpojumus ar izmaksas nesedzošiem pakalpojumiem. Šis teksts ir jālasa kopā ar vispārīgo sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību definīciju, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1370/2007 2. panta e) punktā, saskaņā ar kuru sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības ir pakalpojumi, ko pakalpojumu sniedzējs, ja tas ņemtu vērā savas komerciālās intereses, neuzņemtos vai neuzņemtos tādā pašā mērā. Attiecīgi kompetentās iestādes var grupēt izmaksas sedzošus pakalpojumus ar izmaksas nesedzošiem pakalpojumiem tikai pienācīgi pamatotos gadījumos.

Regulas (ES) 2016/2338 8. apsvērumā, kas pamato šo noteikumu, ir paredzēts: “Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību specifikācijām sabiedriskā pasažieru transporta jomā, kad iespējams, vajadzētu radīt pozitīvu tīkla ietekmi”. Tāpēc Komisija uzskata, ka lēmumam sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību tvērumā iekļaut izmaksas sedzošus pakalpojumus būtu jāatspoguļo arī mērķis nodrošināt saskaņotu transporta sistēmu, jo īpaši ģeogrāfiskā līmenī, un gūt labumu no pozitīvas tīkla ietekmes, nevis tikai ierobežot kompensācijas summu.

Nosakot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības un to ģeogrāfisko tvērumu, kompetentajām iestādēm ir jāievēro proporcionalitātes princips saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, kā tas atgādināts Regulas (EK) Nr. 1370/2007 2.a panta 1. punktā. Izmaksas sedzošo un izmaksas nesedzošo pakalpojumu grupēšanai jābūt nepieciešamai un samērīgai.

Noslēdzot šo 2.2.3. iedaļu, jāuzsver, ka kompetentajām iestādēm būtu jāpievērš īpaša uzmanība šajā iedaļā izklāstīto nosacījumu ievērošanai, lai, nosakot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību tvērumu un, iespējams, atgūstot saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem piešķirto kompensāciju, nepakļautu sevi acīmredzamas kļūdas riskam.

2.2.4.   
  Regulas 2. panta f) punkts, 3. panta 1. punkts un 4. panta 1. punkts. Ekskluzīvu tiesību būtības un apjoma definēšana nolūkā nodrošināt atbilstību Savienības tiesību aktiem

Saskaņā ar 3. panta 1. punktu un ievērojot 3. panta 2. punktā noteiktos ierobežotos izņēmumus, sabiedrisko pakalpojumu līgums ir jānoslēdz, ja kompetentā iestāde nolemj izvēlētajam pakalpojumu sniedzējam par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildi piešķirt ekskluzīvas tiesības un/vai kompensāciju. Ekskluzīvas tiesības ir definētas 2. panta f) punktā kā “sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam dotas tiesības sniegt konkrētus sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumus konkrētā maršrutā, tīklā vai konkrētā apgabalā, nedodot tiesības to darīt nevienam citam šādam pakalpojumu sniedzējam”. Saskaņā ar 4. panta 1. punktu sabiedrisko pakalpojumu līgumā ir jānorāda ekskluzīvo tiesību izmantošanas nosacījumi, jo īpaši transporta pakalpojuma veids, ģeogrāfiskais tvērums un ekskluzīvo tiesību termiņš. Regulas 2. panta f) punktā sniegtās definīcijas formulējums ierobežo ekskluzīvo tiesību tvērumu līdz konkrētiem sabiedriskā transporta pakalpojumiem un konkrētiem maršrutiem, tīkliem vai konkrētām teritorijām.

Vienotā tirgus attīstība un jo īpaši ar Direktīvas 2012/34/ES 10. pantu ieviestās dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu tiesības piekļūt infrastruktūrai, lai sniegtu brīvas piekļuves pakalpojumus dalībvalstu iekšējos tirgos, ietekmē tādu ekskluzīvu tiesību jēdzienu, kas piešķirtas kā kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildi.

Ekskluzīvo tiesību un piekļuves tiesību mijiedarbība ir izskaidrota Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2018/1795 6. pantā (22) par ekonomiskā līdzsvara pārbaudi — kaut arī dalībvalstis var piešķirt ekskluzīvas tiesības, tās nedrīkst ierobežot citu pakalpojumu sniedzēju tiesības piekļūt attiecīgajai dzelzceļa infrastruktūrai, lai sniegtu dzelzceļa pasažieru transporta pakalpojumus, ja vien šādi pakalpojumi neapdraud sabiedrisko pakalpojumu līguma ekonomisko līdzsvaru, kā noteikts Direktīvas 2012/34/ES 11. un 11.a pantā.

Izņemot sabiedrisko pakalpojumu līgumus, kuriem piemērojams Direktīvas 2012/34/ES 11. panta 5. punkts un kuriem piekļuvi var ierobežot bez nosacījumiem, visos pārējos gadījumos sabiedrisko pakalpojumu līgumiem, ar kuriem piešķir ekskluzīvas tiesības saistībā ar ieņēmumu samazināšanu, kas izriet no brīvas piekļuves pakalpojumiem, vajadzīgā aizsardzība tiek nodrošināta tikai ar ekonomiskās līdzsvara pārbaudes palīdzību saskaņā ar Direktīvas 2012/34/ES 11. un 11.a pantu. Kā norādīts Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2018/1795 6. pantā par ekonomiskā līdzsvara pārbaudi, veicot šo pārbaudi, regulatīvajai iestādei pienācīgi jāņem vērā šādu ekskluzīvo tiesību vērtība naudas izteiksmē.

Dalībvalstis var piešķirt noteiktas tiesības, kas var šķist neekskluzīvas, bet, piemērojot attiecīgu tiesisko regulējumu vai administratīvo praksi, faktiski liedz citiem uzņēmumiem darboties tirgū. Piemēram, pakalpojumu sniedzēju skaitu tirgū varētu praktiski ierobežot ar administratīvo kārtību, ar ko piešķir atļauju sniegt sabiedriskā transporta pakalpojumus, piemērojot tādus kritērijus kā vēlamais pakalpojumu apjoms un kvalitāte. Šādām faktiski ekskluzīvām tiesībām jāatbilst arī Regulai (EK) Nr. 1370/2007.

2.2.5.   
  Regulas 4. pants un 8. pants. Sabiedrisko pakalpojumu līgumu termiņš un nosacījumi, ar kādiem sabiedrisko pakalpojumu līguma termiņu var pagarināt par 50 %

Regulas 4. un 8. pantā ir paredzēti noteikumi par sabiedrisko pakalpojumu līgumu maksimālo termiņu un to slēgšanas tiesību piešķiršanas un termiņa beigu laika ierobežojumiem.

“Līguma termiņš” ir jānosaka, ņemot vērā pārvadājumu uzsākšanu. Šo interpretāciju apstiprina arī tas, ka no attiecīgā datuma sāk piemērot Regulas (EK) Nr. 1370/2007 pamatnoteikumus, piemēram, noteikumus par kompetento iestāžu pienākumu sniegt kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildi. Komisija saprot, ka vairākās dalībvalstīs “līguma termiņš” ir līgumiski noteikts, atsaucoties uz pārvadājumu uzsākšanu.

Pirms sabiedrisko pakalpojumu līguma izpildes uzsākšanas var būt “mobilizācijas posms”, kura laikā sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs gatavojas darbības uzsākšanai. Laiks, kas vajadzīgs resursu mobilizēšanai, var būt ļoti dažāds atkarībā no vecajā un jaunajā līgumā noteikto sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību atšķirībām, sākot no dažām nedēļām, ja līguma slēgšanas tiesību tieša piešķiršana neprasa būtiskus sagatavošanās darbus, līdz trim vai pat četriem gadiem sabiedriskā transporta pakalpojumu sniedzējiem, kuriem vajadzīgo pakalpojumu nodrošināšanai jāveic lielas investīcijas, piemēram, jāiegādājas jauns ritošais sastāvs.

Tomēr mobilizācijas periods no brīža, kad stājas spēkā līgumsaistības (kas parasti sakrīt ar līguma parakstīšanu), līdz pārvadājumu uzsākšanai līguma termiņā nav iekļauts, un tam vienmēr vajadzētu būt samērīgam ar uzņēmēja pierādāmajām vajadzībām sagatavoties pārvadājumiem un jāatbilst iepriekšējai praksei attiecīgajā dalībvalstī. Līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas laiks attiecībā pret pārvadājumu uzsākšanu nedrīkstētu ļaut apiet Regulas (EK) Nr. 1370/2007 8. panta 2. punkta iii) apakšpunktā izklāstītos noteikumus par līguma slēgšanas tiesību tiešas piešķiršanas pakāpenisku izbeigšanu. Tā tas var būt gadījumā, ja sabiedrisko pakalpojumu līguma slēgšanas tiesības tiek tieši atkārtoti piešķirtas vēsturiskajam pakalpojumu sniedzējam tuvu 2023. gada 25. decembrim — beigu termiņam saistībā ar tiešo piešķiršanu un publiskošanas prasībām, bet pārvadājumus saskaņā ar jauno līgumu ir plānots sākt ievērojami vēlāk, taču nav objektīva pamatojuma šādam mobilizācijas perioda ilgumam.

Ja tiek ievēroti arī valsts atbalsta noteikumi, mobilizācijas periodā ir iespējami kompensācijas avansa maksājumi.

Saskaņā ar 4. panta 4. punktu, ņemot vērā aktīvu amortizācijas nosacījumus, sabiedrisko pakalpojumu līguma termiņu vajadzības gadījumā var pagarināt par 50 %. Šādu pagarinājumu var piešķirt, ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs nodrošina aktīvus, piemēram, ritošo sastāvu, tehniskās apkopes iekārtas vai infrastruktūru, kuru amortizācijas periods ir ārkārtīgi ilgs un kuri ir nozīmīgi attiecībā pret to kopējo aktīvu vērtību, kas vajadzīgi, lai sniegtu sabiedrisko pakalpojumu līgumā paredzētos pasažieru transporta pakalpojumus, un ir galvenokārt saistīti ar līgumā paredzētajiem pasažieru transporta pakalpojumiem.

Turklāt 15. apsvērumā ir paskaidrots, ka ir jāparedz sabiedrisko pakalpojumu līgumu “termiņu pagarināšana uz laiku, kas nepārsniedz pusi no tā sākotnējā termiņa, ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam jāiegulda līdzekļi aktīvos, kuru amortizācijas laikposms ir ārkārtīgi ilgs, kā arī attiecībā uz attālākiem reģioniem”, kā minēts LESD 349. pantā, “ņemot vērā to konkrētās iezīmes un ierobežojumus”.

Tā kā tas ir izņēmums no vispārējā noteikuma par sabiedrisko pakalpojumu līgumu termiņu, iespēja pagarināt to termiņu pat līdz 50 % būtu jāpiemēro ierobežojoši. Kompetentajai iestādei katrā atsevišķā gadījumā ir jāizvērtē, vai pagarinājums ir nepieciešams, lai pakalpojumu sniedzējs varētu amortizēt savus aktīvus ar tipisku vai tiesību aktos noteiktu amortizācijas likmi, un vai papildu termiņš ir samērīgs ar šo mērķi. Veicot šo novērtējumu, kompetentā iestāde ņem vērā tikai to aktīvu daļu, ko finansē pats pakalpojumu sniedzējs, nevis to daļu, ko finansē no publiskiem līdzekļiem.

Principā kompetentā iestāde lēmumu par līguma termiņa pagarināšanu pieņems pirms jauna līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas, lai līguma termiņš būtu skaidrs no tā slēgšanas tiesību piešķiršanas dienas. Līguma darbības laikā pagarinājums ir iespējams tikai atbilstīgi konkrētiem nosacījumiem. Plānotajām investīcijām jaunā ritošajā sastāvā jābūt objektīvi pamatotām, piemēram, vēlāk radušos tehnisku iemeslu dēļ. Būtu jāpierāda, ka bez pagarinājuma līguma atlikušajā termiņā nevarētu veikt nozīmīgu investīciju amortizāciju. Šāda pagarinājuma iespējamība un nosacījumi būtu skaidri jānorāda iepirkuma konkursa dokumentos un līgumā. Turklāt šāds pagarinājums var ietekmēt kompensācijas līmeni, kas tā dēļ būtu jākoriģē.

Piemērojot 8. panta 2. punktu, saskaņā ar 5. panta 6. punktu no 2019. gada 3. decembra līdz 2023. gada 24. decembrim piešķirto līgumu termiņš nedrīkst pārsniegt desmit gadus. Tas ir konkrēts un absolūts ierobežojums, kura mērķis ir saglabāt beigu termiņa (2023. gada 24. decembris) ietekmi un nepieļaut, ka saskaņā ar 5. panta 6. punktu un 7. panta 3. punktu piešķirtie līgumi turpina būt spēkā vēl ilgu laiku. Tāpēc šādu līgumu termiņu nevar pagarināt, piemērojot 4. panta 4. punktu.

2.2.6.   
  Regulas 4. panta 7. punkts un 5. panta 2. punkta e) apakšpunkts. Apakšuzņēmuma līguma slēgšanas nosacījumi

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1370/2007 4. panta 7. punktu sabiedrisko pakalpojumu līgumā ir jāparedz, vai un kādā apjomā var apsvērt apakšuzņēmuma līgumu slēgšanu. Ja tiek slēgti apakšuzņēmuma līgumi, sabiedriskā transporta pakalpojumu sniedzējam vienmēr ir pienākums pašam sniegt “būtisku daļu” sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumu.

Sabiedrisko pakalpojumu līgumus, kuru slēgšanas tiesības ir tieši piešķirtas tieši pakļautam pakalpojumu sniedzējam, var slēgt arī ar apakšuzņēmējiem, taču atbilstīgi stingrākiem nosacījumiem. Saskaņā ar 5. panta 2. punkta e) apakšpunktu tieši pakļautam pakalpojumu sniedzējam pašam jāsniedz “būtiska daļa” sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumu. Ar šo noteikumu likumdevējs ir vēlējies nepieļaut, ka tieši pakļauts pakalpojumu sniedzējs noslēdz apakšlīgumu ar citu tiesību subjektu par transporta pakalpojumu sniegšanu, kas pārsniedz nelielu transporta pakalpojumu daļu, jo šādā situācijā jēdziens “tieši pakļautais pakalpojumu sniedzējs”, ko kontrolē kompetentā iestāde, zaudētu jēgu.

Neskarot atsevišķu gadījumu analīzi, šķiet pamatoti uzskatīt, ka, noslēdzot apakšuzņēmuma līgumu par vairāk nekā vienu trešdaļu sabiedriskā transporta pakalpojumu, būtu nepieciešams pārliecinošs pamatojums, jo īpaši ņemot vērā 5. panta 2. punkta e) apakšpunkta mērķus, piemēram, centienus izvairīties no viltus tieši pakļauto pakalpojumu sniedzēju radīšanas. Parasti transporta pakalpojumu daļu, par kuru jānoslēdz apakšuzņēmuma līgumi, izsaka vērtības vai tīkla kilometru izteiksmē (23).

Attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu līgumiem, kas piešķirti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1370/2007 5. panta 1. punkta otro teikumu, t. i., atbilstīgi publiskā iepirkuma direktīvās noteiktajām procedūrām, Regulas (EK) Nr. 1370/2007 4. panta 7. punktā paredzētie noteikumi par apakšuzņēmuma līgumu slēgšanu ir ar lielāku juridisko spēku nekā minētajās direktīvās paredzētie noteikumi (24).

Jebkurā gadījumā apakšuzņēmuma līgumi jāslēdz, ievērojot attiecīgos publiskā iepirkuma tiesību aktus.

Visbeidzot, Regula (EK) Nr. 1370/2007 neliedz sabiedrisko pakalpojumu līgumā norādīt transporta pakalpojumu minimālo procentuālo daļu vērtības izteiksmē, par kuru pakalpojumu sniedzējs, kas noslēdzis sabiedrisko pakalpojumu līgumu, var noslēgt apakšuzņēmuma līgumu. Līgumā to var norādīt, ja ir ievēroti minētās regulas noteikumi, it sevišķi noteikumi par sabiedrisko pakalpojumu līguma maksimālo daļu, par kuru drīkst noslēgt apakšuzņēmuma līgumu.

2.3.   Regulas 4. panta 4.a, 4.b, 5. un 6. punkts. Personāla aizsardzība pakalpojumu sniedzēja maiņas gadījumā

Regulas (ES) 2016/2338 12. apsvērumā noteikts, ka, veidojot vienotu Eiropas dzelzceļa telpu, dalībvalstīm būtu jānodrošina adekvāts sociālās aizsardzības līmenis sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju personālam. Regulas 4. panta 4.a un 4.b punktā ir atgādināti attiecīgie noteikumi un pienākumi, kas piemērojami sabiedriskā transporta darbībām.

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1370/2007 4. panta 5. punktu un, kā paskaidrots tās 16. un 17. apsvērumā, attiecībā uz personāla aizsardzību pakalpojumu sniedzēja maiņas gadījumā pastāv šādas iespējas:

| (i) | ja ir izpildīti nosacījumi Padomes 2001. gada 12. marta Direktīvas 2001/23/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz darbinieku tiesību aizsardzību uzņēmumu, uzņēmējsabiedrību vai uzņēmumu vai uzņēmējsabiedrību daļu īpašnieka maiņas gadījumā (25) piemērošanai (piemēram, ja tiek nodoti tādi būtiski materiālie aktīvi kā ritošais sastāvs no aizejošā pakalpojumu sniedzēja ienākošajam pakalpojumu sniedzējam (26)), darba ņēmēju tiesību aizsardzība, kas jo īpaši ietver darba līgumu nepārtrauktību, izriet tieši no šīs direktīvas. |
| --- | --- |

(i)

ja ir izpildīti nosacījumi Padomes 2001. gada 12. marta Direktīvas 2001/23/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz darbinieku tiesību aizsardzību uzņēmumu, uzņēmējsabiedrību vai uzņēmumu vai uzņēmējsabiedrību daļu īpašnieka maiņas gadījumā (25) piemērošanai (piemēram, ja tiek nodoti tādi būtiski materiālie aktīvi kā ritošais sastāvs no aizejošā pakalpojumu sniedzēja ienākošajam pakalpojumu sniedzējam (26)), darba ņēmēju tiesību aizsardzība, kas jo īpaši ietver darba līgumu nepārtrauktību, izriet tieši no šīs direktīvas.

| (ii) | Ja nenotiek īpašnieka maiņa Direktīvas 2001/23/EK nozīmē, kompetentās iestādes tomēr var nolemt pieprasīt, lai darbinieki, kas iepriekš pieņemti darbā pakalpojumu sniegšanai, tiktu pārcelti ar tiesībām, kuras darbiniekiem būtu bijušas piešķirtas, ja būtu piemērota Direktīva 2001/23/EK. |
| --- | --- |

(ii)

Ja nenotiek īpašnieka maiņa Direktīvas 2001/23/EK nozīmē, kompetentās iestādes tomēr var nolemt pieprasīt, lai darbinieki, kas iepriekš pieņemti darbā pakalpojumu sniegšanai, tiktu pārcelti ar tiesībām, kuras darbiniekiem būtu bijušas piešķirtas, ja būtu piemērota Direktīva 2001/23/EK.

| (iii) | Kompetentās iestādes var nolemt pieprasīt, lai sabiedriskā transporta pakalpojumu sniedzējs ievērotu noteiktus sociālos standartus attiecībā uz visu sabiedriskā transporta pakalpojumu sniegšanā iesaistīto personālu, “lai nodrošinātu pārredzamus un salīdzināmus konkurences nosacījumus tirgus dalībnieku starpā un novērstu sociālo dempinga risku”, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1370/2007 17. apsvērumā. Piemēram, šie standarti varētu attiekties uz uzņēmuma līmeņa koplīgumu vai koplīgumu, kas noslēgts attiecīgajā tirgus segmentā. |
| --- | --- |

(iii)

Kompetentās iestādes var nolemt pieprasīt, lai sabiedriskā transporta pakalpojumu sniedzējs ievērotu noteiktus sociālos standartus attiecībā uz visu sabiedriskā transporta pakalpojumu sniegšanā iesaistīto personālu, “lai nodrošinātu pārredzamus un salīdzināmus konkurences nosacījumus tirgus dalībnieku starpā un novērstu sociālo dempinga risku”, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1370/2007 17. apsvērumā. Piemēram, šie standarti varētu attiekties uz uzņēmuma līmeņa koplīgumu vai koplīgumu, kas noslēgts attiecīgajā tirgus segmentā.

| (iv) | Kompetentās iestādes var piemērot ii) un iii) apakšpunktā minēto iespēju kombināciju. |
| --- | --- |

(iv)

Kompetentās iestādes var piemērot ii) un iii) apakšpunktā minēto iespēju kombināciju.

Regulas 4. panta 6. punktā ir noteikts, ka konkursa dokumentācijā un sabiedrisko pakalpojumu līgumos jāiekļauj informācija par piemērojamajiem noteikumiem un nosacījumiem personāla aizsardzības jomā, piemēram, kvalitātes un sociālajiem standartiem, kvalitātes un sociālajiem kritērijiem, kā arī tiesībām un pienākumiem saistībā ar personāla pārcelšanu pakalpojumu sniedzēja maiņas gadījumā. Šādi standarti un kritēriji var attiekties, piemēram, uz sociālo un sanitāro telpu pieejamību, darbinieku regulāru un nepārtrauktu apmācību, darbā paaugstināšanas plāniem sievietēm, gados vecākiem darbiniekiem un cilvēkiem ar invaliditāti, kā arī atbilstību darbavietas un drošības prasībām un noteikumiem par darba ņēmēju līdzdalību.

2.4.   Piekļuve būtiskiem ražošanas faktoriem un informācijai

Šajā iedaļā ir sniegti interpretējoši norādījumi par piekļuvi ritošajam sastāvam, kā arī informācija, kas ir būtiska saistībā ar sabiedrisko pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu.

2.4.1.   
  Regulas 5.a pants. Piekļuve dzelzceļa ritošajam sastāvam

Piekļuve dzelzceļa ritošajam sastāvam ir būtiska, lai pakalpojumu sniedzēji varētu iesniegt piedāvājumus sabiedrisko pakalpojumu līgumu konkursa procedūrās, jo īpaši, ja tie ir jauni pakalpojumu sniedzēji, kuru rīcībā nav liela ritošā sastāva.

Saskaņā ar 5.a pantu kompetentajām iestādēm ir jānovērtē, vai ir nepieciešami pasākumi, lai nodrošinātu efektīvu un nediskriminējošu piekļuvi piemērotam ritošajam sastāvam. Novērtējot to, cik lielā mērā pakalpojumu sniedzējiem ir efektīva piekļuve ritošajam sastāvam, kompetentajai iestādei būtu jāizvērtē visi attiecīgie šķēršļi, piemēram, finansiālie, tehniskie vai regulatīvie šķēršļi, kas var kavēt šādu piekļuvi. Būtu jāņem vērā piegāde no nomas uzņēmumiem, citiem tirgus dalībniekiem, kas nodrošina ritošo sastāvu, vai no kompetento iestāžu pārvaldītiem ritošā sastāva parkiem. Šajā novērtējumā būtu jāņem vērā arī mobilizācijas periods, t. i., laiks, kas vajadzīgs, lai pakalpojumu sniedzēji varētu sākt izmantot ritošo sastāvu pārvadājumu veikšanai. Apsverot, vai piekļuve ritošajam sastāvam ir nediskriminējoša, kompetentajām iestādēm ir jānovērtē, vai dažiem pakalpojumu sniedzējiem ir piekļuve ritošajam sastāvam saskaņā ar mazāk labvēlīgiem nosacījumiem nekā konkurentiem. Visbeidzot, tām būtu jāanalizē, vai pieejamais ritošais sastāvs ir piemērots, t. i., vai tas atbilst konkursa dokumentācijā noteiktajām prasībām attiecībā uz cenu, kvalitāti un tehniskajiem standartiem.

Šis novērtējuma ziņojums jādara pieejams publiski pietiekami laicīgi, lai dotu iespēju reaģēt visām ieinteresētajām personām. Šā ziņojuma pareizību var apstrīdēt arī 5. panta 7. punkta pārskatīšanas kontekstā.

Ja novērtējuma ziņojumā secināts, ka ir vajadzīgi pasākumi, lai nodrošinātu efektīvu un nediskriminējošu piekļuvi piemērotam ritošajam sastāvam, kompetentajām iestādēm saskaņā ar 5.a panta 2. punktu nav juridiska pienākuma veikt šādus pasākumus. Tomēr tad, ja kompetentā iestāde nepieņem piemērotus pasākumus, tā riskē, ka saskaņā ar 5. panta 7. punktu tiks pārskatīta sabiedrisko pakalpojumu līguma slēgšanas tiesību piešķiršana, pamatojoties uz to, ka piešķiršanas procedūra nav bijusi taisnīga un ka nav ievēroti pārredzamības un nediskriminācijas principi saskaņā ar 5. panta 3. punktu.

Regulas 5.a panta 2. punktā ir sniegts saraksts ar pasākumiem, ko kompetentās iestādes var pieņemt, lai nodrošinātu efektīvu un nediskriminējošu piekļuvi ritošajam sastāvam. Šis saraksts nav izsmeļošs. Kā citus iespējamus pasākumus kompetentā iestāde sabiedrisko pakalpojumu līgumā var iekļaut arī pienākumu pēc līguma termiņa beigām nodot ritošo sastāvu jaunajam pakalpojumu sniedzējam. Ja šāds ritošais sastāvs sākotnēji ticis iegādāts par publiskiem līdzekļiem, cenai, par kādu tas tiek nodots, būtu pienācīgi jāatspoguļo publiskais finansējums, ko saņēmis aizejošais pakalpojumu sniedzējs.

2.4.2.   
  Regulas 4. panta 8. punkts. Piekļuve informācijai, kas ir būtiska sabiedrisko pakalpojumu līguma slēgšanas tiesību piešķiršanai

Kompetentajām iestādēm visām ieinteresētajām personām jādara pieejama informācija, kas vajadzīga, lai sagatavotu piedāvājumus konkursa procedūrām. Tāpēc sabiedrisko pakalpojumu līgumos ir jāparedz pakalpojumu sniedzēja pienākums sniegt kompetentajai iestādei visu informāciju, kas vajadzīga nākamā potenciālā līguma slēgšanas tiesību piešķiršanai. Ja spēkā esošajos līgumos šāda noteikuma nav, tie būtu attiecīgi jāgroza. Kompetentajai iestādei ir jānodrošina likumīga konfidenciālas darījumdarbības informācijas aizsardzība.

Regulas 4. panta 8. punktā ir sniegts saraksts ar informāciju, ko parasti dara pieejamu kompetentās iestādes. Šis saraksts nav izsmeļošs. Kompetentā iestāde katrā atsevišķā gadījumā novērtē, kāda informācija ir nepieciešama, ņemot vērā tādus svarīgus aspektus kā, piemēram, piešķiramā līguma specifika (piemēram, līgumi par neto izmaksām vai bruto izmaksām) un konfidenciālas darījumdarbības informācijas likumīga aizsardzība. Informācijas elementi, kuri nav uzskaitīti šajā noteikumā, bet kurus var uzskatīt par pretendentiem būtiskiem, ir, piemēram, tā ritošā sastāva tehniskās apkopes dati, kas var tikt nodots jaunajam sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam.

2.5.   Sabiedrisko pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesību piešķiršana

Šajā iedaļā ir sniegtas interpretējošas norādes par vairākiem noteikumiem, kas saistīti ar sabiedrisko pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu. Norādījumi attiecas uz nosacījumiem, saskaņā ar kuriem sabiedrisko pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesības var piešķirt tieši, kā arī uz procedūras prasībām, kas jāievēro, lai piešķirtu līgumus konkursa kārtībā.

2.5.1.   
  Regulas 5. panta 2. punkta b) apakšpunkts. Nosacījumi, ar kādiem sabiedrisko pakalpojumu līguma slēgšanas tiesības var tieši piešķirt tieši pakļautam pakalpojumu sniedzējam

Regula (EK) Nr. 1370/2007 ļauj kompetentajām vietējām iestādēm pašām sniegt sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumus, izmantojot dzelzceļu un autoceļus, vai tieši slēgt sabiedrisko pakalpojumu līgumu ar tieši pakļautu pakalpojumu sniedzēju. Tomēr, ja tās izvēlas otro iespēju, tām jāievēro vairāki stingri noteikumi un nosacījumi, kas izklāstīti regulas 5. panta 2. punktā. Komisija norāda uz tālāk izklāstīto.

| (i) | Regulas 5. panta 2. punktā ir paredzēts, ka sabiedrisko pakalpojumu līgumu tieši pakļautiem pakalpojumu sniedzējiem var tieši piešķirt kompetentā vietējā iestāde vai šādu iestāžu grupa, kas sniedz integrētus sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumus. Tas nozīmē, ka sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem saskaņā ar līgumu, kura slēgšanas tiesības tieši piešķīrusi kompetento vietējo iestāžu grupa, ģeogrāfiskā, transporta vai tarifu ziņā jābūt integrētiem visā teritorijā, par kuru atbild šāda iestāžu grupa. Kompetentas vietējās iestādes vai šādu iestāžu grupas pārziņā sniegto pakalpojumu ģeogrāfiskā darbības joma var aptvert tikai pilsētu aglomerācijas (27) vai lauku apvidu vajadzības, vai abas. |
| --- | --- |

(i)

Regulas 5. panta 2. punktā ir paredzēts, ka sabiedrisko pakalpojumu līgumu tieši pakļautiem pakalpojumu sniedzējiem var tieši piešķirt kompetentā vietējā iestāde vai šādu iestāžu grupa, kas sniedz integrētus sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumus. Tas nozīmē, ka sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem saskaņā ar līgumu, kura slēgšanas tiesības tieši piešķīrusi kompetento vietējo iestāžu grupa, ģeogrāfiskā, transporta vai tarifu ziņā jābūt integrētiem visā teritorijā, par kuru atbild šāda iestāžu grupa. Kompetentas vietējās iestādes vai šādu iestāžu grupas pārziņā sniegto pakalpojumu ģeogrāfiskā darbības joma var aptvert tikai pilsētu aglomerācijas (27) vai lauku apvidu vajadzības, vai abas.

| (ii) | Jebkurā gadījumā ir jāievēro 2. panta j) punktā noteiktie un 5. panta 2. punktā precizētie noteikumi par kompetentās iestādes veiktu tieši pakļautā pakalpojumu sniedzēja kontroli. Tieši pakļautajam pakalpojumu sniedzējam jābūt “juridiski patstāvīgam subjektam, ko kompetentā iestāde vai, vairāku iestāžu gadījumā, vismaz viena kompetentā vietējā iestāde kontrolē līdzīgi tam, kā tā kontrolē savas struktūrvienības”. Regulas 5. panta 2. punkta a) apakšpunktā ir noteikts kritēriju kopums, kas jāņem vērā, novērtējot, vai kompetentā iestāde efektīvi kontrolē tās tieši pakļauto pakalpojumu sniedzēju. Šie kritēriji ir tas, “cik lielā mērā tā ir pārstāvēta administratīvās, vadības vai pārraudzības struktūrās, kādas ir statūtos ietvertās normas, kas uz to attiecas, kādas tai ir īpašumtiesības un faktiskā ietekme uz stratēģiskiem lēmumiem un individuāliem vadības lēmumiem, kā arī kontrole pār tiem”. Kontroles novērtējuma pamatā jābūt visiem attiecīgajiem kritērijiem.
  Attiecībā uz īpašumtiesību kritēriju Regulā (EK) Nr. 1370/2007 nav prasīts, lai kompetentajām iestādēm piederētu 100 % tieši pakļautā pakalpojumu sniedzēja kapitāla. Tas varētu būt būtiski, piemēram, publiskā un privātā sektora partnerības gadījumos. Šajā ziņā tieši pakļautā pakalpojumu sniedzēja jēdziens saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1370/2007 ir plašāks nekā jēdziens “iekšējais pakalpojumu sniedzējs” saskaņā ar Savienības tiesu judikatūru (28). Tomēr tas, ka kompetentā iestāde veic efektīvu kontroli, ir jāpierāda, pamatojoties uz citiem 5. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(ii)

Jebkurā gadījumā ir jāievēro 2. panta j) punktā noteiktie un 5. panta 2. punktā precizētie noteikumi par kompetentās iestādes veiktu tieši pakļautā pakalpojumu sniedzēja kontroli. Tieši pakļautajam pakalpojumu sniedzējam jābūt “juridiski patstāvīgam subjektam, ko kompetentā iestāde vai, vairāku iestāžu gadījumā, vismaz viena kompetentā vietējā iestāde kontrolē līdzīgi tam, kā tā kontrolē savas struktūrvienības”. Regulas 5. panta 2. punkta a) apakšpunktā ir noteikts kritēriju kopums, kas jāņem vērā, novērtējot, vai kompetentā iestāde efektīvi kontrolē tās tieši pakļauto pakalpojumu sniedzēju. Šie kritēriji ir tas, “cik lielā mērā tā ir pārstāvēta administratīvās, vadības vai pārraudzības struktūrās, kādas ir statūtos ietvertās normas, kas uz to attiecas, kādas tai ir īpašumtiesības un faktiskā ietekme uz stratēģiskiem lēmumiem un individuāliem vadības lēmumiem, kā arī kontrole pār tiem”. Kontroles novērtējuma pamatā jābūt visiem attiecīgajiem kritērijiem.

Attiecībā uz īpašumtiesību kritēriju Regulā (EK) Nr. 1370/2007 nav prasīts, lai kompetentajām iestādēm piederētu 100 % tieši pakļautā pakalpojumu sniedzēja kapitāla. Tas varētu būt būtiski, piemēram, publiskā un privātā sektora partnerības gadījumos. Šajā ziņā tieši pakļautā pakalpojumu sniedzēja jēdziens saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1370/2007 ir plašāks nekā jēdziens “iekšējais pakalpojumu sniedzējs” saskaņā ar Savienības tiesu judikatūru (28). Tomēr tas, ka kompetentā iestāde veic efektīvu kontroli, ir jāpierāda, pamatojoties uz citiem 5. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajiem kritērijiem.

| (iii) | Lai mazinātu konkurences izkropļojumus, 5. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteikts, ka tieši pakļauta pakalpojumu sniedzēja un jebkura subjekta, ko minētais pakalpojumu sniedzējs kaut minimāli ietekmē, veiktām pārvadājumu darbībām jābūt ģeogrāfiski ierobežotām kompetentās iestādes vai vietējo kompetento iestāžu grupas teritorijā.
  Tieši pakļautais pakalpojumu sniedzējs vai subjekts, kuru ietekmē minētais pakalpojumu sniedzējs, nedrīkst sniegt sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumus (arī kā apakšuzņēmējs) vai piedalīties konkursa procedūrās ārpus kompetentās iestādes teritorijas Savienībā vai — iespējamās netiešās ietekmes uz iekšējo tirgu dēļ — citur pasaulē.
  Regulas 5. panta 2. punkta b) apakšpunkts ir formulēts plaši, lai novērstu tādu korporatīvu struktūru izveidi, kuru mērķis ir apiet šo ģeogrāfisko ierobežojumu. Neskarot noteikumus par ārējām līnijām vai citiem palīgelementiem, kas iesniedzas kompetento vietējo kaimiņu iestāžu teritorijā, kā minēts v) apakšpunktā, šis noteikums par ģeogrāfisko ierobežojumu ir jāpiemēro stingri. |
| --- | --- |

(iii)

Lai mazinātu konkurences izkropļojumus, 5. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteikts, ka tieši pakļauta pakalpojumu sniedzēja un jebkura subjekta, ko minētais pakalpojumu sniedzējs kaut minimāli ietekmē, veiktām pārvadājumu darbībām jābūt ģeogrāfiski ierobežotām kompetentās iestādes vai vietējo kompetento iestāžu grupas teritorijā.

Tieši pakļautais pakalpojumu sniedzējs vai subjekts, kuru ietekmē minētais pakalpojumu sniedzējs, nedrīkst sniegt sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumus (arī kā apakšuzņēmējs) vai piedalīties konkursa procedūrās ārpus kompetentās iestādes teritorijas Savienībā vai — iespējamās netiešās ietekmes uz iekšējo tirgu dēļ — citur pasaulē.

Regulas 5. panta 2. punkta b) apakšpunkts ir formulēts plaši, lai novērstu tādu korporatīvu struktūru izveidi, kuru mērķis ir apiet šo ģeogrāfisko ierobežojumu. Neskarot noteikumus par ārējām līnijām vai citiem palīgelementiem, kas iesniedzas kompetento vietējo kaimiņu iestāžu teritorijā, kā minēts v) apakšpunktā, šis noteikums par ģeogrāfisko ierobežojumu ir jāpiemēro stingri.

| (iv) | Komisija uzskata, ka tieši pakļautā pakalpojumu sniedzēja dalība konkursa procedūrā par sabiedriskā transporta pakalpojumu līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu varētu apšaubīt sabiedrisko pakalpojumu līguma tiešas piešķiršanas likumību attiecīgajam pakalpojumu sniedzējam (29), ja vien netiek ievēroti 5. panta 2. punkta c) apakšpunkta nosacījumi. |
| --- | --- |

(iv)

Komisija uzskata, ka tieši pakļautā pakalpojumu sniedzēja dalība konkursa procedūrā par sabiedriskā transporta pakalpojumu līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu varētu apšaubīt sabiedrisko pakalpojumu līguma tiešas piešķiršanas likumību attiecīgajam pakalpojumu sniedzējam (29), ja vien netiek ievēroti 5. panta 2. punkta c) apakšpunkta nosacījumi.

| (v) | Saskaņā ar 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu tieši pakļautie pakalpojumu sniedzēji drīkst ekspluatēt “ārējās līnijas vai citus šīs darbības palīgelementus, kas iesniedzas kompetento vietējo kaimiņu iestāžu teritorijā”. Šis noteikums sniedz zināmu elastību, nodrošinot pārvadājumus starp kaimiņu reģioniem. Tāpēc tieši pakļautie pakalpojumu sniedzēji zināmā mērā var sniegt pakalpojumus ārpus savas kompetentās vietējās iestādes teritorijas. Lai novērtētu, vai sabiedrisko pakalpojumu līgumā paredzētie pakalpojumi atbilst šim noteikumam, būtu jāpiemēro šādi kritēriji: vai šie pakalpojumi nodrošina savienojumu starp attiecīgās kompetentās iestādes teritoriju un kaimiņu teritoriju un vai tie ir sabiedrisko pakalpojumu līgumā paredzēto sabiedriskā transporta darbību papildmērķis, nevis galvenais mērķis. Komisija novērtēs, vai sabiedriskā transporta darbības ir sekundāras, salīdzinot to apjomu transportlīdzekļu kilometros vai vilcienkilometros ar kopējo sabiedriskā transporta darbību apjomu, uz ko attiecas tieši pakļautā pakalpojumu sniedzēja līgums(-i). |
| --- | --- |

(v)

Saskaņā ar 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu tieši pakļautie pakalpojumu sniedzēji drīkst ekspluatēt “ārējās līnijas vai citus šīs darbības palīgelementus, kas iesniedzas kompetento vietējo kaimiņu iestāžu teritorijā”. Šis noteikums sniedz zināmu elastību, nodrošinot pārvadājumus starp kaimiņu reģioniem. Tāpēc tieši pakļautie pakalpojumu sniedzēji zināmā mērā var sniegt pakalpojumus ārpus savas kompetentās vietējās iestādes teritorijas. Lai novērtētu, vai sabiedrisko pakalpojumu līgumā paredzētie pakalpojumi atbilst šim noteikumam, būtu jāpiemēro šādi kritēriji: vai šie pakalpojumi nodrošina savienojumu starp attiecīgās kompetentās iestādes teritoriju un kaimiņu teritoriju un vai tie ir sabiedrisko pakalpojumu līgumā paredzēto sabiedriskā transporta darbību papildmērķis, nevis galvenais mērķis. Komisija novērtēs, vai sabiedriskā transporta darbības ir sekundāras, salīdzinot to apjomu transportlīdzekļu kilometros vai vilcienkilometros ar kopējo sabiedriskā transporta darbību apjomu, uz ko attiecas tieši pakļautā pakalpojumu sniedzēja līgums(-i).

| (vi) | Regulas (EK) Nr. 1370/2007 5. panta 2. punktu nepiemēro tiešai līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanai par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, ko sniedz ar autobusu vai tramvaju un kas nav pakalpojumu koncesijas Direktīvas 2014/23/ES 5. panta 1. punkta nozīmē. Šādu līgumu tieša piešķiršana tieši pakļautam pakalpojumu sniedzējam jāveic saskaņā ar Direktīvas 2014/24/ES 12. pantu vai Direktīvas 2014/25/ES 28. pantu (30). |
| --- | --- |

(vi)

Regulas (EK) Nr. 1370/2007 5. panta 2. punktu nepiemēro tiešai līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanai par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, ko sniedz ar autobusu vai tramvaju un kas nav pakalpojumu koncesijas Direktīvas 2014/23/ES 5. panta 1. punkta nozīmē. Šādu līgumu tieša piešķiršana tieši pakļautam pakalpojumu sniedzējam jāveic saskaņā ar Direktīvas 2014/24/ES 12. pantu vai Direktīvas 2014/25/ES 28. pantu (30).

2.5.2.   
  Regulas 5. panta 3. punkts. Sabiedrisko pakalpojumu līgumu konkursa princips un tā procedūras prasības

Regulas 5. panta 3. punktā ir noteikts, ka gadījumā, ja kompetentā iestāde pasažieru sabiedriskā transporta pakalpojumu sniegšanu uztic trešai personai, kas nav tieši pakļauts pakalpojumu sniedzējs, tā sabiedrisko pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesības piešķir taisnīgā, atklātā, pārredzamā un nediskriminējošā konkursa procedūrā.

Regulas 5. panta 3. punktā ir paredzēts, ka kompetentās iestādes sabiedrisko pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesības piešķir, izsludinot konkursu, izņemot 3.a, 4., 4.a, 4.b, 5. un 6. punktā paredzētos gadījumus. Tādējādi šis noteikums skaidri paredz, ka 5. panta 3. punktā paredzētā konkursa procedūra ir galvenais princips, bet 3.a, 4., 4.a, 4.b, 5. un 6. punktā ir paredzēti šā noteikuma izņēmumi. Saskaņā ar tiesu praksi jebkura atkāpe no vispārējiem noteikumiem vai izņēmums no tiem ir jāinterpretē šauri (31).

Turklāt 5. panta 3. punktā ir sniegtas dažas citas norādes par nosacījumiem, saskaņā ar kuriem konkurss būtu jāorganizē. Kā minēts 2.5.1. punktā, līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras jāveido tā, lai radītu efektīvas konkurences apstākļus. Līguma vispārējo principu (piemēram, pārredzamības un nediskriminācijas principa) piemērošana nozīmē, piemēram, ka piedāvājumu atlases vērtēšanas kritēriji jāpublicē kopā ar konkursa dokumentiem. Var piemērot detalizētākus procedūras noteikumus, kas paredzēti Savienības publiskā iepirkuma tiesību aktos, piemēram, Direktīvā 2014/24/ES un Direktīvā 2014/25/ES vai Direktīvā 2014/23/ES par koncesijām — kaut arī šī prasība nav obligāta, ja dalībvalstis to vēlas, tās šos noteikumus var piemērot.

Lai nodrošinātu atbilstību Regulas (EK) Nr. 1370/2007 5. panta 3. punktam, publiskā iepirkuma procedūrām jābūt izstrādātām tā, lai radītu vislabākos apstākļus efektīvai konkurencei. Līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūra, kas ietver sarunas starp kompetento iestādi un pretendentiem, var atbilst nediskriminācijas principam ar nosacījumu, ka sarunas ir objektīvas, taisnīgas un pārredzamas. Piemēram, vienīgi sarunu procedūra bez iepriekšējas publicēšanas pārkāptu 5. panta 3. punktā noteikto pārredzamības un nediskriminācijas principu. Tāpat 5. panta 3. punkta prasībām neatbilst arī konkursa procedūra, kas nepamatoti ierobežo potenciālo pretendentu skaitu.

Ja ir īpašas vai sarežģītas prasības, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1370/2007 5. panta 3. punktu kompetentā iestāde pēc iepriekšējas piedāvājumu atlases var arī izvēlēties risināt sarunas ar iepriekš atlasītām pusēm. Kā piemēru var minēt gadījumus, kad pretendentiem ir jāpiedāvā tehnoloģiski inovatīvi transporta risinājumi, lai izpildītu konkursa dokumentos publicētās prasības. Pat tad, ja tiek izmantota iepriekšēja atlase un sarunas, atlases un līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrai tomēr jāatbilst visiem 5. panta 3. punktā izklāstītajiem nosacījumiem.

Lai potenciālajiem pretendentiem nodrošinātu taisnīgas un vienlīdzīgas iespējas, laikposmam starp konkursa procedūras uzsākšanu un piedāvājumu iesniegšanu, kā arī laikposmam starp konkursa procedūras uzsākšanu un brīdi, no kura jāsāk transporta pakalpojumu sniegšana, jābūt atbilstošam un samērīgi ilgam.

2.5.3.   
  Principa, ka attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu līgumiem jāpiemēro konkursa princips, izņēmumi

2.5.3.1.   Regulas 5. panta 3.a punkts. Nosacījumi, saskaņā ar kuriem kompetentās iestādes izņēmuma apstākļos var tieši piešķirt dzelzceļa transporta sabiedrisko pakalpojumu līguma slēgšanas tiesības

Attiecībā uz dzelzceļa transporta sabiedrisko pakalpojumu līgumiem kompetentās iestādes var nolemt uz laiku piešķirt jaunu līgumu slēgšanas tiesības tieši, ja iestāde uzskata, ka to pamato izņēmuma apstākļi, jo īpaši, ja:

| — | ir zināms skaits konkursa procedūru, ko kompetentā iestāde vai citas kompetentās iestādes jau rīko un kas varētu ietekmēt to piedāvājumu skaitu un kvalitāti, kuri varētu tikt saņemti, ja par šo līgumu tiek izsludināts konkurss, vai |
| --- | --- |

—

ir zināms skaits konkursa procedūru, ko kompetentā iestāde vai citas kompetentās iestādes jau rīko un kas varētu ietekmēt to piedāvājumu skaitu un kvalitāti, kuri varētu tikt saņemti, ja par šo līgumu tiek izsludināts konkurss, vai

| — | ir vajadzīgas izmaiņas viena vai vairāku sabiedrisko pakalpojumu līgumu darbības jomā, lai optimizētu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu. |
| --- | --- |

—

ir vajadzīgas izmaiņas viena vai vairāku sabiedrisko pakalpojumu līgumu darbības jomā, lai optimizētu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu.

Šādi izņēmuma apstākļi ietver situācijas, kad kompetentā iestāde vēlas mainīt ģeogrāfisko tvērumu vai līguma daļu lielumu. Piemēram, gadījumos, kad kompetentā iestāde sniedz sabiedriskā transporta pakalpojumus atbilstīgi diviem spēkā esošiem līgumiem ar dažādiem beigu termiņiem, bet plāno tos sniegt saskaņā ar vienu līgumu, var būt nepieciešams uz laiku tieši piešķirt līgumu ar agrāko beigu termiņu, lai abu līgumu darbība varētu beigties vienā datumā.

Kaut arī Regulā (EK) Nr. 1370/2007 sniegtais to situāciju saraksts, kas definējamas kā izņēmuma apstākļi, ir neizsmeļošs, termins “izņēmuma apstākļi” ir jāinterpretē stingri. Šā iemesla dēļ, kā minēts Regulas (ES) 2016/2338 21. apsvērumā, šo noteikumu ir paredzēts izmantot, ja tas ļauj kompetentajām iestādēm nodrošināt, ka pakalpojumi tiek sniegti visrentablākajā veidā. Saskaņā ar šo noteikumu piešķirto līgumu termiņš ir ierobežots līdz tādam, kas šķiet samērīgs ar attiecīgajiem izņēmuma apstākļiem, un jebkurā gadījumā nepārsniedz piecus gadus. Kompetentajai iestādei ir jāievēro noteiktas pārredzamības prasības. Tai ir nekavējoties jāinformē Komisija par lēmumu piešķirt līguma slēgšanas tiesības saskaņā ar šo pamatojumu, un tas ir pienācīgi jāpamato. Detalizētas atsauces uz publikācijām (piemēram, saiti uz attiecīgo tīmekļa vietni) nosūta Eiropas Komisijas Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorātam (32) analīzei un iespējamu turpmāku pasākumu veikšanai. Šī informācijas prasība neparedz, ka piešķiršanai ir jāsaņem Komisijas piekrišana. Kompetentajai iestādei sabiedrisko pakalpojumu līgums arī jāpublicē. Kompetentā iestāde nevar izmantot šo juridisko iespēju, lai piešķirtu divus secīgus sabiedrisko pakalpojumu līgumus, kas attiecas uz vienām un tām pašām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām.

2.5.3.2.   Regulas 5. panta 4. punkts. Nosacījumi, saskaņā ar kuriem kompetentā iestāde var tieši piešķirt sabiedrisko pakalpojumu līguma slēgšanas tiesības, ja līguma apjoms ir neliels vai ja pakalpojumu sniedzēji ir mazie un vidējie uzņēmēji

Nelielas vērtības sabiedrisko pakalpojumu līguma tiešas piešķiršanas gadījumā (5. panta 4. punkts) kompetentā iestāde var tieši piešķirt līguma slēgšanas tiesības bez konkursa procedūras. Sabiedrisko pakalpojumu līgums tiek uzskatīts par nelielas vērtības līgumu, ja saskaņā ar aplēsēm tā vidējā vērtība gadā ir mazāka par 1 miljonu EUR vai ja tas gadā ietver sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumu sniegšanu mazāk nekā 300 000 kilometru garumā. Attiecībā uz līgumiem, kas ietver sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumus, izmantojot dzelzceļu, šīs divas robežvērtības ir attiecīgi 7,5 miljoni EUR vidējā vērtība gadā un sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumu sniegšana mazāk nekā 500 000 kilometru garumā. Attiecībā uz līgumu, kas piešķirts mazam vai vidējam uzņēmumam (MVU), kurš izmanto ne vairāk kā 23 autotransporta līdzekļus, minētās robežvērtības var palielināt vai nu līdz gada vidējai vērtībai, kas saskaņā ar aplēsēm ir mazāka par 2 miljoniem EUR, vai līdz ikgadējai sabiedriskā transporta pakalpojumu sniegšanai mazāk nekā 600 000 kilometru garumā.

Tas, ka ir noteikta robežvērtība tieši attiecībā uz MVU, kas definēts kā autotransporta līdzekļi, norāda, ka šis noteikums attiecas tikai uz pārvadājumiem ar autobusiem, nevis uz pārvadājumiem ar tramvaju, metro vai vilcienu. Ņemot vērā 5. panta 4. punkta izņēmuma raksturu, 23 autotransporta līdzekļu slieksnis ir jāinterpretē ierobežojoši. Tāpēc termins “transportlīdzekļi, ko ekspluatē” ir jāinterpretē kā tāds, kas attiecas uz sabiedriskā transporta pakalpojumu sniedzēja ekspluatēto transportlīdzekļu kopējo skaitu, nevis uz to transportlīdzekļu skaitu, kurus izmanto attiecīgajā sabiedrisko pakalpojumu līgumā paredzēto pakalpojumu sniegšanai. Mazo un vidējo uzņēmumu definīcijai piemēro Ieteikumā par MVU (33) noteiktos kritērijus.

Piemērojot 5. panta 4. punktu, dalībvalstis var nolemt prasīt, lai par visiem līgumiem — arī mazas vērtības līgumiem un līgumiem, kuru slēgšanas tiesības piešķirtas maziem un vidējiem uzņēmējiem, — tiktu rīkots konkurss. Tāpat dalībvalstis var arī izvēlēties pazemināt robežvērtības, zem kurām ir pieļaujama tieša piešķiršana.

2.5.3.3.   Regulas 5. panta 4.a punkts. Nosacījumi, saskaņā ar kuriem kompetentās iestādes var tieši piešķirt sabiedrisko pakalpojumu līguma slēgšanas tiesības saistībā ar dzelzceļa transportu, ja pastāv noteiktas tirgus un tīkla strukturālas un ģeogrāfiskas īpatnības un ja ir veikti snieguma uzlabojumi

Saskaņā ar 5. panta 4.a punktu kompetentā iestāde var tieši piešķirt sabiedrisko pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesības attiecībā uz sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļu, ja ir izpildīti divi nosacījumi. Tā kā šis noteikums ir izņēmums no principa, ka sabiedrisko pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanai jāpiemēro konkursa procedūra, tas būtu jāinterpretē šauri.

Pirmais nosacījums ir tas, ka tiešu piešķiršanu pamato nozīmīgas attiecīgā tirgus un tīkla strukturālas un ģeogrāfiskas īpatnības un jo īpaši to lielums, pieprasījuma īpatnības, tīkla sarežģītība, tehniskā un ģeogrāfiskā izolētība un līgumā ietvertie pakalpojumi.

Konkrēto īpatnību saraksts nav izsmeļošs. Tāpēc kompetentā iestāde var apsvērt tiešās piešķiršanas nepieciešamību, ņemot vērā arī citas īpatnības, kas tekstā nav uzskaitītas. Kompetentās iestādes secinājumam, ka tirgus un tīkla īpatnības attaisno tiešo piešķiršanu, vajadzētu būt objektīvi pamatotam. Saskaņā ar iedibināto judikatūru tas, ka faktiski pastāv atkāpes piemērošanu attaisnojoši apstākļi, ir jāpierāda personai, kura vēlas atsaukties uz šiem apstākļiem. Šā iemesla dēļ kompetentajai iestādei, pieņemot pamatotu lēmumu par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu saskaņā ar 5. panta 4.a punktu, ir jāiesniedz pietiekami pierādījumi, kas apliecina, ka ir izpildīti minētajā Regulas (EK) Nr. 1370/2007 noteikumā paredzētie nosacījumi.

Ņemot vērā 5. panta 4.a punkta pamatojumu, t. i., ka dažos gadījumos regulas mērķus — proti, augstas kvalitātes un rentablu pakalpojumu sniegšanu — noteiktu tirgus un tīkla īpatnību dēļ nevar sasniegt ar konkursa palīdzību, būtisks ir ne tik daudz to īpatnību skaits un veids, uz kurām atsaucas dalībvalsts, bet gan pierādījums tam, ka konkrētajā gadījumā šīs īpatnības objektīvi attaisno tiešas piešķiršanas izmantošanu konkursa vietā.

Neskarot katra atsevišķa gadījuma novērtējumu, Komisijai ir šāda izpratne par attiecīgo īpatnību nozīmi un mērīšanu: tirgus lielums būtu jāmērī vilcienkilometros, bet tīkla lielums — sliežu ceļa kilometros. Tīkla sarežģītību varētu raksturot, piemēram, daudzu intermodālo mezglu klātbūtne, parasti vietējos vai piepilsētu tīklos. Tehniskā izolētība varētu attiekties, piemēram, uz situāciju, kad galvenie tīkla komponenti neatbilst ES standartiem, piemēram, savstarpējas izmantojamības tehniskajām specifikācijām. Ģeogrāfiskā izolētība varētu attiekties uz tīkliem, kuriem nav fizisku savienojumu ar blakus esošiem tīkliem, piemēram, ja tie atrodas uz salas. Termins “pakalpojumi, uz ko attiecas līgums” varētu attiekties, piemēram, uz pakalpojumu “stratēģisko vērtību”.

Otrais nosacījums, kas jāievēro, lai pamatotu tiešu piešķiršanu saskaņā ar 5. panta 4.a punktu, ir tāds, ka ar līgumu jāpanāk pakalpojumu kvalitātes uzlabošana vai lielāka rentabilitāte salīdzinājumā ar līgumu, kura slēgšanas tiesības piešķirtas iepriekš. Regulā (EK) Nr. 1370/2007 šādas uzlabošanas robežvērtība nav precizēta, tāpēc par to lemj kompetentā iestāde. Tomēr, lai novērstu Regulā (EK) Nr. 1370/2007 noteiktā pienākuma apiešanu un nodrošinātu tā lietderīgu izpildi, pakalpojumu uzlabošanai vajadzētu būt jēgpilnai.

Regulā (EK) Nr. 1370/2007 arī noteikts, ka kompetentajai iestādei jāpublicē pamatots lēmums par tiešas piešķiršanas izmantošanu un viena mēneša laikā pēc šā lēmuma publicēšanas par to jāinformē Komisija. Tas ir paredzēts, lai tirgus dalībnieki un Komisija varētu ņemt vērā tiešās piešķiršanas procedūras izmantošanu un tās pamatojumu. Detalizētas atsauces uz publikācijām (piemēram, saiti uz attiecīgo tīmekļa vietni) nosūta Eiropas Komisijas Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorātam (34) analīzei un iespējamu turpmāku pasākumu veikšanai. Šī informācijas prasība neparedz, ka piešķiršanai ir jāsaņem Komisijas piekrišana.

Dalībvalstis, kurās 2017. gada 24. decembrī pasažieru pārvadāšanas apjoms dzelzceļa pasažieru pārvadājumu tirgū gadā bija mazāks par 23 miljoniem vilcienkilometru, tikai viena kompetentā iestāde valsts līmenī un viens sabiedrisko pakalpojumu līgums, kas aptvēra visu dzelzceļa tīklu, tika uzskatīti par tādiem, kas atbilst pirmajam nosacījumam. Tomēr arī šajās dalībvalstīs joprojām ir jāizpilda otrais nosacījums, lai līgumu slēgšanas tiesības varētu piešķirt tieši. Tāpēc tām arī jāpublicē pamatots lēmums un par to jāinformē Komisija. To dalībvalstu saraksts, kuru dzelzceļa pasažieru pārvadājumu tirgus 2017. gada 24. decembrī bija mazāks par 23 miljoniem vilcienkilometru gadā, ir iekļauts šo vadlīniju pielikumā.

Līgumā iekļauj īpašas snieguma prasības, kas attiecas uz pakalpojumu kvalitātes un rentabilitātes aspektiem. Snieguma prasībām jābūt izmērāmām, pārredzamām un pārbaudāmām. To pamatā ir skaidri noteikti rādītāji, kas ļauj kompetentajai iestādei veikt pārliecinošus periodiskus novērtējumus. Šiem rādītājiem jāspēj nepārprotami atspoguļot līguma, kura slēgšanas tiesības piešķirtas tieši, pakalpojumu kvalitātes un/vai rentabilitātes uzlabošanos salīdzinājumā ar iepriekšējo līgumu. Pretējā gadījumā nebūtu iespējams rezultatīvi izpildīt un uzraudzīt prasību, ka līgumam jānodrošina uzlabojumi salīdzinājumā ar iepriekšējo līgumu. Snieguma prasībām jo īpaši būtu jāietver pakalpojumu precizitāte, vilcienu kustības biežums, ritošā sastāva kvalitāte un pasažieru transporta jauda. Šis saraksts ir neizsmeļošs, tas nozīmē, ka sabiedrisko pakalpojumu līgumā ir jāiekļauj vismaz uzskaitītās kvalitātes prasības; kompetentās iestādes var izmantot papildu prasības.

Kompetentās iestādes pienākums ir periodiski (vismaz reizi piecos gados) novērtēt līgumā noteikto uzlabošanas prasību izpildi. Lai nodrošinātu pastāvīgu un jēgpilnu atbilstības uzraudzību un spētu savlaicīgi konstatēt neatbilstību, kā arī vajadzības gadījumā veikt pasākumus atbilstības atjaunošanai, var būt nepieciešami biežāki novērtējumi. Kompetentajai iestādei būtu jānodrošina, ka tā spēs efektīvi uzraudzīt sniegumu. Tāpēc tai ir jānodrošina (piemēram, ar līguma prasībām), ka tā no attiecīgajiem dalībniekiem faktiski iegūst datus, kas ļauj tai novērtēt atbilstību. Kompetentajai iestādei tās periodisko novērtējumu rezultāti ir jāpublisko.

Līgumā jāietver arī iedarbīgi un atturoši pasākumi, ko paredz piemērot gadījumos, kad attiecīgais dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums neievēro snieguma prasības. Tas nozīmē, ka periodiskajos novērtējumos ir jāizpilda visas prasības, lai izvairītos no šādu iedarbīgu un atturošu pasākumu piemērošanas. Tāpēc kompetentā iestāde nav tiesīga atteikties no šo pasākumu piemērošanas. Šādi pasākumi var būt dažādu veidu, un tie var ietvert naudas sodus.

Visbeidzot, ja pakalpojumu sniedzējs neievēro snieguma prasības, kompetentā iestāde, pamatojoties uz 5. panta 4.a punktu, jebkurā laikā var pilnīgi vai daļēji apturēt vai izbeigt līgumu, kura slēgšanas tiesības piešķirtas tieši.

Tādu līgumu darbība, kuru slēgšanas tiesības piešķirtas, pamatojoties uz 5. panta 4.a punktu, nevar būt ilgāka par 10 gadiem vai 15 gadiem, ja tie ietver būtiskas investīcijas saskaņā ar 4. panta 4. punktu. Arī šie līgumi jāpublicē.

2.5.3.4.   Regulas 5. panta 5. punkts. Ārkārtas piešķiršana

Faktisku vai nenovēršamu pakalpojumu sniegšanas pārtraukumu gadījumā neatkarīgi no tā, vai tie tiek sniegti saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, 5. panta 5. punkts pilnvaro kompetentās iestādes piešķirt tieši, pagarināt vai uzlikt par pienākumu izpildīt sabiedrisko pakalpojumu līgumu uz laiku, kas nepārsniedz divus gadus.

Ārkārtas piešķiršana attiecas arī uz līgumu būtiskiem grozījumiem, piemēram, reaģējot uz tādām krīzes situācijām kā pandēmijas. Šādi grozījumi ir īslaicīgi un laika ziņā ierobežoti līdz tās krīzes beigām, kuras sekas risina ar ārkārtas piešķiršanu, un to ilgums nekādā gadījumā nedrīkst pārsniegt divus gadus. Ja sākotnējais līgums ir ticis apturēts, nevis izbeigts, un, beidzoties ārkārtas pasākumiem, tā termiņš vēl nav beidzies, atkal piemēro sākotnējos līguma noteikumus. Attiecīgā gadījumā grozītajos līgumos norāda kārtību, kādā var atjaunot iepriekšējo līgumu.

Ārkārtas sabiedrisko pakalpojumu līgumus nevar piemērot ar atpakaļejošu spēku, jo pirms šo līgumu piemērošanas to saturs jānosaka saskaņā ar 4. pantu. Ja pakalpojumu sniegšanas faktisko vai nenovēršamo traucējumu iemesls saglabājas arī tad, kad pēc diviem gadiem šie ārkārtas pasākumi beidzas, kompetentā iestāde var pieņemt jaunus ārkārtas pasākumus saskaņā ar 5. panta 5. punktu, ja tā var pierādīt, ka, ņemot vērā izņēmuma apstākļus, sabiedrisko pakalpojumu līguma slēgšanas tiesības nav bijis iespējams piešķirt, pamatojoties uz citiem Regulas (EK) Nr. 1370/2007 noteikumiem.

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1370/2007 5. panta 1. punktu sabiedrisko pakalpojumu līgumus, kā definēts publiskā iepirkuma direktīvās (Direktīva 2014/24/ES un Direktīva 2014/25/ES) par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem ar autobusiem vai tramvajiem, piešķir saskaņā ar šīm direktīvām, ja šādi līgumi nav pakalpojumu koncesijas līgumi, kā definēts minētajās direktīvās. Tādējādi Regulas Nr. 1370/2007 5. panta 5. punkts nav piemērojams šādu līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanai. Tomēr publiskā iepirkuma direktīvās ir paredzētas īpašas steidzamas piešķiršanas procedūras, tajā skaitā iespēja īpašos apstākļos organizēt sarunu procedūru bez iepriekšējas publicēšanas (35).

Regulā (EK) Nr. 1370/2007 ir noteikts, ka, piemērojot 7. panta 2. punktu, pienākums publicēt noteiktu informāciju vismaz gadu pirms tiešās piešķiršanas neattiecas uz sabiedrisko pakalpojumu līguma slēgšanas tiesību ārkārtas piešķiršanu saskaņā ar 5. panta 5. punktu. Komisija uzskata, ka pēc analoģijas šis pienākums nav piemērojams arī tad, ja sabiedrisko pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesības saistībā ar transporta pakalpojumiem ar autobusiem vai tramvajiem piešķir, pamatojoties uz publiskā iepirkuma direktīvās noteiktajām steidzamas piešķiršanas procedūrām, jo tas nepieļauj šādu steidzamu piešķiršanu.

2.5.3.5.   Regulas 5. panta 6. punkts. Dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumi, kam var piemērot tiešās piešķiršanas procedūru

Regulas 5. panta 6. punkts ļauj kompetentajām iestādēm tieši piešķirt sabiedrisko pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesības pārvadājumiem pa dzelzceļu, “izņemot pārvadājumus pa citu tipu sliežu ceļiem, piemēram, metro vai tramvajus”.

Ja iestāde tiesības slēgt līgumu par vispārējas nozīmes pakalpojumu sniegšanu piešķir trešai personai, jāievēro vispārējie Līguma principi, piemēram, pārredzamības un vienlīdzīgas attieksmes princips (36). Līgumi, kuru slēgšanas tiesības tieši piešķir saskaņā ar 5. panta 6. punktu, nav atbrīvoti no pienākuma ievērot minētos Līguma principus. Šā iemesla dēļ Regulā (EK) Nr. 1370/2007, it sevišķi tās 7. panta 2. un 3. punktā, prasīts, lai kompetentās iestādes vismaz vienu gadu pirms un vēlākais vienu gadu pēc piešķiršanas publicētu konkrētu informāciju par tieši piešķirtām sabiedrisko pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesībām dzelzceļa nozarē.

Izņēmums no vispārējā noteikuma par tiesību piešķiršanu, izmantojot konkursa procedūru, arī jāpiemēro ierobežojoši. Vilcienu satiksmi aizstājošus pārvadājumus, piemēram, ar autobusu, kurus no sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja līgumā var prasīt gadījumos, kad satiksme dzelzceļa tīklā ir traucēta, nevar uzskatīt par dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumiem, un tādējādi 5. panta 6. punkts uz tiem neattiecas. Tāpēc tiek prasīts par šādiem vilcienu satiksmi aizstājošiem pārvadājumiem ar autobusu slēgt apakšuzņēmuma līgumu saskaņā ar attiecīgajiem publiskā iepirkuma tiesību aktiem.

Tas, vai konkrēti pilsētas vai piepilsētas dzelzceļa transporta sistēmu veidi, piemēram, S-Bahn (Austrijā, Vācijā un Dānijā) un RER (Francijā), vai transporta veidi, kas ir līdzīgi transporta veidiem, kurus izmanto “citu tipu pārvadājumiem pa sliežu ceļiem” (piemēram, pārvadājumiem ar metro vai tramvaju) — kā tramvaji, kas pārvietojas pa vilcienu ceļiem, un konkrēti automatizēti pārvadājumi ar vilcieniem, ko vada ar optiskās vadības sistēmām, ir ietverti izņēmumā, kas dzelzceļam noteikts 5. panta 6. punktā, jānovērtē katrā konkrētā gadījumā, piemērojot atbilstīgus kritērijus. Tas it sevišķi būs atkarīgs, piemēram, no šādiem faktoriem: vai attiecīgās sistēmas parasti ir savstarpēji izmantojamas un/vai tradicionālā smagā dzelzceļa tīkla infrastruktūra tiek izmantota kopīgi. Lai gan tramvaji, kas pārvietojas pa vilcienu ceļiem, izmanto smagā dzelzceļa infrastruktūru, to īpašo iezīmju dēļ tie tomēr būtu uzskatāmi par transporta veidu, ko izmanto “citu tipu pārvadājumiem pa sliežu ceļiem”.

2.5.4.   
  Regulas 5. panta 7. punkts. Piešķiršanas lēmumu pārskatīšana

Šis noteikums paredz, ka dalībvalstīm jāveic vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka kompetento iestāžu lēmumus, kas pieņemti saskaņā ar 5. panta 2.–6. punktu, var efektīvi un ātri pārskatīt, ja to prasa jebkura persona, kurai ir vai ir bijusi interese saņemt noteiktu līgumu un kurai ir vai var tikt nodarīts kaitējums ar iespējamo pārkāpumu (“ieinteresētās personas”), pamatojoties uz to, ka ar šādiem lēmumiem ir pārkāpti Savienības tiesību akti vai attiecīgās valsts tiesību akti, ar kuriem tos īsteno. Šādas pārskatīšanas struktūras var būt tiesu iestādes.

Turklāt 5. panta 7. punkta otrajā daļā ir precizēts, ka tiešās piešķiršanas gadījumos, uz kuriem attiecas minētā panta 4.a un 4.b punkts, šādos pasākumos jāietver iespēja ieinteresētajām personām pieprasīt, lai kompetentās iestādes pieņemtā pamatotā lēmuma novērtēšanu veiktu attiecīgās dalībvalsts izraudzīta neatkarīga struktūra.

Kā paskaidrots Regulas (ES) 2016/2338 27. apsvērumā, dalībvalstis var nolemt, ka novērtējums tiek veikts kā daļa no pārbaudes tiesā. Tādējādi šo novērtējumu var īpaši sniegt izraudzītā neatkarīgā iestāde, lai to izmantotu 5. panta 7. punkta pirmajā daļā minētās pārskatīšanas procedūras kontekstā. Komisija uzskata — lai sniegtu ekspertu novērtējumu, šai neatkarīgajai struktūrai jābūt atbilstošām zināšanām par tirgu un piekļuvei nepieciešamajai informācijai. Šo iemeslu dēļ šīs funkcijas nodrošināšanai labi piemērotas ir dzelzceļa regulatīvās iestādes Direktīvas 2012/34/ES 55. panta nozīmē. Gadījumos, kad dalībvalsts ieceļ neatkarīgu iestādi, kas nav tās dzelzceļa regulatīvā iestāde, tās neatkarības līmenim vajadzētu būt pietiekamam, lai nodrošinātu juridisko un darbības neatkarību no kompetento iestāžu un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu interesēm, un tam vajadzētu būt vismaz tikpat augstam kā dzelzceļa regulatīvās iestādes neatkarības līmenim.

Šāda novērtējuma rezultāti ir jādara publiski pieejami saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Komisija saprot, ka ir jāpublicē vismaz būtiskākie novērtējuma punkti un galīgais rezultāts, kurā norādīts, vai piešķiršanas lēmuma pamatojums atbilst Regulas (EK) Nr. 1370/2007 noteikumiem.

Ja par pārskatīšanas procedūrām atbildīgās struktūras pēc būtības nav tiesu iestādes, to lēmumus vienmēr rakstiski pamato. Turklāt šādā gadījumā to lēmumi ir jāpārbauda tiesā vai jāpārskata citai struktūrai, kas ir tiesa LESD 267. panta nozīmē.

2.5.5.   
  Sabiedrisko pakalpojumu līgumu grozījumi

Ja nepieciešams izdarīt grozījumus spēkā esošā sabiedrisko pakalpojumu līgumā, piemēram, ja jāpielāgo transporta pakalpojumu apjoms un atbilstīgā kompensācija, jo tiek pagarināta metro līnija, rodas jautājums, vai kompetentajai iestādei jāsāk jauna līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūra, vai arī līgumā var izdarīt grozījumus, nepiešķirot jauna līguma slēgšanas tiesības.

Savienības tiesas ir lēmušas, ka nelielu, nebūtisku grozījumu gadījumā var nebūt nepieciešams piešķirt jauna līguma slēgšanas tiesības, lai nodrošinātu atbilstību tādiem vispārējiem Līguma principiem kā pārredzamības un vienādas attieksmes princips, un ka vienkāršs līguma grozījums var būt pietiekams. No otras puses, Savienības tiesas uzskata, ka, lai nodrošinātu procedūru pārredzamību un vienādu attieksmi pret pretendentiem tad, ja vajadzīgi pakalpojumu koncesijas līguma vai līgumu, uz ko attiecas publiskā iepirkuma direktīvas, pamatnoteikumu būtiski grozījumi, dažos gadījumos ir jāpiešķir jauna līguma slēgšanas tiesības. Tas it sevišķi attiecas uz gadījumu, kad jaunie noteikumi būtiski atšķiras no sākotnējā līguma noteikumiem un līdz ar to liecina par pušu nodomu mainīt šā līguma pamatnoteikumus (37).

Savienības tiesas uzskata, ka līguma grozījumu līguma darbības laikā var uzskatīt par būtisku, ja ar to ievieš nosacījumus, kas, ja tie būtu bijuši iekļauti sākotnējā līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrā, būtu ļāvuši tajā piedalīties citiem pretendentiem, nevis sākotnēji atlasītajiem, vai arī pieņemt citu piedāvājumu, nevis sākotnēji pieņemto (38).

Tā kā Regulā (EK) Nr. 1370/2007 nav konkrētu noteikumu, iepriekš minētās judikatūras principi ir pilnīgi piemērojami to sabiedrisko pakalpojumu līgumu grozījumiem, uz kuriem attiecas minētā regula. Lai noteiktu, kas ir nebūtiski grozījumi, katrā atsevišķā gadījumā jāveic novērtējums, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem (39).

Šie principi attiecas uz līgumiem, kuru slēgšanas tiesības piešķirtas, pamatojoties uz konkursa procedūru. Turklāt, ja pēc 2023. gada 24. decembra tiek izdarīti būtiski grozījumi to līgumu pamatnoteikumos, kuru slēgšanas tiesības piešķirtas saskaņā ar 5. panta 6. punktu, būtu jāpiešķir jauna līguma slēgšanas tiesības.

Turklāt, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1370/2007 5. panta 1. punktu, attiecībā uz līgumiem, kuru slēgšanas tiesības piešķirtas saskaņā ar Direktīvu 2014/24/ES un Direktīvu 2014/25/ES (40), piemēro minētajās direktīvās izklāstītos īpašos noteikumus par līgumu grozīšanu to darbības laikā.

2.6.   Kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu

Uz sauszemes transportu attiecas Savienības noteikumi, kas reglamentē nosacījumus, saskaņā ar kuriem kompensācija par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem ir atbalsts saskaņā ar LESD 107. pantu. LESD 106. panta 2. punktu nepiemēro gadījumos, kad kompensācija ir valsts atbalsts un tiek maksāta par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildi sauszemes transporta jomā. Uz šādu kompensāciju drīzāk attiecas LESD 93. pants. Līdz ar to Savienības noteikumi par saderību attiecībā uz kompensāciju par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem (41), kuru pamatā ir LESD 106. panta 2. punkts, uz sauszemes transportu neattiecas (42).

Regulā (EK) Nr. 1370/2007 izklāstīto noteikumu par kompensācijām mērķis ir nodrošināt, lai pakalpojumu sniedzējiem netiktu izmaksātas pārmērīgas kompensācijas, ņemot vērā samērīgu peļņu, lai kompensācijas ilgtermiņā nodrošinātu sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumu finansiālo ilgtspēju (43) un lai sistēma veicinātu vispārējo efektivitāti. Regulā (EK) Nr. 1370/2007 ir arī sīki izklāstīta Komisijas veiktā piešķirtās kompensācijas līmeņa ex ante un ex post kontrole.

Ja kompensāciju par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļu un autoceļus, izmaksā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1370/2007, šādu kompensāciju uzskata par saderīgu ar iekšējo tirgu, un saskaņā ar minētās regulas 9. panta 1. punktu tai nepiemēro LESD 108. panta 3. punktā noteikto iepriekšējas paziņošanas prasību.

Šī saderības prezumpcija un atbrīvojums no paziņošanas prasības ievērošanas ir piemērojama tikai tad, ja kompensācija ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, kas atbilst Savienības tiesu spriedumā Altmark lietā paredzētajiem nosacījumiem (44), nav valsts atbalsts, un tāpēc uz to nekādā gadījumā neattiecas iepriekšējas paziņošanas pienākums. Tomēr, lai nodrošinātu atbilstību Savienības tiesību aktiem, šādai kompensācijai par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu joprojām būtu jāatbilst citām Regulas (EK) Nr. 1370/2007 prasībām, kas saistītas ar sauszemes transporta pakalpojumu organizēšanu saskaņā ar iekšējā tirgus noteikumiem, piemēram, noteikumiem par sabiedrisko pakalpojumu līguma termiņu, personāla aizsardzību, piekļuvi ritošajam sastāvam, līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrām vai apakšuzņēmuma līgumu slēgšanu.

2.6.1.   
  Līgumi, kas noslēgti konkursa kārtībā

Regulas (EK) Nr. 1370/2007 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzēts, ka sabiedrisko pakalpojumu līgumos un vispārējos noteikumos iepriekš objektīvi un pārredzami nosaka parametrus kompensācijas maksājuma, ja tāds ir, aprēķināšanai, kā arī jebkuru piešķirto ekskluzīvo tiesību veidu un apjomu tādā veidā, lai būtu novērsta pārmērīga kompensēšana.

Tomēr Regulā (EK) Nr. 1370/2007 nav paredzēti īpaši nosacījumi par to, kā jāveido kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, ja attiecīgo sabiedrisko pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesības piešķir, izsludinot konkursu, piemērojot Regulas (EK) Nr. 1370/2007 5. panta 3. punktu. Regulas (EK) Nr. 1370/2007 pielikums (“pielikums”) šiem līgumiem nav piemērojams.

Konkursa procedūrai, kas ir atvērta, pārredzama un nediskriminējoša, principā būtu jānodrošina, ka cena, ko kompetentā iestāde maksā, lai saņemtu konkursa specifikācijās aprakstīto sabiedrisko pakalpojumu, rada vismazākās izmaksas sabiedrībai. Tomēr kompetentajām iestādēm būtu jāpievērš īpaša uzmanība pazīmēm, kas liecina par efektīvas konkurences trūkumu konkursā.

Jānorāda, ka konkurss pats par sevi nenodrošina to, ka nenotiks pārmērīga kompensēšana, t. i., ka līguma darbības laikā faktiski izmaksātā kompensācija nepārsniedz summu, kas nepieciešama, lai segtu visas vai daļu no izmaksām, kuras radušās, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, ņemot vērā attiecīgos ieņēmumus un samērīgu peļņu Regulas Nr. 1370/2007 4. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē.

2.6.2.   
  Kompensācija par tādu līgumu izpildi, kuru slēgšanas tiesības piešķirtas tieši

Ja sabiedrisko pakalpojumu līguma slēgšanas tiesības piešķir tieši saskaņā ar 5. panta 2. punktu, 5. panta 3.a punktu, 5. panta 4. punktu, 5. panta 4.a punktu, 5. panta 4.b punktu, 5. panta 5. punktu vai 5. panta 6. punktu vai ja kompetentā iestāde paredz vispārējus noteikumus 3. panta 2. punkta nozīmē, kompensācijas līmeni nosaka nevis konkurences tirgus spēku rezultātā, bet gan tiešu sarunu rezultātā, vai arī kompetentā iestāde to nosaka tieši. Šādos apstākļos saskaņā ar 4. pantu un 6. panta 1. punktu, lai izvairītos no pārmērīgas kompensēšanas, ir jāpiemēro pielikumā izklāstītā maksimālā kompensācijas apmēra aprēķināšanas metodika.

Ja tiek ievērotas pielikumā izklāstītās prasības (papildus visiem pārējiem attiecīgajiem Regulas (EK) Nr. 1370/2007 noteikumiem), šāda kompensācija ir uzskatāma par saderīgu ar iekšējo tirgu, un tādējādi uz to attiecas grupu atbrīvojums saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1370/2007 9. panta 1. punktu.

2.6.3.   
  Pārmērīga kompensēšana

Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs un kompetentā iestāde var noslēgt dažādu veidu līgumus, jo īpaši attiecībā uz riska dalīšanas kārtību un maksimālo samērīgas peļņas apjomu, ko pakalpojumu sniedzējs ir tiesīgs paturēt.

Parasti kompetentajām iestādēm būs jāveic regulāras ex post pārbaudes, lai atklātu pārmērīgu kompensēšanu, un sabiedrisko pakalpojumu līgumos būs jāparedz līdzekļu atgūšanas mehānismi, kas paredz pārmērīgi kompensēto summu atgūšanu.

Šis princips attiecas uz līgumiem, kuri izsludināti konkursa kārtībā un kuru slēgšanas tiesības piešķirtas tieši, jo 4. panta 1. punktā noteiktais pārmērīgas kompensēšanas aizliegums attiecas uz visiem līgumiem.

Komisija iesaka šādas pārmērīgas kompensēšanas pārbaudes veikt, ņemot vērā izmaksas un ieņēmumus, un maksimālo peļņas līmeni, kas parasti tiek noteikts līgumā. Metodē, ko izmanto pārmērīgas kompensēšanas pārbaudēm, būtu jāņem vērā arī tīkla ietekme, ja tā ir nosakāma kvantitatīvi.

Gadījumā, ja koncesijas līgumu slēgšanas tiesības tiek piešķirtas konkursa kārtībā, tiek pieņemts, ka izraudzītais pretendents savā piedāvājumā jau ir iekļāvis visus efektivitātes uzlabojumus, ko tas paredz panākt līguma darbības laikā. Tāpēc Komisija uzskata, ka pārmērīgas kompensēšanas ex post pārbaudes prasību var pielāgot šādiem līgumiem, lai ņemtu vērā šo līgumu īpatnības.

Visos gadījumos kompetentās iestādes var brīvi noteikt pārmērīgas kompensēšanas pārbaužu biežumu un apjomu atkarībā no līguma termiņa un sarežģītības.

2.6.4.   
  Jēdziens “samērīga peļņa”

Regulas 4. panta 1. punkta c) apakšpunktā noteikts, ka izmaksas, kas jāņem vērā sabiedrisko pakalpojumu līgumā, var ietvert “pietiekamu kapitāla rentabilitāti”, t. i., samērīgu peļņu. Šo noteikumu piemēro neatkarīgi no tā, vai līgumi tiek piešķirti tieši vai konkursa kārtībā.

Regulā nav precīzu norādījumu, kā definēt samērīgu peļņu ne konkursa kārtībā, ne tieši piešķirtiem līgumiem.

Saskaņā ar vispārējiem principiem, kas piemērojami valsts atbalstam, pielikumā “samērīga peļņa” ir definēta kā “kapitāla rentabilitātes koeficients, kas ir normāls attiecīgajā nozarē konkrētā dalībvalstī un kurā ņem vērā risku vai riska neesamību, kas valsts iestādes piedalīšanās dēļ rodas sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam”. Pielikumā nav sniegti papildu norādījumi par to, kā noteikt šo peļņas līmeni, un jebkurā gadījumā tas attiecas tikai uz līgumiem, kuru slēgšanas tiesības piešķirtas tieši.

Tomēr VTNP paziņojumā var gūt noderīgas norādes par to, kā noteikt piemērotu samērīgas peļņas līmeni.

VTNP paziņojumā paskaidrots: “Ja tirgū attiecībā uz konkrētu pakalpojumu ir noteikta vispāratzīta atlīdzība, tā ir labākais atsauces kritērijs kompensācijas aprēķināšanai, ja netiek izsludināts konkurss” (45). Kā piemēru var minēt tirgus līgumus vienā un tajā pašā darbības nozarē, ar līdzīgām iezīmēm un vienā un tajā pašā dalībvalstī.

Tādā gadījumā samērīgas peļņas līmeni var noteikt, salīdzinot to ar peļņas normu, kas nepieciešama tipiskam tās pašas nozares uzņēmumam, kas veiksmīgi darbojas, sniedzot konkrētos pakalpojumus (46). Tomēr ne vienmēr pastāv tirgus etaloni (47), un, ja tādi pastāv, tie, iespējams, jākoriģē, ja to raksturlielumi nav salīdzināmi ar attiecīgo darījumu (48).

Parastais veids, kā noteikt sabiedrisko pakalpojumu līguma kapitāla rentabilitāti, ir ņemt vērā iekšējo atdeves koeficientu (IAK), ko uzņēmums projekta termiņa laikā gūst par tā ieguldīto kapitālu, proti, līguma naudas plūsmas IAK. Tomēr var izmantot arī grāmatvedības rādītājus, piemēram, pašu kapitāla atdevi (PKA), ieguldītā kapitāla rentabilitātes koeficientu (IKRK) vai citus vispārpieņemtus kapitāla atdeves ekonomiskos rādītājus.

Jāatceras, ka rādītājus var ietekmēt uzņēmuma izmantotās grāmatvedības metodes un ka tie atspoguļo uzņēmuma situāciju tikai konkrētā gadā. Tādā gadījumā būtu jānodrošina, ka izmantotie rādītāji atspoguļo ar sabiedrisko pakalpojumu līguma izpildi saistīto ilgtermiņa reālo ekonomisko stāvokli. Kad vien iespējams, samērīgas peļņas līmenis būtu jānovērtē visa sabiedrisko pakalpojumu līguma termiņa laikā. Būtu jāņem vērā arī dzelzceļa, tramvaju, metro un autobusu transporta ekonomisko modeļu atšķirības. Piemēram, dzelzceļa transports parasti ir ļoti kapitālietilpīgs, savukārt autobusu transports ir vairāk atkarīgs no personāla izmaksām.

Atbilstošs samērīgas peļņas līmenis ir jānosaka kompetentajai iestādei, pamatojoties uz katra atsevišķa gadījuma novērtējumu, kam būtībā būtu jāietver līguma peļņas līmeņa salīdzināšana ar salīdzināmiem līgumiem tirgū. Nosakot šo atlīdzību, jāņem vērā parastā tirgus atlīdzība par līdzīgiem pakalpojumiem un ar līgumu saistītā riska līmenis. Piemēram, sabiedrisko pakalpojumu līgums, saskaņā ar kuru kompensāciju var koriģēt, lai ņemtu vērā neparedzētas izmaksas, būs mazāk riskants nekā līgums, kurā kompensācija ir fiksēta. Ja visi pārējie aspekti ir vienādi, mazāk riskantā līguma gadījumā samērīgai peļņai vajadzētu būt mazākai. Līgumā būtu skaidri jānorāda, vai un kādos apstākļos kompensācijas summu var koriģēt, lai atspoguļotu attiecīgās ārējās norises, jo kompensācijas palielinājums, kas atšķiras no ex ante līguma noteikumiem, parasti tiks uzskatīts par neatbilstīgu Regulai (EK) Nr. 1370/2007.

Kompensācijas mehānismam kopumā būtu jāveicina pārvaldības efektivitāte (49). Kompensācijas shēmas, kas mehāniski sedz faktiski radušās izmaksas, nerosina transporta pakalpojumu sniedzēju laika gaitā kļūt rentablākam. Šādi mehānismi ir pieņemami tikai tad, ja izmaksas ir ļoti nenoteiktas un transporta pakalpojumu sniedzējam ir vajadzīga augsta līmeņa aizsardzība pret nenoteiktību.

2.6.5.   
  Regulas 4. panta 1. un 2. punkts un pielikums. Komercdarbības šķērssubsidēšanas novēršana

Ja sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs veic arī komercdarbību, būtu jānodrošina, ka tas saņemto publiskā sektora kompensāciju neizmanto, lai stiprinātu savas komercdarbības konkurētspēju. Šajā nolūkā pielikumā ir paredzēta sabiedrisko pakalpojumu un komercdarbības nošķiršana grāmatvedības ziņā un atbilstoša izmaksu sadalījuma metodika, kas atspoguļo sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas faktiskās izmaksas.

Regulas 4. panta 1. un 2. punkts kopā ar pielikumā izklāstītajiem noteikumiem prasa, lai pakalpojumu sniedzēja izmaksas un ieņēmumi būtu pareizi sadalīti starp sabiedriskajiem pakalpojumiem (saskaņā ar katru līgumu atsevišķi) un komercpakalpojumiem (sk. 2.5.2. iedaļu).

Ja, piemēram, to pakalpojumu izmaksas, kurus sniedz stacijās gan sabiedrisko pakalpojumu, gan komercdarbības nodrošināšanai, tiktu attiecinātas tikai uz sabiedriskajiem pakalpojumiem, tā būtu ar Regulu (EK) Nr. 1370/2007 nesaderīga šķērssubsidēšana. Konkrēti pienākumi nošķirt uzskaiti dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumos ir noteikti arī Direktīvā 2012/34/EK (50).

Katrā sabiedrisko pakalpojumu līgumā būtu jāietver konkrēti noteikumi par kompensāciju, un no tā jāizriet konkrētiem grāmatvedības ierakstiem. Ja uzņēmums ir noslēdzis vairākus sabiedrisko pakalpojumu līgumus, tā grāmatvedības pārskatos būtu jāspēj identificēt kompensācija, kas saņemta par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildi saskaņā ar dažādiem sabiedrisko pakalpojumu līgumiem, nošķirti no ieņēmumiem no komercdarbības tirgū. Pēc Komisijas rakstiska pieprasījuma šie pārskati ir jādara pieejami saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1370/2007 6. panta 2. punktu.

2.6.6.   
  Regulas 4. panta 1. punkts. Pasākumi efektivitātes uzlabošanai

Regulas (EK) Nr. 1370/2007 27. apsvērumā teikts, ka līguma slēgšanas tiesību tiešas piešķiršanas gadījumā vai vispārēju noteikumu gadījumā kompensācijas parametri būtu jānosaka tā, lai kompensācija būtu atbilstīga un atspoguļotu “vēlmi nodrošināt pakalpojumu efektivitāti un kvalitāti”. Pielikuma 7. punktā noteikts, ka kompensācijas metodei būtu “jāveicina šādu faktoru saglabāšana vai attīstība: sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja veikta efektīva apsaimniekošana, ko var objektīvi novērtēt”.

Tas nozīmē, ka kompensācijas mehānismā jāiestrādā stimuli ekonomiski efektīvai pakalpojuma sniegšanai. Laika gaitā efektivitātei būtu jāuzlabojas, un uzlabojumiem vajadzētu būt objektīvi izmērāmiem.

Efektivitāte būtu jāsaprot kā saistība starp sabiedrisko pakalpojumu kvalitāti (vai līmeni) un izmantotajiem resursiem. Tādējādi stimulus var izstrādāt tā, lai samazinātu izmaksas un/vai paaugstinātu pakalpojumu kvalitāti/līmeni. Tomēr izmaksu samazinājums, kas panākts uz pakalpojumu kvalitātes/līmeņa rēķina, netiek uzskatīts par efektivitātes uzlabojumu.

Efektivitātes stimuliem vajadzētu būt reālistiskiem, samērīgiem un precīzi definētiem līgumā. Ar efektivitātes uzlabojumiem saistītos ieguvumus būtu pienācīgi jāsadala starp pakalpojumu sniedzēju, valsts iestādēm un attiecīgā gadījumā — lietotājiem. Uzņēmējam nevajadzētu ļaut paturēt nesamērīgu šādu ieguvumu daļu. Visām sistēmām, kuru mērķis ir sekmēt efektivitāti, ir jābūt balstītām uz objektīviem un izmērāmiem kritērijiem, kas noteikti pilnvarojuma aktā, un pēc tam kompetentā iestāde veic šo sistēmu pārredzamu ex post novērtējumu.

2.6.7.   
  Regulas 6. panta 1. punkts. Regulas (EK) Nr. 1370/2007 noteikumu ievērošanas pārbaude

Kompetentajām iestādēm sabiedrisko pakalpojumu līguma darbības laikā ir jāveic regulāras pārbaudes, jo īpaši, ja līguma slēgšanas tiesības ir piešķirtas tieši, ne tikai lai pārbaudītu tā noteikumu ievērošanu, bet arī lai savlaicīgi atklātu (un atgūtu) jebkādu pārmērīgu kompensāciju. Tas ir īpaši svarīgi saistībā ar ilgtermiņa līgumiem.

2.6.8.   
  Regulas 1. panta 1. punkts un 6. panta 1. punkts. Prasība maksāt uzņēmējiem “atbilstīgu” kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām

Saskaņā ar regulas pielikuma 7. punktu “kompensācijas metodei jāveicina šādu faktoru saglabāšana vai attīstība: [..] pietiekami augstas kvalitātes pasažieru transporta pakalpojumu sniegšana”. Šis princips ir nostiprināts arī 2.a panta 2. punkta b) apakšpunktā, kurā noteikts, ka ar kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību neto finanšu ietekmi ilgtermiņā finansiāli jāgarantē, ka tiek nodrošināti sabiedriskie pasažieru pārvadājumi.

Tas nozīmē, ka ar kompetento iestāžu piešķirtajām kompensācijām pakalpojumu sniedzējiem būtu jāspēj sniegt augstas kvalitātes un finansiāli ilgtspējīgus pakalpojumus. Nepietiekams finansējums izraisītu pakalpojumu kvalitātes pasliktināšanos. Turklāt attiecībā uz konkursa kārtībā piešķirtiem līgumiem pārmērīgi zema kompensācija varētu atturēt potenciālos pretendentus no dalības konkursa procedūrās.

2.7.   Regulas 7. panta 2., 3. un 4. punkts. Publicēšana un pārredzamība

Šajā iedaļā sniegtie interpretējošie norādījumi attiecas uz kompetento iestāžu pienākumu nodrošināt pārredzamību attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu pirms un pēc piešķiršanas procedūras.

Regulas 7. panta 2. punktā ir noteikts, ka vēlākais vienu gadu pirms konkursa uzaicinājuma publicēšanas vai sabiedrisko pakalpojumu līguma slēgšanas tiesību tiešas piešķiršanas kompetentās iestādes publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī konkrētu informāciju par paredzēto līgumu. Pienākums publicēt šo informāciju attiecas arī uz gadījumiem, kad sabiedrisko pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesības piešķir saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1370/2007 5. panta 1. punkta otro teikumu atbilstoši publiskā iepirkuma direktīvās noteiktajai procedūrai, lai gan šajās direktīvās šāda publicēšana nav paredzēta (51).

Regulas 7. panta 2. punkta mērķis ir, pirmkārt, ļaut uzņēmējiem reaģēt uz kompetentās iestādes nodomiem, jo īpaši saistībā ar līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas veidu, ko tā plāno izmantot (uzaicinājums iesniegt piedāvājumu vai tieša piešķiršana), un, otrkārt, dot uzņēmējiem laiku labāk sagatavoties uzaicinājumam iesniegt piedāvājumu. Tādējādi informācijas nepublicēšana saskaņā ar 7. panta 2. punktu var novest pie uzaicinājuma iesniegt piedāvājumus atcelšanas, ja informācijas iepriekšēja nepublicēšana pakalpojumu sniedzējiem radījusi būtisku neizdevīgu situāciju salīdzinājumā ar pakalpojumu sniedzēju, kurš pašlaik izpilda līgumu un kuram tādējādi ir precīzas zināšanas par visām tā īpatnībām (52). Šāda informācijas iepriekšēja nepublicēšana arī liegs dalībvalstīm iespēju piemērot atbrīvojumu no paziņošanas saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu (53).

Regulas 7. panta 3. punktā noteikts, ka viena gada laikā, kopš ir tieši piešķirtas tiesības slēgt sabiedrisko pakalpojumu līgumu attiecībā uz dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumiem, kompetentās iestādes publicē konkrētu informāciju par piešķirtajām līguma slēgšanas tiesībām.

Komisijas dienesti ir izstrādājuši parauga veidlapas un procedūras, kas ļauj kompetentajām iestādēm nodrošināt atbilstību šīm publicēšanas prasībām. Tā kā informācija tiek publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, kompetentajām iestādēm būtu jāizmanto īpašais rīks “eNotices” (54) , lai aizpildītu paziņojumus un tos iesniegtu publicēšanai “Tenders Electronic Daily” (TED).

Regulas 7. panta 4. punktā ir noteikts, ka, ja ieinteresētā persona to lūdz, kompetentā iestāde tai sniedz pamatojumu lēmumam tieši piešķirt sabiedrisko pakalpojumu līguma slēgšanas tiesības. Kompetentajai iestādei vismaz vienu gadu iepriekš jāformulē nodoms tieši piešķirt līguma slēgšanas tiesības, jo šī informācija jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (7. panta 2. punkts, jo īpaši b) apakšpunkts). Tādējādi ieinteresētajām personām ir iespēja formulēt jautājumus ilgu laiku pirms līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas, kam jānotiek ne agrāk kā pēc gada. Lai nodrošinātu efektīvu tiesisko aizsardzību, saskaņā ar 7. panta 4. punktu pieprasītā informācija būtu jāsniedz bez nepamatotas kavēšanās.

Regulas (EK) Nr. 1370/2007 7. panta 2. un 4. punktā nav noteikts, ka kompetentajai iestādei būtu pienākums publicēt vai paziņot ieinteresētajiem saimnieciskās darbības subjektiem visu vajadzīgo informāciju, lai tie spētu izstrādāt pietiekami detalizētu piedāvājumu, par kuru varētu veikt salīdzinošu novērtējumu, un veikt šādu salīdzinošu novērtējumu attiecībā uz visiem piedāvājumiem, kas, iespējams, saņemti pēc šīs informācijas publicēšanas (55).

2.8.   Pārejas mehānismi

Šajā iedaļā sniegti interpretējoši norādījumi saistībā ar dažiem aspektiem noteikumos par pārejas mehānismiem attiecībā uz līgumiem, kuru slēgšanas tiesības piešķirtas pirms Regulas (EK) Nr. 1370/2007 stāšanās spēkā, un līgumiem, kuru slēgšanas tiesības piešķirtas 8. pantā noteiktajos pārejas periodos.

2.8.1.   
  Regulas 8. panta 3. punkta b) un c) apakšpunkts. Maksimālais termiņš — 30 gadi

Regulas 8. panta 3. punkta b) un c) apakšpunktā noteikts, ka sabiedrisko pakalpojumu līgumi, kas noslēgti “pirms 2000. gada 26. jūlija saskaņā ar procedūru, kas nav taisnīga konkursa procedūra”, vai kas noslēgti “no 2000. gada 26. jūlija un pirms 2009. gada 3. decembra saskaņā ar taisnīgu konkursa procedūru [..], var palikt spēkā līdz to darbības termiņa beigām, bet ne ilgāk par 30 gadiem”.

Lai gan šajā noteikumā nav skaidri norādīts sākuma punkts, no kura jāaprēķina maksimālais 30 gadu termiņš, Savienības tiesas ir lēmušas, ka šis termiņš sākas no Regulas (EK) Nr. 1370/2007 spēkā stāšanās dienas (56). Tādējādi, ņemot vērā to, ka regula stājās spēkā 2009. gada 3. decembrī, visi sabiedrisko pakalpojumu līgumi, uz kuriem attiecas 8. panta 3. punkta b) un c) apakšpunkta noteikumi, var turpināties vēlākais līdz 2039. gada 3. decembrim.

2.8.2.   
  Regulas 8. panta 3. punkta d) apakšpunkts. Formulējuma “termiņa līgumi, ja to termiņi ir salīdzināmi ar 4. pantā paredzētajiem termiņiem” nozīme

Regulas 8. panta 3. punkta d) apakšpunktā noteikts, ka sabiedrisko pakalpojumu līgumi, kuru slēgšanas tiesības piešķirtas “no 2000. gada 26. jūlija un pirms 2017. gada 24. decembra saskaņā ar procedūru, kas nav taisnīga konkursa procedūra, [..] var palikt spēkā līdz to darbības termiņa beigām, ja vien tie ir termiņa līgumi un ja to termiņi ir salīdzināmi ar 4. pantā paredzētajiem termiņiem”.

Komisija uzskata, ka formulējums, “ja to termiņi ir salīdzināmi ar 4. pantā paredzētajiem termiņiem” ir jāinterpretē sašaurināti, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis strādā Regulas (EK) Nr. 1370/2007 mērķu sasniegšanas labad no dienas, kad tā stājās spēkā 2009. gada 3. decembrī. Tāpēc Komisija pauž viedokli, ka būtu lietderīgi uzskatīt, ka sabiedrisko pakalpojumu līgumu termiņiem vajadzētu būt tādiem pašiem kā 4. pantā norādītajiem termiņiem.

---

(1)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģija — Eiropas transporta virzība uz nākotni” (COM/2020/789 final, 9.12.2020.).

(2)  OV L 315, 3.12.2007., 1. lpp.

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/2338 (2016. gada 14. decembris), ar ko Regulu (EK) Nr. 1370/2007 groza attiecībā uz iekšzemes dzelzceļa pasažieru pārvadājumu tirgus atvēršanu (OV L 354, 23.12.2016., 22. lpp.).

(4)  Ceturtā dzelzceļa nozares tiesību aktu pakete ir sešu tiesību aktu kopums, kas izstrādāts, lai pabeigtu dzelzceļa pakalpojumu vienotā tirgus izveidi; sk. https://transport.ec.europa.eu/transport-modes/rail/railway-packages/fourth-railway-package-2016_en.

(5)  Komisijas 2014. gada 29. marta paziņojums par interpretējošām vadlīnijām attiecībā uz Regulu (EK) Nr. 1370/2007 par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļu un autoceļus (OV C 92, 29.3.2014., 1. lpp.).

(6)  OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.

(7)  OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.

(8)  OV L 94, 28.3.2014., 1. lpp.

(9)  Jānorāda, ka Regulā (EK) Nr. 1370/2007 joprojām ir atsauces uz Direktīvu 2004/17/EK un Direktīvu 2004/18/EK, kuras ir atceltas un aizstātas ar Direktīvu 2014/24/ES un Direktīvu 2014/25/ES. Visas šīs atsauces būtu jāsaprot kā atsauces uz jaunajām direktīvām.

(10)  Direktīvas 2014/23/ES 10. panta 3. punkts.

(11)  OV L 364, 12.12.1992., 7. lpp.

(12)  Komisijas paziņojums par to, kā interpretēt Padomes Regulu (EEK) Nr. 3577/92, ar ko piemēro principu, kurš paredz jūras transporta pakalpojumu sniegšanas brīvību dalībvalstīs (jūras kabotāža) (COM/2014/0232 final, 22.4.2014.).

(13)  OV L 343, 14.12.2012., 32. lpp.

(14)  2003. gada 24. jūlija spriedums lietā Altmark Trans, C-280/00, EU:C:2003:415 (“spriedums Altmark lietā”).

(15)  2018. gada 29. novembra spriedums lietā ARFEA / Eiropas Komisija, T-720/16, EU:T:2018:853, 88. punkts; 2020. gada 24. novembra spriedums lietā Viasat Broadcasting UK Ltd, C-445/19, EU:C:2020:952, 33. punkts.

(16)  2008. gada 12. februāra spriedums lietā BUPA un citi / Eiropas Komisija, T-289/03, EU:T:2008:29, 168. punkts.

(17)  Šāda pieeja atbilst Komisijas vispārējai pieejai vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem citās nozarēs. Sk. jo īpaši 48. punktu Komisijas paziņojumā par Eiropas Savienības valsts atbalsta noteikumu piemērošanu kompensācijai, kas piešķirta par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu (“VTNP paziņojums”) (OV C 8, 11.1.2012., 4. lpp.).

(18)  Konkrētāk sk. 2017. gada 1. marta spriedumu lietā Société nationale maritime Corse Méditerranée (SNCM) / Eiropas Komisija, T-454/13, EU:T:2017:134, 134. punkts (tālāk tekstā “SNCM spriedums”).

(19)  2017. gada 1. marta spriedums lietā Francijas Republika / Eiropas Komisija, T-366/13, ECLI:EU:T:2017:135, 105. punkts.

(20)  SNCM sprieduma 134. punkts.

(21)  2017. gada 18. janvāra spriedums lietā Andersen / Eiropas Komisija, T-92/11 RENV, EU:T:2017:14, 70. punkts. Vispārējā tiesa atsaucas uz Regulas Nr. 1370/2007 25. apsvērumā minētajām dzelzceļa pārvadājumu īpatnībām. Šis apsvērums attiecas uz konkrētiem jautājumiem par investīciju slogu un ieguldījumu izmaksām.

(22)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1795 (2018. gada 20. novembris), ar ko nosaka Direktīvas 2012/34/ES 11. pantā paredzētās ekonomiskā līdzsvara pārbaudes piemērošanas procedūru un kritērijus (OV L 294, 21.11.2018., 5. lpp.).

(23)  Lietas piemēru par izteikšanu tīkla kilometros skatīt 2016. gada 27. oktobra spriedumā lietā Hörmann Reisen, C-292/15, EU:C:2016:817 (tālāk tekstā “Hörmann Reisen spriedums”).

(24)  Saistībā ar to sk. spriedumu lietā Hörmann Reisen, 34.–48. punkts.

(25)  OV L 82, 22.3.2001., 16. lpp.

(26)  Saskaņā ar Savienības tiesu judikatūru Direktīva 2001/23/EK ir piemērojama uzņēmuma īpašnieka maiņai, kas notiek pēc iepirkuma konkursa procedūras par sabiedrisko pakalpojumu līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu. Darbības nozarēs, kuru pamatā ir materiālie aktīvi, piemēram autobusu vai dzelzceļa transportā, Direktīvu 2001/23/EK piemēro, ja tiek nodotas īpašumtiesības uz būtiskiem materiālajiem aktīviem. To, ka notiek īpašnieka maiņa Direktīvas 2001/23/EK nozīmē, neizslēdz tas, ka netiek nodotas īpašumtiesības uz materiālajiem aktīviem, kurus iepriekš izmantoja aktīvus nododošais uzņēmums un kurus pārņem aktīvu pārņēmējs, piemēram, gadījumā, kad materiālie aktīvi, kurus pārņem jaunais līgumslēdzējs, nepieder tā priekštecim, bet gan tos nodrošina līgumslēdzēja iestāde. Saistībā ar to sk. 2003. gada 20. novembra spriedumu lietā Abler, C-340/01, EU:C:2003:629. Sk. arī 2015. gada 26. novembra spriedumu lietā ADIF, C-509/14, EU:C:2015:781.

(27)  Tas var ietvert funkcionālās pilsētu teritorijas, ko veido pilsēta un tās piepilsētas zonas.

(28)  2008. gada 13. novembra spriedums lietā Coditel Brabant, C-324/07, EU:C:2008:621, 30. punkts.

(29)  Ģenerāladvokāta 2018. gada 25. oktobra secinājumi apvienotajās lietās C-350/17 un C-351/17, Mobit, EU:C:2018:869, 104. punkts.

(30)  2019. gada 21. marta spriedums lietā Rhein-Sieg-Kreis, apvienotās lietas C-266/17 un C-267/17, EU:C:2019:241.

(31)  Sk. ex multis2001. gada 18. janvāra spriedumu lietā Eiropas Kopienu Komisija / Spānijas Karaliste, C-83/99, EU:C:2001:31, 19. punkts, un 2022. gada 7. jūlija spriedumu lietā Pricoforest SRL / Inspectoratul de Stat pentru Controlul în Transportul Rutier (ISCTR), C-13/21, EU:C:2022:531, 30. punkts.

(32)  MOVE-PSO-REGULATION@ec.europa.eu.

(33)  Komisijas Ieteikums (2003. gada 6. maijs) par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.).

(34)  MOVE-PSO-REGULATION@ec.europa.eu.

(35)  Sk. Direktīvas 2014/24/ES 32. un 72. pantu un Direktīvas 2014/25/ES 50. un 89. pantu.

(36)  Skatīt, piemēram, Regulas (EK) Nr. 1370/2007 20. apsvērumu: “Ja kāda valsts iestāde vispārējas nozīmes pakalpojumus izvēlas uzticēt trešai personai, tai ir jāizvēlas sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs, ievērojot gan Kopienas tiesību aktus par valsts līgumiem un koncesijām, kā paredzēts Līguma 43. līdz 49. pantā, gan pārredzamības un vienādas attieksmes principu”.

(37)  2000. gada 5. oktobra spriedums lietā Eiropas Kopienu Komisija / Francijas Republika, C-337/98, EU:C:2000:543, 44. un 46. punkts; 2008. gada 19. jūnija spriedums lietā Pressetext Nachrichtenagentu, C-454/06, EU:C:2008:351, 34. punkts un 2010. gada 13. aprīļa spriedums lietā Wall, C-91/08, EU:C:2010:182, 37. un 38. punkts (“spriedums Wall lietā”); 2020. gada 14. maija spriedums lietā T-Systems Magyarország Zrt., C-263/19, EU:C:2020:373, 61. punkts. Savienības tiesu judikatūra tika arī ņemta vērā, paredzot nosacījumus, saskaņā ar kuriem, izdarot līguma grozījumus tā darbības laikā, ir nepieciešama jauna publiskā iepirkuma procedūra atbilstīgi Direktīvas 2014/24/ES 72. pantam un Direktīvas 2014/25/ES 89. pantam. Līdzīgi noteikumi ir paredzēti arī Direktīvas 2014/23/ES 43. pantā.

(38)  2008. gada 19. jūnija spriedums lietā Pressetext Nachrichtenagentur, C-454/06, EU:C:2008:351, 35.–37. punkts. Sprieduma Wall lietā 38. punkts. 2016. gada 7. septembra spriedums lietā Finn Frogne, C-549/14, EU:C:2016:634, 28. punkts; 2019. gada 3. oktobra spriedums lietā Delta Antrepriză de Construcţii şi Montaj 93, C-267/18, EU:C:2019:826, 33. punkts.

(39)  Spriedumā Wall lietā Savienības tiesas norādīja, ka apakšuzņēmēja nomaiņa, pat ja šādas nomaiņas iespēja ir paredzēta līgumā, izņēmuma gadījumos var būt kāda koncesijas līguma pamatnoteikuma būtisks grozījums, ja kāda konkrēta apakšuzņēmēja izmantošana, ņemot vērā attiecīgo pakalpojumu īpašās iezīmes, bija izšķirošs faktors līguma noslēgšanā, kas jebkurā gadījumā ir jāpārbauda iesniedzējtiesai.

(40)  Direktīvas 2014/24/ES 72. pants un Direktīvas 2014/25/ES 89. pants.

(41)  Konkrētāk, Komisijas Lēmums par LESD 106. panta 2. punkta piemērošanu valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem dažiem uzņēmumiem, kuriem uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (OV L 7, 11.1.2012., 3. lpp.), un ES nostādnes par valsts atbalstu, ko piešķir kā kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu (OV C 8, 11.1.2012., 15. lpp.).

(42)  Tomēr Komisijas Regula (ES) Nr. 360/2012 par 107. un 108. panta piemērošanu de minimis atbalstam, ko piešķir uzņēmumiem, kuri sniedz pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (OV L 114, 26.4.2012., 8. lpp.), attiecas uz atbalstu, ko piešķir uzņēmumiem, kuri sniedz sauszemes transporta pakalpojumus, izņemot atbalstu, ko piešķir uzņēmumiem, kuri veic kravu komercpārvadājumus ar autotransportu (skatīt Regulas (ES) Nr. 360/2012 7. apsvērumu un 1. panta 2. punkta g) apakšpunktu).

(43)  2.a panta 2. punkts.

(44)  Sk. spriedumu Altmark lietā un jo īpaši VTNP paziņojuma 3. iedaļu.

(45)  VTNP paziņojuma 69. punkts.

(46)  Paziņojumā par VTNP ir sniegti papildu norādījumi par to, kas ir uzskatāms par tipisku uzņēmumu, “kas veiksmīgi darbojas un kuram ir nepieciešamie materiālie līdzekļi”, lai spētu izpildīt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. Sk. jo īpaši 70.–76. punktu.

(47)  Joprojām pastāv izteiktas atšķirības starp valstu dzelzceļa tirgiem (kā uzsvērts Komisijas 2021. gada janvārī publicētajā septītajā uzraudzības ziņojumā par dzelzceļa tirgus attīstību), kā arī vērojama ļoti nozīmīga valsts iejaukšanās, kas kropļo cenas šajā tirgū. Sk. https://ec.europa.eu/transport/modes/rail/market/market_monitoring_en.

(48)  Tas nozīmē, ka nozares vidējo peļņas normu ne vienmēr ir iespējams izmantot kā etalonu. Ņemot vērā līguma specifiku un jo īpaši ar līgumu saistīto risku, lai konkrētā gadījumā nodrošinātu peļņas normas samērīgumu, tā, iespējams, jākoriģē.

(49)  Sk. jo īpaši Regulas (EK) Nr. 1370/2007 pielikuma 7. punktu.

(50)  Sk. 6. pantu par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu un infrastruktūras pārvaldītāju grāmatvedības uzskaites nošķiršanu.

(51)  2018. gada 20. septembra spriedums lietā Stefan Rudigier, C-518/17, EU:C:2018:757 (“spriedums Rudigier lietā”).

(52)  Kā izklāstīts spriedumā Rudigier lietā.

(53)  Saistībā ar to sk. 1978. gada 12. oktobra spriedumu lietā Komisija un Beļģija, C-156/77, 10. punktu un 2016. gada 21. jūlija spriedumu lietā Dilly's Wellnesshotel GmbH, C-493/14, ECLI:EU:C:2016:577, 38. punktu.

(54)  Šis rīks ir pieejams visās ES valodās šeit: https://enotices.ted.europa.eu.

(55)  2019. gada 24. oktobra spriedums lietā Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato, C-515/18, EU:C:2019:893.

(56)  2020. gada 19. marta spriedums lietā Compañía de Tranvías de La Coruña, C-45/19, EU:C:2020:224.

---

PIELIKUMS

Dalībvalstis, kuru dzelzceļa pasažieru transporta tirgus apjoms 2017. gada decembrī bija mazāks par 23 miljoniem vilcienkilometru

Bulgārija

Igaunija

Grieķija

Horvātija

Īrija

Lietuva

Luksemburga

Latvija

Slovēnija

---

| 26.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 222/28 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 222/28

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.10865 – ASTORG / IPCOM)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2023/C 222/02)

Komisija 2022. gada 30. augustā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32022M10865. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32022M10865. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 26.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 222/29 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 222/29

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.10886 – INEOS / SINOPEC / SHANGHAI SECCO PETROCHEMICAL)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2023/C 222/03)

Komisija 2022. gada 25. oktobrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32022M10886. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32022M10886. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 26.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 222/30 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 222/30

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.10958 – CARLYLE / GARNICA)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2023/C 222/04)

Komisija 2022. gada 29. novembrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32022M10958. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32022M10958. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 26.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 222/31 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 222/31

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.11101 – CEPSA / BOH / BWT)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2023/C 222/05)

Komisija 2023. gada 14. jūnijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32023M11101. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32023M11101. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 26.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 222/32 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 222/32

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.10823 – CLEARLAKE / TA ASSOCIATES / EPHESOFT)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2023/C 222/06)

Komisija 2022. gada 12. augustā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32022M10823. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32022M10823. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 26.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 222/33 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 222/33

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.10674 – INTERPARKING SERVIZI / OSR / PARKING LOT JV)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2023/C 222/07)

Komisija 2022. gada 11. maijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32022M10674. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32022M10674. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 26.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 222/34 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 222/34

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.11110 – EFMS / PSPIB / RADIUS)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2023/C 222/08)

Komisija 2023. gada 7. jūnijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32023M11110. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32023M11110. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 26.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 222/35 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 222/35

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.11030 – AWARE SUPER / ABP / DV4 / OMERS / REAL ESTATE JV)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2023/C 222/09)

Komisija 2023. gada 13. jūnijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32023M11030. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32023M11030. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 26.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 222/36 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 222/36

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.10879 – EMZ PARTNERS / IK INVESTMENT / OAKLEY CAPITAL / MR VALENTIN SCHÜTT / WISHCARD)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2023/C 222/10)

Komisija 2022. gada 27. septembrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32022M10879. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32022M10879. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 26.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 222/37 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 222/37

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.11131 – PIERER / LEONI)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2023/C 222/11)

Komisija 2023. gada 13. jūnijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32023M11131. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32023M11131. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 26.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 222/38 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 222/38

---

Paziņojums RT Balkan, Oriental Review, Tsargrad, New Eastern Outlook, Katehon ievērībai par to iekļaušanu Padomes Lēmumā 2014/512/KĀDP un Padomes Regulā (ES) Nr. 833/2014 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā

(2023/C 222/12)

Padome minētās vienības iekļāva IX pielikumā Padomes Lēmumam 2014/512/KĀDP (1) un XV pielikumā Padomes Regulai (ES) Nr. 833/2014 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā (2), lai minētos pasākumus piemērotu no 2023. gada 1. oktobra, atkarībā no lēmuma, ko Padome pieņem pēc attiecīgo faktu pārbaudes.

Ar šo attiecīgās vienības tiek informētas, ka tās var iesniegt lūgumu Padomei, lai iegūtu informāciju, kas ir saistīta ar šādu iekļaušanu, šo lūgumu pirms 2023. gada 3. jūlijā iesniedzot šādā adresē:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pasts: sanctions@consilium.europa.eu

---

(1)  OV L 229, 31.7.2014., 13. lpp.

(2)  OV L 229, 31.7.2014., 1. lpp.

---

| 26.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 222/39 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 222/39

---

Paziņojums to fizisko un juridisko personu, vienību un struktūru ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2014/145/KĀDP, kurš grozīts ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2023/1218, un Padomes Regulā (ES) Nr. 269/2014, kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2023/1216, par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība

(2023/C 222/13)

Šeit sniegtā informācija ir paredzēta to personu, vienību un struktūru ievērībai, kas ir norādītas pielikumā Padomes Lēmumam 2014/145/KĀDP (1), kurš grozīts ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2023/1218 (2), un I pielikumā Padomes Regulai (ES) Nr. 269/2014 (3), kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2023/1216 (4), par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

Eiropas Savienības Padome ir nolēmusi, ka minētās personas, vienības un struktūras būtu jāiekļauj to personu, vienību un struktūru sarakstā, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Lēmumā 2014/145/KĀDP un Regulā (ES) Nr. 269/2014 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. Pamatojums minēto personu, vienību un struktūru iekļaušanai sarakstā ir izklāstīts minēto pielikumu attiecīgajos ierakstos.

Minēto personu, vienību un struktūru uzmanība tiek vērsta uz to, ka pastāv iespēja iesniegt lūgumu attiecīgās(-o) dalībvalsts(-u) kompetentajām iestādēm, kā norādīts Regulas (ES) Nr. 269/2014 II pielikumā minētajās tīmekļa vietnēs, lai iegūtu atļauju izmantot iesaldētos līdzekļus pamatvajadzību nodrošināšanai vai konkrētiem maksājumiem (sk. regulas 4. pantu).

Attiecīgās personas, vienības un struktūras var iesniegt Padomei lūgumu pārskatīt lēmumu par to iekļaušanu minētajā sarakstā, lūgumam pievienojot apliecinošus dokumentus un pirms 2023. gada 14. jūlijā. to nosūtot uz šādu adresi:

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pasts: sanctions@consilium.europa.eu

Attiecīgo personu, vienību un struktūru uzmanība tiek vērsta arī uz iespēju Padomes lēmumu apstrīdēt Eiropas Savienības Vispārējā tiesā saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti Līguma par Eiropas Savienības darbību 275. panta otrajā daļā un 263. panta ceturtajā un sestajā daļā.

---

(1)  OV L 78, 17.3.2014., 16. lpp.

(2)  OV L 159 I, 23.6.2023., 526.. lpp.

(3)  OV L 78, 17.3.2014., 6. lpp.

(4)  OV L 159 I, 23.6.2023., 335.. lpp.

---

| 26.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 222/40 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 222/40

---

Paziņojums to fizisko un juridisko personu, vienību un struktūru ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2014/145/KĀDP, kurš grozīts ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2023/1218, un Padomes Regulā (ES) Nr. 269/2014, kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2023/1216, par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība

(2023/C 222/14)

Šeit sniegtā informācija ir paredzēta to personu, vienību un struktūru ievērībai, kas ir norādītas pielikumā Padomes Lēmumam 2014/145/KĀDP (1), kas grozīts ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2023/1218 (2), un I pielikumā Padomes Regulai (ES) Nr. 269/2014 (3), kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2023/1216 (4), par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

Regulas (ES) Nr. 269/2014 9. panta 2. punktā ir noteikts, ka minētās personas un vienības vai struktūras pirms 2022. gada 1. septembra vai 6 nedēļu laikā no iekļaušanas I pielikuma sarakstā, atkarībā no tā, kurš datums ir vēlāk, iesniedz informāciju par to īpašumā, valdījumā, turējumā vai kontrolē esošajiem līdzekļiem vai saimnieciskajiem resursiem, kuri ir dalībvalsts jurisdikcijā, tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā šie līdzekļi vai saimnieciskie resursi atrodas. Tām jāsadarbojas ar kompetento valsts iestādi saistībā ar jebkādām šādas informācijas pārbaudēm. Šo saistību neievērošana tiks uzskatīta par līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšanas pasākumu apiešanu.

Iesniedzamā informācija jānosūta attiecīgās dalībvalsts kompetentajai iestādei, izmantojot tās tīmekļa vietni, kā norādīts Regulas (EK) Nr. 269/2014 (5) II pielikumā.

---

(1)  OV L 78, 17.3.2014., 16. lpp.

(2)  OV L 159 I, 23.6.2023., 526.. lpp.

(3)  OV L 78, 17.3.2014., 6. lpp.

(4)  OV L 159 I, 23.6.2023., 335.. lpp.

(5)  Jaunākā konsolidētā versija: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=CELEX%3A02014R0269-20230426

---

| 26.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 222/41 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 222/41

---

Paziņojums to datu subjektu ievērībai, kuriem piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2014/145/KĀDP un Padomes Regulā (ES) Nr. 269/2014 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība

(2023/C 222/15)

Datu subjektu uzmanība tiek vērsta uz šādu informāciju saskaņā ar 16. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2018/1725 (1).

Šīs apstrādes darbības juridiskais pamats ir Padomes Lēmums 2014/145/KĀDP (2), kas grozīts ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2023/1218 (3), un Regula (ES) Nr. 269/2014 (4), kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2023/1216 (5).

Šīs apstrādes darbības pārzinis ir Eiropas Savienības Padome, ko pārstāv Padomes Ģenerālsekretariāta Ārējo attiecību ģenerāldirektorāta (RELEX) ģenerāldirektors, un struktūrvienība, kurai uzticēta apstrādes darbība, ir RELEX.1, ar kuru var sazināties, izmantojot šādu adresi:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX 1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX 1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pasts: sanctions@consilium.europa.eu

Ar PĢS datu aizsardzības speciālistu var sazināties, izmantojot šādu adresi:

Datu aizsardzības speciālists

data.protection@consilium.europa.eu

Apstrādes darbības mērķis ir izveidot un atjaunināt tādu personu sarakstu, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus saskaņā ar Lēmumu 2014/145/KĀDP, kas grozīts ar Lēmumu (KĀDP) 2023/1218, un Regulu (ES) Nr. 269/2014, kuru īsteno ar Īstenošanas regulu (ES) 2023/1216.

Datu subjekti ir fiziskas personas, kuras atbilst Lēmumā 2014/145/KĀDP un Regulā (ES) Nr. 269/2014 izklāstītajiem sarakstā iekļaušanas kritērijiem.

Pie savāktajiem personas datiem pieder dati, kas ir vajadzīgi, lai pareizi identificētu attiecīgo personu, pamatojums iekļaušanai sarakstā un citi ar iekļaušanas iemesliem saistīti dati.

Personas datu apstrādes juridiskais pamats ir saskaņā ar LES 29. pantu pieņemtie Padomes lēmumi un saskaņā ar LESD 215. pantu pieņemtās Padomes regulas, ar kuriem īsteno fizisku personu (datu subjektu) iekļaušanu sarakstā un nosaka aktīvu iesaldēšanu un ceļošanas ierobežojumus.

Apstrāde ir vajadzīga, lai veiktu uzdevumu sabiedrības interesēs saskaņā ar 5. panta 1. punkta a) apakšpunktu un lai pildītu juridiskos pienākumus, kas noteikti iepriekš minētajos tiesību aktos, kuri uz pārzini attiecas saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 5. panta 1. punkta b) apakšpunktu.

Apstrāde ir vajadzīga būtisku sabiedrības interešu dēļ saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 10. panta 2. punkta g) apakšpunktu.

Padome var iegūt datu subjektu personas datus no dalībvalstīm un/vai no Eiropas Ārējās darbības dienesta. Personas datu saņēmēji ir dalībvalstis, Eiropas Komisija un Eiropas Ārējās darbības dienests.

Visi personas dati, ko Padome apstrādā saistībā ar autonomiem ES ierobežojošajiem pasākumiem, tiks glabāti 5 gadus no brīža, kad datu subjekts tika svītrots no to personu saraksta, uz kurām attiecas līdzekļu iesaldēšana, vai kad ir beidzies pasākuma derīguma termiņš, vai gadījumā, kad Tiesā ir celta prasība, – līdz brīdim, kad būs pieņemts galīgais spriedums. Personas datus, kas iekļauti Padomes reģistrētajos dokumentos, Padome glabā arhivēšanas nolūkos, kuri ir sabiedrības interesēs Regulas (ES) 2018/1725 4. panta 1. punkta e) apakšpunkta nozīmē.

Padomei var būt vajadzīga apmaiņa ar datu subjektu personas datiem, kura tiek veikta ar kādu trešo valsti vai starptautisku organizāciju saistībā ar to, ka Padome transponē ANO īstenoto iekļaušanu sarakstā, vai saistībā ar starptautisku sadarbību ES ierobežojošo pasākumu politikas jomā.

Ja nav lēmuma par aizsardzības līmeņa pietiekamību vai pienācīgu aizsardzības pasākumu, personas datu nosūtīšana trešai valstij vai starptautiskai organizācijai saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 50. pantu balstās uz šādu(-iem) nosacījumu(-iem):

| — | nosūtīšana ir vajadzīga, ja ir svarīgi iemesli sabiedrības interesēs; |
| --- | --- |

—

nosūtīšana ir vajadzīga, ja ir svarīgi iemesli sabiedrības interesēs;

| — | nosūtīšana ir vajadzīga, lai celtu, īstenotu vai aizstāvētu likumīgas prasības. |
| --- | --- |

—

nosūtīšana ir vajadzīga, lai celtu, īstenotu vai aizstāvētu likumīgas prasības.

Datu subjekta personas datu apstrādē nav iesaistīta automatizēta lēmumu pieņemšana.

Datu subjektiem ir tiesības uz informāciju un tiesības piekļūt saviem personas datiem. Viņiem ir arī tiesības savus datus labot un papildināt. Konkrētos gadījumos viņiem var būt tiesības panākt savu personas datu dzēšanu vai tiesības iebilst pret savu personas datu apstrādi vai lūgt to ierobežot.

Datu subjekti var īstenot šīs tiesības, nosūtot pārzinim e-pastu ar pievienotu kopiju datu aizsardzības inspektoram, kā norādīts iepriekš.

Datu subjektiem pie sava pieprasījumam ir jāpievieno identifikācijas dokumenta kopija, lai apstiprinātu savu identitāti (personas apliecība vai pase). Šajā dokumentā būtu jānorāda šāda informācija: identifikācijas numurs, izdevējvalsts, derīguma termiņš, vārds, uzvārds, adrese un dzimšanas datums. Visi citi dati, kas ir identifikācijas dokumenta kopijā, piemēram, fotogrāfija vai citas personu raksturojošas iezīmes, var būt aizklāti.

Datu subjektiem ir tiesības iesniegt sūdzību Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

Pirms sūdzības iesniegšanas ir ieteicams, lai datu subjekti vispirms pamēģinātu panākt tiesību aizsardzību, sazinoties ar pārzini un/vai Padomes datu aizsardzības inspektoru.

Neskarot tiesību aizsardzību tiesā, administratīvā vai ārpustiesas kārtā, datu subjekti var iesniegt sūdzību Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.

(2)  OV L 78, 17.3.2014., 16. lpp.

(3)  OV L 159 I, 23.6.2023., 526.. lpp..

(4)  OV L 78, 17.3.2014., 6. lpp.

(5)  OV L 159 I, 23.6.2023., 335.. lpp.

---

Eiropas Komisija

| 26.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 222/43 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 222/43

---

Euro maiņas kurss (1)

2023. gada 22. jūnijs

(2023/C 222/16)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,0985 |
| JPY | Japānas jena | 156,05 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4486 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,86115 |
| SEK | Zviedrijas krona | 11,7224 |
| CHF | Šveices franks | 0,9825 |
| ISK | Islandes krona | 148,50 |
| NOK | Norvēģijas krona | 11,5990 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 23,683 |
| HUF | Ungārijas forints | 369,43 |
| PLN | Polijas zlots | 4,4253 |
| RON | Rumānijas leja | 4,9631 |
| TRY | Turcijas lira | 26,6249 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6194 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4463 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,5987 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7698 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,4741 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 424,62 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 20,2575 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,8866 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 16 425,99 |
| MYR | Malaizijas ringits | 5,1091 |
| PHP | Filipīnu peso | 61,133 |
| RUB | Krievijas rublis | |
| THB | Taizemes bāts | 38,535 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 5,2331 |
| MXN | Meksikas peso | 18,8431 |
| INR | Indijas rūpija | 90,0300 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,0985

JPY

Japānas jena

156,05

DKK

Dānijas krona

7,4486

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,86115

SEK

Zviedrijas krona

11,7224

CHF

Šveices franks

0,9825

ISK

Islandes krona

148,50

NOK

Norvēģijas krona

11,5990

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

23,683

HUF

Ungārijas forints

369,43

PLN

Polijas zlots

4,4253

RON

Rumānijas leja

4,9631

TRY

Turcijas lira

26,6249

AUD

Austrālijas dolārs

1,6194

CAD

Kanādas dolārs

1,4463

HKD

Hongkongas dolārs

8,5987

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7698

SGD

Singapūras dolārs

1,4741

KRW

Dienvidkorejas vona

1 424,62

ZAR

Dienvidāfrikas rands

20,2575

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,8866

IDR

Indonēzijas rūpija

16 425,99

MYR

Malaizijas ringits

5,1091

PHP

Filipīnu peso

61,133

RUB

Krievijas rublis

THB

Taizemes bāts

38,535

BRL

Brazīlijas reāls

5,2331

MXN

Meksikas peso

18,8431

INR

Indijas rūpija

90,0300

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 26.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 222/44 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 222/44

---

Euro maiņas kurss (1)

2023. gada 23. jūnijs

(2023/C 222/17)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,0884 |
| JPY | Japānas jena | 155,84 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4485 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,85479 |
| SEK | Zviedrijas krona | 11,6750 |
| CHF | Šveices franks | 0,9773 |
| ISK | Islandes krona | 148,90 |
| NOK | Norvēģijas krona | 11,8565 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 23,654 |
| HUF | Ungārijas forints | 369,90 |
| PLN | Polijas zlots | 4,4238 |
| RON | Rumānijas leja | 4,9538 |
| TRY | Turcijas lira | 27,4781 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6285 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4380 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,5216 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7758 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,4726 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 425,92 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 20,3652 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,8141 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 16 337,69 |
| MYR | Malaizijas ringits | 5,0899 |
| PHP | Filipīnu peso | 60,696 |
| RUB | Krievijas rublis | |
| THB | Taizemes bāts | 38,323 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 5,2235 |
| MXN | Meksikas peso | 18,7706 |
| INR | Indijas rūpija | 89,2205 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,0884

JPY

Japānas jena

155,84

DKK

Dānijas krona

7,4485

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,85479

SEK

Zviedrijas krona

11,6750

CHF

Šveices franks

0,9773

ISK

Islandes krona

148,90

NOK

Norvēģijas krona

11,8565

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

23,654

HUF

Ungārijas forints

369,90

PLN

Polijas zlots

4,4238

RON

Rumānijas leja

4,9538

TRY

Turcijas lira

27,4781

AUD

Austrālijas dolārs

1,6285

CAD

Kanādas dolārs

1,4380

HKD

Hongkongas dolārs

8,5216

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7758

SGD

Singapūras dolārs

1,4726

KRW

Dienvidkorejas vona

1 425,92

ZAR

Dienvidāfrikas rands

20,3652

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,8141

IDR

Indonēzijas rūpija

16 337,69

MYR

Malaizijas ringits

5,0899

PHP

Filipīnu peso

60,696

RUB

Krievijas rublis

THB

Taizemes bāts

38,323

BRL

Brazīlijas reāls

5,2235

MXN

Meksikas peso

18,7706

INR

Indijas rūpija

89,2205

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 26.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 222/45 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 222/45

---

ES dalībvalstu ostas, kurās saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1005/2008 5. panta 2. punktu trešo valstu zvejas kuģiem ir tiesības veikt zvejas produktu izkraušanu un pārkraušanu citā kuģī un piekļūt ostas pakalpojumiem; Ziemeļīrijas ostas, kurās saskaņā ar Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas Protokolu par Īriju/Ziemeļīriju trešo valstu zvejas kuģiem ir tiesības veikt zvejas produktu izkraušanu un pārkraušanu citā kuģī un piekļūt ostas pakalpojumiem

(2023/C 222/18)

Šo sarakstu publicē saskaņā ar Padomes 2008. gada 29. septembra Regulas (EK) Nr. 1005/2008 (1) 5. panta 4. punktu.

| Dalībvalsts | Apstiprinātās ostas |
| --- | --- |
| | |
| Beļģija | Oostende
  Zeebrugge |
| | |
| Bulgārija | Бургас (Burgas)
  Варна (Varna) |
| | |
| Dānija | Aalborg
  Aarhus
  Esbjerg
  Fredericia
  Frederikshavn  (2)
  ,
   (14)
  ,
   (15)

  Hanstholm
  Hirtshals
  Hvide Sande  (2)
  ,
   (14)
  ,
   (15)

  København
  Skagen
  Strandby  (2)
  ,
   (14)
  ,
   (15)

  Thyborøn  (2)
  ,
   (14)
  ,
   (15) |
| | |
| Vācija | Bremerhaven
  Cuxhaven
  Rostock (pārkraušana citā kuģī nav atļauta)
  Sassnitz/Mukran (pārkraušana citā kuģī nav atļauta) |
| | |
| Igaunija | Patlaban nav |
| | |
| Īrija | Killybegs  (2)
  ,
   (3)

  Castletown Berehaven  (2)
  ,
   (3)

  Bunagee  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (13) (pārkraušana citā kuģī nav atļauta)
  Burtonport  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (9) (pārkraušana citā kuģī nav atļauta)
  Dunmore East  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (10) (pārkraušana citā kuģī nav atļauta)
  Glengad  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (13) (pārkraušana citā kuģī nav atļauta)
  Greencastle  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (13) (pārkraušana citā kuģī nav atļauta)
  Howth  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (10) (pārkraušana citā kuģī nav atļauta)
  Malin Head  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (13) (pārkraušana citā kuģī nav atļauta)
  Moville  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (11) (pārkraušana citā kuģī nav atļauta)
  Quigley’s Point  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (12) (pārkraušana citā kuģī nav atļauta)
  Rathmullan  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (9) (pārkraušana citā kuģī nav atļauta)
  Rossaveal  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (10) (pārkraušana citā kuģī nav atļauta) |
| Grieķija | Πειραιάς (Piraeus)
  Θεσσαλονίκη (Thessaloniki) |
| | |
| Spānija | A Coruña
  A Pobra do Caramiñal
  Algeciras
  Alicante
  Almería
  Arrecife
  Barbate (2) (pārkraušana citā kuģī un izkraušana nav atļauta)
  Barcelona
  Bilbao
  Burela
  Cádiz
  Cartagena
  Castellón
  Celeiro
  Gijón
  Huelva
  Las Palmas de Gran Canaria
  Málaga
  Marín
  Palma de Mallorca (2)

  Pasaia (Pasajes)
  Puerto del Rosario
  Ribeira
  Santa Cruz de Tenerife
  Santander
  Tarragona
  Valencia
  Vigo (Área Portuaria)
  Vilagarcía de Arousa |
| | |
| Francija | Francijas Eiropas daļa:
  Dunkerque
  Boulogne
  Le Havre
  Caen (2)

  Cherbourg en Cotentin (2)

  Barneville-Carteret
  Granville (2)

  Saint-Malo
  Roscoff (2)

  Brest
  Douarnenez (2)

  Concarneau (2)

  Lorient (2)

  Nantes - Saint-Nazaire (2)

  La Rochelle (2)

  Rochefort sur Mer (2)

  Port la Nouvelle (2)

  Sète
  Marseille Port
  Francijas aizjūras teritorijas:
  Le Port (Reinjona)
  Fort de France (Martinika) (2)

  Port de Jarry (Gvadelupa) (2)

  Port du Larivot (Gviāna) (2) |
| | |
| Horvātija | Ploče
  Rijeka
  Zadar – Gaženica
  Split – Sjeverna luka |
| | |
| Itālija | Ancona
  Brindisi
  Civitavecchia
  Fiumicino (2)

  Genova
  Gioia Tauro
  La Spezia
  Livorno
  Napoli
  Olbia
  Palermo
  Ravenna
  Reggio Calabria
  Salerno
  Taranto
  Trapani
  Trieste
  Venezia |
| | |
| Kipra | Λεμεσός (Limassol) |
| | |
| Latvija | Rīga
  Ventspils |
| | |
| Lietuva | Klaipėda |
| | |
| Malta | Valletta (Deepwater Quay, Laboratory Wharf, Magazine Wharf)
  Marsaxlokk Port (MT DIS Malta Freeport Distripark, MT MAR Marsaxlokk) |
| | |
| Nīderlande | Vlissingen
  Scheveningen (2)

  Ijmuiden
  Harlingen
  Eemshaven
  Den Helder (2)

  Velsen (6)

  Amsterdam (6)

  Rotterdam (6)

  Stellendam (7)

  Den Oever (7)

  Oudeschild (7)

  Urk (7)

  Lauwersoog (7)

  Yerseke (7) |
| |
| Polija | Gdańsk
  Gdynia
  Szczecin
  Świnoujście (2) |
| | |
| Portugāle | Aveiro [PT AVE 1] (2)

  Caniçal [PT CNL 1]
  Horta [PT HOR 1] (2)

  Lisboa [PT LIS 1]
  Peniche [PT PEN 1] (2)

  Ponta Delgada [PT PDL 1]
  Porto [PT OPO 1]
  Setúbal [PT SET 1] (2)

  Sines [PT SIE 1]
  Viana do Castelo [PT VDC 1] (2) |
| | |
| Rumānija | Constanța |
| | |
| Slovēnija | Patlaban nav |
| | |
| Somija | Helsinki (pārkraušana citā kuģī nav atļauta) |
| | |
| Zviedrija | |
| | Ellös (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (pārkraušana citā kuģī nav atļauta)
  Göteborg (3)
  ,
   (4)

  Karlskrona Handelshamnen  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (pārkraušana citā kuģī nav atļauta)
  Kungshamn (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (pārkraušana citā kuģī nav atļauta)
  Lysekil (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (pārkraušana citā kuģī nav atļauta)
  Nogersund (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (pārkraušana citā kuģī nav atļauta)
  Rönnäng (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (pārkraušana citā kuģī nav atļauta)
  Simrishamn (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (pārkraušana citā kuģī nav atļauta)
  Slite (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (pārkraušana citā kuģī nav atļauta)
  Smögen (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (pārkraušana citā kuģī nav atļauta)
  Strömstad (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (pārkraušana citā kuģī nav atļauta)
  Trelleborg (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (pārkraušana citā kuģī nav atļauta)
  Träslövsläge (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (pārkraušana citā kuģī nav atļauta)
  Västervik (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (pārkraušana citā kuģī nav atļauta) |
| | |

Dalībvalsts

Apstiprinātās ostas

Beļģija

Oostende

Zeebrugge

Bulgārija

Бургас (Burgas)

Варна (Varna)

Dānija

Aalborg

Aarhus

Esbjerg

Fredericia

Frederikshavn  (2)
  ,
   (14)
  ,
   (15)

Hanstholm

Hirtshals

Hvide Sande  (2)
  ,
   (14)
  ,
   (15)

København

Skagen

Strandby  (2)
  ,
   (14)
  ,
   (15)

Thyborøn  (2)
  ,
   (14)
  ,
   (15)

Vācija

Bremerhaven

Cuxhaven

Rostock (pārkraušana citā kuģī nav atļauta)

Sassnitz/Mukran (pārkraušana citā kuģī nav atļauta)

Igaunija

Patlaban nav

Īrija

Killybegs  (2)
  ,
   (3)

Castletown Berehaven  (2)
  ,
   (3)

Bunagee  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (13) (pārkraušana citā kuģī nav atļauta)

Burtonport  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (9) (pārkraušana citā kuģī nav atļauta)

Dunmore East  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (10) (pārkraušana citā kuģī nav atļauta)

Glengad  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (13) (pārkraušana citā kuģī nav atļauta)

Greencastle  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (13) (pārkraušana citā kuģī nav atļauta)

Howth  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (10) (pārkraušana citā kuģī nav atļauta)

Malin Head  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (13) (pārkraušana citā kuģī nav atļauta)

Moville  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (11) (pārkraušana citā kuģī nav atļauta)

Quigley’s Point  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (12) (pārkraušana citā kuģī nav atļauta)

Rathmullan  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (9) (pārkraušana citā kuģī nav atļauta)

Rossaveal  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (10) (pārkraušana citā kuģī nav atļauta)

Grieķija

Πειραιάς (Piraeus)

Θεσσαλονίκη (Thessaloniki)

Spānija

A Coruña

A Pobra do Caramiñal

Algeciras

Alicante

Almería

Arrecife

Barbate (2) (pārkraušana citā kuģī un izkraušana nav atļauta)

Barcelona

Bilbao

Burela

Cádiz

Cartagena

Castellón

Celeiro

Gijón

Huelva

Las Palmas de Gran Canaria

Málaga

Marín

Palma de Mallorca (2)

Pasaia (Pasajes)

Puerto del Rosario

Ribeira

Santa Cruz de Tenerife

Santander

Tarragona

Valencia

Vigo (Área Portuaria)

Vilagarcía de Arousa

Francija

Francijas Eiropas daļa:

Dunkerque

Boulogne

Le Havre

Caen (2)

Cherbourg en Cotentin (2)

Barneville-Carteret

Granville (2)

Saint-Malo

Roscoff (2)

Brest

Douarnenez (2)

Concarneau (2)

Lorient (2)

Nantes - Saint-Nazaire (2)

La Rochelle (2)

Rochefort sur Mer (2)

Port la Nouvelle (2)

Sète

Marseille Port

Francijas aizjūras teritorijas:

Le Port (Reinjona)

Fort de France (Martinika) (2)

Port de Jarry (Gvadelupa) (2)

Port du Larivot (Gviāna) (2)

Horvātija

Ploče

Rijeka

Zadar – Gaženica

Split – Sjeverna luka

Itālija

Ancona

Brindisi

Civitavecchia

Fiumicino (2)

Genova

Gioia Tauro

La Spezia

Livorno

Napoli

Olbia

Palermo

Ravenna

Reggio Calabria

Salerno

Taranto

Trapani

Trieste

Venezia

Kipra

Λεμεσός (Limassol)

Latvija

Rīga

Ventspils

Lietuva

Klaipėda

Malta

Valletta (Deepwater Quay, Laboratory Wharf, Magazine Wharf)

Marsaxlokk Port (MT DIS Malta Freeport Distripark, MT MAR Marsaxlokk)

Nīderlande

Vlissingen

Scheveningen (2)

Ijmuiden

Harlingen

Eemshaven

Den Helder (2)

Velsen (6)

Amsterdam (6)

Rotterdam (6)

Stellendam (7)

Den Oever (7)

Oudeschild (7)

Urk (7)

Lauwersoog (7)

Yerseke (7)

Polija

Gdańsk

Gdynia

Szczecin

Świnoujście (2)

Portugāle

Aveiro [PT AVE 1] (2)

Caniçal [PT CNL 1]

Horta [PT HOR 1] (2)

Lisboa [PT LIS 1]

Peniche [PT PEN 1] (2)

Ponta Delgada [PT PDL 1]

Porto [PT OPO 1]

Setúbal [PT SET 1] (2)

Sines [PT SIE 1]

Viana do Castelo [PT VDC 1] (2)

Rumānija

Constanța

Slovēnija

Patlaban nav

Somija

Helsinki (pārkraušana citā kuģī nav atļauta)

Zviedrija

Ellös (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (pārkraušana citā kuģī nav atļauta)

Göteborg (3)
  ,
   (4)

Karlskrona Handelshamnen  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (pārkraušana citā kuģī nav atļauta)

Kungshamn (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (pārkraušana citā kuģī nav atļauta)

Lysekil (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (pārkraušana citā kuģī nav atļauta)

Nogersund (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (pārkraušana citā kuģī nav atļauta)

Rönnäng (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (pārkraušana citā kuģī nav atļauta)

Simrishamn (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (pārkraušana citā kuģī nav atļauta)

Slite (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (pārkraušana citā kuģī nav atļauta)

Smögen (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (pārkraušana citā kuģī nav atļauta)

Strömstad (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (pārkraušana citā kuģī nav atļauta)

Trelleborg (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (pārkraušana citā kuģī nav atļauta)

Träslövsläge (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (pārkraušana citā kuģī nav atļauta)

Västervik (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (pārkraušana citā kuģī nav atļauta)

| Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas Protokols par Īriju/Ziemeļīriju | Apstiprinātās ostas |
| --- | --- |
| Ziemeļīrija | Londonderry
  Kilkeel
  Portavogie
  Ardglass
  Warrenpoint
  Bangor (Co. Down)
  Belfast |

Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas Protokols par Īriju/Ziemeļīriju

Apstiprinātās ostas

Ziemeļīrija

Londonderry

Kilkeel

Portavogie

Ardglass

Warrenpoint

Bangor (Co. Down)

Belfast

---

(1)  OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.

(2)  Osta nav ES robežkontroles punkts.

(3)  Atļauti visu zvejas produktu izkrāvumi no kuģiem ar Norvēģijas, Islandes, Andoras un Fēru Salu karogu.

(4)  Nav atļauti izkrāvumi, kuru apjoms pārsniedz 10 t siļķu (ja tās iegūtas apgabalos ārpus Baltijas jūras), makreļu un stavridu.

(5)  Nav atļauti saldētu zivju izkrāvumi. Izņēmums ir šādi izkrāvumi no kuģiem ar Norvēģijas, Islandes, Andoras un Fēru Salu karogu, ja osta apzīmēta ar (3).

(6)  Izkrāvumus pieņem tikai no zvejas kuģiem, kuri garāki par 59 m vai kuru tilpība ir vismaz 1200 BT.

(7)  Tikai zvejas kuģiem no Apvienotās Karalistes apkopes darbu veikšanai un pēc NVWA apstiprinājuma saņemšanas. Tilpnes fiziskā pārbaude jāveic jebkurā dienā no pirmdienas līdz piektdienai no plkst. 8.00 līdz plkst. 17.00 ostā, kas nav apzīmēta ar (6) vai (7).

(8)  Izkrāvumus pieņem tikai no zvejas kuģiem ar Apvienotās Karalistes karogu, kuri ir reģistrēti Ziemeļīrijā.

(9)  Izkrāvumus pieņem tikai no kuģiem, kuru lielākais garums ir < 18 m, un tikai tādu svaigu nozveju izkrāvumiem, uz kurām neattiecas KPN, laikā no pirmdienas līdz piektdienai no plkst. 14.00 līdz plkst. 20.00.

(10)  Izkrāvumus pieņem tikai no kuģiem, kuru lielākais garums ir < 26 m, laikā no pirmdienas līdz piektdienai no plkst. 10.00 līdz plkst. 22.00.

(11)  Izkrāvumus pieņem tikai no kuģiem, kuru lielākais garums ir < 18 m, un tikai tādu dzīvu gliemeņu izkrāvumiem, uz kurām neattiecas ES NNN zvejas regulas, februārī, martā, oktobrī, novembrī un decembrī otrdienās un trešdienās laikā no plkst. 14.00 līdz plkst. 20.00.

(12)  Izkrāvumus pieņem tikai no kuģiem, kuru lielākais garums ir < 18 m, un tikai tādu dzīvu gliemeņu izkrāvumiem, uz kurām neattiecas ES NNN zvejas regulas, laikā no pirmdienas līdz piektdienai no plkst. 10.00 līdz plkst. 20.00 un sestdienās no plkst. 9.00 līdz plkst. 17.00.

(13)  Izkrāvumus pieņem tikai no kuģiem, kuru lielākais garums ir < 18 m, un tikai tādu svaigu nozveju izkrāvumiem, uz kurām neattiecas KPN, laikā no pirmdienas līdz piektdienai no plkst. 10.00 līdz plkst. 20.00 un sestdienās no plkst. 9.00 līdz plkst. 17.00.

(14)  Atļauta svaigu zivju produktu izkraušana un pārkraušana citā kuģī, un ir piekļuve ostas pakalpojumiem.

(15)  Nav atļauta saldētu zivju produktu izkraušana un pārkraušana citā kuģī, izņemot kuģus ar Fēru Salu, Islandes un Norvēģijas karogu.

---

V Atzinumi

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 26.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 222/50 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 222/50

---

Vienotais dokuments, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 94. panta 1. punkta d) apakšpunktā, un atsauce uz produkta specifikācijas publikāciju attiecībā uz nosaukumu vīna nozarē: vienotā dokumenta un atsauces publicēšana

(2023/C 222/19)

Šī publikācija dod tiesības trīs mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret šo pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 (1) 98. pantam.

VIENOTAIS DOKUMENTS

“Großräschener See”

PGI-DE-02660

Pieteikuma iesniegšanas datums: 25.2.2021.

1.   Reģistrējamais nosaukums

Großräschener See

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

AĢIN — aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

Vīns

| 5. | Kvalitatīvs dzirkstošais vīns |
| --- | --- |

5.

Kvalitatīvs dzirkstošais vīns

4.   Vīna(-u) apraksts

1.   Vīns: sauss, pilnmiesīgs baltvīns. VĪNOGU ŠĶIRNE: “Solaris”

Izskats: dzeltenā līdz zeltaini dzeltenā krāsā ar oranžas krāsas niansēm.

Smarža: gatavu dzelteno augļu smarža ar eksotisku pieskaņu.

Garša: reibinoša, augļaina buķete, eksotisku augļu, piemēram, persiku, līčiju, pilnīgi gatavu banānu un zālaugu-augu notis, pēcgaršā nedaudz jūtams muskatrieksts.

Analītiskās īpašības

Ja attiecībā uz analītiskajām īpašībām vērtība nav norādīta, piemēro pašlaik spēkā esošos tiesību aktus.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

2.   Vīns: sauss, pilnmiesīgs baltvīns. VĪNOGU ŠĶIRNE: “Cabernet Blanc”

Izskats: gaiši zaļā līdz dzeltenā krāsā.

Smarža: sarežģīts bumbieru un tropu augļu aromāts ar plūškoka ziedu un zaļās paprikas niansēm.

Garša: raksturīga mineralitāte, kas iegūta no ledāju sanesu augsnes, kura satur kaļķainu smilšmālu, pilnmiesīgums, izsmalcināts augļainums, kas specifisks vīnogu šķirnei, ilgstoša pēcgarša.

Analītiskās īpašības

Ja attiecībā uz analītiskajām īpašībām vērtība nav norādīta, piemēro pašlaik spēkā esošos tiesību aktus.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

3.   Vīns: sauss, augļains baltvīns. VĪNOGU ŠĶIRNE: “Johanniter”

Izskats: gaiši zaļā līdz gaiši dzeltenā krāsā.

Smarža: citrusaugļu, bumbieru vai meloņu.

Garša: raksturīga mineralitāte, kas iegūta no ledāju sanesu augsnes, kura satur kaļķainu smilšmālu, dzīvīgums un maigs skābums.

Analītiskās īpašības

Ja attiecībā uz analītiskajām īpašībām vērtība nav norādīta, piemēro pašlaik spēkā esošos tiesību aktus.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

4.   Vīns: pussauss, augļains baltvīns. VĪNOGU ŠĶIRNE: “Johanniter”

Izskats: gaiši zaļā līdz gaiši dzeltenā krāsā.

Smarža: citrusaugļu, bumbieru vai meloņu.

Garša: raksturīga mineralitāte, kas iegūta no ledāju sanesu augsnes, kura satur kaļķainu smilšmālu, dzīvīgums un maigs skābums, patīkama skābuma un salduma mijiedarbība.

Analītiskās īpašības

Ja attiecībā uz analītiskajām īpašībām vērtība nav norādīta, piemēro pašlaik spēkā esošos tiesību aktus.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5.   Vīns: sauss, augļains sārtvīns. VĪNOGU ŠĶIRNE: “Pinotin”

Izskats: laša rozā, vara rozā, gaiši sarkanā krāsā.

Smarža: augļaina, sarkano ogu, piemēram, zemeņu un aveņu, smarža.

Garša: augļaina, svaigu augļu, harmoniska garša.

Analītiskās īpašības

Ja attiecībā uz analītiskajām īpašībām vērtība nav norādīta, piemēro pašlaik spēkā esošos tiesību aktus.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

6.   Vīns: augļains, pilnmiesīgs sarkanvīns. VĪNOGU ŠĶIRNE: “Pinotin”

Izskats: rubīnsarkanā krāsā.

Smarža: tumšo ķiršu un tumšo ogu smarža.

Garša: meža ogu, melno ķiršu, reibinoša, pilnmiesīga garša ar ilgstošu pēcgaršu.

Analītiskās īpašības

Ja attiecībā uz analītiskajām īpašībām vērtība nav norādīta, piemēro pašlaik spēkā esošos tiesību aktus.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

7.   Vīns: augļains, pilnmiesīgs ozolkoka mucā nogatavināts sarkanvīns. VĪNOGU ŠĶIRNE: “Pinotin”

Izskats: rubīnsarkanā, tumšsarkanā krāsā; nogatavināts vīns — sarkanīgi brūnganā krāsā.

Smarža: tumšo ķiršu un tumšo ogu smarža.

Garša: meža ogu, melno ķiršu, ilgi nogatavinātam vīnam — šokolādes, pilnmiesīga, ar ilgstošu pēcgaršu, labi iederīgiem tanīniem, maigām vaniļas notīm.

Analītiskās īpašības

Ja attiecībā uz analītiskajām īpašībām vērtība nav norādīta, piemēro pašlaik spēkā esošos tiesību aktus.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

8.   Kvalitatīvs dzirkstošais vīns: augļains rozā baltvīns. VĪNOGU ŠĶIRNE: “Johanniter”, “Solaris”, “Cabernet Blanc”, “Pinotin” vai to maisījums

Izskats: gaiši dzeltenā, gaiši vara rozā, rozā, gaiši sarkanā krāsā.

Smarža: augļaina.

Garša: augļaina; noturīgi burbulīši, viegli dzerams.

Analītiskās īpašības

Ja attiecībā uz analītiskajām īpašībām vērtība nav norādīta, piemēro pašlaik spēkā esošos tiesību aktus.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | 13,5 |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | 11 |
| Minimālais kopējais skābums | |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

13,5

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

11

Minimālais kopējais skābums

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5.   Vīndarības metodes

a.   Galvenās vīndarības metodes

1.   Vīns

Īpašās vīndarības metodes

Baltvīns, sārtvīns

Īpašu vīndarības metožu nav.

Šķirnes “Pinotin” vīnogu sarkanvīns

Vīnogu mīkstuma raudzēšana vismaz 3 dienas.

Ozolkoka mucā nogatavināts šķirnes “Pinotin” vīnogu sarkanvīns

Vīnogu mīkstuma raudzēšana vismaz 3 dienas.

Nogatavināšana koka mucās 8–24 mēnešus.

2.   Kvalitatīvs dzirkstošais vīns

Īpašās vīndarības metodes

Otrējo raudzēšanu pudelē var veikt, tikai tradicionāli raudzējot pudelēs.

b.   Maksimālais ražas iznākums

| 1. | Vīns
  90 hl no hektāra |
| --- | --- |

1.

Vīns

90 hl no hektāra

| 2. | Kvalitatīvs dzirkstošais vīns
  90 hl no hektāra |
| --- | --- |

2.

Kvalitatīvs dzirkstošais vīns

90 hl no hektāra

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

AĢIN “Großräschener See” ir daļa no aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes “Brandenburger Landwein”, kura reģistrācijas numurs ir PGI-DE-A1281.

Ar AĢIN “Großräschener See” apzīmētā produkta ražošanas apgabals, kurā var stādīt vīnogulājus, atrodas Großräschen reģionā, kur klimatu ietekmē Großräschen ezers, kura platība ir aptuveni 775 ha.

Ar AĢIN “Großräschener See” apzīmētā produkta ražošanas apgabals, ko norobežo zemesgabali un to apakšapgabali, atrodas ar Brandenburgas AĢIN apzīmētā produkta ražošanas apgabalā. Ar AĢIN “Großräschener See” apzīmētā produkta ražošanas noteiktajā apgabalā ietilpst šādi zemesgabalu apakšapgabali:

| Kārtas Nr. | Reģions | Zemesgabals | Apakšapgabals |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Großräschen | 5 | 1 260 |
| 2 | Großräschen | 6 | 676 |
| 3 | Großräschen | 6 | 579 |
| 4 | Großräschen | 5 | 1 259 |
| 5 | Großräschen | 6 | 707 |

Kārtas Nr.

Reģions

Zemesgabals

Apakšapgabals

1

Großräschen

5

1 260

2

Großräschen

6

676

3

Großräschen

6

579

4

Großräschen

5

1 259

5

Großräschen

6

707

7.   Galvenās vīna vīnogu šķirnes

“Cabernet Blanc”

“Johanniter”

“Pinotin”

“Solaris”

8.   Saiknes vai saikņu apraksts

Vīnu īpašā kvalitāte ir saistīta ar īpašo klimatu, proti, vidēji 2 018 saulesgaismas stundām gadā, īpašo ģeoloģisko vidi, vietējiem apstākļiem pielāgotu šķirņu izvēli un vīnogu novākšanu ar rokām. Vīni (1. kategorija) un dzirkstošie vīni (5. kategorija) atšķiras no vīniem, kas apzīmēti ar Brandenburgas AĢIN, ar savu reputāciju, ko radījuši īpaši sarežģīti, daudzslāņaini aromāti, kas veidojas Großräschen ezera radītajā unikālajā apgaismojumā un Saale ledus laikmeta otrā posma ledāju sanesu augsnē. Minētais ģeogrāfiskais apgabals ar savu dabisko augsni atšķiras no sekundārās ainavas, ko veido virszemes raktuves un augsnes izbijušo raktuvju teritorijā, kā arī no Brandenburgas smilšainajām un daļēji grantainajām augsnēm.

Teritorijās, kuru klimatu ietekmē Großräschen ezers, valda īpašs mikroklimats ar 51,1 vasaras dienu (dienas temperatūra >= 25 °C), un tajās ir morēnas pagulslānis, zem kura atrodas kaļķains smilšmāls, kura sastāvā ir ledāju sanesas, kas veidojušās otrajā Saale ledus laikmeta posmā. Ar kaļķakmeni bagātās augsnes pH ir 7,2. Augsnes sārmainā reakcija ir priekšnoteikums izciliem augšanas apstākļiem un barības vielu pieejamībai. Augsnes labā spēja saglabāt siltumu, barības vielas un mitrumu ļauj pilnīgi attīstīties vīnogu aromātam un tādējādi nodrošina, ka vīni ir pilnmiesīgi.

Ar vīnogulājiem apstādītās platības atrodas aptuveni 100 m virs jūras līmeņa un ir vērstas uz dienvidaustrumiem vai dienvidiem. Stāvākā vīndārza, kas atrodas tieši pie ezera, slīpums ir 30–33 %, un tas ir pakļauts intensīvai saulesgaismai. Pārējais apgabals atrodas līdzenā nogāzē, kuras slīpums ir 5 %. Klimatisko un ģeogrāfisko apstākļu, kā arī izvēlētās šķirnes dēļ misas svars ir daudz lielāks nekā Brandenburgas reģionā, kurā ražo produktu “Brandenburger Landwein” (minimālā dabiskā spirta koncentrācija ir 9,5 %, bet produktam “Brandenburger Landwein” — 5,9 %).

Großräschen ezers atstaro siltumu un gaismu un regulē temperatūru, nodrošinot, ka tās svārstības nav ļoti lielas. Ūdens virsma atstaro gaismu, un tai ir īpaši svarīga nozīme fotosintēzes procesā. Tāpēc apgaismojums, ko rada ūdens, būtiski ietekmē lapu asimilāciju. Savukārt asimilācija izraisa aromātu integrēšanos, Großräschen ezera ietekmētā apgabala vīnus padarot īpaši aromātiskus un pilnmiesīgus. Ledāju sanesu augsne augiem nodrošina daudz pieejamu barības vielu, un atšķirībā no Brandenburgā dominējošajām smilšainajām augsnēm (ko dēvē arī par “Brandenburgas smilškasti”) attiecīgā noteiktā apgabala augsne var ilgāk noturēt ūdeni, tādējādi pozitīvi ietekmējot vīnus, kā turpmāk izklāstīts attiecībā uz katru produktu.

Klimata un augsnes mijiedarbība šķirnes “Solaris” vīnogām nodrošina īpašas organoleptiskās īpašības, kas neveidojas, šo šķirni audzējot citos ģeogrāfiskajos apgabalos, proti, eksotiskie augļi, piemēram, persiki, līčijas un pilnīgi nogatavojušies banāni, garšā tik izteikti jūtami tikai šajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Šajā apgabalā audzētās “Cabernet Blanc” vīnogas no citos ģeogrāfiskajos apgabalos audzētajām “Cabernet Blanc” vīnogām atšķiras ar lielāku misas svaru un specifiskām plūškoka ziedu un bumbieru garšas īpašībām, kā arī izsmalcinātām zaļās paprikas niansēm, kas jūtamas tikai pēcgaršā. Šķirnes “Johanniter” vīnogām raksturīga mineralitāte, ko nodrošina kaļķainais smilšmāls, un dzīvīga skābuma un salduma mijiedarbība. Großräschen ezera klimats un augsne nodrošina baltvīnu šķirnēm unikālu skābuma līmeni ražas novākšanas laikā. Augsne un klimats ir īpaši labi piemērots šķirnes “Pinotin” audzēšanai un piešķir vīniem intensīvu rubīnsarkanu krāsu un sarežģītu ogu aromātu. Augsne ietekmē aromātu profila līdzsvaru pat jauniem “Pinotin” vīniem.

Visas vīnogas izlases veidā novāc ar rokām, tādējādi iegūstot īpaši dzidrus, tīrus vīnus. Vīnogu ražas novākšanas datumu nosaka, ļoti rūpīgi uzraugot vīnogu gatavības pakāpi, cukuru līmeni, skābumu un pH. Lai iegūtu baltvīniem un sārtvīniem raksturīgo aromātu profilu, to gatavošanā izmanto auksto raudzēšanu. Tā kā sarkanvīni ilgu laiku atradušies saskarē ar mizām, tie ir tumši rubīnsarkanā krāsā. Lai vīniem izveidotos raksturīgā meža ogu un melno ķiršu garša, tos daļēji iztur nerūsējoša tērauda tvertnēs. Dažus sarkanvīnus nogatavina mucā, lai tiem izveidotos vēl intensīvāks aromāts, ar labi iederīgiem tanīniem un tos būtu iespējams labi izturēt.

5. kategorija. Dienas un nakts temperatūras svārstību rezultātā vīnogās veidojas augsts skābuma līmenis, kas ir svarīgs faktors tāda dzirkstošā bāzes vīna gatavošanā, no kura gatavo kvalitatīvu dzirkstošo vīnu. Pamata dzirkstošajam vīnam paredzētās vīnogu ražas specifiskās īpašības veidojas Großräschen ezera radītajā apgaismojumā, kas ietekmē aromātu profilu, kurš ir izteikts pat agrīnajā ražā ar augstu skābes saturu.

9.   Būtiski papildu nosacījumi

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķējumu

Nosacījuma apraksts:

etiķetēs un uz iepakojuma norādāmā informācija ir paredzēta Eiropas Savienības, Vācijas Federatīvās Republikas un Brandenburgas federālās zemes spēkā esošajos tiesību aktos un noteikumos. Lai marķējumā varētu izmantot AĢIN “Großräschener See”, pudeļu pildītājam jābūt iekļautam atbilstības produkta specifikācijai ikgadējo pārbaužu sistēmā.

Tiesiskais regulējums:

ES tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

atkāpe par ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Nosacījuma apraksts:

ar AĢIN “Großräschener See” apzīmētos vīnus var izturēt Saksijā.

Saite uz produkta specifikāciju

www.ble.de/eu-qualitaetskennzeichen-wein

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

---

| 26.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 222/57 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 222/57

---

Ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijas grozījuma pieteikuma publikācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu

(2023/C 222/20)

Šī publikācija dod tiesības divu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret šo pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 (1) 98. pantam.

PRODUKTA SPECIFIKĀCIJAS GROZĪJUMA PIETEIKUMS

“Graciosa”

PDO-PT-A1447-AM01

Pieteikuma iesniegšanas datums: 21.3.2017.

1.   Grozījumam piemērojamie noteikumi

Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pants. Grozījums, kas nav maznozīmīgs

2.   Grozījuma apraksts un pamatojums

2.1.   Informācija par pieteikuma iesniedzēju

Apraksts: informācijas par pieteikuma iesniedzēju atjaunināšana.

Pamatojums: informācija par pieteikuma iesniedzēju ir novecojusi, tāpēc tā ir jāatjaunina. Šis grozījums ir jāizdara, lai vienoto dokumentu un produkta specifikāciju saskaņotu ar spēkā esošajiem noteikumiem, un tā mērķis ir arī uzlabot un precizēt iepriekš sniegto informāciju.

Vienotajā dokumentā grozītie punkti: šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

Produkta specifikācijā grozītie punkti: “Cita informācija” — “Informācija par pieteikuma iesniedzēju”.

2.2.   Informācija par ieinteresētajām personām

Apraksts: informācijas par ieinteresētajām personām svītrošana.

Pamatojums: tā kā tika nepareizi interpretēta jēdziena “ieinteresētās personas” nozīme, šajā laukā kļūdas pēc tika ievadīta informācija par pieteikuma iesniedzēju. Tāpēc minētā informācija tagad ir svītrota. Šis grozījums ir jāizdara, lai vienoto dokumentu un produkta specifikāciju saskaņotu ar spēkā esošajiem noteikumiem, un tā mērķis ir arī uzlabot un precizēt iepriekš sniegto informāciju.

Vienotajā dokumentā grozītie punkti: šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

Produkta specifikācijā grozītie punkti: “Cita informācija” — “Ieinteresētās personas”.

2.3.   Informācija par uzraudzības struktūrām

Apraksts: informācijas par uzraudzības struktūrām atjaunināšana.

Pamatojums: informācija par pieteikuma iesniedzēju ir novecojusi, tāpēc tā ir jāatjaunina. Šis grozījums ir jāizdara, lai vienoto dokumentu un produkta specifikāciju saskaņotu ar spēkā esošajiem noteikumiem, un tā mērķis ir arī uzlabot un precizēt iepriekš sniegto informāciju.

Vienotajā dokumentā grozītie punkti: šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

Produkta specifikācijā grozītie punkti: “Cita informācija” — “Informācija uzraudzības struktūrām”.

2.4.   Informācija par kompetentajām uzraudzības iestādēm

Apraksts: informācijas par kompetentajām uzraudzības iestādēm atjaunināšana.

Pamatojums: informācija par kompetentajām uzraudzības iestādēm ir novecojusi, tāpēc tā ir jāatjaunina. Šis grozījums ir jāizdara, lai vienoto dokumentu un produkta specifikāciju saskaņotu ar spēkā esošajiem noteikumiem, un tā mērķis ir arī uzlabot un precizēt iepriekš sniegto informāciju.

Vienotajā dokumentā grozītie punkti: šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

Produkta specifikācijā grozītie punkti: “Cita informācija” — “Informācija par kompetentajām uzraudzības iestādēm”.

2.5.   Produktu kategorija: jaunas vīnkopības produktu kategorijas pievienošana

Apraksts: pievienota kategorija “Desertvīns”.

Pamatojums: šā grozījuma mērķis ir palielināt reģionā jau pastāvoša produkta ekonomisko vērtību, atzīstot to ar minēto ACVN.

Ražotāji šo vīnu jau gatavo saskaņā ar reģiona tradicionālajām metodēm, un tas tiek ievērots tā kvalitātes un savdabīguma dēļ. Tāpēc, apzīmējot to ar ACVN “Graciosa”, tiek atzīta tā nozīme un kvalitāte, kā arī pievienotā vērtība, ko tas nodrošina ražotājiem.

Vienotajā dokumentā grozītie punkti: “Vīnkopības produktu kategorijas”, “Vīna(-u) apraksts”, “Īpašās vīndarības metodes”, “Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu” un “Papildu nosacījumi”.

Produkta specifikācijā grozītie punkti: “Vīnkopības produktu kategorijas”, “Vīna(-u) apraksts”, “Īpašās vīndarības metodes”, “Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu” un “Papildu nosacījumi”.

2.6.   Produktu kategorija: jaunas vīnkopības produktu kategorijas pievienošana

Apraksts: pievienota kategorija “Dzirkstošais vīns”.

Pamatojums: šā grozījuma mērķis ir palielināt reģionā jau pastāvoša produkta ekonomisko vērtību, atzīstot to ar minēto ACVN.

Ražotāji šo vīnu jau gatavo saskaņā ar reģiona tradicionālajām metodēm, un tas tiek ievērots tā kvalitātes un savdabīguma dēļ. Tāpēc, apzīmējot to ar ACVN “Graciosa”, tiek atzīta tā nozīme un kvalitāte, kā arī pievienotā vērtība, ko tas nodrošina ražotājiem.

Vienotajā dokumentā grozītie punkti: “Vīnkopības produktu kategorijas”, “Vīna(-u) apraksts”, “Īpašās vīndarības metodes”, “Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu” un “Papildu nosacījumi”.

Produkta specifikācijā grozītie punkti: “Vīnkopības produktu kategorijas”, “Vīna(-u) apraksts”, “Īpašās vīndarības metodes”, “Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu” un “Papildu nosacījumi”.

2.7.   Vīnu apraksts: kategorija “Vīns”

Apraksts: vīnu apraksts ir uzlabots un grozīts.

Pamatojums: tā kā tika konstatēts, ka iepriekšējais vīnu apraksts ir vispārīgs un neskaidrs, tas būtu jāgroza, lai izklāstītu īpašības, kas saistītas ar vīniem, kuri apzīmēti ar ACVN “Graciosa”. Šis grozījums ir jāizdara, lai vienoto dokumentu un produkta specifikāciju saskaņotu ar spēkā esošajiem noteikumiem.

Vienotajā dokumentā grozītie punkti: “Vīna(-u) apraksts” — kategorija “Vīns”.

Produkta specifikācijā grozītie punkti: “Vīna(-u) apraksts” — kategorija “Vīns”.

2.8.   Vīndarības metodes: maksimālais ražas iznākums

Apraksts: izņēmuma svītrošana.

Pamatojums: attiecībā uz šo parametru ir noteikta skaidra un objektīva prasība, tādējādi garantējot ražošanas nosacījumu vienveidību un paredzamību.

Vienotajā dokumentā grozītie punkti: “Vīndarības metodes”.

Produkta specifikācijā grozītie punkti: “Vīndarības metodes”.

2.9.   Vīndarības metodes: kategorija “Vīns”

Apraksts: iepriekš izklāstītās vīndarības metodes ir racionalizētas un grozītas. Svītrota arī prasība par šīs kategorijas vīnu minimālo izturēšanas laiku.

Pamatojums: prasības un ierobežojumi, kas iepriekš bija piemērojami produktu kategorijai “Vīns”, ir vienkāršoti un precizēti, neapdraudot īpašības, kas saistītas ar vīniem, kuri apzīmēti ar ACVN “Graciosa”. Svītrota prasība par vīnu minimālo izturēšanas periodu, jo ir izrādījies, ka šis faktors nav tik būtisks, lai garantētu ar ACVN “Graciosa” apzīmēto vīnu īpašības.

Vienotajā dokumentā grozītie punkti: “Vīndarības metodes”.

Produkta specifikācijā grozītie punkti: “Vīndarības metodes”.

2.10.   Vīndarības metodes: visas kategorijas

Apraksts: visām produktu kategorijām piemērojama ierobežojuma vīndarībā iekļaušana: 85 % kopējā misas daudzuma jābūt iegūtiem no galveno šķirņu vīnogām, bet atlikusī daļa drīkst būt iegūta no sekundāro šķirņu vīnogām.

Pamatojums: izveidojot to vīnogu šķirņu ierobežotu sarakstu, kas ir būtiskas ar ACVN “Graciosa” apzīmēto vīnu autentiskuma un savdabīguma garantēšanā, ir noteikta no minētajām galvenajām šķirnēm iegūstamās misas kopējā daudzuma minimālā procentuālā daļa. Tomēr, tā kā ģeogrāfiskajā apgabalā audzēto šķirņu vidū ir arī sekundārās šķirnes, atļaujot tās izmantot ierobežotā daudzumā, ar ACVN “Graciosa” apzīmēto vīnu savdabīgums netiek apdraudēts.

Vienotajā dokumentā grozītie punkti: “Vīndarības metodes” — “Vīndarībā piemērojamais ierobežojums”.

Produkta specifikācijā grozītie punkti: “Vīndarības metodes” — “Vīndarībā piemērojamais ierobežojums”.

2.11.   Galvenās vīnogu šķirnes: izmaiņas šķirņu sarakstā / šķirņu saraksta pielāgošana

Apraksts: vīnogu šķirņu saskaņošana ar jauno valsts sarakstu. Šķirņu “Bical”, “Fernão Pires”, “Generosa”, “Malvasia”, “Rio Grande”, “Seara Nova” un “Sercial” svītrošana. Šķirne, kas kļuvusi par sekundāro šķirni: “Malvasia-Fina” (“Boal”).

Pamatojums: vīnu ražošanai Grasjosas [Graciosa] reģionā izmantojamo vīnogu šķirņu saraksts būtu jāatjaunina un jāpielāgo jaunajam tiesiskajam regulējumam, kuru veido valsts saraksts ar šķirnēm, kas piemērotas vīnkopībai Portugālē.

Ar ACVN “Graciosa” apzīmēto vīnu autentiskuma un savdabīguma garantēšanai būtisko šķirņu ierobežota saraksta izveide ir saistīta ar ierobežojumu attiecībā uz izmantojamajām šķirnēm. Šā procesa rezultātā viena šķirne, kas iepriekš tika uzskatīta par galveno šķirni, ir pārcelta uz sekundāro šķirņu sarakstu.

Vienotajā dokumentā grozītie punkti: “Galvenās vīnogu šķirnes”.

Produkta specifikācijā grozītie punkti: “Galvenās vīnogu šķirnes”.

2.12.   Sekundāro vīnogu šķirņu iekļaušana

Apraksts: ir noteiktas divas sekundārās šķirnes, proti, no galveno šķirņu saraksta svītrotā “Malvasia Fina” (“Boal”) un pievienotā “Galego Dourado”.

Pamatojums: tā kā šīs šķirnes pieder pie ģeogrāfiskajā apgabalā audzētajām tradicionālajām šķirnēm, tās kā sekundārās šķirnes neapdraud ar ACVN “Graciosa” apzīmēto vīnu savdabīgumu.

Vienotajā dokumentā grozītie punkti: vienoto dokumentu šis grozījums neietekmē.

Produkta specifikācijā grozītie punkti: “Sekundārās vīnogu šķirnes”.

2.13.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu: visas kategorijas

Apraksts: uzlabots un grozīts apraksts par saikni ar ģeogrāfisko apgabalu.

Pamatojums: tā kā tika konstatēts, ka iepriekšējais apraksts par saikni ar ģeogrāfisko apgabalu (kategorija “Vīns”) ir vispārīgs un neskaidrs, un tā kā saikne būtu jāapraksta arī attiecībā uz jaunajām produktu kategorijām (“Dzirkstošais vīns” un “Desertvīns”), šā punkta saturs ir pārskatīts, un tajā ir iekļautas visas produktu kategorijas. Tādējādi saturs ir padarīts precīzāks, ņemot vērā to, ka saikne ar ģeogrāfisko apgabalu aptver visas kategorijas.

Vienotajā dokumentā grozītie punkti: “Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu”.

Produkta specifikācijā grozītie punkti: “Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu”.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1.   Produkta nosaukums

Graciosa

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN — aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

Vīns

| 3. | Desertvīns |
| --- | --- |

3.

Desertvīns

| 5. | Dzirkstošais vīns |
| --- | --- |

5.

Dzirkstošais vīns

4.   Vīna(-u) apraksts

4.1.   Vīni

ĪSS APRAKSTS

Baltvīni

Šie vīni ir gaiši līdz intensīvi dzeltenā krāsā, un to smaržā apvienojas citrusaugļu un jūras notis ar tropu augļu niansēm. To garšā jūtams izteikts sāļums un mineralitāte, kā arī izteikts skābums, un tiem ir mērens spirta saturs un svaiga pēcgarša.

Pārējās analītiskās īpašības atbilst attiecīgajos tiesību aktos noteiktajām īpašībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 10,5 |
| Minimālais kopējais skābums | 46,6  miliekvivalenti uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 18 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | 200 |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

10,5

Minimālais kopējais skābums

46,6  miliekvivalenti uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

18

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

200

4.2.   Desertvīni

ĪSS APRAKSTS

Baltvīni

Šie vīni ir dzintara līdz brūnā krāsā ar zeltainu spīdumu. To buķetei raksturīgas kauleņaugļu notis, un tā var ietvert arī medus, karameles un garšvielu notis. Izturot mucās, vīnos var veidoties grauzdējuma un dūmu aromāts.

Tiem ir bagātīga garša — no sausas līdz pussaldai — ar skaidri jūtamu skābumu un sāļumu. Šie ir augļaini (kauleņaugļus atgādinoši) vīni, kuriem var piemist arī žuvušu augļu, medus, karameles un garšvielu notis.

Pārējās analītiskās īpašības atbilst attiecīgajos tiesību aktos noteiktajām īpašībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 16 |
| Minimālais kopējais skābums | 46,6  miliekvivalenti uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 30 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | 150 |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

16

Minimālais kopējais skābums

46,6  miliekvivalenti uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

30

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

150

4.3.   Dzirkstošie vīni

ĪSS APRAKSTS

Baltvīni

Dzirkstošie baltvīni ir gaiši līdz intensīvi dzeltenā krāsā, un to smaržā apvienojas citrusaugļu un jūras notis ar tropu augļu niansēm. Tiem ir smalki, noturīgi burbulīši, augļaina un minerāla garša ar jūras notīm un izteiktu skābumu un svaiga pēcgarša.

Pārējās analītiskās īpašības atbilst attiecīgajos tiesību aktos noteiktajām īpašībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 11,5 |
| Minimālais kopējais skābums | 46,6  miliekvivalenti uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 18 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | 185 |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

11,5

Minimālais kopējais skābums

46,6  miliekvivalenti uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

18

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

185

5.   Vīndarības metodes

5.1.   Īpašās vīndarības metodes

1.   Vīni, dzirkstošie vīni un desertvīni: vīndārzu pārvaldība un augsnes

Vīnogu audzēšanas metodes

Ar ACVN “Graciosa” apzīmēto vīnu ražošanā izmantotajām vīnogām jābūt iegūtām vinhas estremes (vīndārzu zemesgabalos, kuros aug ne vairāk kā 20 koki uz hektāru), kuros vīnogulājus audzē uz lauka, izmantojot kausveida vai kordona sistēmas.

Ar ACVN “Graciosa” apzīmēto vīnu ražošanai paredzētajiem vīndārziem jābūt iestādītiem plānās, standarta vulkāniskas izcelsmes brūnaugsnēs vai regolītaugsnēs, kuras izveidojušās no bazalta vai piroklastiska materiāla, kas atrodas uz sekla bazalta.

2.   Vīni, dzirkstošie vīni un desertvīni: tradicionālās metodes

Vīndarībā piemērojamais ierobežojums

Ar ACVN “Graciosa” apzīmēto vīnu gatavošanā jāievēro tiesību aktos atļautās tradicionālās vīndarības metodes.

3.   Vīni: dabiskais spirta saturs tilpuma %

Vīndarībā piemērojamais ierobežojums

Izmantotās misas potenciālajam dabiskajam spirta saturam jābūt vismaz 10 tilp. %.

4.   Dzirkstošie vīni: dabiskais spirta saturs tilpuma %

Vīndarībā piemērojamais ierobežojums

Dzirkstošo vīnu bāzes vīniem izmantotās misas potenciālajam dabiskajam spirta saturam jābūt vismaz 9 tilp. %.

5.   Desertvīni: dabiskais spirta saturs tilpuma %

Vīndarībā piemērojamais ierobežojums

Desertvīniem izmantotās misas potenciālajam dabiskajam spirta saturam jābūt vismaz 12 tilp. %.

6.   Vīni, dzirkstošie vīni un desertvīni: vīnogu šķirnes

Vīndarībā piemērojamais ierobežojums

85 % no tās misas kopējā daudzuma, ko izmanto ar ACVN “Graciosa” apzīmēto vīnu, dzirkstošo vīnu un desertvīnu gatavošanā, jābūt iegūtiem no vīnogu šķirnēm, kuras noteiktas par galvenajām šķirnēm. Pārējais misas kopējais daudzums var būt iegūts no šķirnēm, kas iekļautas sekundāro šķirņu sarakstā.

7.   Desertvīni: izturēšanas periods

Īpašā vīndarības metode

Ar ACVN “Graciosa” apzīmētos desertvīnus drīkst pildīt pudelēs tikai pēc vismaz 36 mēnešu ilga izturēšanas perioda.

5.2.   Maksimālais ražas iznākums

Vīni, dzirkstošie vīni un desertvīni

70 hektolitri no hektāra

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Ar ACVN “Graciosa” apzīmētā produkta ražošanas ģeogrāfiskais apgabals aptver platības, kuru augstums nepārsniedz 150 metrus virs jūras līmeņa un kuras atrodas Santa Cruz, Guadalupe, Praia un Luz pagastos Santakrušas [Santa Cruz] pašvaldības teritorijā.

7.   Galvenās vīna vīnogu šķirnes

| | “Arinto dos Açores” — “Terrantez da Terceira” |
| --- | --- |

“Arinto dos Açores” — “Terrantez da Terceira”

| | “Terrantez do Pico” |
| --- | --- |

“Terrantez do Pico”

| | “Verdelho” |
| --- | --- |

“Verdelho”

8.   Saiknes apraksts

Vīni, dzirkstošie vīni un desertvīni

Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Šī informācija attiecas uz vīniem, dzirkstošajiem vīniem un desertvīniem.

Dabas faktori

Ar ACVN “Graciosa” apzīmētā produkta ražošanas ģeogrāfiskais apgabals sakrīt ar Grasjosas [Graciosa] salas teritoriju. Tās platība ir aptuveni 61 km2, garums — 12,5 km un maksimālais platums — 7,5 km. Grasjosa ir sala, kas atrodas Azoru salu arhipelāga centrālās salu grupas ziemeļrietumos. Tā ir vismazāk kalnainā sala Azoru salu arhipelāgā, un tās maksimālais augstums ir 402 metri virs jūras līmeņa.

Salas raksturīgās topogrāfijas dēļ tajā, salīdzinot ar citām arhipelāga salām, ir mazāk mākoņu un tādējādi mazāk nokrišņu, kā arī zemāks relatīvā mitruma līmenis. Minētie apstākļi ir labvēlīgi vīnogulāju audzēšanai un savdabīgu vīnu ražošanai.

Salā valda mērens jūras klimats, un arī temperatūra tajā ir mērena, proti, 16–26 °C vasarā. Golfa straumes ietekmē mērena ir arī jūras temperatūra — vidēji 14–22 °C.

Ziemā vidējais saulaino stundu skaits ir aptuveni 3 līdz 4 stundas dienā, bet vasarā — aptuveni 7 līdz 8 stundas dienā. Gada vidējais relatīvais mitrums ir aptuveni 75 %.

Visa gada garumā vērojami regulāri nokrišņi, ziemā tie parasti ir spēcīgāki un biežāki. Katrā no mitrākajiem mēnešiem (no oktobra līdz martam) nokrišņu daudzums pārsniedz 100 mm, lietus līst vidēji 20 dienas.

Svarīgs klimatiskais faktors ir vējš, kas rodas, satiekoties Atlantijas okeāna gaisa masām, jo tas atnes mitrumu un sāļumu.

Augsnes ir vulkāniskas izcelsmes un veidojušās pārsvarā no bazalta. Tas ir diezgan labi sadalījies, tomēr augsnēs ir palicis zināms daudzums rupjas vielas (akmeņainums).

Cilvēkfaktori

Grasjosas kā nomaļas un lauku salas iedzīvotāji izsenis ir izteikti tiekušies nodarboties ar lauksaimniecību: jau 16. gadsimtā no salas tika eksportēti vairāki lauksaimniecības produkti, tai skaitā vīns. Vīna ražošana vēl daudzus turpmākos gadus tika atzīta par ekonomisku aktīvu.

Vīnogulājus stāda vietās, kur tie ir dabiski pasargāti no jūras ietekmes vai kur tos no jūras ietekmes sargā ar cilvēka palīdzību, kas izpaužas īpašā veidā. Citiem vārdiem sakot, lai nodrošinātu aizsardzību pret Atlantijas okeāna vējiem, zemesgabali, kuros stāda vīnogulājus, tiek veidoti, no tiem noņemot lavas kārtu un tādējādi atsedzot augsni un pēc tam no noņemtajiem akmeņiem ap zemesgabaliem būvējot sienas. Šie zemesgabali — dēvēti par curraletas — rada ļoti unikālu ainavu. Tā kā reljefs ir vienmērīgs, šīm konstrukcijām ir skaists, ģeometrisks izvietojums.

Produktu specifiskās īpašības, kas saistītas ar šo ģeogrāfisko apgabalu

Vīni, dzirkstošie vīni un desertvīni

Ar ACVN “Graciosa” apzīmēto vīnu, desertvīnu un dzirkstošo vīnu galvenās īpašības ir to mineralitāte un sāļums, kas tos atšķir no citiem vīniem.

Ar ACVN “Graciosa” apzīmētajiem vīniem, desertvīniem un dzirkstošajiem vīniem raksturīgs svaigums, mērens spirta saturs un augļus atgādinoša buķete, izteikts skābums un minerālu notis.

Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Grasjosas augsnes, kuras laika gaitā pozitīvi attīstījušās un kurās ir nedaudz lielu iežu (akmeņainuma), veicina karstuma atstarošanu un tādējādi arī vīnogu mērenu gatavošanos, kā arī rada svaigus vīnus, dzirkstošos vīnus un desertvīnus, kas, salīdzinot ar citu salu vīniem, ir nedaudz skābāki un ar mazāku spirta saturu.

Lielais nokrišņu daudzums un gaisa mitrums veicina mērenu gatavošanās procesu, kurā vīnogās uzkrājas salīdzinoši zems cukuru saturs, kura dēļ iegūtajiem vīniem ir mērens spirta saturs un izteikts skābums.

Vulkāniskās augsnes apvienojumā ar Atlantijas okeāna spēcīgo ietekmi, kas saistīta ar Grasjosas izolētību, piešķir ar ACVN “Graciosa” apzīmētajiem vīniem raksturīgo mineralitāti un sāļumu.

Cilvēkfaktors, kura ietekmē tradīcijas saglabājušās simtiem gadu garumā, atspoguļojas zemesgabalu (curraletas) izveidē, kas ir būtiska, lai vīnogulājus aizsargātu no Atlantijas vējiem un radītu labākos augšanas apstākļus. Tie vīnogām ļauj mēreni nogatavoties un ražotajos vīnos, dzirkstošajos vīnos un desertvīnos nodrošina aromātu līdzsvaru. Izšķirošs un atšķirošs faktors apgabala vīnu (vīnu, dzirkstošo vīnu un desertvīnu) kvalitātes īpašībās ir ļoti ierobežotais to vīnogu šķirņu skaits, kas ir vispiemērotākās ģeogrāfiskā apgabala apstākļiem, un tas atspoguļo gadu gaitā uzkrātās zināšanas.

9.   Būtiski papildu nosacījumi

Vīni, dzirkstošie vīni un desertvīni

| | Tiesiskais regulējums: |
| --- | --- |

Tiesiskais regulējums:

| | valsts tiesību aktos. |
| --- | --- |

valsts tiesību aktos.

| | Papildu nosacījuma veids: |
| --- | --- |

Papildu nosacījuma veids:

| | papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu. |
| --- | --- |

papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu.

| | Nosacījuma apraksts: |
| --- | --- |

Nosacījuma apraksts:

| | marķējuma novērtēšana pirms tirdzniecības. |
| --- | --- |

marķējuma novērtēšana pirms tirdzniecības.

| | Marķējumā jāiekļauj ACVN logotips. |
| --- | --- |

Marķējumā jāiekļauj ACVN logotips.

Saite uz produkta specifikāciju

https://www.ivv.gov.pt/np4/8617.html

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

---

| 26.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 222/65 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 222/65

---

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2023/C 222/21)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1)
  17. panta 5. punktu.

STANDARTA GROZĪJUMA APSTIPRINĀŠANAS PAZIŅOJUMS

“Champagne”

PDO-FR-A1359-AM04

Paziņojuma datums: 31.3.2023.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1.   Vīndārzos izmantotās vīnogu šķirnes

Specifikācijas I nodaļas V iedaļas 1. punktā ir pievienoti vārdi “- galvenās vīnogu šķirnes:”, jo ir pievienota pielāgošanas vajadzībām izmantojamā šķirne “Voltis B”.

Izcelsmes un kvalitātes valsts institūta kompetentā valsts komiteja ir pieņēmusi lēmumu attiecībā uz nosaukumiem, par kuriem varētu tikt iesniegta pieteikuma dokumentācija, atļaut iespēju ieviest vīnogu šķirnes, kas spēj pielāgoties klimata pārmaiņām vai sabiedrības vēlmēm kultūraugu aizsardzības līdzekļu izmantošanas ziņā. Šāda veida šķirnes iekļaušana specifikācijā ir pakļauta dažiem noteikumiem.

Specifikāciju I nodaļas V iedaļas 2. punktā ir pievienoti noteikumi par šķirņu īpatsvaru saimniecībā.

| a) | Galveno vīnogu šķirņu īpatsvaram jābūt vismaz 95 % no audzētajām vīnogu šķirnēm. |
| --- | --- |

a)

Galveno vīnogu šķirņu īpatsvaram jābūt vismaz 95 % no audzētajām vīnogu šķirnēm.

| b) | Šķirnes “Voltis B” īpatsvars nedrīkst pārsniegt 5 % no audzētajām vīnogu šķirnēm. |
| --- | --- |

b)

Šķirnes “Voltis B” īpatsvars nedrīkst pārsniegt 5 % no audzētajām vīnogu šķirnēm.

Šie grozījumi vienoto dokumentu nemaina.

2.   Stādījumu biezība

Specifikācijas I nodaļas VI iedaļas 1. punkta a) apakšpunktā ir grozīti vispārīgie biezības noteikumi, un tas darīts, lai stādījumos pieļautu lielākus atstatumus starp vīnkoku rindām un mazākus atstatumus starp vīnkoku stumbriem.

Šie jaunie noteikumi, kas pieņemti pēc vairāku gadu eksperimentiem, atvieglos vīndārzu pielāgošanos klimata pārmaiņām un agrovides prakses īstenošanu. Minimālā atstatuma samazināšana starp vīnkoku stumbriem daļēji kompensē mazāku stādījumu biezību.

Šā grozījuma rezultātā jāgroza vienotā dokumenta 5. punkts.

3.   Noteikumi par apgriešanu

Specifikāciju I nodaļas VI iedaļas 1. punkta b) apakšpunktā ir grozīts formulējums attiecībā uz apgriešanas metodēm: vienpusēja slīpā vainaga jeb Šablī [Chablis] formā, īsi, vainagu veidojot Ruajā [de Royat] kordona formā, Marnas [Vallée de la Marne] ielejas griezuma formā un vienkāršā Gijo [Guyot] vai divkāršā Gijo formā, lai ņemtu vērā jaunos biezības noteikumus.

Šie grozījumi vienoto dokumentu neietekmē.

4.   Citas audzēšanas metodes

Specifikāciju I nodaļas VI iedaļas 2. punktā ir grozīts formulējums attiecībā uz audzēšanas metodēm:

| — | No 30. novembra līdz nākamā gada 31. janvārim starprindu platībai jābūt klātai ar savvaļas vai sētu augu segu. |
| --- | --- |

—

No 30. novembra līdz nākamā gada 31. janvārim starprindu platībai jābūt klātai ar savvaļas vai sētu augu segu.

| — | Vīnkoku sākotnējos un aizstājošajos stādījumos izmanto tādus augus, kuru visas sastāvdaļas (potzari un potcelmi) pirms potēšanas ir apstrādātas ar karstu ūdeni. Pretējā gadījumā pirms stādīšanas stādus apstrādā ar karstu ūdeni. Apstrāde ar karsto ūdeni jāveic FranceAgriMer apstiprinātā stacijā. |
| --- | --- |

—

Vīnkoku sākotnējos un aizstājošajos stādījumos izmanto tādus augus, kuru visas sastāvdaļas (potzari un potcelmi) pirms potēšanas ir apstrādātas ar karstu ūdeni. Pretējā gadījumā pirms stādīšanas stādus apstrādā ar karstu ūdeni. Apstrāde ar karsto ūdeni jāveic FranceAgriMer apstiprinātā stacijā.

Šiem jaunajiem noteikumiem ir agroekoloģisks mērķis.

Šie papildinājumi vienoto dokumentu neietekmē.

5.   Ražas iznākums: nogulšņu likvidēšana

Specifikācijas I nodaļas VIII iedaļas 5. punkta a) apakšpunktā teikts, ka nogulšņu, kas iegūtas pēc spiešanas, likvidē līdz “31. janvārim pēc ražas novākšanas”, nevis līdz “ražas novākšanas gada 15. decembrim”.

Atkritumu likvidēšanas termiņš tika pagarināts, jo uzņēmumiem, kas reģenerē šīs nogulsnes, ir grūti nodrošināt, lai visi savākumi no uzņēmumiem tiktu veikti līdz pirmajam termiņam.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

6.   Pārstrāde

Specifikācijas I nodaļas IX iedaļas 2. punkta c) apakšpunktu papildina ar šādu noteikumu:

Vīni tiek ražoti no vienas vai vairākām vīnogu šķirnēm. Tos var neražot no vienīgās šķirnes, kas ir piemērota pielāgošanas nolūkos.

Galvenās/galveno vīnogu šķirnes/šķirņu īpatsvaram jābūt vismaz 90 % no audzētajām vīnogu šķirnēm.

Pielāgošanai piemērotas šķirnes īpatsvars nepārsniedz 10 %no audzētajām vīnogu šķirnēm.

Lai ieviestu vienu vai vairākas pielāgošanai piemērotas šķirnes, ir nepieciešams, lai no tām izgatavotie vīni galaproduktā veidotu ne vairāk kā 10 % no audzētajām vīnogu šķirnēm.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

7.   Vīna gatavošana un fasēšana

Specifikācijas I nodaļas IX iedaļas 3. punkta a) apakšpunktā ir grozīti noteikumi par to pudeļu tilpumu, kurās vīni tikuši pakļauti otrējai raudzēšanai un tiek laisti tirgū.

Tādējādi: “vīnus gatavo un pārdod tajās pudelēs, kuru iekšpusē ir izveidojušās putas, izņemot vīnus, ko pārdod pudelēs, kuru tilpums ir mazāks par 75 centilitriem (nevis 37,5 centilitriem) vai lielāks par 150 centilitriem (nevis 300 centilitriem).

Kopš pirmās specifikācijas izstrādes pieprasījums pēc pudelēm, kas mazākas par pusi, ir strauji pieaudzis. Izmaiņas noteikumos palīdz uzņēmumiem pielāgoties šim pieaugumam.

Šā grozījuma rezultātā jāgroza vienotā dokumenta 9. punkts.

Saskaņā ar šiem jaunajiem noteikumiem ir grozīti noteikumi, kas attiecas uz vīna pārnešanu uz citu pudeli pēc otrējās raudzēšanas.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

8.   Noformēšanas un marķēšanas noteikumi

Specifikācijas I nodaļas XII iedaļas b) punktā ir grozīti nosacījumi par atļauto mazo ģeogrāfisko vienību nosaukumu norādīšanu vīnu ar reģistrētu cilmes vietas nosaukumu marķējumā, nemainot to formulējumu pēc būtības.

Šo grozījumu rezultātā ir jāgroza vienotā dokumenta 9. punkts.

9.   Atsauces attiecībā uz pārbaudes struktūru

Specifikācijas III nodaļas II iedaļā aktualizē pārbaudes struktūras adresi.

Otrais punkts ir grozīts un trešais punkts ir svītrots, lai panāktu atbilstību specifikācijas II punkta jaunās redakcijas noteikumiem.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1.   Nosaukums/nosaukumi

Champagne

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 5. | Kvalitatīvs dzirkstošais vīns |
| --- | --- |

5.

Kvalitatīvs dzirkstošais vīns

4.   Vīna/vīnu apraksts

ĪSS APRAKSTS

Vīni ir kvalitatīvi dzirkstošie sārtvīni un baltvīni.

Šajos vīnos spirta dabiskā minimālā tilpumkoncentrācija ir 9 %.

Pēc šo vīnu bagātināšanas kopējā spirta tilpumkoncentrācija tajos pēc otrējās fermentācijas nepārsniedz 13 %.

Gaistošais skābums, kopējais skābums, sēra dioksīda un oglekļa dioksīda saturs ir tāds, kā noteikts Savienības tiesību aktos.

Vīni var būt baltvīni (iegūti no gaišo un tumšo vīnogu maisījuma, iegūti tikai no gaišajām vīnogām [blanc de blancs] vai iegūti tikai no tumšajām vīnogām [blanc de noirs]) vai sārtvīni (iegūti, veidojot maisījumus vai notecinot sulu pēc daļējas tumšo vīnogu macerācijas [saignée]), kuru darināšanā izmantotas vienas vai vairāku pašvaldību teritorijā novāktas vīnogas. Tie var būt ražoti no viena vai vairāku gadu ražas.

Visiem vīniem kopīgs ir to skābums, kas tiem piešķir svaigumu un padara tos piemērotus nogatavināšanai. Visjaunākajiem vīniem piemīt īpaši svaigas notis, kas atgādina baltos ziedus un augļus, citrusaugļus un minerālus. Nogatavinātiem vīniem ir sabalansētāks aromāts, kas atgādina dzeltenos augļus, termiski apstrādātus augļus, garšvielas. Vispilnīgāk nogatavinātajos vīnos (“de plénitude”) atklājas spēcīgs terciārais aromāts, kas atgādina cukurā konservētus augļus, pameža augus un grauzdējumu. Dzirkstošums, kas ir šampanieša atpazīstamības zīme, jaunajos vīnos ir izteikts un noturīgs. Jo vīns vairāk nogatavināts, jo dzirkstošums ir vājāks un vīna garša — krēmīgāka.

| Vispārīgie analītiskie parametri |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | miliekvivalentos uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgie analītiskie parametri

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

miliekvivalentos uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5.   Vīndarības metodes

5.1.   Īpašās vīndarības metodes

1.   Stādījumu biezība: vispārīgi noteikumi

Audzēšanas metode

Vīnogulājus stāda, ievērojot rindstarpu attālumu, kas nedrīkst būt lielāks par 2,0 metriem.

Atstatums starp vienā rindā esošu vīnkoku stumbriem ir no 0,70 līdz 1,50 metram.

Summa, ko veido atstatums starp rindām un atstatums starp vienas rindas vīnkoku stumbriem, nedrīkst būt lielāka par 3,00 metriem.

Jebkāda zemesgabala pārveidošana, kas izraisa stādījumu biezības izmaiņas, ir aizliegta, kamēr tie nav izarti.

2.   Stādījumu biezība: īpaši noteikumi

Audzēšanas metode

Lai attiecīgi pielāgotas lauksaimniecības mašīnas varētu pārvietoties pa zemesgabaliem, kur:

| — | vai nu nogāzes slīpums pārsniedz 35 %, |
| --- | --- |

—

vai nu nogāzes slīpums pārsniedz 35 %,

| — | vai 25 % apvienojumā ar šķērsslīpumu, kas pārsniedz 10 %,
  tajos ne biežāk kā ik pēc sešām rindām var ierīkot 1,50–3 m platas ejas. Tādā gadījumā summa, ko veido atstatums starp pārējām rindām un atstatums starp vienas rindas vīnkoku stumbriem, nedrīkst būt lielāka par 2,30 m. |
| --- | --- |

—

vai 25 % apvienojumā ar šķērsslīpumu, kas pārsniedz 10 %,

tajos ne biežāk kā ik pēc sešām rindām var ierīkot 1,50–3 m platas ejas. Tādā gadījumā summa, ko veido atstatums starp pārējām rindām un atstatums starp vienas rindas vīnkoku stumbriem, nedrīkst būt lielāka par 2,30 m.

3.   Noteikumi par apgriešanu

Audzēšanas metode

Nav pieļaujams, ka viens vīnkoks augot iesniedzas citā vai ka augļzari cits citu pārsedz. Vīnstīgu pumpuru skaits kvadrātmetrā nav lielāks par 18. Apgriešanu veic ne vēlāk kā pirms fenoloģiskās fāzes (F) (12 pēc Lorenca (Lorentz)) iestāšanās jeb kad ir izplaukušas četras lapas.

Vīnogulājus apgriež, to vainagu veidojot

| — | vienpusēja slīpā vainaga jeb Chablis formā, |
| --- | --- |

—

vienpusēja slīpā vainaga jeb Chablis formā,

| — | īsi, vainagu veidojot Ruajā (Royat) kordona formā, |
| --- | --- |

—

īsi, vainagu veidojot Ruajā (Royat) kordona formā,

| — | Marnas ielejas griezuma formā, |
| --- | --- |

—

Marnas ielejas griezuma formā,

| — | vienkāršā Gijo [Guyot], divkāršā Gijo un asimetriskā Gijo formā. |
| --- | --- |

—

vienkāršā Gijo [Guyot], divkāršā Gijo un asimetriskā Gijo formā.

Visi paņēmieni, ar kuriem nav iespējams novākt veselus vīnogu ķekarus, ir aizliegti.

4.   Īpašā vīndarības metode

Īpašā vīndarības metode

Koksnes šķeldas izmantošana ir aizliegta.

Bagātināšanas laikā fermentācijas procesā esošas vīna gatavošanai izmantojamas misas tilpuma palielināšanās nedrīkst pārsniegt 1,12 %, spirta tilpumkoncentrācijai palielinoties par 1 %.

Līdztekus iepriekš minētajiem noteikumiem vīndarības metožu ziņā jāievēro arī Kopienas un Lauku kodeksa obligātie noteikumi.

Vīnus gatavo, tikai otrēji raudzējot stikla pudelēs.

5.2.   Maksimālais ražas iznākums

1.   Maksimālais atļautais ražas iznākums

15 500 kilogramu vīnogu no hektāra.

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Vīnogu novākšana, vinifikācija, vīnu gatavošana, ieskaitot kopšanu un fasēšanu, notiek teritorijās, kuru robežas noteiktas ar 1919. gada 6. maija likuma 17. pantu.

7.   Vīna vīnogu šķirne šķirnes

| | “Arbane B” |
| --- | --- |

“Arbane B”

| | “Chardonnay B” |
| --- | --- |

“Chardonnay B”

| | “Meunier N” |
| --- | --- |

“Meunier N”

| | “Petit Meslier B” |
| --- | --- |

“Petit Meslier B”

| | “Pinot blanc B” |
| --- | --- |

“Pinot blanc B”

| | “Pinot gris G” |
| --- | --- |

“Pinot gris G”

| | “Pinot noir N” |
| --- | --- |

“Pinot noir N”

8.   Vīna vai vīnu apraksts

8.1.   Informācija par ģeogrāfisko apgabalu. Dabas faktori

-   Saiknes veidošanā ietilpstošo dabas faktoru apraksts

Ģeogrāfiskais apgabals atrodas Francijas teritorijas ziemeļaustrumos un aptver pašvaldību teritorijas, kas pieder pie Ēnas [Aisne], Obas [Aube], Augšmarnas [Haute-Marne] un Sēnas un Marnas [Seine-et-Marne] departamenta.

Precīzi noteiktie vīnogu novākšanas zemesgabali iekļaujas ainavā, kam raksturīgi nogāžu vīndārzi, kuri ierīkoti uz Parīzes baseina austrumu kuestām, vareniem ģeomorfoloģiskiem veidojumiem:

| — | Côte d’Ile-de-France upe Marnā, kā arī ar to saistīto ieleju nogāzes, kas virzienā no ziemeļiem uz dienvidiem ietver Reimsas kalnu [Montagne de Reims], Marnas ieleju [la vallée de la Marne] (kas iestiepjas Ēnas [Aisne] dienvidos līdz pat Sēnas un Marnas [Seine-et-Marne] departamentam ) un Côte des Blancs un Côte du Sézannais, kā arī citus, vairāk pazīstamus sektorus; |
| --- | --- |

—

Côte d’Ile-de-France upe Marnā, kā arī ar to saistīto ieleju nogāzes, kas virzienā no ziemeļiem uz dienvidiem ietver Reimsas kalnu [Montagne de Reims], Marnas ieleju [la vallée de la Marne] (kas iestiepjas Ēnas [Aisne] dienvidos līdz pat Sēnas un Marnas [Seine-et-Marne] departamentam ) un Côte des Blancs un Côte du Sézannais, kā arī citus, vairāk pazīstamus sektorus;

| — | Côte de Champagne ar Marnas apgabalu Vitryat un Montgueux Obas sektorā, |
| --- | --- |

—

Côte de Champagne ar Marnas apgabalu Vitryat un Montgueux Obas sektorā,

| — | Côte des Bar, kuru šķērso vairākas ielejas un kurā ietilpst apgabals Bar-sur-Aubois austrumos un apgabals Bar-Séquanais rietumos, Obā [Aube] un Augšmarnā [Haute-Marne]. |
| --- | --- |

—

Côte des Bar, kuru šķērso vairākas ielejas un kurā ietilpst apgabals Bar-sur-Aubois austrumos un apgabals Bar-Séquanais rietumos, Obā [Aube] un Augšmarnā [Haute-Marne].

Šim tipiskajam kuestu un blakus esošo ieleju reljefam ir raksturīgas nogāzes, kas vērstas uz austrumiem un dienvidiem, bet dažkārt uz ziemeļiem, kā tas ir ziemeļos esošajā reģionā Montagne de Reims un Marnas ielejas kreisajā krastā.

Kuestas priekšpusi veido cieti kaļķakmens vai krīta slāņi. Nogāzes ir krītainas, merģeļainas vai smilšainas, mīkstākas, erozijas noārdītas, pēc tam pārklātas ar nogulumiem, kas nobiruši no augstāk esošās kuestas priekšpuses.

Šampaņas vīndārzi atrodas ziemeļu zonā. Tie ir pakļauti divējāda klimata ietekmei:

| — | okeāna klimatam, kas zonu regulāri nodrošina ar ūdeni un kam raksturīgas nelielas temperatūras atšķirības starp sezonām, |
| --- | --- |

—

okeāna klimatam, kas zonu regulāri nodrošina ar ūdeni un kam raksturīgas nelielas temperatūras atšķirības starp sezonām,

| — | kontinentālajam klimatam, kas dažkārt nes postošas salnas un vasarā nodrošina labvēlīgu saules gaismas daudzumu. |
| --- | --- |

—

kontinentālajam klimatam, kas dažkārt nes postošas salnas un vasarā nodrošina labvēlīgu saules gaismas daudzumu.

8.2.   Ziņas par ģeogrāfisko apgabalu. Cilvēkfaktori

Vīnkopība Šampaņā aizsākusies jau senajos laikos, bet nostiprinājās IX gadsimtā, attīstoties vīnkopībai klosteros. Dabiski dzirkstošā baltvīna un otrējās rūgšanas īpatnumu eksperimentos pētīja XVII gadsimta beigās. XIX gadsimta beigās slavens enologs Weinmann konstatēja, ka “Šampaņas vīns ārkārtīgi labi rūgst. Šampaņas vīni paši otrējās rūgšanas procesu īsteno daudz vieglāk, vienmērīgāk un labāk nekā jebkurš cits ferments”.

Pirmās atsauces uz šo vīnu, kas iesaukts par “korķa šāvēju” [saute-bouchon], ir atrodamas abata Šoljē [Chaulieu] 1700. gada dzejoļos. Savukārt šā vīna darīšanas metodi 1718. gadā pirmoreiz aprakstījis kanoniķis Godino [Godinot], kas, domājams, sarakstījis darbu “Manière de cultiver la vigne et de faire le vin de Champagne (..)” (“Šampaņas vīnogulāju audzēšanas un vīna darīšanas metode (..)”; viņš norādījis, ka šos baltvīnus, kam jābūt “dzidriem kā asarām (..), gatavo no tumšajām vīnogām. Jo drīzāk pēc vīnogu sagriešanas tās izspiež, jo baltāks ir vīns”. Tāpēc vīndari cenšas vīnogas novākt nebojātas, tās ļoti rūpīgi transportēt un uzglabāt, un neskartas nogādāt spiestuvē. Spiešanai jābūt maigai un pakāpeniskai, un sula jāsadala daļās (pirmā spieduma [cuvée] un otrā spieduma [taille] sula), kuras vinificē atsevišķi. Tātad spiestuves ievēro stingrus noteikumus, un tām jāsaņem atļauja, saistībā ar kuru tiek veiktas rūpīgas pārbaudes.

Abatijās pilnveidotās precīzās amatprasmes: Žils Gijo [Jules Guyot] 1866. gadā konstatē no dažādām šķirnēm vai dažādiem zemesgabaliem iegūtu vīnogu maisījumu nozīmīgumu. Jau kopš XX gadsimta sākuma, novērtējot cukuru un skābuma līdzsvaru un piemērotību otrējai raudzēšanai, ir atlasītas trīs šķirnes: “Pinot noir N”, “Chardonnay B” un “Meunier N”. Vīndaris maisījumus veido, degustējot dažādus iegūtos bāzes vīnus. Bāzes vīnu maisījumu iepilda pudelēs otrējai raudzēšanai un kopšanai uz nogulsnēm, kas vienmēr ir ilga, jo īpaši viena gada ražas vīniem.

Krītainie Šampaņas vīna pagrabi, kuros ir ideāli dabiskie apstākļi temperatūras un mitruma ziņā, ir veicinājuši šā otrējās raudzēšanas posma attīstību. Kopšanai uz nogulsnēm seko pudeļu grozīšanas posms [remuage], kura mērķis ir panākt, ka nogulsnes lēnām ieslīd pudeles kakliņā, bet tam – nogulšņu izsviešanas posms [dégorgement], kurā no pudeles tiek izsviestas tajā esošās nogulsnes. Pēc nogulšņu izsviešanas pievieno beidzamo saldinātāju, kas nosaka, pie kura no vairākiem “Champagne” vīnu veidiem piederēs attiecīgais vīns.

Kad otrējā raudzēšana pudelēs bija apgūta, “Šampaņas metode” izplatījās uz citām teritorijām, un drīz vien nosaukumu “Champagne” jau lietoja arī ārpus ražošanas apgabala robežām. 1882. gadā Šampaņas vīna darītavas, kas apvienojās arodbiedrībā — Šampaņas vīna darītavu savienībā [Union des Maisons de Champagne] —, sāka iesniegt sūdzības tiesā, un neilgi pirms 1905. gada 1. augusta Likuma par krāpšanu un viltojumiem pieņemšanas tiesa noteica, ka nosaukumu “Champagne” drīkst attiecināt tikai uz tādiem vīniem, kas ražoti Šampaņā no tur novāktām vīnogām, un tādējādi pirmoreiz piešķīra kādam cilmes vietas nosaukumam aizsardzību. Tad 1908. gadā sākās ģeogrāfiskā apgabala robežu noteikšanas darbi. Šampaņas iedzīvotāji ir solidāri un to ir apliecinājuši, apvienojoties nozīmīgās profesionālās organizācijās.

8.3.   Ziņas par produkta kvalitāti un īpašībām

Vīni var būt baltvīni (iegūti no gaišo un tumšo vīnogu maisījuma, iegūti tikai no gaišajām vīnogām [blanc de blancs] vai iegūti tikai no tumšajām vīnogām [blanc de noirs]) vai sārtvīni (iegūti, veidojot maisījumus vai notecinot sulu pēc daļējas tumšo vīnogu macerācijas [saignée]), kuru darināšanā izmantotas vienas vai vairāku pašvaldību teritorijā novāktas vīnogas. Tie var būt ražoti no viena vai vairāku gadu ražas.

Visiem vīniem kopīgs ir to skābums, kas tiem piešķir svaigumu un padara tos piemērotus nogatavināšanai.

Visjaunākajiem vīniem piemīt īpaši svaigas notis, kas atgādina baltos ziedus un augļus, citrusaugļus un minerālus. Nogatavinātiem vīniem ir sabalansētāks aromāts, kas atgādina dzeltenos augļus, termiski apstrādātus augļus, garšvielas. Vispilnīgāk nogatavinātajos vīnos (“de plénitude”) atklājas spēcīgs terciārais aromāts, kas atgādina cukurā konservētus augļus, pameža augus un grauzdējumu.

Dzirkstošums, kas ir šampanieša atpazīstamības zīme, jaunajos vīnos ir izteikts un noturīgs. Jo vīns vairāk nogatavināts, jo dzirkstošums ir vājāks un vīna garša — krēmīgāka.

8.4.   Cēloniskā mijiedarbība

Trīs kuestu lielā platība, kas paveras pret līdzenumu un ielejām, nodrošina vīnogulājiem pietiekamu gaismas daudzumu, lai ogas ienāktos; gaismas daudzums ir pietiekams pat vīndārzos, kas pavērsti pret ziemeļiem. Turklāt atvērtā ainava novērš aukstā gaisa uzkrāšanos un tādējādi samazina salnu risku.

Vīnogulājiem apstādīto nogāžu slīpums nodrošina ļoti labu dabisko drenāžu, kur liela nozīme ir arī dažādajiem pagulslāņiem, kas garantē dabisku ūdens režīma regulāciju vīnogulājos. Krīts, būdams porains un ūdenscaurlaidīgs, novada lieko ūdeni, bet sausā laikā mitrina augsni ar ūdeni, kas paceļas pa kapilāriem. Pārējos pagulslāņos merģeļu slānis, kas nodrošina ūdens rezervi, ir apvienots vai nu ar kaļķakmens slāņiem, vai arī ar karbonātsmiltīm, kuras mitros periodos ļauj infiltrēties liekajam ūdenim. Šīs augsnes apakškārtas īpašības un maigie klimatiskie apstākļi noteica šķirņu izvēli dažādajos vīndārzu apgabalos.

Šampaņas unikālie klimatiskie apstākļi piešķir vīnogām un pēc tam arī misām dabisku skābumu, kas ir lieliski piemērots izcilu dzirkstošo vīnu ražošanai. Patiesībā tieši līdzsvars starp šo skābumu, kas ir obligāts svaiguma priekšnosacījums, un vīnogu brieduma pakāpi nodrošina vislabākos atsevišķa gada ražas vīnus un piemērotību ilgstošai uzglabāšanai.

Daudzveidīgie dabas faktori veido īstu mozaīku, ko zemesgabalā viedi izmanto vīnkopis, prasmīgi lietojot dažādas audzēšanas metodes, lai vīnogās pēc iespējas labāk izpaustos tām raksturīgās īpašības.

Saglabājot ogas veselas kopš novākšanas, tās spiežot maigi un sadalot sulu daļās, tiek novērsta sulas nokrāsošanās un tādējādi tiek garantēts tās dzidrums, kas ir obligāts priekšnosacījums kvalitatīva dzirkstošuma panākšanai. Sulu sadalot daļās, var arī iegūt kompleksāku aromātu.

No pirmā spieduma sulas gatavots vīns ir skābs, tāpēc tam ir svaigs un dzīvīgs aromāts; tā sajaukšana ar cita spieduma vīnu ļauj pilnībā atklāties terciārajam aromātam, kas attīstās, kamēr vīns tiek nogatavināts uz nogulsnēm.

No otrā spieduma gatavots vīns ir augļaināks un tanīniem bagātāks.

Rezerves vīni (tos nelieto atsevišķa gada ražas vīniem), kas iegūti no iepriekšējo gadu ražas, maisījumam piešķir ilgāk izturētiem vīniem raksturīgā brieduma īpašības. Vīndaris, atlasot iecerētajam maisījumam piemērotus vīnus, izmanto savu talantu, kas izpaužas visā periodā, kurā vīns tiek nogatavināts uz nogulsnēm, un ļauj iegūt ar nosaukumu “Champagne” apzīmēto produktu. Šis ilgstošais nogatavināšanas process īpaši piesātinātiem vīniem Šampaņas vīna pagrabos var turpināties vairākus desmitus gadu, un to relatīvais svaigums garantē efektīvu dzirkstošuma veidošanos.

Lai apmierinātu šīs sarežģītās tehniskās prasības, kas saistītas ar vīna “Champagne” gatavošanu, ir vajadzīga īpaša un dārga infrastruktūra. Gatavošanas, apstrādes un iepakošanas vietas atrodas vīndārziem tuvu pašvaldību teritorijās.

Šampaņā vīndārzi pastāvēja jau mūsu ēras sākumā, bet vīns “Champagne” savu izcila vīna slavu ieguva XVII gadsimtā, vīndariem pakāpeniski apgūstot otrējo raudzēšanu pudelēs. Jau tā paša gadsimta beigās Šampaņas ražotāji vairs nepārvadāja vīnu mucās, bet gan pildīja to pudelēs, lai saglabātu vīna kvalitāti un īpašības.

Pudelēs ieslēgtās putas un smalkie burbulīši glāzēs uzdzirkstīja un nodrošināja šim vīnam tūlītējus panākumus. Jaunie augstmaņi, kas kāri tvēra pēc visa jaunā, šo vīnu cēla godā, dzejnieki to apdziedāja, rakstnieki pieminēja savos darbos. Tas kļuva par iecienītāko dzērienu pavaldoņa (reģenta), Luija XV un marķīzes de Pompadūras galmā. Finansisti un administratori atdarināja augstmaņus, province — galvaspilsētu. Luija XV un Luija XVI laikā vīna nozare piedzīvoja īpašu uzplaukumu, un vīna “Champagne” atpazīstamība gan Francijā, gan ārvalstīs ievērojami pieauga. Dzirkstošais vīns bija modē tur, kur par labo toni uzskatīja franču paražu ievērošanu, un visā XVIII gadsimta Eiropā vīns “Champagne” rotāja gan svētku, gan vakariņu galdus. Šī slava ir saglabājusies līdz pat mūsdienām. Šampaņas vīndari, kooperatīvi un vīna darītavas turpina savus centienus kopējo noteikumu uzlabošanā, lai pilnveidotu savu kopīgo mantojumu — vīnu ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu “Champagne” — līdz izcilībai, un tiecas iedvest cieņu pret tā nosaukumu un identitāti.

9.   Būtiski papildu nosacījumi (fasēšana, marķējums, citas prasības)

Marķējums

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu

Nosacījuma apraksts

Nepabeigtas pudeles bez apdares un spēkā esošajiem noteikumiem atbilstošām etiķetēm drīkst pārvietot tikai starp viena un tā paša operatora divām darbības vietām vai starp diviem operatoriem.

Pudeles, kurās ir iepildīts vīns, aizver ar korķi, uz kura norāda kontrolēto cilmes vietas nosaukumu uz tās daļas, kas ir ievietota pudeles kakliņā, vai, ja pudeles nominālais tilpums nepārsniedz 0,20 litrus, uz citas iekšējas aizvēršanas līdzekļa daļas.

Etiķetēs un tirdzniecības dokumentos norāda ziņas par Šampaņas vīna starpnozaru komitejas noteikto reģistrāciju, pēc kurām var identificēt attiecīgos operatorus.

Norādi par vīna ražotāju, kura etiķetē ierakstīta ar pilniem vārdiem, skaidri un salasāmi, papildina ar tās pašvaldības nosaukumu, kuras teritorijā vīns ražots, ja ražotāja juridiskā adrese atrodas ārpus apgabala.

Ar šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā drīkst norādīt tikai šādu mazāku ģeogrāfisko vienību nosaukumu saskaņā ar tālāk minētajiem nosacījumiem:

| — | kadastrā reģistrēta vieta ar savu nosaukumu (lieu-dit); |
| --- | --- |

—

kadastrā reģistrēta vieta ar savu nosaukumu (lieu-dit);

| — | pašvaldības teritorija (commune). |
| --- | --- |

—

pašvaldības teritorija (commune).

Nosauktās vietas vai pašvaldības teritorijas nosaukums ir norādīts ražas deklarācijā.

Visas vīnogas, kas izmantotas bāzes vīnu gatavošanā, ir iegūtas attiecīgās pašvaldības vai nosauktās vietas teritorijā.

Pašvaldības nosaukumu var saistīt ar “Premier Cru” un “Grand Cru” saskaņā ar specifikācijas I nodaļas II iedaļas b) un c) punktā izklāstītajiem nosacījumiem.

Minot tādu pašvaldību teritoriju nosaukumus, uz kurām iepriekš minētais neattiecas, tie jānorāda formā “Vigne de (..)” vai “Vignoble de (..)”.

Pašvaldības teritorijas vai kadastrā reģistrētas vietas nosaukums tiek norādīts ar rakstzīmēm, kuru lielums augstumā un platumā nedrīkst pārsniegt to rakstzīmju lielumu, kas izmantotas kontrolētā cilmes vietas nosaukuma atveidei.

Marķējumu, kurā pašvaldības teritorijas nosaukums norādīts saskaņā ar iepriekš izklāstītajiem noteikumiem, var izvērst, ar minēto nosaukumu apzīmējot arī konkrētas mucas saturu.

Norāde par šķirni

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu

Nosacījuma apraksts

Šķirnes nosaukumu var norādīt ar rakstzīmēm, kuru augstums un platums ir ne vairāk kā 3 mm un ne vairāk par pusi no to rakstzīmju augstuma un platuma, kas izmantotas cilmes vietas nosaukuma atveidei. Šķirni var norādīt tikai tad, ja visas bāzes vīnu ražošanā izmantotās vīnogas pieder pie attiecīgās šķirnes.

Norāde par vīnogu ražas gadu

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

Papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu

Nosacījuma apraksts:

Ja norāda vīnogu ražas gadu, to min uz korķa vai, ja pudeles nominālais tilpums nepārsniedz 0,20 litrus, uz cita atbilstīga aizvēršanas līdzekļa un etiķetē. Vīnogu ražas gadu norāda arī rēķinos un pavaddokumentos.

Iepakojums

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

iepakojums noteiktā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts:

Vīnus darina un pārdod tajās pudelēs, kuru iekšpusē ir izveidojušās putas, izņemot vīnus, ko pārdod pudelēs, kuru tilpums ir mazāks par vai vienāds ar 0,75 litriem vai lielāks par 1,5 litriem.

Vīnus laiž tirgū tiešam patēriņam pēc kopšanas perioda, kas ir vismaz 15 mēnešu ilgs, skaitot no maisījuma iepildīšanas pudelē; atsevišķa gada ražas vīniem šis periods ir 36 mēneši.

Saite uz produkta specifikāciju

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-3b36a01e-8edd-4742-ade7-fbd3251816c4

---

(1)  OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.

---