# Europos Sąjungos C 244/2023

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 244 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 66 metai2023m. liepos 11d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 244

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

66 metai2023m. liepos 11d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | II   Komunikatai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2023/C 244/01 | Komisijos komunikatas dėl Valstybės pagalbos oro uostams ir oro transporto bendrovėms gairėse nustatyto pereinamojo laikotarpio pratęsimo regioniniams oro uostams | 1 |

Turinys

Puslapis

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2023/C 244/01

Komisijos komunikatas dėl Valstybės pagalbos oro uostams ir oro transporto bendrovėms gairėse nustatyto pereinamojo laikotarpio pratęsimo regioniniams oro uostams

1

---

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Taryba |
| 2023/C 244/02 | Pranešimas tam tikriems asmenims, kuriems taikomos Tarybos sprendime 2014/145/BUSP ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 269/2014 dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų atsižvelgiant į veiksmus, kuriais kenkiama Ukrainos teritoriniam vientisumui, suverenitetui ir nepriklausomybei arba į juos kėsinamasi, numatytos ribojamosios priemonės | 4 |
| | Europos Komisija |
| 2023/C 244/03 | 2023 m. liepos 10 d. Euro kursas | 5 |
| 2023/C 244/04 | Europos Sąjungos kombinuotosios nomenklatūros paaiškinimai | 6 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

2023/C 244/02

Pranešimas tam tikriems asmenims, kuriems taikomos Tarybos sprendime 2014/145/BUSP ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 269/2014 dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų atsižvelgiant į veiksmus, kuriais kenkiama Ukrainos teritoriniam vientisumui, suverenitetui ir nepriklausomybei arba į juos kėsinamasi, numatytos ribojamosios priemonės

4

Europos Komisija

2023/C 244/03

2023 m. liepos 10 d. Euro kursas

5

2023/C 244/04

Europos Sąjungos kombinuotosios nomenklatūros paaiškinimai

6

---

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2023/C 244/05 | Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 664/2014 6b straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto patvirtinto standartinio saugoma kilmės vietos nuoroda arba saugoma geografine nuoroda žymimo žemės ūkio arba maisto produkto specifikacijos pakeitimo paskelbimas | 8 |

V   Nuomonės

KITI AKTAI

Europos Komisija

2023/C 244/05

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 664/2014 6b straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto patvirtinto standartinio saugoma kilmės vietos nuoroda arba saugoma geografine nuoroda žymimo žemės ūkio arba maisto produkto specifikacijos pakeitimo paskelbimas

8

---

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 2023 7 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 244/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 7 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 244/1

---

KOMISIJOS KOMUNIKATAS

dėl Valstybės pagalbos oro uostams ir oro transporto bendrovėms gairėse nustatyto pereinamojo laikotarpio pratęsimo regioniniams oro uostams

(2023/C 244/01)

1.

Valstybės pagalbos oro uostams ir oro transporto bendrovėms gairėse (1) (toliau – gairės) nustatytos sąlygos, kuriomis oro uostų ir oro transporto bendrovių viešasis finansavimas gali būti laikomas valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį, ir kai toks finansavimas yra laikomas valstybės pagalba – sąlygos, kuriomis jis gali būti skelbiamas suderinamas su vidaus rinka.

2.

Laikoma, kad veiklos pagalba iš esmės turi didelį iškraipomąjį poveikį ir gali būti leidžiama tik išskirtinėmis aplinkybėmis. Komisija mano, kad oro uostai ir oro transporto bendrovės paprastai turėtų patys padengti savo veiklos išlaidas. Nepaisant to, istoriškai susiklostė, kad regioniniai oro uostai dažnai naudojasi viešojo sektoriaus parama savo veiklai finansuoti. Todėl gairėse numatyta, kad oro uostams skirta tam tikrų kategorijų veiklos pagalba vis dėlto gali būti pateisinama tam tikromis sąlygomis, kad regioniniai oro uostai galėtų pritaikyti savo verslo modelį.

3.

Taigi, gairėse numatytas 10 metų pereinamasis laikotarpis, kuris prasideda 2014 m. balandžio 4 d. ir kuriuo oro uostai, kuriuose metinis vidutinis keleivių srautas neviršija 3 mln. keleivių, gali gauti veiklos pagalbą. Iki pereinamojo laikotarpio pabaigos 2024 m. visi oro uostai turi pasiekti 100 % veiklos išlaidų padengimo normą ir po tos dienos jokia veiklos pagalba oro uostams nebebus laikoma suderinama su vidaus rinka, išskyrus veiklos pagalbą, skiriamą pagal horizontaliąsias valstybės pagalbos taisykles, pavyzdžiui, taisykles, taikomas visuotinės ekonominės svarbos paslaugų finansavimui (2).

4.

Gairėse pripažįstama, kad oro uostams, kurių metinis keleivių srautas neviršija 700 000, gali būti sunku pasiekti 100 % veiklos išlaidų padengimo normą per 10 metų pereinamąjį laikotarpį. Todėl jose tokiems oro uostams buvo numatyta speciali tvarka, skirta pradiniam penkerių metų laikotarpiui iki 2019 m. balandžio 3 d.2018 m. gruodžio 18 d. priimtu Komisijos komunikatu dėl Valstybės pagalbos oro uostams ir oro transporto bendrovėms gairėse nustatytos veiklos pagalbos teikimo oro uostams, kuriuose keleivių srautas neviršija 700 000 keleivių per metus, specialios tvarkos galiojimo pratęsimo (3) (toliau – 2018 m. komunikatas) tos specialios tvarkos galiojimas buvo pratęstas iki pereinamojo laikotarpio pabaigos, t. y. iki 2024 m. balandžio 3 d.

5.

Nuo tada, kai buvo priimtos gairės ir 2018 m. komunikatas, aviacijos sektorius susidūrė su didele krize dėl COVID-19 pandemijos ir Rusijos agresijos prieš Ukrainą. Aviacijos sektorius labai nukentėjo nuo pandemijos: buvo įvesti sveikatos ir kelionių apribojimai ir smarkiai sumažėjo eismas Sąjungos oro uostuose (4). Be to, dėl Rusijos agresijos prieš Ukrainą kilusi energetikos krizė prisidėjo prie neigiamų ekonominių padarinių Europos aviacijos sektoriui, visų pirma dėl to, kad gerokai padidėjo oro uosto operatorių patiriamos energijos išlaidos, ypač 2022 m. Taigi oro uostų pajamos buvo mažesnės, o išlaidos – didesnės, ir tai turėjo neigiamą poveikį jų pelningumui ir galėjo lemti jų užsidarymą. Tai gali turėti neigiamų pasekmių susisiekimui Sąjungoje. Todėl pereinamasis laikotarpis, per kurį regioniniams oro uostams suteikiama galimybė naudojantis veiklos pagalba pasiekti 100 % veiklos išlaidų padengimo normą, turėtų būti pratęstas, kad būtų atsižvelgta į ypatingus įvykius, ypač COVID-19 krizę.

6.

Siekiant ištaisyti šią padėtį, tikslinga iš dalies pakeisti gaires ir pratęsti galiojančių veiklos pagalbos regioniniams oro uostams taisyklių galiojimą. Pratęsus pereinamąjį laikotarpį bus užtikrintas šios rūšies pagalbos teikimo tęstinumas ir teisinis tikrumas. Todėl Komisija mano, kad gairių 13 ir 14 punktuose, 17 punkto d papunktyje ir 112–137 punktuose nustatytos tvarkos, taip pat gairių 130 punkte nustatytos specialios tvarkos, taikomos oro uostams, kuriuose keleivių srautas neviršija 700 000 keleivių per metus, galiojimą reikia pratęsti iki 2027 m. balandžio 3 d.

7.

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, gairės turėtų būti iš dalies pakeistos taip, kaip nurodyta 8–16 punktuose.

8.

Gairių 17 punkto d papunktis pakeičiamas taip: „pereinamuoju 13 metų laikotarpiu veiklos pagalba regioniniams oro uostams gali būti pripažinta suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą“.

9.

Gairių 112 punktas pakeičiamas taip: „Veiklos pagalba, teikiama oro uostams kaip individuali pagalba arba kaip pagalba pagal pagalbos schemą, bus laikoma suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą pereinamuoju 13 metų laikotarpiu, kuris prasideda nuo 2014 m. balandžio 4 d., jei yra įvykdytos visos 79 punkte išvardytos sąlygos, kaip nurodyta 113–134 punktuose.“

10.

| (a) | didina Sąjungos piliečių judumą ir gerina susisiekimą su regionais, nes naudojant tokios pagalbos lėšas steigiami prieigos punktai, iš kurių galima vykdyti skrydžius Sąjungos viduje, arba |
| --- | --- |

(a)

didina Sąjungos piliečių judumą ir gerina susisiekimą su regionais, nes naudojant tokios pagalbos lėšas steigiami prieigos punktai, iš kurių galima vykdyti skrydžius Sąjungos viduje, arba

| (b) | padeda kovoti su oro transporto spūstimis didžiuosiuose Sąjungos oro uostuose, arba |
| --- | --- |

(b)

padeda kovoti su oro transporto spūstimis didžiuosiuose Sąjungos oro uostuose, arba

| (c) | skatina regioninę plėtrą.“ |
| --- | --- |

(c)

skatina regioninę plėtrą.“

11.

Gairių 121 punktas pakeičiamas taip: „Siekiant suteikti tinkamas paskatas veiksmingai valdyti oro uostą, pagalbos suma iš esmės turi būti ex ante nustatoma kaip nustatyto dydžio suma, apimanti numatomą veiklos išlaidų finansavimo spragą (ji nustatoma remiantis ex ante verslo planu), ir mokama pereinamuoju 13 metų laikotarpiu. Dėl šių priežasčių bet koks ex post pagalbos sumos didinimas turėtų būti laikomas nesuderinamu su vidaus rinka. Valstybė narė ex ante nustatytą sumą gali skirti kaip iš anksto mokamą vienkartinę išmoką arba išmokėti ją dalimis, pavyzdžiui, kasmet.“

12.

Gairių 128 punktas pakeičiamas taip: „Bet kuriuo atveju bendra leidžiama pagalbos suma per visą pereinamąjį laikotarpį neviršys 50 % pradinės finansavimo spragos 13 metų laikotarpiu. Pavyzdžiui, jei tam tikro oro uosto metinė vidutinė finansavimo spraga 2009–2013 m. yra 1 mln. EUR, bendra leidžiama veiklos pagalba, kurią oro uostas galėtų gauti kaip ex ante nustatytą fiksuoto dydžio sumą, iš viso būtų 6,5 mln. EUR per 13 metų (50 % x 1 mln. x 13). Papildoma tokiam oro uostui skirta veiklos pagalba bus laikoma nesuderinama.“

13.

Gairių 93 išnaša pakeičiama taip: „50 % intensyvumas atitinka finansavimo spragą 13 metų laikotarpiu, jei oro uostas, pereinamojo laikotarpio pradžioje taikęs pradinę veiklos išlaidų padengimo normą, po 13 metų pasiekia 100 % veiklos išlaidų padengimo normą.“

14.

Gairių 129 punktas pakeičiamas taip: „Ne vėliau kaip praėjus 13 metų nuo pereinamojo laikotarpio pradžios visi oro uostai turi būti pasiekę 100 % veiklos išlaidų padengimo normą, ir po tos dienos oro uostams skiriama veiklos pagalba nebebus laikoma suderinama su vidaus rinka, išskyrus veiklos pagalbą, skiriamą pagal bendrąsias horizontaliąsias valstybės pagalbos taisykles, pavyzdžiui, VESP finansavimo taisykles.“

15.

Gairių 130 punktas pakeičiamas taip: „Dabartinėmis rinkos sąlygomis oro uostams, kurių metinis keleivių srautas neviršija 700 000, gali būti sunku pasiekti 100 % išlaidų padengimo normą 13 metų pereinamuoju laikotarpiu. Todėl didžiausia leidžiama pagalbos suma oro uostams, kuriuose metinis keleivių srautas neviršija 700 000 keleivių per metus, atitiks 80 % pradinės veiklos finansavimo spragos 13 metų laikotarpiu po pereinamojo laikotarpio pradžios. Pavyzdžiui, jei mažo oro uosto metinė vidutinė finansavimo spraga 2009–2013 m. yra 1 mln. EUR, didžiausia veiklos pagalbos suma, kurią oro uostas galėtų gauti kaip ex ante nustatytą fiksuoto dydžio sumą, būtų 10,4 mln. EUR per 13 metų (80 % x 1 mln. x 13).“

16.

Gairių 134 punktas pakeičiamas taip: „Be to, kad apribotų neigiamą poveikį konkurencijai ir prekybai, Komisija pritars veiklos pagalbai oro uostams pereinamuoju 13 metų laikotarpiu, kuris prasideda 2014 m. balandžio 4 d.“

---

(1)  Komisijos komunikatas „Valstybės pagalbos oro uostams ir oro transporto bendrovėms gairės“ (OL C 99, 2014 4 4, p. 3).

1

(2)  Žr. 2011 m. gruodžio 20 d. Komisijos sprendimą 2012/21/ES dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 106 straipsnio 2 dalies taikymo valstybės pagalbai, kompensacijos už viešąją paslaugą forma skiriamai tam tikroms įmonėms, kurioms pavesta teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas (OL L 7, 2012 1 11, p. 3); Komisijos komunikatą „Europos Sąjungos bendrosios nuostatos dėl valstybės pagalbos kompensacijos už viešąją paslaugą forma“ (2011 m.) (OL C 8, 2012 1 11, p. 15).

2

(3)  Komisijos komunikatas dėl Valstybės pagalbos oro uostams ir oro transporto bendrovėms gairėse nustatytos veiklos pagalbos teikimo oro uostams, kuriuose keleivių srautas neviršija 700 000 keleivių per metus, specialios tvarkos galiojimo pratęsimo (OL C 456, 2018 12 18, p 27).

3

(4)  Pavyzdžiui, 2020 m., palyginti su 2019 m., Europos oro uostuose keleivių buvo 1,7 mlrd. mažiau, o skrydžių – 6,1 mln. mažiau (šaltinis – Eurokontrolė).

4

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

| 2023 7 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 244/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 7 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 244/4

---

Pranešimas tam tikriems asmenims, kuriems taikomos Tarybos sprendime 2014/145/BUSP ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 269/2014 dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų atsižvelgiant į veiksmus, kuriais kenkiama Ukrainos teritoriniam vientisumui, suverenitetui ir nepriklausomybei arba į juos kėsinamasi, numatytos ribojamosios priemonės

(2023/C 244/02)

Toliau pateikta informacija yra skirta Valeriy Mikhailovich PAKHNITS (Nr. 1384) ir Andrey Alexandrovich SPIVAK (Nr. 1420) – asmenims, išvardytiems Tarybos sprendimo 2014/145/BUSP (1) ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 269/2014 (2) dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų atsižvelgiant į veiksmus, kuriais kenkiama Ukrainos teritoriniam vientisumui, suverenitetui ir nepriklausomybei arba į juos kėsinamasi, atitinkamai priede ir I priede.

Taryba ketina ir toliau taikyti ribojamąsias priemones pirmiau nurodytiems asmenims, remdamasi naujais motyvų pareiškimais. Šie asmenys informuojami, kad jie gali iki 2023 m. liepos 18 d. pateikti Tarybai prašymą gauti numatomus jų įtraukimo į sąrašą motyvų pareiškimus šiuo adresu:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

El. paštas: sanctions@consilium.europa.eu

---

(1)  OL L 78, 2014 3 17, p. 16.

(2)  OL L 78, 2014 3 17, p. 6.

---

Europos Komisija

| 2023 7 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 244/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 7 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 244/5

---

Euro kursas (1)

2023 m. liepos 10 d.

(2023/C 244/03)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,0956 |
| JPY | Japonijos jena | 155,73 |
| DKK | Danijos krona | 7,4512 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,85733 |
| SEK | Švedijos krona | 11,8745 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 0,9753 |
| ISK | Islandijos krona | 147,30 |
| NOK | Norvegijos krona | 11,5635 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 23,843 |
| HUF | Vengrijos forintas | 382,65 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,4508 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,9490 |
| TRY | Turkijos lira | 28,5900 |
| AUD | Australijos doleris | 1,6488 |
| CAD | Kanados doleris | 1,4552 |
| HKD | Honkongo doleris | 8,5783 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,7707 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,4773 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 429,51 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 20,6523 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 7,9291 |
| IDR | Indonezijos rupija | 16 655,60 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 5,1165 |
| PHP | Filipinų pesas | 60,996 |
| RUB | Rusijos rublis | |
| THB | Tailando batas | 38,477 |
| BRL | Brazilijos realas | 5,3246 |
| MXN | Meksikos pesas | 18,7544 |
| INR | Indijos rupija | 90,4985 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,0956

JPY

Japonijos jena

155,73

DKK

Danijos krona

7,4512

GBP

Svaras sterlingas

0,85733

SEK

Švedijos krona

11,8745

CHF

Šveicarijos frankas

0,9753

ISK

Islandijos krona

147,30

NOK

Norvegijos krona

11,5635

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

23,843

HUF

Vengrijos forintas

382,65

PLN

Lenkijos zlotas

4,4508

RON

Rumunijos lėja

4,9490

TRY

Turkijos lira

28,5900

AUD

Australijos doleris

1,6488

CAD

Kanados doleris

1,4552

HKD

Honkongo doleris

8,5783

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,7707

SGD

Singapūro doleris

1,4773

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 429,51

ZAR

Pietų Afrikos randas

20,6523

CNY

Kinijos ženminbi juanis

7,9291

IDR

Indonezijos rupija

16 655,60

MYR

Malaizijos ringitas

5,1165

PHP

Filipinų pesas

60,996

RUB

Rusijos rublis

THB

Tailando batas

38,477

BRL

Brazilijos realas

5,3246

MXN

Meksikos pesas

18,7544

INR

Indijos rupija

90,4985

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

| 2023 7 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 244/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 7 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 244/6

---

Europos Sąjungos kombinuotosios nomenklatūros paaiškinimai

(2023/C 244/04)

Atsižvelgiant į Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 (1) 9 straipsnio 1 dalies a punktą, Europos Sąjungos kombinuotosios nomenklatūros paaiškinimai (2) iš dalies keičiami taip:

293 puslapyje dabartinis 7019 pozicijos ir 7019 11 00–7019 90 00 subpozicijų paaiškinimų tekstas pakeičiamas šiuo tekstu:

| „7019 | Stiklo pluoštai (įskaitant stiklo vatą) ir jų dirbiniai (pavyzdžiui, verpalai, pusverpaliai, audiniai)

  Žr. SS paaiškinimų 7019 pozicijos paaiškinimus. |
| --- | --- |
| 7019 11 00 | Kapotos sruogos, kurių ilgis ne didesnis kaip 50 mm

  Žr. SS paaiškinimų 7019 11 subpozicijos paaiškinimus. |
| 7019 12 00 | Pusverpaliai

  Žr. SS paaiškinimų 7019 12 subpozicijos paaiškinimus. |
| 7019 13 00 | Kiti verpalai, gijos

  Žr. SS paaiškinimų 7019 13 subpozicijos paaiškinimus. |
| 7019 14 00 | Mechaniniu būdu pagaminti dembliai

  Žr. SS paaiškinimų 7019 14 subpozicijos paaiškinimus. |
| 7019 15 00 | Cheminiu būdu pagaminti dembliai

  Žr. SS paaiškinimų 7019 15 subpozicijos paaiškinimus. |
| 7019 61 00 | Tankios struktūros audiniai iš pusverpalių

  Žr. SS paaiškinimų 7019 61 subpozicijos paaiškinimus. |
| 7019 62 00 | Kitos tankios struktūros medžiagos iš pusverpalių

  Žr. SS paaiškinimų 7019 62 subpozicijos paaiškinimus. |
| 7019 63 00 | Tankios struktūros audiniai, drobinio pynimo, iš verpalų, nepadengti ir nelaminuoti

  Žr. SS paaiškinimų 7019 63 subpozicijos paaiškinimus.
  Šiai subpozicijai priskiriami tankios struktūros, drobinio pynimo audiniai iš verpalų, kurie yra tik įmirkyti (pavyzdžiui, klijais, gamtinėmis dervomis, plastikais). |
| 7019 64 00 | Tankios struktūros audiniai, drobinio pynimo, iš verpalų, padengti arba laminuoti

  Žr. SS paaiškinimų 7019 64 subpozicijos paaiškinimus.
  Šiai subpozicijai taip pat priskiriami tankios struktūros, drobinio pynimo audiniai iš verpalų, kurie yra tik padengti arba ir įmirkyti, ir padengti, sukarpyti – įvairių formų (pavyzdžiui, stačiakampio ar skritulio), skirti naudoti, pavyzdžiui, kaip kepsninės (grilio) kilimėlis arba kepimo kilimėlis.
  Šiai subpozicijai nepriskiriami tankios struktūros, drobinio pynimo audiniai, kurie yra tik įmirkyti arba išausti iš įmirkytų verpalų. |
| 7019 65 00 | Tinklinės struktūros audiniai, kurių plotis ne didesnis kaip 30 cm

  Žr. SS paaiškinimų 7019 65 subpozicijos paaiškinimus. |
| 7019 66 00 | Tinklinės struktūros audiniai, kurių plotis didesnis kaip 30 cm

  Žr. SS paaiškinimų 7019 66 subpozicijos paaiškinimus.
  Šiai subpozicijai priskiriami tinklinės struktūros audiniai iš gijinių stiklo pluoštų, sukarpyti – įvairių formų (pavyzdžiui, stačiakampio ar skritulio), skirti naudoti, pavyzdžiui, kaip kepsninės (grilio) kilimėlis arba kepimo kilimėlis. |
| 7019 71 00 | Vualiai (plonos marškos)

  Žr. SS paaiškinimų 7019 71 subpozicijos paaiškinimus. |
| 7019 72 00 | Kitos tankios struktūros medžiagos

  Žr. SS paaiškinimų 7019 72 subpozicijos paaiškinimus. |
| 7019 73 00 | Kitos tinklinės struktūros medžiagos

  Žr. SS paaiškinimų 7019 73 subpozicijos paaiškinimus. |
| 7019 80 90 | Kiti

  Šiai subpozicijai priskiriami palaidi pluoštai, kurie yra atskirų kartu sumaišytų įvairių ilgių gijų masė (stiklo vata), naudojama šilumai arba garsui izoliuoti ir paprastai pateikiama ritiniais arba popieriniuose maišuose.“ |

„7019

Stiklo pluoštai (įskaitant stiklo vatą) ir jų dirbiniai (pavyzdžiui, verpalai, pusverpaliai, audiniai)

Žr. SS paaiškinimų 7019 pozicijos paaiškinimus.

7019 11 00

Kapotos sruogos, kurių ilgis ne didesnis kaip 50 mm

Žr. SS paaiškinimų 7019 11 subpozicijos paaiškinimus.

7019 12 00

Pusverpaliai

Žr. SS paaiškinimų 7019 12 subpozicijos paaiškinimus.

7019 13 00

Kiti verpalai, gijos

Žr. SS paaiškinimų 7019 13 subpozicijos paaiškinimus.

7019 14 00

Mechaniniu būdu pagaminti dembliai

Žr. SS paaiškinimų 7019 14 subpozicijos paaiškinimus.

7019 15 00

Cheminiu būdu pagaminti dembliai

Žr. SS paaiškinimų 7019 15 subpozicijos paaiškinimus.

7019 61 00

Tankios struktūros audiniai iš pusverpalių

Žr. SS paaiškinimų 7019 61 subpozicijos paaiškinimus.

7019 62 00

Kitos tankios struktūros medžiagos iš pusverpalių

Žr. SS paaiškinimų 7019 62 subpozicijos paaiškinimus.

7019 63 00

Tankios struktūros audiniai, drobinio pynimo, iš verpalų, nepadengti ir nelaminuoti

Žr. SS paaiškinimų 7019 63 subpozicijos paaiškinimus.

Šiai subpozicijai priskiriami tankios struktūros, drobinio pynimo audiniai iš verpalų, kurie yra tik įmirkyti (pavyzdžiui, klijais, gamtinėmis dervomis, plastikais).

7019 64 00

Tankios struktūros audiniai, drobinio pynimo, iš verpalų, padengti arba laminuoti

Žr. SS paaiškinimų 7019 64 subpozicijos paaiškinimus.

Šiai subpozicijai taip pat priskiriami tankios struktūros, drobinio pynimo audiniai iš verpalų, kurie yra tik padengti arba ir įmirkyti, ir padengti, sukarpyti – įvairių formų (pavyzdžiui, stačiakampio ar skritulio), skirti naudoti, pavyzdžiui, kaip kepsninės (grilio) kilimėlis arba kepimo kilimėlis.

Šiai subpozicijai nepriskiriami tankios struktūros, drobinio pynimo audiniai, kurie yra tik įmirkyti arba išausti iš įmirkytų verpalų.

7019 65 00

Tinklinės struktūros audiniai, kurių plotis ne didesnis kaip 30 cm

Žr. SS paaiškinimų 7019 65 subpozicijos paaiškinimus.

7019 66 00

Tinklinės struktūros audiniai, kurių plotis didesnis kaip 30 cm

Žr. SS paaiškinimų 7019 66 subpozicijos paaiškinimus.

Šiai subpozicijai priskiriami tinklinės struktūros audiniai iš gijinių stiklo pluoštų, sukarpyti – įvairių formų (pavyzdžiui, stačiakampio ar skritulio), skirti naudoti, pavyzdžiui, kaip kepsninės (grilio) kilimėlis arba kepimo kilimėlis.

7019 71 00

Vualiai (plonos marškos)

Žr. SS paaiškinimų 7019 71 subpozicijos paaiškinimus.

7019 72 00

Kitos tankios struktūros medžiagos

Žr. SS paaiškinimų 7019 72 subpozicijos paaiškinimus.

7019 73 00

Kitos tinklinės struktūros medžiagos

Žr. SS paaiškinimų 7019 73 subpozicijos paaiškinimus.

7019 80 90

Kiti

Šiai subpozicijai priskiriami palaidi pluoštai, kurie yra atskirų kartu sumaišytų įvairių ilgių gijų masė (stiklo vata), naudojama šilumai arba garsui izoliuoti ir paprastai pateikiama ritiniais arba popieriniuose maišuose.“

---

(1)  1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (OL L 256, 1987 9 7, p. 1).

1

(2)  OL C 119, 2019 3 29, p. 1.

2

---

V Nuomonės

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 2023 7 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 244/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 7 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 244/8

---

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 664/2014 6b straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto patvirtinto standartinio saugoma kilmės vietos nuoroda arba saugoma geografine nuoroda žymimo žemės ūkio arba maisto produkto specifikacijos pakeitimo paskelbimas

(2023/C 244/05)

Šis pranešimas skelbiamas pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 664/2014 (1) 6b straipsnio 5 dalį.

PRANEŠIMAS APIE VALSTYBĖS NARĖS KILMĖS PRODUKTO SU SAUGOMA KILMĖS VIETOS NUORODA ARBA SAUGOMA GEOGRAFINE NUORODA SPECIFIKACIJOS STANDARTINIO PAKEITIMO PATVIRTINIMĄ

[Reglamentas (ES) Nr. 1151/2012]

„Volailles de Bretagne“

ES Nr. PGI-FR-0155-AM01 – 28.3.2023

SKVN ( ) SGN (X)

1.   Produkto pavadinimas

„Volailles de Bretagne“

2.   Valstybė narė, kuriai priklauso geografinė vietovė

Prancūzija

3.   Valstybės narės institucija, pranešanti apie standartinį pakeitimą

Žemės ūkio ir apsirūpinimo maistu savarankiškumo ministerija

—

4.   Patvirtinto (-ų) pakeitimo (-ų) aprašymas

1.   Produkto aprašymas

Pakeitimu numatoma galimybė auginti šių papildomų rūšių SGN žymimus produktus:

| — | geltonuosius viščiukus, |
| --- | --- |

—

geltonuosius viščiukus,

| — | perlinių vištų kaplūnus. |
| --- | --- |

—

perlinių vištų kaplūnus.

Skirsnis papildomas kiekvienos rūšies fenotipo aprašymu ir visoms rūšims bendru juslinių savybių aprašymu.

Pateikiamos produkto gabalų savybės. Jie gali būti išpjaustomi iš nedidelių trūkumų turinčių skerdenų, tačiau atrinkti gabalai turi atitikti A klasės pateikimo kriterijus, o skerdenos, iš kurios išpjaustyti gabalai, mažiausias svoris negali būti mažesnis nei 90 % nustatyto skerdenos, kuri parduodama visa, svorio.

Specifikacijos reikalavimai imami taikyti ir subproduktams. Šie subproduktai yra kepenys, skilvis ir širdis. Leidžiami tik iš rinktinių naminių paukščių skerdenų, kurioms suteikta SGN, paimti subproduktai.

Pakeitimas turi įtakos bendrajam dokumentui

2.   Geografinė vietovė

Iš geografinėje vietovėje atliekamų veiksmų išbraukiamas perinimas.

Pakeitimas turi įtakos bendrajam dokumentui

3.   Įrodymai, kad produktas yra kilęs iš geografinės vietovės

Skirsnis atnaujinamas atsižvelgiant į kituose produkto specifikacijos skyriuose atliktus pakeitimus. Kiekvienam gamybos būdo etapui pateikiami atsekamumą užtikrinantys dokumentai.

Pakeitimas neturi įtakos bendrajam dokumentui.

4.   Produkto gamybos būdo aprašymas

5.1 dalis. Jauniklių įveisimas

Sudaromos tinkamos jauniklių apgyvendinimui paukštidėse sąlygos (kraiko būklė, paukštidės šildymas, prieiga prie vandens ir lesalo).

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

5.2 dalis. Veislės ir sukryžmintos veislės

Šioje dalyje pateikiami kiekvienos rūšies fenotipai. Veislės ir sukryžmintos veislės yra pripažintos atspariomis, lėtai augančiomis veislėmis.

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

5.3 dalis. Auginimo ir priežiūros būdas

Nurodomos didžiausio tam tikro amžiaus paukščių tankumo ir skaičiaus vienoje paukštidėje, mažiausio aptvaro ploto vienam paukščiui vertės, taip pat didžiausias išleidimo į aptvarą amžius ir mažiausias skerdimo amžius. Paukščių tankumas paukštidėse ir aptvaruose auginimo laikotarpio eigoje mažėja. Mažiausias skerdimo amžius skiriasi priklausomai nuo rūšies. Šie patikslinimai buvo pateikti atsižvelgiant į registruojant SGN buvusią specifikaciją.

Pateikiamos didžiausio paukščių tankumo ir paukščių skaičiaus vienoje paukštidėje, atsižvelgiant į amžių, mažiausio aptvaro ploto vienam paukščiui vertės, taip pat didžiausias išleidimo į aptvarą amžius ir mažiausias skerdimo amžius. Įterpiamos perlinių vištų kaplūnams taikomos atitinkamos vertės, pakeičiamos pulardoms ir kalakutams taikomos vertės. Auginimo laikotarpio eigoje paukščių tankumas paukštidėse ir aptvaruose mažėja. Šie patikslinimai buvo pateikti atsižvelgiant po SGN registravimo buvusią specifikaciją.

Įterpiama naminių paukščių, kuriuos galima penėti, penėjimo laikotarpiai ir jų trukmė. Vyresni nei 90 dienų viščiukai gali būti iki 15 dienų penimi uždaroje patalpoje, o kaplūnai ir pulardos– 4 savaites uždaroje patalpoje. Tokiais atvejais augintojas pritaiko lesalus – paukščiai gauna lesalus, kuriuose yra mažiau baltymų nei tuomet, kai jie buvo laikomi aptvar.

Paukštidės, kuriose laikomos pulardos ir kaplūnai, gali būti užtemdytos arba jose gali būti įdiegta apšvietimo programa. Būtina valdyti pulardų lytinės brandos pradžią. Taip pat reikia riboti kaplūnų agresyvumą, kuris gali pakenkti mėsos kokybei.

Išsamiau išdėstomos perlinių vištų kastravimo ir sparnų karpymo sąlygos. Nurodomas draudimas šalinti paukščių skiauteres ir barzdeles.

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

5.4 dalis. Paukštidžių charakteristikos

Išsamiai nusakomos paukštidžių ir jų įrangos charakteristikos. Nurodomas jų plotas ir kilnojamųjų paukštidžių naudojimo sąlygos – pastatymo ir įrengimo, išleidimo į aptvarus taisyklės.

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

5.5 dalis. Aptvarų savybės

Aprašomas aptvaras, kuriame gyvūnai gali ganytis. Didžioji jo dalis apaugusi daugiamete, vešlia ir visus metus žaliuojančia pieva. Aptvare turi būti natūralių objektų, leidžiančių gyvūnams patogiau jame leisti laiką ir saugančių nuo vyraujančių vėjų. Pabrėžiama gyvatvorių svarba. Aptvare turi būti ne mažiau kaip 20 medžių. Specifikacijoje nurodomos leidžiamos jų rūšys. Naujuose ir pertvarkytuose aptvaruose šios rūšys turi sudaryti bent 50 % juose augančių medžių.

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

5.6 dalis. Lesalai ir lesinimas

Siekiant papildyti informaciją apie mažiausią javų, t. y. javų grūdų ir jų produktų dalį, nurodomi trys gyvūnų auginimo etapai. Taip pat pridedamas leidžiamų žaliavų ir technologinių priedų kategorijų sąrašas, įterpiamas draudimas sistemingai lesinti paukščius vaistiniais lesalais, išskyrus vaistines antiparazitines priemones.

Šie pakeitimai turi įtakos bendrajam dokumentui.

5.7 dalis. Sveikatos sąlygos

Pateikiama keletas paaiškinimų dėl funkcinio tambūro kiekvienoje paukštidėje, kasdienio naminių paukščių stebėjimo ir gydymo antibiotikais. Paėmus naminius paukščius, įranga ir paukštidė išvalomi ir dezinfekuojami. Turi būti taikoma 14 dienų sanitarinė pertrauka, kuri tam tikromis sąlygomis gali būti sutrumpinta iki 12 dienų.

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

5.8 dalis. Paukščių paėmimas ir vežimas

Nurodomas trumpiausias 5 valandų paukščių nelesinimo iki paėmimo laikotarpis. Be to, nuo auginimo vietos iki skerdyklos paukščiai turi būti vežami ne toliau nei 100 km, o vežimo laikas turi būti ne ilgesnis kaip 3 valandos.

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

5.9 dalis. Skerdimas

Atvežti į skerdyklą paukščiai turi pailsėti ne trumpiau kaip 30 minučių. Jie skerdžiami aplinkoje, kurioje patiria kuo mažiau streso. Kad būtų lengviau nupešti, paukščius reikia nuplikyti. Skerdenos atvėsinamos, kad jų temperatūra kuo greičiau nukristų iki 4 °C.

Atnaujinamas galiojančioje specifikacijoje nurodytas mažiausias išdarinėtų skerdenų svoris. Pridedamas mažiausias iš dalies išdarinėtų skerdenų svoris.

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

5.10 dalis. „Išpjaustymas“

Pateikiamos kelios nuostatos, įtvirtinančios skerdenų išpjaustymo po skerdimo tvarką, visų pirma ilgiausią išpjaustymo po paskerdimo laiką ir operacijų tikrinimo sąlygas.

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

5.11 dalis. Skerdenų, gabalų ir subproduktų pakavimas

Įterpiamos su skerdenų ir subproduktų paruošimu pakuojant susijusios nuostatos.

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

5.12 dalis. Gilus užšaldymas

Įterpiamos giliam užšaldymui taikomos sąlygos. Kiekvienai specifikacijoje numatytai pateikimo rūšiai nurodoma ilgiausia trukmė, per kurią ji turi pasiekti –18 °C temperatūrą. Nurodoma, kad giliai užšaldyti panardinant draudžiama.

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

5.   Ryšį su geografine aplinka patvirtinantys duomenys

Iš naujo nusakomi ryšį su geografine aplinka patvirtinantys duomenys, kuriais išskiriami geografinė vietovės, produkto ir priežastinio ryšio ypatumai. Duomenys, kuriais grindžiamas ryšys su geografine aplinka, lieka nepakitę. Jie ir toliau grindžiami laikymui aptvaruose tinkamomis paukščių veislėmis ir sukryžmintomis veislėmis, geografinės vietovės paukštininkystės geru vardu, žmogiškaisiais veiksniais, leidusiais išlaikyti tradicinį auginimo būdą, taip pat auginimui aptvaruose palankiomis aplinkos sąlygomis. Išbraukiamos įvairios iliustracijos ir istorinės nuorodos.

Pakeitimas turi įtakos bendrajam dokumentui.

6.   Ženklinimas

Dabartinė pastraipa išbraukiama ir pakeičiama sakiniu, kuriame nurodomi privalomi reguliavimo elementai. Etiketėje nurodomas registruotas pavadinimas „Volailles de Bretagne“ ir tame pačiame regėjimo lauke pateikiamas Europos Sąjungos SGN simbolis.

Pakeitimas turi įtakos bendrajam dokumentui.

7.   Atsakinga valstybės narės institucija

Atsižvelgiant į Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 nuostatas pridedami valstybės narės kompetentingos tarnybos – Nacionalinio kilmės nuorodų ir kokybės instituto (pranc. Institut national de la qualité et de l'origine, INAO) – duomenys.

Pakeitimas neturi įtakos bendrajam dokumentui.

8.   Grupė

Nurodomi organizacijos „Fermiers d’Argoat“ (liet. Argoato ūkininkai) kontaktiniai duomenys ir jos teisinė forma.

Pakeitimas neturi įtakos bendrajam dokumentui.

9.   Kontrolės įstaiga

Nurodomi Prancūzijoje už kontrolę atsakingų kompetentingų institucijų – Nacionalinio kilmės ir kokybės instituto (pranc. Institut national de la qualité et de l'origine, INAO) ir Konkurencijos, vartojimo reikalų ir kovos su sukčiavimu generalinio direktorato (pranc. Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes, DGCCRF) – kontaktiniai duomenys. Sertifikavimo institucijos pavadinimą ir kontaktinius duomenis galima rasti INAO svetainėje ir Europos Komisijos duomenų bazėje.

Pakeitimas neturi įtakos bendrajam dokumentui.

10.   Nacionaliniai reikalavimai

Skirsnis pateikiamas kaip lentelė, kurioje nurodomi pagrindiniai tikrintini punktai ir jų vertinimo metodas.

Pakeitimas neturi įtakos bendrajam dokumentui.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„Volailles de Bretagne“

ES Nr. PGI-FR-0155-AM01 – 28.3.2023

SKVN ( ) SGN (X)

1.   [SKVN arba SGN] pavadinimas (-ai)

„Volailles de Bretagne“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Prancūzija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis [nurodyta XI priede]

1.1 klasė. Šviežia mėsa (ir subproduktai)

3.2.   Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

„Volailles de Bretagne“ – lėtai augančių veislių naminiai paukščiai, todėl jų auginimo laikotarpis yra ilgas ir jo metu jie gali ganytis žole ir medžiais apaugusiuose lauko aptvaruose. Šių paukščių mėsa yra tvirta, skerdena padengta pakankamai išsivysčiusiais ir vienodai ant viso skeleto pasiskirsčiusiais raumenimis.

Pakščiai priklauso šioms šeimoms ir tipams:

| — | vištos, pulardos, kaplūnai, |
| --- | --- |

—

vištos, pulardos, kaplūnai,

| — | perlinės vištos, perlinių vištų kaplūnai, |
| --- | --- |

—

perlinės vištos, perlinių vištų kaplūnai,

| — | kalakutai. |
| --- | --- |

—

kalakutai.

Produktas „Volailles de Bretagne“ pateikiamas šiais žalios, šviežios arba šaldytos mėsos pavidalais:

| — | skerdenomis (su subproduktais arba be jų), |
| --- | --- |

—

skerdenomis (su subproduktais arba be jų),

| — | gabalais, |
| --- | --- |

—

gabalais,

| — | subproduktais. |
| --- | --- |

—

subproduktais.

„Volailles de Bretagne“ atitinka toliau nurodytas auginimo sąlygas ir kokybės kriterijus:

| — | skerdenos – A klasė ir mažiausias svoris: | Trumpiausias auginimo laikas | Mažiausias išdarinėtos skerdenos be subproduktų svoris | Mažiausias iš dalies išdarinėtos skerdenos svoris |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Viščiukas | 81 dienos | 1 000  g | 1 300  g |
| Pularda | 120 dienų | 1 650  g | 1 950  g |
| Kaplūnas | 150 dienų | 2 500  g | 2 900  g |
| Perlinė višta | 94 dienų | 850  g | 1 100  g |
| Perlinių vištų kaplūnas | 150 dienų | 1 400  g | 1 800  g |
| Kalakutas | 140 dienų | Patelės: 2 300  g
  Patinai: 3 100  g | Patelės: 2 700  g
  Patinai: 3 600  g |

—

skerdenos – A klasė ir mažiausias svoris:

Trumpiausias auginimo laikas

Mažiausias išdarinėtos skerdenos be subproduktų svoris

Mažiausias iš dalies išdarinėtos skerdenos svoris

Viščiukas

81 dienos

1 000  g

1 300  g

Pularda

120 dienų

1 650  g

1 950  g

Kaplūnas

150 dienų

2 500  g

2 900  g

Perlinė višta

94 dienų

850  g

1 100  g

Perlinių vištų kaplūnas

150 dienų

1 400  g

1 800  g

Kalakutas

140 dienų

Patelės: 2 300  g

Patinai: 3 100  g

Patelės: 2 700  g

Patinai: 3 600  g

| — | gabalai – gauti iš nedidelių trūkumų turinčių skerdenų, tačiau atrinkti gabalai turi atitikti A klasės pateikimo kriterijus. |
| --- | --- |

—

gabalai – gauti iš nedidelių trūkumų turinčių skerdenų, tačiau atrinkti gabalai turi atitikti A klasės pateikimo kriterijus.

3.3.   Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

„Volailles de Bretagne“ penėjimo laikotarpiu lesinami lesalais, kuriuose yra ne mažiau kaip 70 % javų grūdų ir jų produktų.

Auginimo pradžios laikotarpiu lesalus sudaro ne mažiau kaip 50 % javų grūdų ir jų produktų.

Auginimo laikotarpis skirstomas į tris, konkrečius fiziologinius poreikius atitinkančius, etapus:

| — | auginimo pradžios etapas nuo 1 iki 28 gyvenimo dienos; |
| --- | --- |

—

auginimo pradžios etapas nuo 1 iki 28 gyvenimo dienos;

| — | augimo etapas – bent nuo 29 dienos ir ne ilgiau kaip iki 66 dienos; |
| --- | --- |

—

augimo etapas – bent nuo 29 dienos ir ne ilgiau kaip iki 66 dienos;

| — | penėjimo etapas bent nuo 67 dienos iki skerdimo. |
| --- | --- |

—

penėjimo etapas bent nuo 67 dienos iki skerdimo.

Lesalai sudaryti tik iš augalinės kilmės pašarinių medžiagų, pieno gaminių ir mineralų.

Leidžiamos šios žaliavos:

| | javų grūdai ir jų produktai; |
| --- | --- |

javų grūdai ir jų produktai;

| | aliejinių augalų sėklos, aliejinių augalų vaisiai ir jų produktai; |
| --- | --- |

aliejinių augalų sėklos, aliejinių augalų vaisiai ir jų produktai;

| | leidžiama naudoti tiktai neapdorotus ir rafinuotus augalinius aliejus; |
| --- | --- |

leidžiama naudoti tiktai neapdorotus ir rafinuotus augalinius aliejus;

| | ankštinių augalų sėklos ir jų produktai; |
| --- | --- |

ankštinių augalų sėklos ir jų produktai;

| | gumbavaisiai, šakniavaisiai ir jų produktai; |
| --- | --- |

gumbavaisiai, šakniavaisiai ir jų produktai;

| | kitų augalų sėklos bei vaisiai ir jų produktai; |
| --- | --- |

kitų augalų sėklos bei vaisiai ir jų produktai;

| | žaliasis pašaras, rupusis pašaras ir jų produktai; |
| --- | --- |

žaliasis pašaras, rupusis pašaras ir jų produktai;

| | kiti augalai, dumbliai ir jų produktai; |
| --- | --- |

kiti augalai, dumbliai ir jų produktai;

| | pieno gaminiai ir jų produktai – pienas, pasukos, išrūgos; |
| --- | --- |

pieno gaminiai ir jų produktai – pienas, pasukos, išrūgos;

| | sausumos gyvūnų produktai ir iš jų gauti produktai – tik bestuburiai; |
| --- | --- |

sausumos gyvūnų produktai ir iš jų gauti produktai – tik bestuburiai;

| | mineralai ir jų produktai; | fermentacijos produktai ir šalutiniai jų produktai iš mikroorganizmų – neaktyvios arba mirusios alaus mielės, auginamos augaliniame substrate; |
| --- | --- | --- |

mineralai ir jų produktai;

fermentacijos produktai ir šalutiniai jų produktai iš mikroorganizmų – neaktyvios arba mirusios alaus mielės, auginamos augaliniame substrate;

| | kita – augalų perdirbimo produktai, prieskonių ir pagardų perdirbimo produktai, žolelių perdirbimo produktai. |
| --- | --- |

kita – augalų perdirbimo produktai, prieskonių ir pagardų perdirbimo produktai, žolelių perdirbimo produktai.

Apribojimai: draudžiama naudoti emulsiklių, stabilizatorių ir stingdančių medžiagų funkcinių grupių technologinius priedus.

Draudžiama sistemingai lesinti vaistiniais lesalais, išskyrus vaistines antiparazitines priemones.

3.4.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Geografinėje vietovėje atliekami tokie veiksmai: naminių paukščių auginimas, lesalų gamyba.

3.5.   Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Po gamybos, geografinėje vietovėje atliekami šie veiksmai: skerdimas, išpjaustymas, gilus užšaldymas ir pakavimas.

3.6.   Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

Etiketėje nurodomas pavadinimas „Volailles de Bretagne“ ir tame pačiame regėjimo lauke Europos Sąjungos SGN simbolis.

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Vietovę sudaro šie departamentai ir komunos:

| — | Visa Kot d’Armoro (22), Finistero (29), Ilio ir Vileno (35) ir Morbihano (56) departamentų teritorija. |
| --- | --- |

—

Visa Kot d’Armoro (22), Finistero (29), Ilio ir Vileno (35) ir Morbihano (56) departamentų teritorija.

| — | Atlanto Luaros departamentas (44):






  — | Komunos: Assérac, Avessac, La Chapelle-des-Marais, Châteaubriant, Conquereuil, Derval, Drefféac, Fégréac, Fercé, Guémené-Penfao, Guenrouet, Herbignac, Jans, Lusanger, Marsac-sur-Don, Massérac, Missillac, Mouais, Noyal-sur-Brutz, Pierric, Plessé, Rougé, Ruffigné, Saint-Aubin-des-Châteaux, Saint-Gildas-des-Bois, Saint-Lyphard, Saint-Nicolas-de-Redon, Saint-Vincent-des-Landes, Sévérac, Sion-les-Mines, Soudan, Soulvache, Villepot. |
| --- | --- | --- |

—

Atlanto Luaros departamentas (44):

—

Komunos: Assérac, Avessac, La Chapelle-des-Marais, Châteaubriant, Conquereuil, Derval, Drefféac, Fégréac, Fercé, Guémené-Penfao, Guenrouet, Herbignac, Jans, Lusanger, Marsac-sur-Don, Massérac, Missillac, Mouais, Noyal-sur-Brutz, Pierric, Plessé, Rougé, Ruffigné, Saint-Aubin-des-Châteaux, Saint-Gildas-des-Bois, Saint-Lyphard, Saint-Nicolas-de-Redon, Saint-Vincent-des-Landes, Sévérac, Sion-les-Mines, Soudan, Soulvache, Villepot.

| — | Manšo departamentas (50):






  — | komunos: Aucey-la-Plaine, Beauvoir, Grandparigny, Hamelin, Huisnes-sur-Mer, Lapenty, Les Loges-Marchis, Le Mesnillard, Le Mont-Saint-Michel, Montjoie-Saint-Martin, Moulines, Pontorson, Sacey, Saint-Aubin-de-Terregatte, Saint-Brice-de-Landelles, Saint-Hilaire-du-Harcouët, Saint-James, Saint-Laurent-de-Terregatte, Saint-Senier-de-Beuvron, Servon, Tanis. |
| --- | --- | --- |

—

Manšo departamentas (50):

—

komunos: Aucey-la-Plaine, Beauvoir, Grandparigny, Hamelin, Huisnes-sur-Mer, Lapenty, Les Loges-Marchis, Le Mesnillard, Le Mont-Saint-Michel, Montjoie-Saint-Martin, Moulines, Pontorson, Sacey, Saint-Aubin-de-Terregatte, Saint-Brice-de-Landelles, Saint-Hilaire-du-Harcouët, Saint-James, Saint-Laurent-de-Terregatte, Saint-Senier-de-Beuvron, Servon, Tanis.

| — | Majeno departamentas (53):






  — | komunos: Andouillé, La Baconnière, Ballots, Beaulieu-sur-Oudon, La Bigottière, Le Bourgneuf-la-Forêt, Bourgon, Brains-sur-les-Marches, La Brûlatte, Chailland, La Chapelle-Craonnaise, Congrier, Cosmes, Cossé-le-Vivien, La Croixille, Cuillé, Désertines, La Dorée, Ernée, Fontaine-Couverte, Fougerolles-du-Plessis, Gastines, Le Genest-Saint-Isle, La Gravelle, Juvigné, Landivy, Larchamp, Laubrières, Launay-Villiers, Loiron-Ruillé, Méral, Montaudin, Montenay, Montjean, Olivet, La Pellerine, Peuton, Pontmain, Port-Brillet, Quelaines-Saint-Gault, Renazé, La Roë, La Rouaudière, Saint-Aignan-sur-Roë, Saint-Berthevin-la-Tannière, Saint-Cyr-le-Gravelais, Saint-Denis-de-Gastines, Saint-Ellier-du-Maine, Saint-Erblon, Saint-Germain-le-Guillaume, Saint-Hilaire-du-Maine, Saint-Mars-sur-la-Futaie, Saint-Michel-de-la-Roë, Saint-Ouën-des-Toits, Saint-Pierre-des-Landes, Saint-Pierre-la-Cour, Saint-Poix, Saint-Saturnin-du-Limet, Senonnes, Simplé, Vautorte. |
| --- | --- | --- |

—

Majeno departamentas (53):

—

komunos: Andouillé, La Baconnière, Ballots, Beaulieu-sur-Oudon, La Bigottière, Le Bourgneuf-la-Forêt, Bourgon, Brains-sur-les-Marches, La Brûlatte, Chailland, La Chapelle-Craonnaise, Congrier, Cosmes, Cossé-le-Vivien, La Croixille, Cuillé, Désertines, La Dorée, Ernée, Fontaine-Couverte, Fougerolles-du-Plessis, Gastines, Le Genest-Saint-Isle, La Gravelle, Juvigné, Landivy, Larchamp, Laubrières, Launay-Villiers, Loiron-Ruillé, Méral, Montaudin, Montenay, Montjean, Olivet, La Pellerine, Peuton, Pontmain, Port-Brillet, Quelaines-Saint-Gault, Renazé, La Roë, La Rouaudière, Saint-Aignan-sur-Roë, Saint-Berthevin-la-Tannière, Saint-Cyr-le-Gravelais, Saint-Denis-de-Gastines, Saint-Ellier-du-Maine, Saint-Erblon, Saint-Germain-le-Guillaume, Saint-Hilaire-du-Maine, Saint-Mars-sur-la-Futaie, Saint-Michel-de-la-Roë, Saint-Ouën-des-Toits, Saint-Pierre-des-Landes, Saint-Pierre-la-Cour, Saint-Poix, Saint-Saturnin-du-Limet, Senonnes, Simplé, Vautorte.

5.   Ryšys su geografine vietove

„Volailles de Bretagne“ yra prie Bretanės klimato sąlygų ir auginimo aptvaruose prisitaikę naminiai paukščiai. Be to, dėl lesalų, kuriose gausu javų, paukščių raumenys būna gerai išsivystę, tvirti ir gerai pasiskirstę ant viso skeleto.

Bretanė yra Prancūzijos šiaurės vakaruose esantis pusiasalis. Jos padėtis ir dydis labai svarbūs pusiasalyje esančiame klimatui, teritorijai ir teritoriniam suskirstymui.

Pagrindinis Bretanės reljefo ir geologinis elementas yra Armorikos aukštuma. Šį hercininį masyvą stipriai nugludino erozija. Iš rytų į vakarus vietovėje kyla dviejų aukštesnių kalnų keteros – Arė kalnai ir Juodieji kalnai.

Bretanei taip pat būdingas granitinis dirvožemis, kuriame gausu mineralų ir mikroorganizmų, specifinis kritulių kiekis ir pučia jodo prisotinti vakarų vėjai. Uolienos (skalūnai, gneisas ir granitas) ilgainiui patyrė ne vieną virsmą. Veikiau rūgštus Bretanės dirvožemis taip pat atspindi geologinę jos istoriją, nes klintinių uolienų išlikę mažai. Dėl tokio dirvožemio suklestėjo vietinės rūšys.

Vyraujantis Bretanės klimatas yra jūrinis, kuriam būdingos švelnios vasaros ir lietingos, vėjuotos ir švelnios žiemos. Temperatūros skirtumai nedideli, žiemą šalčių pasitaiko retai.

Krituliai gan dažni, pasiskirstę per visus metus. Jie gausūs vakarinėje pakrantėje, kur viršija 1 100 mm per metus, o pietinė pakrantė jų iškrenta jau mažiau, iki 950 mm, šiaurinėje pakrantėje – iki 800 mm, o giliau į pusiasalį rytuose – maždaug 700 mm. Todėl Bretanės kraštovaizdis žalias, gausiai apaugęs įvairių rūšių medžiais.

Nuo seno iki pat XX a. šeštojo dešimtmečio Bretanėje naminiai paukščiai buvo auginami paukštidėse, beveik visi ūkiai turėjo po nedidelį jų pulką (30–100 paukščių). Vištaitės buvo laikomos kiaušiniams dėti, o gaidžiai buvo penimi šeimos vartojimui ir tiesiogiai parduodami neūkininkaujančioms miestelio šeimoms.

Šeštojo dešimtmečio pradžioje susiformavo šiuolaikiška paukštininkystė, kur paukštienos gamyba iš tradicinės persiorientavo į organizuotą – taip buvo reaguojama į didėjančią vartotojų paklausą. Bretanėje tikrasis lūžio taškas buvo pasiektas apie 1954–1955 m.

Šiame Bretanės paukštininkystės modernizavimo etape susiklostė du jos modeliai: vienas buvo grindžiamas intensyviu naminių paukščių auginimu paukštidėse, o antrasis – tradicinės kokybiškos paukštienos, paukščius auginant geografinei vietovei būdinguose žole ir medžiais apaugusiuose aptvaruose, gamybos išlaikymu. Siekdami išsaugoti šią kokybę, augintojai susibūrė į regioninį komitetą. Daugiausia dėmesio jie skyrė po atviru dangumi laikomų, lesinamų lesalais, kurių didelę dalį sudaro grūdai ir ilgai auginamų, nes naudojamos lėtai augančių paukščių veislės, naminių paukščių produkcijos išsaugojimui.

„Volailles de Bretagne“ naminiai paukščiai auginami taip, kad nuo mažiausio amžiaus gali laisvai patekti į medžiais ir žole apaugusius aptvarus.

Tai – lėtai augančių ir sukryžmintų veislių, tinkamų auginti lauko aptvaruose ir gauti tvirtą mėsą, paukščiai.

Dėl lesalų, kuriuose daug javų grūdų, paukščiai yra itin raumeningi – raumenys gerai išvystyti, tvirti ir gerai pasiskirstę ant viso skeleto.

Dėl geografinės vietovės ypatumų „Volailles de Bretagne“ auginami natūralioje aplinkoje, labai tinkamoje auginti paukščius medžiais apaugusiuose aptvaruose. Iš kartos į kartą augindami paukščius po atviru dangumi, augintojai sugebėjo išsaugoti šią labai seną Bretanės tradiciją.

Žemės ūkio akademijos narys Jeanas CHOMBART DE LAUWEAS (1955–2001 m.) savo veikale „Pour une agriculture organisée, Danemark et Bretagne“ (Organizuotas žemės ūkis, Danija ir Bretanė) (Presse Universitaire de France, 1949 m.) nurodo, kad Bretanei būdingos „išskirtinės klimato sąlygos žemės ūkio veiklai“, švelnus ir drėgnas vandenyno klimatas užtikrina ilgą augalų augimo sezoną, o toks švelnus oras labiau nei kitur palankus auginimui po atviru dangumi.

Todėl atrinktų veislių ir sukryžmintų veislių ppaukščiai yra ypač tinkami šioms auginimo sąlygoms, nes yra atsparūs ir gali bėgioti.

Kad naminiai paukščiai galėtų kuo geriau ištyrinėti aptvarus, daugybė juose augančių medžių skatina paukščius į juos išeiti, saugo nuo saulės ir vėjo, o vešlioje augalinėje dangoje paukščiai randa papildomo lesalo (žolės, vabzdžių).

Bretanės miškams būdinga didelė medžių rūšių įvairovė. Ją daugiausia lemia įvairios dirvožemio ir klimato sąlygos. Aptvarams apželdinti naudojamos vietinės medžių rūšys sustiprina regiono tapatumą ir išsaugo įvairių vietovės kraštovaizdžių ypatumus. Taigi naudojami medžiai yra prisitaikę prie dirvožemio ir klimato sąlygų.

Aptvarus dažnai juosia ant lygiose vietose ar ant griovių kraštų įveistos gyvatvorės iš vietinių, prie vietos biotopo (dirvožemio, klimato, faunos ir floros) prisitaikiusių rūšių augalų. Čia galima rasti ir aukštakamienių, daugiakamienių medžių, taip pat krūmų. Kadaise jos buvo naudojamos sklypams atskirti, o dabar naudingai pasitarnauja, pavyzdžiui, saugo nuo vėjo, šalčio, saulės, erozijos ir vandens nutekėjimo; jose gyvena daug įvairių gyvūnų, taip pat jos prisideda prie biologinės įvairovės, saugo CO2 ir yra labai dekoratyvios, puikiai įsilieja į kraštovaizdį.

Be lesalo naminiams paukščiams, šios daugiametės pievos užtikrina turtingą biologinę įvairovę, atlieka filtravimo funkciją padėdamos išsaugoti vandens kokybę ir užkerta kelią tam tikriems gamtiniams pavojams, įskaitant eroziją.

Dėl klimato ir gamtinės aptvarų aplinkos naminiai paukščiai gali išeiti į lauką ištisus metus, o tai palankiai veikia „Volailles de Bretagne“ paukščių vystymąsi ir turi įtakos mėsos tekstūrai ir skoniui.

Kartu su Bretanės žemės ūkio modeliu, pasižyminčiu itin intensyvia naminių paukščių produkcijos gamyba, buvo tęsiamas ir plėtojamas tradicinės kokybės naminių paukščių auginimas. Ši praktika leido pasišventusiems augintojams toliau auginti pripažintomis kulinarinėmis savybėmis pasižyminčius naminius paukščius.

Garsėjančioje savo jūrų gėrybėmis, lietiniais ir sidru Bretanėje taip pat mokams patiekti į stalą ne mažiau puikių paukštienos patiekalų. Daugybė žymių kulinarų, kaip, pavyzdžiui, Louisas LE CUNFFAS, gamindami šiuos patiekalus demonstruoja savo talentą ir atskleidžia jų receptus (Louiso CUNFFO „biblija“„Cuisine et Gastronomie de Bretagne“ (Bretanės virtuvė ir gastronomija).

Šiai produkcijai apsaugoti Bretanėje buvo įsteigtas regioninis komitetas. Dar 1975 m. parduodami ganyklinės paukštininkystės būdu išauginti viščiukai buvo vadinami „de Bretagne“ (Bretanės) viščiukais. Tokiomis pačiomis pagrindinėmis savybėmis pasižymintys kiti ganyklinės paukštininkystės būdu išauginti paukščiai (kalakutai, perlinės vištos, kaplūnai, pulardos) padėjo garsinti gerą produkto vardą.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-5a15268a-78b3-45a4-bfad-e2ebeffd3ec7

---

(1)  OL L 179, 2014 6 19, p. 17.

---