# Uradni list C 214/16.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 214 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6616. junij 2023 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 214

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6616. junij 2023

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2022–2023Seje: 16.–19. januarja 2023SPREJETA BESEDILA | 1 |

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2022–2023Seje: 16.–19. januarja 2023SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | torek 17. januarja 2023 |
| 2023/C 214/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2023 o ustanovitvi evropske prestolnice lokalne trgovine (2022/2874(RSP)) | 2 |
| | sreda 18. januarja 2023 |
| 2023/C 214/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2023 o 30. obletnici enotnega trga: pregled dosežkov in pogled na prihodnji razvoj (2022/3015(RSP)) | 8 |
| 2023/C 214/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2023 o varstvu potrošnikov pri spletnih videoigrah: pristop evropskega enotnega trga (2022/2014(INI)) | 15 |
| 2023/C 214/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2023 o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike – letno poročilo 2022 (2022/2048(INI)) | 26 |
| 2023/C 214/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2023 o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike – letno poročilo 2022 (2022/2050(INI)) | 54 |
| 2023/C 214/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2023 o človekovih pravicah in demokraciji v svetu ter politiki Evropske unije na tem področju – letno poročilo 2022 (2022/2049(INI)) | 77 |
| | četrtek 19. januarja 2023 |
| 2023/C 214/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2023 o humanitarnih posledicah blokade v Gorskem Karabahu (2023/2504(RSP)) | 104 |
| 2023/C 214/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2023 o vdoru v brazilske demokratične institucije (2023/2505(RSP)) | 106 |
| 2023/C 214/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2023 o položaju novinarjev v Maroku, zlasti primeru Omarja Radija (2023/2506(RSP)) | 107 |
| 2023/C 214/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2023 o ustanovitvi sodišča, pristojnega za kaznivo dejanje agresije v Ukrajini (2022/3017(RSP)) | 109 |
| 2023/C 214/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2023 o odzivu EU na proteste in usmrtitve v Iranu (2023/2511(RSP)) | 114 |
| 2023/C 214/12 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2023 o nadzoru nad finančnimi dejavnostmi Evropske investicijske banke – letno poročilo za leto 2021 (2022/2153(INI)) | 123 |
| 2023/C 214/13 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2023 o zaščiti finančnih interesov EU – boj proti goljufijam – letno poročilo za leto 2021 (2022/2152(INI)) | 133 |
| 2023/C 214/14 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2023 o položaju malega ribolova v EU in obetih za prihodnost (2021/2056(INI)) | 150 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

torek 17. januarja 2023

2023/C 214/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2023 o ustanovitvi evropske prestolnice lokalne trgovine (2022/2874(RSP))

2

sreda 18. januarja 2023

2023/C 214/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2023 o 30. obletnici enotnega trga: pregled dosežkov in pogled na prihodnji razvoj (2022/3015(RSP))

8

2023/C 214/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2023 o varstvu potrošnikov pri spletnih videoigrah: pristop evropskega enotnega trga (2022/2014(INI))

15

2023/C 214/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2023 o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike – letno poročilo 2022 (2022/2048(INI))

26

2023/C 214/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2023 o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike – letno poročilo 2022 (2022/2050(INI))

54

2023/C 214/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2023 o človekovih pravicah in demokraciji v svetu ter politiki Evropske unije na tem področju – letno poročilo 2022 (2022/2049(INI))

77

četrtek 19. januarja 2023

2023/C 214/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2023 o humanitarnih posledicah blokade v Gorskem Karabahu (2023/2504(RSP))

104

2023/C 214/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2023 o vdoru v brazilske demokratične institucije (2023/2505(RSP))

106

2023/C 214/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2023 o položaju novinarjev v Maroku, zlasti primeru Omarja Radija (2023/2506(RSP))

107

2023/C 214/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2023 o ustanovitvi sodišča, pristojnega za kaznivo dejanje agresije v Ukrajini (2022/3017(RSP))

109

2023/C 214/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2023 o odzivu EU na proteste in usmrtitve v Iranu (2023/2511(RSP))

114

2023/C 214/12

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2023 o nadzoru nad finančnimi dejavnostmi Evropske investicijske banke – letno poročilo za leto 2021 (2022/2153(INI))

123

2023/C 214/13

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2023 o zaščiti finančnih interesov EU – boj proti goljufijam – letno poročilo za leto 2021 (2022/2152(INI))

133

2023/C 214/14

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2023 o položaju malega ribolova v EU in obetih za prihodnost (2021/2056(INI))

150

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | torek 17. januarja 2023 |
| 2023/C 214/15 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2023 o spremembah Poslovnika Evropskega parlamenta v zvezi s členom 7 o zaščiti privilegijev in imunitete ter členom 9 o postopkih v zvezi z imuniteto (2022/2210(REG)) | 167 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

torek 17. januarja 2023

2023/C 214/15

Sklep Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2023 o spremembah Poslovnika Evropskega parlamenta v zvezi s členom 7 o zaščiti privilegijev in imunitete ter členom 9 o postopkih v zvezi z imuniteto (2022/2210(REG))

167

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski parlament |
| | torek 17. januarja 2023 |
| 2023/C 214/16 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2023 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo na eni strani in Novo Zelandijo na drugi strani o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in organi Nove Zelandije, pristojnimi za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu (10092/2022 – C9-0288/2022 – 2022/0157(NLE)) | 170 |
| 2023/C 214/17 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2023 o osnutku sklepa Sveta o pooblastitvi držav članic, da v interesu Evropske unije ratificirajo Drugi dodatni protokol h Konvenciji o kibernetski kriminaliteti, ki obravnava okrepljeno sodelovanje in razkritje elektronskih dokazov (06438/2022 – C9-0146/2022 – 2021/0383(NLE)) | 171 |
| 2023/C 214/18 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 17. januarja 2023, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pošiljkah odpadkov in spremembi uredb (EU) št. 1257/2013 in (EU) 2020/1056 (COM(2021)0709 – C9-0426/2021 – 2021/0367(COD)) | 172 |
| 2023/C 214/19 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2023 o predlogu direktive Sveta o določitvi pravil za preprečevanje zlorabe slamnatih subjektov za davčne namene in spremembi Direktive 2011/16/EU (COM(2021)0565 – C9-0041/2022 – 2021/0434(CNS)) | 223 |

III   Pripravljalni akti

Evropski parlament

torek 17. januarja 2023

2023/C 214/16

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2023 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo na eni strani in Novo Zelandijo na drugi strani o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in organi Nove Zelandije, pristojnimi za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu (10092/2022 – C9-0288/2022 – 2022/0157(NLE))

170

2023/C 214/17

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2023 o osnutku sklepa Sveta o pooblastitvi držav članic, da v interesu Evropske unije ratificirajo Drugi dodatni protokol h Konvenciji o kibernetski kriminaliteti, ki obravnava okrepljeno sodelovanje in razkritje elektronskih dokazov (06438/2022 – C9-0146/2022 – 2021/0383(NLE))

171

2023/C 214/18

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 17. januarja 2023, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pošiljkah odpadkov in spremembi uredb (EU) št. 1257/2013 in (EU) 2020/1056 (COM(2021)0709 – C9-0426/2021 – 2021/0367(COD))

172

2023/C 214/19

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2023 o predlogu direktive Sveta o določitvi pravil za preprečevanje zlorabe slamnatih subjektov za davčne namene in spremembi Direktive 2011/16/EU (COM(2021)0565 – C9-0041/2022 – 2021/0434(CNS))

223

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

16.6.2023

| 16.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 214/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 214/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2022–2023

Seje: 16.–19. januarja 2023

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

torek 17. januarja 2023

| 16.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 214/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 214/2

---

P9_TA(2023)0006

Ustanovitev evropske prestolnice lokalne trgovine

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2023 o ustanovitvi evropske prestolnice lokalne trgovine (2022/2874(RSP))

(2023/C 214/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju peticije št. 0699/2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju peticije št. 0699/2021,

| — | ob upoštevanju člena 3(3) ter členov 4 in 5 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 3(3) ter členov 4 in 5 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju členov 24, 153, 173 in 227 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 24, 153, 173 in 227 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/690 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o vzpostavitvi programa za notranji trg, konkurenčnost podjetij, vključno z malimi in srednjimi podjetji, področje rastlin, živali, hrane in krme in evropsko statistiko (program Enotni trg) ter o razveljavitvi uredb (EU) št. 99/2013, (EU) št. 1287/2013, (EU) št. 254/2014 in (EU) št. 652/2014 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/690 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o vzpostavitvi programa za notranji trg, konkurenčnost podjetij, vključno z malimi in srednjimi podjetji, področje rastlin, živali, hrane in krme in evropsko statistiko (program Enotni trg) ter o razveljavitvi uredb (EU) št. 99/2013, (EU) št. 1287/2013, (EU) št. 254/2014 in (EU) št. 652/2014 (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1287/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Programa za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME) (2014–2020) in o razveljavitvi Sklepa št. 1639/2006/ES (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1287/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Programa za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME) (2014–2020) in o razveljavitvi Sklepa št. 1639/2006/ES (3),

| — | ob upoštevanju Priporočila Komisije z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednjih podjetij (notificirano pod dokumentarno številko C(2003) 1422) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila Komisije z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednjih podjetij (notificirano pod dokumentarno številko C(2003) 1422) (4),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Najprej pomisli na male“ – „Akt za mala podjetja“ za Evropo (COM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Najprej pomisli na male“ – „Akt za mala podjetja“ za Evropo (COM(2008)0394),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. februarja 2022 o odpravi netarifnih in nedavčnih ovir na enotnem trgu (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. februarja 2022 o odpravi netarifnih in nedavčnih ovir na enotnem trgu (6),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Čas za Evropo: obnova in priprava za naslednjo generacijo“ (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Čas za Evropo: obnova in priprava za naslednjo generacijo“ (COM(2020)0456),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Strategija za MSP za trajnostno in digitalno Evropo“ (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Strategija za MSP za trajnostno in digitalno Evropo“ (COM(2020)0103),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Evropski maloprodajni sektor, primeren za 21. stoletje“ (COM(2018)0219), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Evropski maloprodajni sektor, primeren za 21. stoletje“ (COM(2018)0219),

| — | ob upoštevanju študije generalnega direktorata Evropske komisije za notranji trg, industrijo, podjetništvo ter mala in srednja podjetja iz julija 2020 z naslovom Territorial supply constraints in the EU retail sector („Ozemeljske omejitve dobave v maloprodajnem sektorju EU“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije generalnega direktorata Evropske komisije za notranji trg, industrijo, podjetništvo ter mala in srednja podjetja iz julija 2020 z naslovom Territorial supply constraints in the EU retail sector („Ozemeljske omejitve dobave v maloprodajnem sektorju EU“),

| — | ob upoštevanju člena 227(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 227(2) Poslovnika,

| A. | ker je Odbor za peticije prejel peticijo št. 0699/2021, v kateri se predlaga ustanovitev evropske prestolnice lokalne trgovine in maloprodaje; |
| --- | --- |

A.

ker je Odbor za peticije prejel peticijo št. 0699/2021, v kateri se predlaga ustanovitev evropske prestolnice lokalne trgovine in maloprodaje;

| B. | ker bi predlogi vlagatelja peticije lahko služili kot navdih za postopek izbire evropske prestolnice lokalne trgovine in maloprodaje; |
| --- | --- |

B.

ker bi predlogi vlagatelja peticije lahko služili kot navdih za postopek izbire evropske prestolnice lokalne trgovine in maloprodaje;

| C. | ker je maloprodaja zelo pomemben ekosistem gospodarstva EU, saj ustvarja 11,5 % dodane vrednosti EU in neposredno zaposluje več kot 29 milijonov ljudi; ker je njena uspešnost ključnega pomena za proračune gospodinjstev in dobavitelje, saj potrošniki povprečno 30 % svojega proračuna porabijo za nakupe; |
| --- | --- |

C.

ker je maloprodaja zelo pomemben ekosistem gospodarstva EU, saj ustvarja 11,5 % dodane vrednosti EU in neposredno zaposluje več kot 29 milijonov ljudi; ker je njena uspešnost ključnega pomena za proračune gospodinjstev in dobavitelje, saj potrošniki povprečno 30 % svojega proračuna porabijo za nakupe;

| D. | ker so mala in srednja podjetja (MSP), vključno z družinskimi podjetji, hrbtenica evropskega gospodarstva; ker predstavljajo 99 % vseh podjetij v EU in zaposlujejo približno 100 milijonov ljudi (7); |
| --- | --- |

D.

ker so mala in srednja podjetja (MSP), vključno z družinskimi podjetji, hrbtenica evropskega gospodarstva; ker predstavljajo 99 % vseh podjetij v EU in zaposlujejo približno 100 milijonov ljudi (7);

| E. | ker so mala in srednja maloprodajna podjetja ključnega pomena za mestne in podeželske lokalne skupnosti, so del družbene strukture in neposredno prispevajo k temu, da krajevna in mestna središča ostajajo živahna območja, kjer so državljanom v bližini njihovih domov na voljo vse storitve, ki jih potrebujejo; ker mala in srednja maloprodajna podjetja prispevajo tudi k reševanju problema odseljevanja s podeželja; ker mala in srednja maloprodajna podjetja neposredno prispevajo k blaginji, vključenosti in dobrobiti državljanov, lokalnemu kulturnemu življenju in dediščini krajev in mest v EU, obenem pa ponujajo številne zaposlitvene možnosti v teh skupnostih, kar se prelije v boljšo potrošniško izkušnjo; |
| --- | --- |

E.

ker so mala in srednja maloprodajna podjetja ključnega pomena za mestne in podeželske lokalne skupnosti, so del družbene strukture in neposredno prispevajo k temu, da krajevna in mestna središča ostajajo živahna območja, kjer so državljanom v bližini njihovih domov na voljo vse storitve, ki jih potrebujejo; ker mala in srednja maloprodajna podjetja prispevajo tudi k reševanju problema odseljevanja s podeželja; ker mala in srednja maloprodajna podjetja neposredno prispevajo k blaginji, vključenosti in dobrobiti državljanov, lokalnemu kulturnemu življenju in dediščini krajev in mest v EU, obenem pa ponujajo številne zaposlitvene možnosti v teh skupnostih, kar se prelije v boljšo potrošniško izkušnjo;

| F. | ker pa lahko, če lokalne trgovine ni, to po drugi strani prispeva k socialni, gospodarski in fizični degradaciji mestnih središč in okrožij ter celo vodi v začarani krog vse slabše varnosti; ker pomanjkanje maloprodajnih storitev velja za enega od razlogov za odseljevanje s podeželja; |
| --- | --- |

F.

ker pa lahko, če lokalne trgovine ni, to po drugi strani prispeva k socialni, gospodarski in fizični degradaciji mestnih središč in okrožij ter celo vodi v začarani krog vse slabše varnosti; ker pomanjkanje maloprodajnih storitev velja za enega od razlogov za odseljevanje s podeželja;

| G. | ker lokalna trgovina potrošnikom omogoča dostop do bolj prilagojenih in neposrednih storitev; |
| --- | --- |

G.

ker lokalna trgovina potrošnikom omogoča dostop do bolj prilagojenih in neposrednih storitev;

| H. | ker je kriza zaradi COVID-19 močno prizadela maloprodajni ekosistem; ker je mala in srednja podjetja prizadel pretres, kakršnega svetovno gospodarstvo še ni doživelo, ko so bile trgovine zaprte ali pa so zanje veljali strogi previdnostni ukrepi; ker se ta sektor poleg tega sooča s pritiski, ki jih povzroča sedanja kriza, vključno s konfliktom v Ukrajini in naraščajočimi stroški energije; ker je preživetje številnih malih in srednjih podjetij, pogosto družinskih mikropodjetij, ogroženo, s čimer obstaja tudi tveganje izgube delovnih mest; |
| --- | --- |

H.

ker je kriza zaradi COVID-19 močno prizadela maloprodajni ekosistem; ker je mala in srednja podjetja prizadel pretres, kakršnega svetovno gospodarstvo še ni doživelo, ko so bile trgovine zaprte ali pa so zanje veljali strogi previdnostni ukrepi; ker se ta sektor poleg tega sooča s pritiski, ki jih povzroča sedanja kriza, vključno s konfliktom v Ukrajini in naraščajočimi stroški energije; ker je preživetje številnih malih in srednjih podjetij, pogosto družinskih mikropodjetij, ogroženo, s čimer obstaja tudi tveganje izgube delovnih mest;

| I. | ker mala in srednja podjetja pogosto zelo težko ostajajo konkurenčna, ko celotna maloprodajna vrednostna veriga, ki jo vodijo velika podjetja, postaja vse bolj globalna; ker je med stranskimi posledicami tega med drugim to, da postajata komercialna ponudba in mestna krajina povsod enaki, da se mestna središča praznijo, ekološki odtis povečuje, delovni pogoji pa zaostrujejo; ker bi lahko krepitev lokalne trgovine pripomogla k odpravljanju teh posledic; |
| --- | --- |

I.

ker mala in srednja podjetja pogosto zelo težko ostajajo konkurenčna, ko celotna maloprodajna vrednostna veriga, ki jo vodijo velika podjetja, postaja vse bolj globalna; ker je med stranskimi posledicami tega med drugim to, da postajata komercialna ponudba in mestna krajina povsod enaki, da se mestna središča praznijo, ekološki odtis povečuje, delovni pogoji pa zaostrujejo; ker bi lahko krepitev lokalne trgovine pripomogla k odpravljanju teh posledic;

| J. | ker se maloprodajni sektor zaradi hitrega razvoja elektronskega trgovanja trenutno dramatično spreminja, večkanalna maloprodaja, ki združuje nespletno in spletno prodajo, pa sektorju prinaša tako nove priložnosti kot tudi izzive; |
| --- | --- |

J.

ker se maloprodajni sektor zaradi hitrega razvoja elektronskega trgovanja trenutno dramatično spreminja, večkanalna maloprodaja, ki združuje nespletno in spletno prodajo, pa sektorju prinaša tako nove priložnosti kot tudi izzive;

| K. | ker inflacija v evroobmočju še naprej strmo narašča; ker cene energije in goriva še naprej naraščajo veliko hitreje kot povprečna inflacija, ostajajo izjemno nestanovitne in so eden od glavnih vzrokov za zapiranje malih in srednjih podjetij; ker so zaradi teh dejavnikov mala in srednja podjetja ter mikropodjetja v maloprodajnem sektorju še posebej ranljiva; |
| --- | --- |

K.

ker inflacija v evroobmočju še naprej strmo narašča; ker cene energije in goriva še naprej naraščajo veliko hitreje kot povprečna inflacija, ostajajo izjemno nestanovitne in so eden od glavnih vzrokov za zapiranje malih in srednjih podjetij; ker so zaradi teh dejavnikov mala in srednja podjetja ter mikropodjetja v maloprodajnem sektorju še posebej ranljiva;

| L. | ker so mali trgovci pogosto na slabšem zaradi velikih prodajnih platform, ki lahko nudijo nižje cene, ker so svoje proizvodne stroške prenesle v tretje države; |
| --- | --- |

L.

ker so mali trgovci pogosto na slabšem zaradi velikih prodajnih platform, ki lahko nudijo nižje cene, ker so svoje proizvodne stroške prenesle v tretje države;

| M. | ker je nujno, da se, če naj bo maloprodaja po vsej Evropski uniji enaka in poštena, v vseh regijah EU namestijo visokozmogljivostna digitalna omrežja; ker po navedbah Evropskega računskega sodišča pri vzpostavitvi teh omrežij v EU še vedno obstajajo resne pomanjkljivosti, ki lahko povečajo digitalni razkorak in ogrozijo vzdržnost lokalnih trgovin na redko poseljenih območjih v primerjavi s tistimi v velikih mestih; |
| --- | --- |

M.

ker je nujno, da se, če naj bo maloprodaja po vsej Evropski uniji enaka in poštena, v vseh regijah EU namestijo visokozmogljivostna digitalna omrežja; ker po navedbah Evropskega računskega sodišča pri vzpostavitvi teh omrežij v EU še vedno obstajajo resne pomanjkljivosti, ki lahko povečajo digitalni razkorak in ogrozijo vzdržnost lokalnih trgovin na redko poseljenih območjih v primerjavi s tistimi v velikih mestih;

| N. | ker je namen sporočila Komisije z naslovom „Evropski maloprodajni sektor, primeren za 21. stoletje“ okrepiti konkurenčnost maloprodajnega sektorja; |
| --- | --- |

N.

ker je namen sporočila Komisije z naslovom „Evropski maloprodajni sektor, primeren za 21. stoletje“ okrepiti konkurenčnost maloprodajnega sektorja;

| O. | ker pobuda za oživitev maloprodaje Revitalise Retail, ki jo je predstavila Komisija, podpira digitalizacijo in modernizacijo malih in srednjih maloprodajnih podjetij; ker je eden od najpomembnejših korakov, ki ga morajo oblikovalci politik EU narediti, ta, da malim trgovcem pomagajo tako, da se bodo znali prilagoditi tem spremembam; |
| --- | --- |

O.

ker pobuda za oživitev maloprodaje Revitalise Retail, ki jo je predstavila Komisija, podpira digitalizacijo in modernizacijo malih in srednjih maloprodajnih podjetij; ker je eden od najpomembnejših korakov, ki ga morajo oblikovalci politik EU narediti, ta, da malim trgovcem pomagajo tako, da se bodo znali prilagoditi tem spremembam;

| P. | ker je Komisija pozdravila predlog vlagatelja peticije o ustanovitvi evropske prestolnice lokalne trgovine in maloprodaje ter bo preučila možnosti za obravnavo specifičnih vprašanj, izpostavljenih v peticiji; ker je prednostna naloga Komisije zagotoviti, da njeni podporni programi učinkujejo, zato bo zlasti upoštevala, kako pomembno je, da stori več kot le ozavešča, in bo neposredno prispevala k reševanju izzivov, s katerimi se spopadajo mala in srednja maloprodajna podjetja, s tem pa poskrbela, da bo to pozitivno vplivalo nanje; |
| --- | --- |

P.

ker je Komisija pozdravila predlog vlagatelja peticije o ustanovitvi evropske prestolnice lokalne trgovine in maloprodaje ter bo preučila možnosti za obravnavo specifičnih vprašanj, izpostavljenih v peticiji; ker je prednostna naloga Komisije zagotoviti, da njeni podporni programi učinkujejo, zato bo zlasti upoštevala, kako pomembno je, da stori več kot le ozavešča, in bo neposredno prispevala k reševanju izzivov, s katerimi se spopadajo mala in srednja maloprodajna podjetja, s tem pa poskrbela, da bo to pozitivno vplivalo nanje;

| Q. | ker bi se lahko s predlogom podprla sedanja prizadevanja mest na področju industrijske politike ter politike za mala in srednja podjetja, zlasti kar zadeva pobudo za izzive pametnih mest, ki 136 mest iz 21 držav združuje v aktivno skupnost, da bi lahko kar najbolje izkoristila najnovejšo tehnologijo ter pospešila zeleno in digitalno preobrazbo ter socialno odpornost; |
| --- | --- |

Q.

ker bi se lahko s predlogom podprla sedanja prizadevanja mest na področju industrijske politike ter politike za mala in srednja podjetja, zlasti kar zadeva pobudo za izzive pametnih mest, ki 136 mest iz 21 držav združuje v aktivno skupnost, da bi lahko kar najbolje izkoristila najnovejšo tehnologijo ter pospešila zeleno in digitalno preobrazbo ter socialno odpornost;

| R. | ker je lahko vzpostavitev trdne maloprodajne skupnosti še posebej koristna za tiste, ki želijo modernizirati in izboljšati svoj konkurenčni položaj; |
| --- | --- |

R.

ker je lahko vzpostavitev trdne maloprodajne skupnosti še posebej koristna za tiste, ki želijo modernizirati in izboljšati svoj konkurenčni položaj;

| S. | ker mala in srednja podjetja težje izpolnjujejo upravne formalnosti kot večja podjetja, saj so njihova finančna sredstva in človeški viri omejeni; |
| --- | --- |

S.

ker mala in srednja podjetja težje izpolnjujejo upravne formalnosti kot večja podjetja, saj so njihova finančna sredstva in človeški viri omejeni;

| T. | ker so za urejanje maloprodajnega sektorja v prvi vrsti pristojne države članice; ker bi bilo treba pri preučevanju ovir, s katerimi se sooča maloprodajni sektor, med drugim vedno upoštevati izkušnje in dojemanje podjetij, delavcev in potrošnikov; ker bi morale države članice poskrbeti, da veljavni predpisi ne vplivajo nesorazmerno na mala in srednja podjetja ter mikropodjetja in ne ovirajo njihove dejavnosti; |
| --- | --- |

T.

ker so za urejanje maloprodajnega sektorja v prvi vrsti pristojne države članice; ker bi bilo treba pri preučevanju ovir, s katerimi se sooča maloprodajni sektor, med drugim vedno upoštevati izkušnje in dojemanje podjetij, delavcev in potrošnikov; ker bi morale države članice poskrbeti, da veljavni predpisi ne vplivajo nesorazmerno na mala in srednja podjetja ter mikropodjetja in ne ovirajo njihove dejavnosti;

| U. | ker maloprodajni sektor s svojim davčnim prispevkom pomembno prispeva k proračunu in tako pomaga kriti izdatke javnega sektorja za javne storitve za vse državljane; |
| --- | --- |

U.

ker maloprodajni sektor s svojim davčnim prispevkom pomembno prispeva k proračunu in tako pomaga kriti izdatke javnega sektorja za javne storitve za vse državljane;

| V. | ker je cilj tega predloga spodbujati lokalno maloprodajo in prispevati h kolektivni ozaveščenosti o njenem pomenu za gospodarstvo in družbo; |
| --- | --- |

V.

ker je cilj tega predloga spodbujati lokalno maloprodajo in prispevati h kolektivni ozaveščenosti o njenem pomenu za gospodarstvo in družbo;

| W. | ker lokalna trgovina svoje proizvode pogosto dobi od regionalnih ali nacionalnih dobaviteljev, kar prispeva k zmanjšanju ogljičnega odtisa njihovih proizvodov; ker so s proizvodnjo znotraj meja Unije zajamčeni standardi kakovosti in delovni pogoji; |
| --- | --- |

W.

ker lokalna trgovina svoje proizvode pogosto dobi od regionalnih ali nacionalnih dobaviteljev, kar prispeva k zmanjšanju ogljičnega odtisa njihovih proizvodov; ker so s proizvodnjo znotraj meja Unije zajamčeni standardi kakovosti in delovni pogoji;

| X. | ker je podpiranje malih in srednjih podjetij iz maloprodajnega sektorja ter lokalne trgovine v EU bistvena, če naj se gospodarstvu EU da zagon in poskrbi, da bodo dobavne verige postale krajše ter bolj prožne in varne; |
| --- | --- |

X.

ker je podpiranje malih in srednjih podjetij iz maloprodajnega sektorja ter lokalne trgovine v EU bistvena, če naj se gospodarstvu EU da zagon in poskrbi, da bodo dobavne verige postale krajše ter bolj prožne in varne;

| Y. | ker spodbujanje lokalne trgovine prispeva k zelenemu prehodu v trgovinskem sektorju proizvodov s kratkimi verigami; ker je treba javnost ozaveščati o tem, kako pomembni sta lokalna trgovina in trgovina v bližini, da bi prispevali k boju proti podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

Y.

ker spodbujanje lokalne trgovine prispeva k zelenemu prehodu v trgovinskem sektorju proizvodov s kratkimi verigami; ker je treba javnost ozaveščati o tem, kako pomembni sta lokalna trgovina in trgovina v bližini, da bi prispevali k boju proti podnebnim spremembam;

| Z. | ker je treba spodbujati in ohranjati proizvode in storitve iz krajev, mest in regij Evropske unije, da bi okrepili njihovo dediščino in evropski enotni trg; ker bo Komisija lahko, če bo sledila predlogu iz peticije, bolje spremljala in opredelila zaščitene geografske označbe, da bi promovirala naše proizvode na notranjem trgu in po svetu ter jih zaščitila pred nelojalno konkurenco; |
| --- | --- |

Z.

ker je treba spodbujati in ohranjati proizvode in storitve iz krajev, mest in regij Evropske unije, da bi okrepili njihovo dediščino in evropski enotni trg; ker bo Komisija lahko, če bo sledila predlogu iz peticije, bolje spremljala in opredelila zaščitene geografske označbe, da bi promovirala naše proizvode na notranjem trgu in po svetu ter jih zaščitila pred nelojalno konkurenco;

| AA. | ker se večina politik in zakonodaje EU izvaja na lokalni in regionalni ravni in ker danes urejajo skoraj vsa politična, gospodarska in socialna področja; |
| --- | --- |

AA.

ker se večina politik in zakonodaje EU izvaja na lokalni in regionalni ravni in ker danes urejajo skoraj vsa politična, gospodarska in socialna področja;

| AB. | ker se je po podatkih Eurostata maloprodaja v EU avgusta 2022 zmanjšala za 1,3 % v primerjavi z enakim obdobjem leta 2021 (8); |
| --- | --- |

AB.

ker se je po podatkih Eurostata maloprodaja v EU avgusta 2022 zmanjšala za 1,3 % v primerjavi z enakim obdobjem leta 2021 (8);

| AC. | ker Komisija že upravlja programe za pomoč pri ustvarjanju in ohranjanju delovnih mest in lokalne gospodarske dejavnosti (kot so Evropski svet za inovacije, Izvajalska agencija za mala in srednja podjetja ter Erasmus+) in ker bi se lahko in bi se moral iz teh programov podpirati tudi ta predlog; |
| --- | --- |

AC.

ker Komisija že upravlja programe za pomoč pri ustvarjanju in ohranjanju delovnih mest in lokalne gospodarske dejavnosti (kot so Evropski svet za inovacije, Izvajalska agencija za mala in srednja podjetja ter Erasmus+) in ker bi se lahko in bi se moral iz teh programov podpirati tudi ta predlog;

| 1. | poziva Komisijo, naj pripravi in razvije predlog za ustanovitev evropske prestolnice lokalne trgovine in maloprodaje ter predloži poseben program na to temo in poskrbi, da bodo s podpornimi programi podani konkretni predlogi glede sredstev in da bodo navedene njihove proračunske posledice, in tako neposredno prispeva k reševanju izzivov, s katerimi se sooča lokalni maloprodajni sektor; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj predlaga ukrep Unije z naslovom „evropska prestolnica lokalne trgovine in maloprodaje“, da bi z njim poudarila ključno vlogo, ki jo ima lokalna maloprodaja s tem, ko znatno podpira socialno kohezijo, promovira in varuje edinstvenost in raznolikost evropskih krajev, mest in regij ter lokalnim podjetjem pomaga pri spopadanju z izzivi, ki jih prinaša nelojalna konkurenca; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj vsako leto imenuje žirijo, sestavljeno iz različnih deležnikov, kot so predstavniki malih in srednjih podjetij, lokalna trgovinska združenja, državljanske organizacije, mladi podjetniki, lokalni predstavniki, poslanci Evropskega parlamenta in člani Odbora regij; poziva, naj žirija določi merila za upravičenost in izbor, pri čemer bi na primer lahko upoštevala dejavnike, kot so dobri delovni pogoji, varstvo okolja ali promocija lokalnih proizvodov; meni, da bi moral biti izbirni postopek odprt za vse kraje in vsa mesta, ne glede na njihovo število prebivalcev; določa, da mora žirija Komisiji, Parlamentu in Svetu predložiti poročilo o kandidatih, ki jih je treba oceniti glede na cilje in značilnosti ukrepa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj se zavzema za to, da določen evropski kraj ali mesto vsako leto dobi priložnost, da za eno leto prevzame organizacijo konferenc, delavnic in pobud, na primer o tem, kako digitalizirati trgovino, kako spodbujati tehnološke inovacije v lokalni maloprodaji, kako prispevati k varstvu okolja, kako krepiti kulturne trende ali kako optimizirati komunikacijo in sodelovanje s potrošniki; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, kako pomembno vlogo ima Komisija pri nudenju podpore in nasvetov državam članicam, ko skušajo vzpostaviti bolj pravičen, odprt in povezan maloprodajni trg, ob upoštevanju primerov dobre prakse in smernic, s pomočjo katerih bi lahko države članice opredelile manj omejevalne ukrepe in tako našle ravnovesje med doseganjem ciljev javne politike na eni strani ter zagotavljanjem razvoja in rasti malih trgovcev; Komisijo in države članice zlasti poziva, naj sprejmejo ukrepe, s pomočjo katerih bo mogoče dobavne verige lažje ustvariti in/ali utrditi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe za oživitev, posodobitev in prilagoditev poslovnih modelov v maloprodajnem sektorju, vključno z družinskimi podjetji, da bodo lahko javni organi malim trgovcem pomagali sprejeti tehnološke in digitalne novosti in se modernizirati, da bodo lahko kos izzivom prihodnosti, kot so okoljska vprašanja in oskrba z energijo, zlasti po pandemiji COVID-19, in velikim spremembam nakupovalnih navad; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo in države članice, naj dajejo spodbude za razvoj delujočih lokalnih strategij, prek katerih bi lahko lokalno politiko usmerile tako, da bi dejansko doprinesla k življenju in delu malih trgovcev, na primer s spodbujanjem usposabljanja na področju novih tehnologij v maloprodaji, da bi se lahko vsi trgovci prilagodili novim oblikam spletne prodaje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da lokalna trgovina pomembno vpliva na podeželska območja in da je v srednje velikih krajih in mestih ključna gospodarska gonilna sila za celotno območje; poudarja, da je ta vrsta trgovine gonilna sila gospodarstva in zaposlovanja na teh območjih in je zelo tesno prepletena z drugimi sektorji, kot sta turizem ali kultura, kjer sinergije in partnerstva pogosto dajejo zagon gospodarskemu razvoju krajev in mest na zadevnem območju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo in države članice, naj male trgovce aktivno podpirajo in jim pomagajo v vseh fazah – od ustanovitve do njihovega vsakodnevnega delovanja –, pri tem pa upoštevajo načelo subsidiarnosti in to, da je treba zmanjšati upravno breme za mala podjetja in male trgovce; poziva, naj se malim trgovcem pomaga pri premagovanju ovir in težav pri njihovi digitalni preobrazbi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo, naj začne posebno komunikacijsko kampanjo EU o maloprodaji z blagovno znamko „lokalna trgovina EU“, s katero bo promovirala lokalno trgovino EU in državljane spodbujala, da – tako v vlogi potrošnikov kot v vlogi dobaviteljev – sodelujejo v maloprodajnem sektorju; poziva Komisijo, naj začne kampanje ozaveščanja javnosti o tem, kako pomembna in koristna je lokalna trgovina; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo, naj v celoti izkoristi program za enotni trg za zagotavljanje podpore lokalnim podjetjem, zlasti malim in srednjim, da bi povečala njihovo konkurenčnost in vzdržnost, tudi v maloprodajnem sektorju, ter tako olajšala dostop do trgov, okrepila distribucijska omrežja, spodbujala podjetništvo in pridobivanje podjetniških znanj in spretnosti, spodbujala modernizacijo industrije ter zmanjšala njen okoljski in energetski odtis; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo, da bo maloprodajni sektor EU v teh posebej zapletenih časih sposoben preživeti, ter zanj predvidijo dodatna sredstva in pomoč, ki jih za preživetje potrebuje; poudarja, da mala in srednja podjetja sedanjo krizo v oskrbi in zvišanje cen močneje občutijo; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva države članice ter regionalne in lokalne organe, naj maloprodajo kot horizontalno prednostno nalogo vključijo v svoje operativne programe, politike razvoja mest in podeželja, strategije pametne specializacije in partnerske sporazume za obdobje 2021–2027, da se zagotovi financiranje projektov v podporo maloprodaji; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisijo, naj promocijo lokalne trgovine še bolj vključi v cilj krepitve mestne razsežnosti kohezijske politike, saj je ta sektor ključnega pomena za lokalno in regionalno gospodarstvo; |
| --- | --- |

14.

| 15. | spodbuja države članice, naj kot instrument za spopadanje z demografskimi izzivi v EU uvedejo davčne spodbude za male trgovce, ki se odločijo naseliti na redko poseljenem območju; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poleg tega poziva Komisijo, naj upošteva morebitne sinergije med svojimi različnimi generalnimi direktorati, pri čemer naj upošteva medsektorsko naravo lokalne trgovine na področjih, kot so turizem, promet, kultura, regionalni razvoj, mestna politika, zaposlovanje in podnebje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisijo, naj evropsko prestolnico lokalne trgovine in maloprodaje ustanovi v sodelovanju z Evropskim svetom za inovacije in Izvajalsko agencijo za mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisijo, naj vsako leto objavi poročilo, v katerem bo ocenila rezultate tega dogodka iz predhodnega leta, vanj pa naj vključi tudi analizo, ki naj jo opravijo organizatorji dogodka, skupaj s pričevanji ter zbirko primerov dobre prakse in strokovnega znanja, ki naj se prenaša iz enega mesta v drugo; poziva, naj se to poročilo predloži Parlamentu, Svetu in Odboru regij; poziva, naj se Komisiji omogoči, da to pobudo spremeni tako, da pripravi predloge, za katere meni, da so potrebni za nemoteno delovanje tega ukrepa, zlasti glede na prihodnjo širitev Unije; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Odboru regij ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  UL L 376, 27.12.2006, str. 36.

(2)  UL L 153, 3.5.2021, str. 1.

(3)  UL L 347, 20.12.2013, str. 33.

(4)  UL L 124, 20.5.2003, str. 36.

(5)  UL C 316, 6.8.2021, str. 2.

(6)  UL C 342, 6.9.2022, str. 212.

(7)  https://single-market-economy.ec.europa.eu/smes_en

(8)  Eurostat, eurokazalniki, 5. september 2022: https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/14698165/4-05092022-AP-EN.pdf/e19fec60-f51a-dde7-51cb-0b8d0bd7f6fc.

---

sreda 18. januarja 2023

| 16.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 214/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 214/8

---

P9_TA(2023)0007

30. obletnica enotnega trga

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2023 o 30. obletnici enotnega trga: pregled dosežkov in pogled na prihodnji razvoj (2022/3015(RSP))

(2023/C 214/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter členov 9 in 26 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter členov 9 in 26 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju javne predstavitve z dne 27. oktobra 2022, ki jo je ob 30. obletnici enotnega trga organiziral Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju javne predstavitve z dne 27. oktobra 2022, ki jo je ob 30. obletnici enotnega trga organiziral Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. januarja 2021 o krepitvi enotnega trga: prihodnost prostega pretoka storitev (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. januarja 2021 o krepitvi enotnega trga: prihodnost prostega pretoka storitev (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2020 z naslovom K trajnostnemu enotnemu trgu za podjetja in potrošnike (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2020 z naslovom K trajnostnemu enotnemu trgu za podjetja in potrošnike (2),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča za leto 2022 št. 13 z naslovom Prosto gibanje v EU med pandemijo COVID-19: Omejeno preverjanje kontrol na notranjih mejah ter neusklajeno ukrepanje držav članic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča za leto 2022 št. 13 z naslovom Prosto gibanje v EU med pandemijo COVID-19: Omejeno preverjanje kontrol na notranjih mejah ter neusklajeno ukrepanje držav članic,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 o dolgoročnem akcijskem načrtu za boljše izvajanje in uveljavljanje pravil enotnega trga (COM(2020)0094), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 o dolgoročnem akcijskem načrtu za boljše izvajanje in uveljavljanje pravil enotnega trga (COM(2020)0094),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. februarja 2022 z naslovom Strategija EU za standardizacijo: Določitev globalnih standardov v podporo odpornemu, zelenemu in digitalnemu enotnemu trgu EU (COM(2022)0031), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. februarja 2022 z naslovom Strategija EU za standardizacijo: Določitev globalnih standardov v podporo odpornemu, zelenemu in digitalnemu enotnemu trgu EU (COM(2022)0031),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 26. septembra 2022 z naslovom SOLVIT’s Helping Hand in the Single Market: celebrating 20 years (Vloga SOLVIT na enotnem trgu: 20 let) (SWD(2022)0325), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 26. septembra 2022 z naslovom SOLVIT’s Helping Hand in the Single Market: celebrating 20 years (Vloga SOLVIT na enotnem trgu: 20 let) (SWD(2022)0325),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. oktobra 2022 z naslovom Izvrševanje zakonodaje EU za Evropo, ki daje rezultate (COM(2022)0518), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. oktobra 2022 z naslovom Izvrševanje zakonodaje EU za Evropo, ki daje rezultate (COM(2022)0518),

| — | ob upoštevanju izjav Sveta in Komisije z dne 16. januarja 2023 o 30. obletnici enotnega trga, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav Sveta in Komisije z dne 16. januarja 2023 o 30. obletnici enotnega trga,

| — | ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov,

| A. | ker so pred 30 leti skupna vizija, skupna prizadevanja in odločnost evropskih institucij in držav članic v tesnem sodelovanju z evropskimi potrošniki, podjetji, delavci in civilno družbo privedli do oblikovanja enotnega trga EU, ki ščiti socialne standarde, kar je bil pomemben korak v zgodovini evropskega povezovanja in njegovega vse tesnejšega čezmejnega sodelovanja; |
| --- | --- |

A.

ker so pred 30 leti skupna vizija, skupna prizadevanja in odločnost evropskih institucij in držav članic v tesnem sodelovanju z evropskimi potrošniki, podjetji, delavci in civilno družbo privedli do oblikovanja enotnega trga EU, ki ščiti socialne standarde, kar je bil pomemben korak v zgodovini evropskega povezovanja in njegovega vse tesnejšega čezmejnega sodelovanja;

| B. | ker je enotni trg danes največji notranji trg na svetu, saj zagotavlja 56 milijonov delovnih mest v Evropi, ustvarja 25 % bruto domačega proizvoda in ima visoke standarde varstva potrošnikov; |
| --- | --- |

B.

ker je enotni trg danes največji notranji trg na svetu, saj zagotavlja 56 milijonov delovnih mest v Evropi, ustvarja 25 % bruto domačega proizvoda in ima visoke standarde varstva potrošnikov;

| C. | ker se enotni trg po treh desetletjih še vedno sooča s spremembami; ker nedavno pomanjkanje ponudbe, ki je posledica več kriz, kaže, da mora enotni trg postati instrument, ki krepi odpornost EU, in da je treba pospešiti prehod na popolnoma krožno gospodarstvo do leta 2050; |
| --- | --- |

C.

ker se enotni trg po treh desetletjih še vedno sooča s spremembami; ker nedavno pomanjkanje ponudbe, ki je posledica več kriz, kaže, da mora enotni trg postati instrument, ki krepi odpornost EU, in da je treba pospešiti prehod na popolnoma krožno gospodarstvo do leta 2050;

| D. | ker je treba še naprej odpravljati razdrobljenost, predvsem z uvedbo skupnih politik EU za spodbujanje svetovne in notranje konkurenčnosti Evrope ter poštene konkurence, da bi okrepili njen geopolitični vpliv, obenem pa priznavali posebno vlogo storitev javnega interesa; |
| --- | --- |

D.

ker je treba še naprej odpravljati razdrobljenost, predvsem z uvedbo skupnih politik EU za spodbujanje svetovne in notranje konkurenčnosti Evrope ter poštene konkurence, da bi okrepili njen geopolitični vpliv, obenem pa priznavali posebno vlogo storitev javnega interesa;

| E. | ker bo le socialna in konkurenčna Evropa lahko spodbudila gospodarsko okrevanje in trajnostno rast, ustvarjanje delovnih mest in inovacije, prispevala k zelenemu in digitalnemu prehodu ter omogočila odprto strateško avtonomijo; |
| --- | --- |

E.

ker bo le socialna in konkurenčna Evropa lahko spodbudila gospodarsko okrevanje in trajnostno rast, ustvarjanje delovnih mest in inovacije, prispevala k zelenemu in digitalnemu prehodu ter omogočila odprto strateško avtonomijo;

| F. | ker pandemija covida-19 in brexit predstavljata resne izzive za celovitost enotnega trga, predvsem glede prostega pretoka blaga in oseb ter nemotenega delovanja dobavnih verig; |
| --- | --- |

F.

ker pandemija covida-19 in brexit predstavljata resne izzive za celovitost enotnega trga, predvsem glede prostega pretoka blaga in oseb ter nemotenega delovanja dobavnih verig;

| G. | ker ruska vojna agresija proti Ukrajini zdaj dodatno poudarja pomen enotnosti in sodelovanja med državami članicami; |
| --- | --- |

G.

ker ruska vojna agresija proti Ukrajini zdaj dodatno poudarja pomen enotnosti in sodelovanja med državami članicami;

| H. | ker raziskave kažejo, da bi lahko nadaljnji ukrepi na področju omogočanja prostega pretoka blaga znatno spodbudili trgovino znotraj EU, pri čemer bi potencialne gospodarske koristi lahko znašale med 228 in 372 milijard EUR na leto; |
| --- | --- |

H.

ker raziskave kažejo, da bi lahko nadaljnji ukrepi na področju omogočanja prostega pretoka blaga znatno spodbudili trgovino znotraj EU, pri čemer bi potencialne gospodarske koristi lahko znašale med 228 in 372 milijard EUR na leto;

| I. | ker raziskave kažejo tudi, da bi bili lahko koristni nadaljnji ukrepi v storitvenih sektorjih, ki bi dolgoročno pomenili od 279 do 457 milijard EUR dodatnega BDP na leto; ker naj bi dosežki EU na enotnem digitalnem trgu vsako leto prispevali 177 milijard EUR h gospodarski rasti v EU; |
| --- | --- |

I.

ker raziskave kažejo tudi, da bi bili lahko koristni nadaljnji ukrepi v storitvenih sektorjih, ki bi dolgoročno pomenili od 279 do 457 milijard EUR dodatnega BDP na leto; ker naj bi dosežki EU na enotnem digitalnem trgu vsako leto prispevali 177 milijard EUR h gospodarski rasti v EU;

| J. | ker je razvoj dobro delujočega enotnega trga za blago in storitve sestavni del poti k bolj odprti strateški avtonomiji in večji odpornosti prek trajnostnega razvoja; ker je enotni digitalni trg temelj evropskega tehnološkega ekosistema, ki lahko spodbuja rast in prispeva k spoštovanju demokratičnih načel, državljanskih svoboščin in odprtega interneta; |
| --- | --- |

J.

ker je razvoj dobro delujočega enotnega trga za blago in storitve sestavni del poti k bolj odprti strateški avtonomiji in večji odpornosti prek trajnostnega razvoja; ker je enotni digitalni trg temelj evropskega tehnološkega ekosistema, ki lahko spodbuja rast in prispeva k spoštovanju demokratičnih načel, državljanskih svoboščin in odprtega interneta;

| K. | ker so bili na konferenci o prihodnosti Evrope predstavljeni predlogi za povečanje konkurenčnosti in odpornosti gospodarstva EU ter okrepitev enotnega trga, vključno z ukrepi za digitalizacijo za pravično in trajnostno utrditev gospodarstva in enotnega trga, okrepitev enotnega digitalnega trga za podjetja vseh velikosti in zagotovitev vodilne vloge Evrope na svetovni ravni pri digitalni preobrazbi, osredotočeni na človeka; |
| --- | --- |

K.

ker so bili na konferenci o prihodnosti Evrope predstavljeni predlogi za povečanje konkurenčnosti in odpornosti gospodarstva EU ter okrepitev enotnega trga, vključno z ukrepi za digitalizacijo za pravično in trajnostno utrditev gospodarstva in enotnega trga, okrepitev enotnega digitalnega trga za podjetja vseh velikosti in zagotovitev vodilne vloge Evrope na svetovni ravni pri digitalni preobrazbi, osredotočeni na človeka;

| L. | ker se enotni trg vedno razvija in raste v odgovor na izzive, s katerimi se sooča; ker ga je treba ponovno preoblikovati in posodobiti, da bi obravnaval nove izzive in da bi ostal gonilna sila evropskega povezovanja; |
| --- | --- |

L.

ker se enotni trg vedno razvija in raste v odgovor na izzive, s katerimi se sooča; ker ga je treba ponovno preoblikovati in posodobiti, da bi obravnaval nove izzive in da bi ostal gonilna sila evropskega povezovanja;

Enotni trg: nezmanjšan pomen in sedanji izzivi

| 1. | opozarja, da je enotni trg s spodbujanjem podjetij, varstvom potrošnikov, kratko- in dolgoročno podporo državljanom ter spodbujanjem konkurenčnosti in trajnostne rasti v vsej EU gonilna sila evropskega povezovanja in hrbtenica evropskega gospodarstva; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opozarja, da je enotni trg bil in ostaja ključna pot k miru, stabilnosti in blaginji na evropski celini ter bistveno prispeva k vlogi Evrope na svetovnem prizorišču; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da so vse štiri svoboščine enotnega trga, kot so določene v Pogodbah, bistvene za te cilje in jih je treba izvajati, če želimo enotni trg poglobiti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da enotnega trga ni mogoče jemati za samoumevnega; poudarja, da so ovire, s katerimi se sooča, velike in segajo od dolgoročnih geopolitičnih izzivov in njihovih učinkov na svetovno gospodarstvo in trgovino do podnebnih sprememb ter izzivov v EU in njenem sosedstvu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da velik učinek brexita na podjetja v Združenem kraljestvu in v EU, predvsem na mala in srednja podjetja, ter na številne državljane, potrjuje osrednjo vlogo enotnega trga pri spodbujanju gospodarskega povezovanja, pa tudi pri zbliževanju ljudi v Evropi, in poudarja pomen enotnega trga, carinske unije in vrednosti članstva v EU; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ugotavlja, da so kriza zaradi covida-19 in različne nacionalne omejitve resno in negativno vplivale na prosti pretok blaga in državljanov, predvsem čezmejnih delavcev, ter škodovale podjetjem v EU; vendar poudarja, da se je enotni trg izkazal za eno najpomembnejših evropskih orodij za odgovor na krizo s sodelovanjem; priznava vlogo enotnega trga pri odpravljanju nacionalnih prepovedi izvoza med krizo zaradi covida-19, zagotavljanju osnovnega blaga in storitev državljanom ter krepitvi proizvodnje medicinske opreme; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da je ruska vojna agresija proti Ukrajini ponovno postavila odpornost enotnega trga na preizkušnjo, saj je prekinila dobavne verige in trgovinske tokove, kar je privedlo do pomanjkanja, tudi kritičnih surovin; |
| --- | --- |

7.

| 8. | meni, da je enotni trg ključno orodje v času krize, če lahko države članice ukrepajo usklajeno; meni, da bi moral biti instrument enotnega trga za izredne razmere (SMEI) osrednjega pomena za usklajevanje, da bi preprečili pomanjkanje in zagotovili nemoteno delovanje enotnega trga, vključno s prostim pretokom osnovnega blaga in storitev v EU; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da morajo prizadevanja za zagotovitev pravilnega delovanja enotnega trga spremljati prizadevanja za doseganje temeljnih ciljev EU na področju trajnostnega razvoja in socialnega tržnega gospodarstva; zato poziva Komisijo, naj sredstva nameni vprašanjem, povezanim z enotim trgom, predvsem neupravičenim oviram, ki preprečujejo uresničitev celotnega potenciala enotnega trga za potrošnike, delavce in podjetja, predvsem mala in srednja; v zvezi s tem meni, da bi morali prizadevanja okrepiti, predvsem prek projektne skupine za uveljavljanje pravil enotnega trga (SMET); ponovno poziva Komisijo, naj do konca leta 2023 predstavi konkretne rezultate dela projektne skupine; |
| --- | --- |

9.

| 10. | meni, da so potrebna dodatna prizadevanja, tudi pravočasno in ustrezno oblikovanje politik, če želimo dodatno okrepiti enotni trg in zagotoviti koristi za potrošnike in podjetja v EU; poudarja prispevek k politiki enotnega trga in zakonodajnemu okviru pod vodstvom Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (IMCO); poudarja, da posodobitev enotnega trga zajema vključitev skupnih pogodbenih ciljev v politike notranjega trga; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da akt o digitalnih trgih in akt o digitalnih storitvah, ki sta nedavno začela veljati, bistveno prispevata k vzpostavitvi harmoniziranega, poštenega, konkurenčnega in zaupanja vrednega enotnega digitalnega trga; meni, da je nujno treba zagotoviti učinkovito izvajanje in izvrševanje teh dveh zakonodajnih aktov, tudi z zagotovitvijo zadostnih finančnih in človeških virov; poziva Komisijo, naj redno in pozorno spremlja izvajanje teh aktov in o tem poroča ustreznemu parlamentarnemu odboru; |
| --- | --- |

11.

| 12. | je še naprej zavezan doseganju dobrih rezultatov v prihodnjem aktu o umetni inteligenci, aktu o podatkih in aktu o kibernetski odpornosti, ki bodo ključni instrumenti za spodbujanje pristopa enotnega trga k umetni inteligenci in za oblikovanje enotnega trga za podatke, pa tudi za zanesljivo varstvo potrošnikov in uporabnikov; poudarja, da so ti predlogi bistvenega pomena za oblikovanje pravil za digitalni prehod na enotnem trgu in za okrepitev evropske vodilne vloge na področju pionirskih tehnologij; dodaja, da mora biti v osrčju akta o umetni inteligenci pristop, osredotočen na človeka; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da so nedavno dogovorjena pravila o univerzalnem polnilniku za mobilne telefone in druge elektronske naprave dokaz, da ima lahko enotni trg koristno vlogo za državljane, podjetja in okolje; v zvezi s tem poudarja vlogo Evropskega parlamenta, predvsem odbora IMCO, pri oblikovanju takšnih pravil v zadnjih 12 letih; |
| --- | --- |

13.

| 14. | priznava pozitiven prispevek novega zakonodajnega okvira k povezovanju enotnega trga; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da je potreben učinkovit evropski standardizacijski sistem, ki bo omogočal hitro objavo harmoniziranih standardov, ki bodo omogočali domnevo o skladnosti, in ki bo skladen z mednarodnimi standardi za podporo svetovni trgovini; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja pomen učinkovitega priznavanja poklicnih kvalifikacij in odstranitve neupravičenih ovir za prosto gibanje strokovnjakov, da bi poklicne storitve EU v prihodnjih desetletjih postale konkurenčne na svetovni ravni; spodbuja Komisijo, naj bo še naprej pozorna pri izvajanju postopkov za ugotavljanje kršitev, kadar države članice ne spoštujejo zakonodaje EU o priznavanju kvalifikacij; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opozarja, da bi morala Komisija do maja 2024 predložiti poročilo o izvajanju direktive o nepoštenih poslovnih praksah (3); meni, da je namen spremembe direktive posodobiti in izboljšati uporabo pravil o varstvu potrošnikov, da bi obravnavali spremembe na enotnem trgu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poleg tega poudarja, da je treba oceniti in obvladovati strateško odvisnost EU od držav zunaj bloka na številnih kritičnih področjih, vključno s povečanjem ponovne uporabe ali recikliranja proizvodov, ter ostaja zavezan zagotavljanju ambicioznega zakonodajnega okvira o baterijah in polprevodnikih ter spodbujanju evropske standardizacije in instrumenta enotnega trga za izredne razmere kot pomembnih dejavnikov pri zagotavljanju zanesljivosti oskrbe, kriznega upravljanja in odpornosti EU; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da so potrošniki v središču enotnega trga; poudarja pomen varstva potrošnikov pri zagotavljanju pravilnega in učinkovitega delovanja enotnega trga; |
| --- | --- |

19.

| 20. | je v celoti zavezan ohranjanju visoke ravni varstva potrošnikov, tudi pri digitalnem in zelenem prehodu, ter tekočemu delu v zvezi z uredbo o splošni varnosti proizvodov, direktivo o potrošniških kreditih in direktivo o trženju finančnih storitev potrošnikom na daljavo; |
| --- | --- |

20.

| 21. | meni, da je krožno gospodarstvo pomemben cilj, da morajo biti proizvodi zasnovani tako, da trajajo dlje in da jih je mogoče enostavno in varno popraviti, ter da morajo potrošniki prejeti zanesljive in jasne informacije o trajnosti in popravljivosti, ne da bi pri tem naložili nesorazmerna bremena trgovcem, zlasti malim in srednjim podjetjem; namerava konstruktivno prispevati k temu s svojim delom v zvezi s pobudami o krepitvi vloge potrošnikov za zeleni prehod in okoljsko primerni zasnovi za trajnostne proizvode; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj hitro pripravi napovedani zakonodajni predlog o pravici do popravila; |
| --- | --- |

21.

| 22. | meni, da bi morali proizvodi, dani na enotni trg, izpolnjevati najvišje standarde za proizvode in varnost, pa tudi najvišje proizvodne standarde; zato poudarja, da bi morali biti proizvodi, izdelani s prisilnim delom, na enotnem trgu prepovedani; poudarja bistveno vlogo organov za nadzor trga in podjetij pri zagotavljanju, da je vse blago, ki vstopa na enotni trg iz držav zunaj EU, skladno s pravom EU; |
| --- | --- |

22.

| 23. | priznava vlogo, ki jo lahko imajo pravila EU o javnem naročanju pri prehodu na trajnostno in krožno gospodarstvo; |
| --- | --- |

23.

| 24. | je trdno prepričan, da je pomemben učinkovit pravni okvir za carino, in opozarja na pomen digitalizacije in medsebojne povezanosti carinskih in necarinskih sistemov do leta 2025 kot strateškega cilja EU; meni, da lahko elektronski carinski postopki prispevajo k dobro delujočemu enotnemu digitalnemu trgu; v zvezi s tem pozdravlja poročilo Komisije o vmesni oceni izvajanja carinskega zakonika Unije in njeno namero o reformi carinske unije z zakonodajnim svežnjem za izboljšanje carinskega zakonika Unije in njegovo prilagoditev izzivom in tveganjem, ki izhajajo zlasti iz e-trgovanja; spodbuja Komisijo, naj upošteva ugotovitve in priporočila skupine modrecev za izzive, s katerimi se sooča carinska unija; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da so predvsem države članice odgovorne za učinkovito in enotno izvajanje in izvrševanje veljavne zakonodaje o enotnem trgu; |
| --- | --- |

25.

Posodobitev enotnega trga, da se obnovi njegova obljuba

| 26. | meni, da je najboljši način za praznovanje 30. obletnice enotnega trga njegova posodobitev, s katero bi obnovili njegovo obljubo, da bo prinesel koristi potrošnikom in podjetjem; meni, da je enotni trg na svetovni ravni privlačen zaradi visoke ravni varstva potrošnikov, ki upošteva okoljske in socialne vidike, ter pogojev za neovirano poslovanje, to pa dodatno spodbuja evropsko povezovanje; |
| --- | --- |

26.

| 27. | meni, da je nadaljnji razvoj enotnega trga proces, ki mora zagotoviti obnovljeno sodelovanje z vsemi državljani, pa tudi izobraževalne spodbude, s katerimi bi zagotovili priložnosti za pridobitev novih znanj in spretnosti, potrebnih za zeleni in digitalni prehod naših gospodarstev; |
| --- | --- |

27.

| 28. | je prepričan, da sta partnerstvo in sodelovanje na enotnem trgu gonilna sila evropskega povezovanja, čeprav poudarja temeljno potrebo po konkurenci na enotnem trgu; meni, da je treba sodelovanje in sodelovanje še naprej razvijati, saj lahko okrepita prednosti in izravnata pomanjkljivosti enotnega trga, zlasti v kriznih časih; meni, da bi moral enotni trg ostati ključno orodje za ljudi in podjetja v takšnih razmerah; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vztraja, da politika enotnega trga ne bi smela biti namenjena le zmanjševanju ovir, temveč bi morala EU usmerjati k nadaljnjemu razvoju, ki temelji na skupnih vrednotah, zlasti v smislu jasne opredelitve, kaj je treba storiti, da bi podjetjem in delavcem olajšali prehod, ter za varstvo potrošnikov in okolja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisijo, naj še naprej spremlja nove digitalne priložnosti in trende, vključno z virtualnimi svetovi, da bi poskrbela za nadaljnje pravilno delovanje enotnega trga in dobro varstvo potrošnikov; poziva Komisijo, naj preuči vpliv okoljskih ukrepov na storitvene sektorje, vključno z digitalnimi storitvami, in ali je treba te ukrepe posodobiti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ponovno poudarja, da je treba olajšati prosti pretok neosebnih podatkov, da bi omogočili evropske inovacije ter podprli rast podjetij in digitalni enotni trg; izraža podporo prehodu na popolnoma delujoč sistem e-javnega naročanja in izdajanje elektronskih računov; |
| --- | --- |

31.

| 32. | meni, da bi morala Evropa oceniti regulativni okvir za proizvode in storitve ter ali je treba sprejeti pravila o pravnih sredstvih in zagotavljanju pravic, da bi spodbudili trajnostno potrošnjo; |
| --- | --- |

32.

| 33. | meni tudi, da mora Evropa dodatno razviti trg rabljenih proizvodov; |
| --- | --- |

33.

| 34. | se zavzema za nadaljnjo krepitev zunanje razsežnosti enotnega trga ter ohranjanje interesov EU in njene strateške neodvisnosti; meni, da se lahko visoki standardi enotnega trga razširijo in razširijo po vsem svetu ter da bi jih bilo treba ustrezno izvrševati, da bi ustvarili enake konkurenčne pogoje za evropska podjetja; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja pomen evropskih standardov in evropskih standardizacijskih dokumentov za enotni trg, konkurenčnost evropske industrije ter varnost in zaščito državljanov; pozdravlja novo strategijo EU, ki jo je predstavila Komisija; poudarja, da se je pomembno posvetovati z vsemi ustreznimi deležniki, vključno z malimi in srednjimi podjetji, potrošniškimi organizacijami ter okoljskimi in socialnimi deležniki, ter na splošno upoštevati javni interes; meni, da mora EU razviti bolj strateški pristop k standardom, vključno z mednarodnimi dejavnostmi standardizacije v ustreznih svetovnih formatih, zlasti na digitalnem področju; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, da je treba zagotoviti okvir za ureditev kratkoročnega najema nepremičnin in nastanitve, tudi z izboljšanjem preglednosti in pravne varnosti, zlasti kar zadeva ustvarjanje in souporabo podatkov; |
| --- | --- |

36.

| 37. | meni, da je treba varstvo potrošnikov posodobiti tako, da se upoštevajo tudi digitalne asimetrije, da bi zajeli sektor digitalnih storitev, kot so igre na srečo, virtualna resničnost, razširjena resničnost in virtualni svetovi; poudarja, da je pomembno spodbujati inovacije in nova podjetja; |
| --- | --- |

37.

| 38. | meni, da sta bila evropski akt o dostopnosti in direktiva o spletni dostopnosti pomembna dosežka pri odpravljanju ovir za invalide, kar je vsem državljanom EU omogočilo, da sodelujejo na enotnem trgu za proizvode in storitve ter širšem digitalnem enotnem trgu; vendar meni, da se izvajanje tako pomembne zakonodaje med državami članicami zelo razlikuje in na splošno še ni zadovoljivo; poziva države članice, naj v postopkih javnega naročanja ustrezno upoštevajo pravila o dostopnosti; v zvezi s tem poudarja, da bi moral imeti Dostopni center EU osrednjo vlogo pri podpiranju držav članic v fazi izvajanja; poleg tega meni, da imajo podjetja koristi od skupnih in usklajenih pravil o dostopnosti; poziva Komisijo, naj preuči, kako bi lahko odpravili preostale ovire in izboljšali dostopnost, da bi omogočili dodatne koristi za državljane in podjetja; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja, da so ukrepi e-trgovanja za preprečevanje neupravičenega geografskega blokiranja, zlasti Uredba (EU) 2018/302 (4), prispevali k oblikovanju okvira za manj razdrobljen enotni trg in povečanju izbire potrošnikov za spletno nakupovanje; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja pomembno vlogo, ki jo ima mreža SOLVIT pri izboljševanju delovanja enotnega trga s podpiranjem podjetij, državljanov in javnih organov pri pravilni uporabi pravil enotnega trga; poudarja, da ima SOLVIT vodilno vlogo pri digitalnem zagotavljanju storitev EU in spodbuja alternativni pristop k zagotavljanju skladnosti s pravili EU; ponovno poudarja, da sistem SOLVIT ni nadomestilo za izvrševanje s strani Komisije, kadar države članice ne izvajajo pravil; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva k posodobitvi pregleda enotnega trga; meni, da je treba preglednico kazalnikov stalno posodabljati, saj ne meri vseh vidikov enotnega trga, zlasti kar zadeva storitve; predlaga, naj se preučijo novi kazalniki za kvalitativno merjenje uspehov enotnega trga, da bi preučili, kako prinaša koristi za podjetja in potrošnike; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poudarja pomen učinkovite, pravočasne in pravilne uporabe in izvrševanja regulativnega okvira enotnega trga; poudarja, da to zahteva sodelovanje med Komisijo in državami članicami, polna zavezanost nacionalnih organov, odgovornih za pravilno uporabo in izvrševanje zakonodaje, boljše sodelovanje med carinskimi organi in organi za nadzor trga ter večjo vključenost deležnikov, kot so potrošniške organizacije in druge javne organizacije ter podjetja; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poudarja, da sta ustrezno izvrševanje in skladnost s pravili enotnega trga ključna za krepitev zaupanja potrošnikov, pa tudi za ustvarjanje enakih konkurenčnih pogojev za vsa podjetja, tudi tista iz držav zunaj EU, ki prodajajo proizvode in storitve na enotnem trgu, s posebnim poudarkom na okviru za nadzor trga, varnosti proizvodov in vzajemnem priznavanju; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja, da je treba zagotoviti dosledno izvrševanje, ki lahko v nekaterih primerih presega tradicionalne popravne ukrepe, kot so postopki za ugotavljanje kršitev, da se veliko več pozornosti nameni preprečevanju in zlasti nadaljnjemu poglabljanju sodelovanja med pristojnimi nacionalnimi organi pri izvrševanju pravil EU; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja, da je treba za delujočo carinsko unijo odpraviti nacionalne ovire, da bi preprečili škodljivo trgovino z blagom in enotni trg EU zaščitili pred nezakonitimi proizvodi; poziva Komisijo, naj ustanovi carinsko agencijo EU; |
| --- | --- |

45.

| 46. | se zavzema za okrepitev financiranja politik enotnega trga s posodobitvijo sedanjega večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

46.

Sklepi: ključni trenutek za krepitev in razvoj enotnega trga

| 47. | meni, da bo EU lahko kar najbolje izkoristila svojo gospodarsko moč le, če se bodo države članice in institucije EU ponovno zavezale enotnemu trgu; meni, da sta za uspeh potrebna močna politična volja in nov krovni program z agendo za ukrepanje do leta 2030 in po njem; |
| --- | --- |

47.

| 48. | meni, da sta za krepitev in razvoj enotnega trga potrebna širša strategija za krepitev enotnega trga storitev ter dejanski enotni digitalni trg, na katerem se lahko podatki prosto prenašajo znotraj EU in med sektorji v korist podjetij, raziskovalcev in javnih uprav, v skladu s pravili o zasebnosti in varstvu podatkov; |
| --- | --- |

48.

| 49. | priznava poseben status storitev splošnega pomena in da jih je treba zagotavljati v javnem interesu, kot je razsodilo Sodišče Evropske unije, ob upoštevanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti iz Protokola št. 26 k PDEU o storitvah splošnega pomena; |
| --- | --- |

49.

| 50. | meni, da bi si morale Komisija in države članice za spodbujanje odpornosti, zagotavljanje zanesljivosti oskrbe, doseganje ciljev Unije na področju povezljivosti in spodbujanje odprte strateške avtonomije v ključnih sektorjih čim prej prizadevati za vzpostavitev dejanskega enotnega trga za energijo in telekomunikacijske storitve z močnim vključevanjem in varstvom potrošnikov; |
| --- | --- |

50.

| 51. | priznava, da je novi zakonodajni okvir za proizvode že desetletja uspešen pri regulaciji proizvodov v Evropi; poudarja, da ga je treba posodobiti glede na tehnološki razvoj ter digitalno in krožno gospodarstvo; |
| --- | --- |

51.

| 52. | meni, da bi se morale institucije EU, države članice in vsi deležniki resnično zavezati razvoju enotnega trga v skupnem interesu in krepitvi položaja EU v svetu; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva Komisijo, naj pripravi vizijo in smernice za novi program; poziva države članice, naj se zavežejo partnerstvu in sodelovanju; ponovno poudarja, da je pripravljen še naprej konstruktivno sodelovati v tem procesu; |
| --- | --- |

53.

| 54. | želi enotnemu trgu vse najboljše za 30. rojstni dan; |
| --- | --- |

54.

o

o o

| 55. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

55.

---

(1)  UL C 456, 10.11.2021, str. 14.

(2)  UL C 425, 20.10.2021, str. 10.

(3)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/29/ES z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu (UL L 149, 11.6.2005, str. 22).

(4)  Uredba (EU) 2018/302 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. februarja 2018 o naslovitvi neupravičenega geografskega blokiranja in drugih oblik diskriminacije na podlagi državljanstva, kraja prebivališča ali kraja sedeža strank na notranjem trgu (UL L 60 I, 2.3.2018, str. 1).

---

| 16.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 214/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 214/15

---

P9_TA(2023)0008

Varstvo potrošnikov pri spletnih video igrah: pristop evropskega enotnega trga

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2023 o varstvu potrošnikov pri spletnih videoigrah: pristop evropskega enotnega trga (2022/2014(INI))

(2023/C 214/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Konvencije o otrokovih pravicah z dne 20. novembra 1989 in splošne pripombe št. 25 (2021) Odbora za pravice otroka o otrokovih pravicah v zvezi z digitalnim okoljem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o otrokovih pravicah z dne 20. novembra 1989 in splošne pripombe št. 25 (2021) Odbora za pravice otroka o otrokovih pravicah v zvezi z digitalnim okoljem,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. aprila 2008 o varstvu potrošnikov, zlasti mladoletnih, pri uporabi videoiger (COM(2008)0207), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. aprila 2008 o varstvu potrošnikov, zlasti mladoletnih, pri uporabi videoiger (COM(2008)0207),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. februarja 2020 z naslovom Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. februarja 2020 z naslovom Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope (COM(2020)0067),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. marca 2021 o strategiji EU o otrokovih pravicah (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. marca 2021 o strategiji EU o otrokovih pravicah (COM(2021)0142),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. maja 2022 z naslovom Digitalno desetletje za otroke in mlade: nova evropska strategija za boljši internet za otroke (BIK+) (COM(2022)0212), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. maja 2022 z naslovom Digitalno desetletje za otroke in mlade: nova evropska strategija za boljši internet za otroke (BIK+) (COM(2022)0212),

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta z dne 1. marca 2002 o varstvu potrošnikov, zlasti mladoletnih, z označevanjem določenih video in računalniških iger glede na starostne skupine (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta z dne 1. marca 2002 o varstvu potrošnikov, zlasti mladoletnih, z označevanjem določenih video in računalniških iger glede na starostne skupine (1),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/1808 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o spremembi Direktive 2010/13/EU o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (2) glede na spreminjajoče se tržne razmere, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/1808 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o spremembi Direktive 2010/13/EU o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (2) glede na spreminjajoče se tržne razmere,

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/770 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o nekaterih vidikih pogodb o dobavi digitalne vsebine in digitalnih storitev (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/770 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o nekaterih vidikih pogodb o dobavi digitalne vsebine in digitalnih storitev (3),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/2161 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o spremembi Direktive Sveta 93/13/EGS in direktiv 98/6/ES, 2005/29/ES ter 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta zaradi boljšega izvrševanja in posodobitve pravil Unije o varstvu potrošnikov (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/2161 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o spremembi Direktive Sveta 93/13/EGS in direktiv 98/6/ES, 2005/29/ES ter 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta zaradi boljšega izvrševanja in posodobitve pravil Unije o varstvu potrošnikov (4),

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o pravicah potrošnikov, spremembi Direktive Sveta 93/13/EGS in Direktive 1999/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Sveta 85/577/EGS in Direktive 97/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o pravicah potrošnikov, spremembi Direktive Sveta 93/13/EGS in Direktive 1999/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Sveta 85/577/EGS in Direktive 97/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5),

| — | ob upoštevanju obvestila Komisije z dne 29. decembra 2021 z naslovom Smernice za razlago in uporabo Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/29/ES o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obvestila Komisije z dne 29. decembra 2021 z naslovom Smernice za razlago in uporabo Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/29/ES o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu (6),

| — | ob upoštevanju obvestila Komisije z dne 29. decembra 2021 z naslovom Smernice za razlago in uporabo Direktive 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah potrošnikov (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obvestila Komisije z dne 29. decembra 2021 z naslovom Smernice za razlago in uporabo Direktive 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah potrošnikov (7),

| — | ob upoštevanju preverjanja primernosti potrošniškega prava EU z vidika digitalne pravičnosti, ki ga je Komisija začela 17. maja 2022 s pozivom k predložitvi dokazov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju preverjanja primernosti potrošniškega prava EU z vidika digitalne pravičnosti, ki ga je Komisija začela 17. maja 2022 s pozivom k predložitvi dokazov,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (8),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2022/2065 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. oktobra 2022 o enotnem trgu digitalnih storitev in spremembi Direktive 2000/31/ES (Akt o digitalnih storitvah) (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2022/2065 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. oktobra 2022 o enotnem trgu digitalnih storitev in spremembi Direktive 2000/31/ES (Akt o digitalnih storitvah) (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2009 o varstvu potrošnikov, zlasti mladoletnih, pri uporabi videoiger (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2009 o varstvu potrošnikov, zlasti mladoletnih, pri uporabi videoiger (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. novembra 2012 o zaščiti otrok v digitalnem svetu (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. novembra 2012 o zaščiti otrok v digitalnem svetu (11),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 28. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Ustvarjalna Evropa (2021–2027) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1295/2013 (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 28. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Ustvarjalna Evropa (2021–2027) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1295/2013 (12),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 13. aprila 2022 o oblikovanju evropske strategije za ekosistem kulturnih in ustvarjalnih gospodarskih dejavnosti (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 13. aprila 2022 o oblikovanju evropske strategije za ekosistem kulturnih in ustvarjalnih gospodarskih dejavnosti (13),

| — | ob upoštevanju študije tematskega sektorja za gospodarsko in znanstveno politiko ter kakovost življenja v generalnem direktoratu Evropskega parlamenta za notranjo politiko iz julija 2020 z naslovom „Loot boxes in online games and their effect on consumers, in particular young consumers“ (Skrinje presenečenja v spletnih igrah in njihov vpliv na potrošnike, zlasti na mlade potrošnike), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije tematskega sektorja za gospodarsko in znanstveno politiko ter kakovost življenja v generalnem direktoratu Evropskega parlamenta za notranjo politiko iz julija 2020 z naslovom „Loot boxes in online games and their effect on consumers, in particular young consumers“ (Skrinje presenečenja v spletnih igrah in njihov vpliv na potrošnike, zlasti na mlade potrošnike),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A9-0300/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A9-0300/2022),

| A. | ker videoigre igrajo Evropejci vseh starostnih skupin, saj jih igra polovica vsega evropskega prebivalstva v starosti od 6 do 64 let, največja starostna skupina pa so ljudje od 45 do 64 let; ker videoigre igra 73 % otrok, starih od 6 do 10 let, 84 % otrok, starih od 11 do 14 let, in 74 % mladih, starih od 15 do 24 let (14); |
| --- | --- |

A.

ker videoigre igrajo Evropejci vseh starostnih skupin, saj jih igra polovica vsega evropskega prebivalstva v starosti od 6 do 64 let, največja starostna skupina pa so ljudje od 45 do 64 let; ker videoigre igra 73 % otrok, starih od 6 do 10 let, 84 % otrok, starih od 11 do 14 let, in 74 % mladih, starih od 15 do 24 let (14);

| B. | ker je evropski sektor videoiger najhitreje rastoči kulturni in ustvarjalni sektor v Evropi, obseg evropskega trga je bil v letu 2020 ocenjen na 23,3 milijard EUR in ustvari celo višji letni promet kot glasbena in filmska podjetja (15), in ker ima ta sektor potencial za rast in ustvarjanje delovnih mest ter prispeva k evropskemu digitalnemu enotnemu trgu; ker je sektor videoiger edina kulturna in ustvarjalna panoga, ki ji je med koronavirusno krizo promet zrasel (16); |
| --- | --- |

B.

ker je evropski sektor videoiger najhitreje rastoči kulturni in ustvarjalni sektor v Evropi, obseg evropskega trga je bil v letu 2020 ocenjen na 23,3 milijard EUR in ustvari celo višji letni promet kot glasbena in filmska podjetja (15), in ker ima ta sektor potencial za rast in ustvarjanje delovnih mest ter prispeva k evropskemu digitalnemu enotnemu trgu; ker je sektor videoiger edina kulturna in ustvarjalna panoga, ki ji je med koronavirusno krizo promet zrasel (16);

| C. | ker imajo videoigre v primerjavi z računalniškimi programi edinstveno ustvarjalno vrednost, kar je priznalo tudi Sodišče EU (17), in so zaščitene z Direktivo 2009/24/ES (18) o pravnem varstvu računalniških programov in Direktivo 2001/29/ES (19) o usklajevanju določenih vidikov avtorske in sorodnih pravic v informacijski družbi, na kateri sloni ta vrednostna veriga; |
| --- | --- |

C.

ker imajo videoigre v primerjavi z računalniškimi programi edinstveno ustvarjalno vrednost, kar je priznalo tudi Sodišče EU (17), in so zaščitene z Direktivo 2009/24/ES (18) o pravnem varstvu računalniških programov in Direktivo 2001/29/ES (19) o usklajevanju določenih vidikov avtorske in sorodnih pravic v informacijski družbi, na kateri sloni ta vrednostna veriga;

| D. | ker odločevalci sektor spletnih videoiger kljub njegovi osrednji vlogi v evropskem kulturnem in ustvarjalnem ekosistemu v primerjavi z drugimi medijskimi panogami še vedno zapostavljajo, zlasti v primerjavi s filmom in drugimi avdiovizualnimi izdelki, ki na splošno prejemajo več sredstev in se uporabljajo tudi kot model za oblikovanje predpisov in politik v zvezi z videoigrami, a ta pristop ne upošteva razlik med njimi; |
| --- | --- |

D.

ker odločevalci sektor spletnih videoiger kljub njegovi osrednji vlogi v evropskem kulturnem in ustvarjalnem ekosistemu v primerjavi z drugimi medijskimi panogami še vedno zapostavljajo, zlasti v primerjavi s filmom in drugimi avdiovizualnimi izdelki, ki na splošno prejemajo več sredstev in se uporabljajo tudi kot model za oblikovanje predpisov in politik v zvezi z videoigrami, a ta pristop ne upošteva razlik med njimi;

| E. | ker evropsko industrijo videoiger tvorijo predvsem mala in srednja podjetja ter zagonska podjetja, ki imajo pomembno vlogo pri inovacijah in rasti tega sektorja (20); |
| --- | --- |

E.

ker evropsko industrijo videoiger tvorijo predvsem mala in srednja podjetja ter zagonska podjetja, ki imajo pomembno vlogo pri inovacijah in rasti tega sektorja (20);

| F. | ker vsa vrednostna veriga sektorja videoiger temelji na inovacijah in ustvarjalnosti ter združuje široko paleto spretnosti in strokovnega znanja; ker postaja tehnološki razvoj v sektorju spletnih videoiger vse pomembnejši in se preliva v druge sektorje in panoge, kot so gradbeništvo, oblikovanje, maloprodaja, izobraževanje, trženje, virtualna/nadgrajena resničnost in spletno nakupovanje; |
| --- | --- |

F.

ker vsa vrednostna veriga sektorja videoiger temelji na inovacijah in ustvarjalnosti ter združuje široko paleto spretnosti in strokovnega znanja; ker postaja tehnološki razvoj v sektorju spletnih videoiger vse pomembnejši in se preliva v druge sektorje in panoge, kot so gradbeništvo, oblikovanje, maloprodaja, izobraževanje, trženje, virtualna/nadgrajena resničnost in spletno nakupovanje;

| G. | ker nekatera podjetja tega sektorja uporabljajo vsebine, ki jih ustvarijo mladoletniki in otroci; ker bi bilo treba uvesti ukrepe za zaščito mladoletnikov in majhnih otrok, da se jih zavaruje pred komercialnim izkoriščanjem pri ustvarjanju igralnih vsebin (21); |
| --- | --- |

G.

ker nekatera podjetja tega sektorja uporabljajo vsebine, ki jih ustvarijo mladoletniki in otroci; ker bi bilo treba uvesti ukrepe za zaščito mladoletnikov in majhnih otrok, da se jih zavaruje pred komercialnim izkoriščanjem pri ustvarjanju igralnih vsebin (21);

| H. | ker so video igre v Evropi ob drugih zabavnih dejavnostih ena najbolj priljubljenih oblik zabave, in sicer je bilo v študiji Eurobarometra iz leta 2019 ugotovljeno, da 27 % Evropejcev vsaj enkrat mesečno igra igre na spletu, medtem ko jih 48 % pretaka glasbo, 47 % pa jih na spletnih platformah gleda filme ali televizijske oddaje; |
| --- | --- |

H.

ker so video igre v Evropi ob drugih zabavnih dejavnostih ena najbolj priljubljenih oblik zabave, in sicer je bilo v študiji Eurobarometra iz leta 2019 ugotovljeno, da 27 % Evropejcev vsaj enkrat mesečno igra igre na spletu, medtem ko jih 48 % pretaka glasbo, 47 % pa jih na spletnih platformah gleda filme ali televizijske oddaje;

| I. | ker so funkcije spletnih iger odvisne od povezljivosti, da se zagotovi stabilna in visokokakovostna izkušnja; ker so Evropejci različno zadovoljni s hitrostjo svoje internetne povezave pri nalaganju in prenosu, in sicer je v nekaterih državah članicah zadovoljnih 90 % vprašanih, v drugih pa celo samo 65 % (22); ker je na podeželju nezadovoljstvo z internetnimi storitvami 30 % večje kot v mestih; |
| --- | --- |

I.

ker so funkcije spletnih iger odvisne od povezljivosti, da se zagotovi stabilna in visokokakovostna izkušnja; ker so Evropejci različno zadovoljni s hitrostjo svoje internetne povezave pri nalaganju in prenosu, in sicer je v nekaterih državah članicah zadovoljnih 90 % vprašanih, v drugih pa celo samo 65 % (22); ker je na podeželju nezadovoljstvo z internetnimi storitvami 30 % večje kot v mestih;

| J. | ker se lahko spletne videoigre igrajo na več različnih napravah in ker obstaja veliko funkcij, oblikovnih možnosti in mehanizmov za njihovo uporabo, kot so igralni način za več igralcev, glasovne klepetalnice v realnem času, spletno nakupovanje, razširjena resničnost, virtualna resničnost, brezplačne ali plačljive vsebine za prenos, naročnine in skrinje presenečenja, ki lahko vplivajo na igralno izkušnjo; ker vse videoigre ne omogočajo spletne interakcije z drugimi igralci; ker obstajajo orodja za starševski nadzor, s katerimi se lahko interakcija z drugimi igralci onemogoči; |
| --- | --- |

J.

ker se lahko spletne videoigre igrajo na več različnih napravah in ker obstaja veliko funkcij, oblikovnih možnosti in mehanizmov za njihovo uporabo, kot so igralni način za več igralcev, glasovne klepetalnice v realnem času, spletno nakupovanje, razširjena resničnost, virtualna resničnost, brezplačne ali plačljive vsebine za prenos, naročnine in skrinje presenečenja, ki lahko vplivajo na igralno izkušnjo; ker vse videoigre ne omogočajo spletne interakcije z drugimi igralci; ker obstajajo orodja za starševski nadzor, s katerimi se lahko interakcija z drugimi igralci onemogoči;

| K. | ker se v videoigrah vse pogosteje pojavljajo skrinje presenečenja, ki vsebujejo naključne predmete in do katerih se običajno dostopa skozi igro ali pa jih je mogoče plačati s pravim denarjem; ker se lahko prodajajo z zasnovo iger, splošno znano kot temni vzorci, ki imajo lahko negativne psihološke in finančne posledice zaradi neželenih ali nenadzorovanih nakupov, zlasti med otroki in mladimi; ker na Nizozemskem ravno poteka sodni postopek v zvezi z ukrepi, ki naj bi se uporabili pri skrinjah presenečenja; ker tudi Slovaška razmišlja o tem, katere primerne ukrepe bi kazalo sprejeti; ker tu ni harmoniziranega pristopa, je trg videoiger v EU razdrobljen; ker na evropski ravni ni posebnih mehanizmov varstva potrošnikov, ki bi vsem igralcem, zlasti pa mladoletnikom in majhnim otrokom, jamčili zaščito glede plačljivih skrinj presenečenja; |
| --- | --- |

K.

ker se v videoigrah vse pogosteje pojavljajo skrinje presenečenja, ki vsebujejo naključne predmete in do katerih se običajno dostopa skozi igro ali pa jih je mogoče plačati s pravim denarjem; ker se lahko prodajajo z zasnovo iger, splošno znano kot temni vzorci, ki imajo lahko negativne psihološke in finančne posledice zaradi neželenih ali nenadzorovanih nakupov, zlasti med otroki in mladimi; ker na Nizozemskem ravno poteka sodni postopek v zvezi z ukrepi, ki naj bi se uporabili pri skrinjah presenečenja; ker tudi Slovaška razmišlja o tem, katere primerne ukrepe bi kazalo sprejeti; ker tu ni harmoniziranega pristopa, je trg videoiger v EU razdrobljen; ker na evropski ravni ni posebnih mehanizmov varstva potrošnikov, ki bi vsem igralcem, zlasti pa mladoletnikom in majhnim otrokom, jamčili zaščito glede plačljivih skrinj presenečenja;

| L. | ker se je sektor iger v zadnjih desetletjih razvil od modela prihodkov iz igralnih avtomatov in fizičnih izvodov v sedanji široko uporabljani poslovni model iger kot storitev, „plačaj in zmagaj“ ali doplačljive storitve; ker cene iger kljub vse višjim razvojnim stroškom ostajajo na stabilni ravni, ravno zaradi možnosti, da se ti stroški z razširitvami igre in dodatki razpršijo; želi pa opozoriti, da se lahko končni stroški tako razširjene stroški igralne izkušnje s časom znatno povečajo; |
| --- | --- |

L.

ker se je sektor iger v zadnjih desetletjih razvil od modela prihodkov iz igralnih avtomatov in fizičnih izvodov v sedanji široko uporabljani poslovni model iger kot storitev, „plačaj in zmagaj“ ali doplačljive storitve; ker cene iger kljub vse višjim razvojnim stroškom ostajajo na stabilni ravni, ravno zaradi možnosti, da se ti stroški z razširitvami igre in dodatki razpršijo; želi pa opozoriti, da se lahko končni stroški tako razširjene stroški igralne izkušnje s časom znatno povečajo;

| M. | ker nekatere spletne videoigre temeljijo na monetizaciji uporabnikov z zbiranjem podatkov in izpostavljenostjo oglasom, kar je pomembna spodbuda uporabnikom, tudi otrokom, da igri posvetijo čim več časa; |
| --- | --- |

M.

ker nekatere spletne videoigre temeljijo na monetizaciji uporabnikov z zbiranjem podatkov in izpostavljenostjo oglasom, kar je pomembna spodbuda uporabnikom, tudi otrokom, da igri posvetijo čim več časa;

| N. | ker lahko preveč časa, preživetega pri igranju spletnih videoiger, kar še poslabšuje njihova manipulativna zasnova, povzroči zasvojenost in vodi v motnje, ki jih povzroča igranje iger, kakor jih je Svetovna zdravstvena organizacija opredelila v mednarodni klasifikaciji bolezni (23); |
| --- | --- |

N.

ker lahko preveč časa, preživetega pri igranju spletnih videoiger, kar še poslabšuje njihova manipulativna zasnova, povzroči zasvojenost in vodi v motnje, ki jih povzroča igranje iger, kakor jih je Svetovna zdravstvena organizacija opredelila v mednarodni klasifikaciji bolezni (23);

| O. | ker so lahko z igranjem videoiger povezane tudi težave glede varstva potrošnikov, zlasti pri mladoletnikih in majhnih otrocih, ne glede na čas, ki ga porabijo za igre; |
| --- | --- |

O.

ker so lahko z igranjem videoiger povezane tudi težave glede varstva potrošnikov, zlasti pri mladoletnikih in majhnih otrocih, ne glede na čas, ki ga porabijo za igre;

| P. | ker imajo mladoletniki in majhni otroci pod nadzorom staršev in skrbnikov pravico do udeleževanja v digitalnem svetu, a tako, da je skladno z otrokovimi razvojnimi zmožnostmi; |
| --- | --- |

P.

ker imajo mladoletniki in majhni otroci pod nadzorom staršev in skrbnikov pravico do udeleževanja v digitalnem svetu, a tako, da je skladno z otrokovimi razvojnimi zmožnostmi;

| Q. | poudarja, da je v 31. členu Konvencije o otrokovih pravicah navedeno, da imajo vsi otroci pravico do igre ter prostega in polnega udeleževanja kulturnega življenja in dejavnosti, primernih njihovi starosti; |
| --- | --- |

Q.

poudarja, da je v 31. členu Konvencije o otrokovih pravicah navedeno, da imajo vsi otroci pravico do igre ter prostega in polnega udeleževanja kulturnega življenja in dejavnosti, primernih njihovi starosti;

| R. | ker nakupi v igri igralcem omogočajo, da na primer pridobijo lepotne dodatke, kot je koža ali videz lika, ali vsebine, ki jim zagotovijo igralno prednost, blokirajo oglase, da skrajšajo čakalne čase ali odpravijo neskončno ponavljanje; |
| --- | --- |

R.

ker nakupi v igri igralcem omogočajo, da na primer pridobijo lepotne dodatke, kot je koža ali videz lika, ali vsebine, ki jim zagotovijo igralno prednost, blokirajo oglase, da skrajšajo čakalne čase ali odpravijo neskončno ponavljanje;

| S. | ker večina staršev uporablja nekatera orodja za starševski nadzor; ker je večina staršev zaskrbljena, ko otroci namenijo veliko časa igranju videoiger, in ker obstaja tveganje, da bodo izpostavljeni škodljivim vsebinam, ustrahovanju, da bodo vzpostavili stik s tujimi odraslimi ter v igri nakupovali; |
| --- | --- |

S.

ker večina staršev uporablja nekatera orodja za starševski nadzor; ker je večina staršev zaskrbljena, ko otroci namenijo veliko časa igranju videoiger, in ker obstaja tveganje, da bodo izpostavljeni škodljivim vsebinam, ustrahovanju, da bodo vzpostavili stik s tujimi odraslimi ter v igri nakupovali;

| T. | ker mnogi starši v Evropi poznajo sistem PEGI (Pan-European Game Information, vseevropske informacije o igrah) in menijo, da je oznaka PEGI koristna, ko se odločajo, ali bodo otroku kupili igro (24); |
| --- | --- |

T.

ker mnogi starši v Evropi poznajo sistem PEGI (Pan-European Game Information, vseevropske informacije o igrah) in menijo, da je oznaka PEGI koristna, ko se odločajo, ali bodo otroku kupili igro (24);

| U. | ker podatki iz sektorja kažejo, da čas igranja na splošno ostaja stabilen, saj so Evropejci v letu 2021 za igranje videoiger v povprečju porabili 9 ure na teden v primerjavi z 9,5 ure v letu 2020, 8,6 ure v letu 2019, 8,8 ure v letu 2018 in 9,2 v letu 2017 (25); ker je čas, porabljen za videoigre, še vedno krajši od drugih dejavnosti, ki se odvijajo pred zaslonom, kot je gledanje televizije, za katero je bilo leta 2020 v povprečju porabljenih 25 ur; |
| --- | --- |

U.

ker podatki iz sektorja kažejo, da čas igranja na splošno ostaja stabilen, saj so Evropejci v letu 2021 za igranje videoiger v povprečju porabili 9 ure na teden v primerjavi z 9,5 ure v letu 2020, 8,6 ure v letu 2019, 8,8 ure v letu 2018 in 9,2 v letu 2017 (25); ker je čas, porabljen za videoigre, še vedno krajši od drugih dejavnosti, ki se odvijajo pred zaslonom, kot je gledanje televizije, za katero je bilo leta 2020 v povprečju porabljenih 25 ur;

| V. | ker je zdravje stanje popolnega telesnega, duševnega in socialnega blagostanja, in ne zgolj odsotnost bolezni ali oslabelosti; ker sta duševno zdravje in dobro počutje medsebojno povezani vprašanji in bi ju bilo treba upoštevati na vseh področjih, kot so izobraževanje, zdravje, zaposlovanje in socialna vključenost; ker so lahko videoigre pomembno orodje za podpiranje duševnega zdravja in dobrega počutja ter se lahko uporabijo za napredek na teh področjih, pa tudi za pomoč pri razvoju znanj in spretnosti, ki so bistvenega pomena v digitalni družbi in pri vzpostavljanju enotnega digitalnega trga; |
| --- | --- |

V.

ker je zdravje stanje popolnega telesnega, duševnega in socialnega blagostanja, in ne zgolj odsotnost bolezni ali oslabelosti; ker sta duševno zdravje in dobro počutje medsebojno povezani vprašanji in bi ju bilo treba upoštevati na vseh področjih, kot so izobraževanje, zdravje, zaposlovanje in socialna vključenost; ker so lahko videoigre pomembno orodje za podpiranje duševnega zdravja in dobrega počutja ter se lahko uporabijo za napredek na teh področjih, pa tudi za pomoč pri razvoju znanj in spretnosti, ki so bistvenega pomena v digitalni družbi in pri vzpostavljanju enotnega digitalnega trga;

| W. | ker je bilo v industriji iger leta 2019 zaposlenih 20 % žensk; ker je premajhna zastopanost žensk dobro znano in sistemsko vprašanje v naravoslovju, tehnologiji, inženirstvu in matematiki, zlasti v sektorju videoiger, tako v zastopanosti v panogi kot v hiperseksualiziranem predstavljanju mnogih ženskih likov v zasnovi iger; ker v spletnih igrah za več igralcev kar 37 % deklet doživlja nadlegovanje zaradi spola (26); meni, da se mora kljub dosedanjim prizadevanjem za natančno, enakopravno in nestereotipno zastopanost žensk v videoigrah napredek nadaljevati, spremljati pa ga mora trud za večjo enakost žensk na vseh položajih v vrednostni verigi ter boj proti spolni zlorabi in diskriminaciji; |
| --- | --- |

W.

ker je bilo v industriji iger leta 2019 zaposlenih 20 % žensk; ker je premajhna zastopanost žensk dobro znano in sistemsko vprašanje v naravoslovju, tehnologiji, inženirstvu in matematiki, zlasti v sektorju videoiger, tako v zastopanosti v panogi kot v hiperseksualiziranem predstavljanju mnogih ženskih likov v zasnovi iger; ker v spletnih igrah za več igralcev kar 37 % deklet doživlja nadlegovanje zaradi spola (26); meni, da se mora kljub dosedanjim prizadevanjem za natančno, enakopravno in nestereotipno zastopanost žensk v videoigrah napredek nadaljevati, spremljati pa ga mora trud za večjo enakost žensk na vseh položajih v vrednostni verigi ter boj proti spolni zlorabi in diskriminaciji;

| X. | ker naj bi bila leta 2020 petina prebivalstva EU invalidov; ker je Unija zavezana izboljšanju socialnega in gospodarskega položaja invalidov; ker lahko nekatere oblike invalidnosti, kot so barvna slepota, težave z vidom ali težave z motoriko rok, človeka izrecno onesposobijo za spletne videoigre; ker barvna slepota prizadene 10 % moških; |
| --- | --- |

X.

ker naj bi bila leta 2020 petina prebivalstva EU invalidov; ker je Unija zavezana izboljšanju socialnega in gospodarskega položaja invalidov; ker lahko nekatere oblike invalidnosti, kot so barvna slepota, težave z vidom ali težave z motoriko rok, človeka izrecno onesposobijo za spletne videoigre; ker barvna slepota prizadene 10 % moških;

Spletne videoigre v Evropski uniji

| 1. | poudarja, da so videoigre pomembne kot priljubljeno razvedrilo spletne in nespletne igre, v katerem uživa veliko Evropejcev vseh starosti in v vseh državah članicah, ter kot kulturni izraz ustvarjalcev, posameznih igralcev in širših skupnosti igralcev; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da so videoigre zelo inovativen digitalni sektor v Evropski uniji, ki je neposredno odgovoren za 90 000 delovnih mest v Evropi; poudarja, da sektor videoiger ponuja vse več novih zaposlitvenih možnosti za številne kulturne ustvarjalce, kot so razvijalci iger, oblikovalci, pisatelji, glasbeni producenti in drugi umetniki, kar bi bilo treba upoštevati pri vseh ukrepih Unije na tem področju, zlasti pri dejavnostih financiranja; poudarja, da videoigre zajemajo digitalni in kulturni sektor ter so eden od ključnih delov kulturnega in ustvarjalnega ekosistema, saj ustvarjajo več kot 50 % dodane vrednosti celotnega trga EU za avdiovizualne vsebine; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da ima sektor videoiger velik pomen pri podpiranju inovacij v Evropi; poudarja, da prispeva tudi k razvoju novih tehnologij, kot so umetna inteligenca ter tehnologiji virtualne in razširjene resničnosti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opozarja na pomen malih in srednjih podjetij v evropski vrednostni verigi videoiger in na svetovno prepoznavnost, ki jo imajo številna evropska podjetja, ki razvijajo igre za konzolni, računalniški in mobilni trg; izraža razočaranje, da se ta mednarodni uspeh in kulturna privlačnost pogosto spregledata, ko se obravnava vodilna vloga Evrope na področju digitalnih tehnologij in storitev; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja začetek pilotnega projekta o razumevanju vrednosti evropske družbe iger, ki ga je predlagal Evropski parlament in s katerim naj bi zbrali celovite podatke v podporo oblikovanju politik, ki vplivajo na ta sektor; ugotavlja, da se sektor spoprijema z več težavami, kot so razvoj in zadržanje talentov, ter zapleten in hkrati razdrobljen regulativni okvir na svetovnem trgu, dostop do financiranja ter družbeni in kulturni vpliv videoiger; |
| --- | --- |

5.

Močnejše varstvo potrošnikov pri spletnih videoigrah

| 6. | poudarja, da je varstvo potrošnikov bistveno za zagotavljanje varnega in zaupanja vrednega spletnega okolja videoiger in okolja za igralce ter da lahko pri večje zaupanje potrošnikov spodbudi gospodarsko rast sektorja videoiger; meni pa, da bi bilo mogoče varstvo potrošnikov še izboljšati; poziva Komisijo, naj v okviru preverjanja primernosti potrošniškega prava EU upošteva vprašanja varstva potrošnikov pri spletnih videoigrah, da se v spletu in zunaj njega zagotovi enaka digitalna pravičnost; |
| --- | --- |

6.

| 7. | priznava, da potrošniški pravni red EU zagotavlja močno varstvo potrošnikov in da se v celoti uporablja tudi za videoigre; pozdravlja obvestilo Komisije z dne 29. decembra 2021 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu, v katerem so zapisane smernice o uporabi potrošniškega prava EU v zvezi s promocijo in oglaševanje v igri, tudi v zvezi z oglaševanjem med otroci, o nakupih v igri in prisotnosti plačanih naključnih vsebin; poudarja pa, da je potreben enoten in usklajen pristop držav članic in organov za varstvo potrošnikov, da se preprečil razdrobljenost enotnega trga in da zaščitimo potrošnike v Evropi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo in nacionalne organe za varstvo potrošnikov v mreži za sodelovanje organov za varstvo potrošnikov, naj v sektorju spletnih videoiger zagotovijo polno spoštovanje in izvrševanje evropske zakonodaje o varstvu potrošnikov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ugotavlja, da obstajajo spletne platforme za videoigre, ki igralcem, vključno z mladoletniki in majhnimi otroki, omogočajo, da z orodji, ki jih zagotovijo razvijalci (in so njihova last), ustvarjajo lastne igre; poziva Komisijo, naj po potrebi sprejme regulativne ukrepe za zaščito uporabnikov, zlasti mladoletnikov in majhnih otrok, pred nezakonitimi praksami, ki jih morebiti uporabljajo te platforme; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja, da se od januarja 2022 za videoigre, tudi za brezplačne, uporablja Direktiva (EU) 2019/770, ki zagotavlja dodatno varstvo potrošnikov; obžaluje pa, da nekatere države članice direktive še niso prenesle, in jih poziva, naj jo nemudoma začnejo izvajati in tako zagotovijo boljše varstvo potrošnikov v vsej Uniji; poziva Komisijo, naj pozorno spremlja proces prenosa direktive, vzdržuje tesen dialog z državami članicami, ki bodo pri tem zamujale, in naj po potrebi razmisli o uvedbi postopkov za ugotavljanje kršitev; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja razvoj in uvajanje orodij za starševski nadzor, ki pomagajo filtrirati vsebine in videoigre po starosti, spremljati čas, namenjen igri, onemogočiti ali omejiti spletno porabo in omejiti komunikacijo z drugimi ali prikazovanje vsebin, ki so jih ustvarili drugi igralci; opozarja, da starševski nadzor na ravni platform ni edina metoda, ki jo starši uporabljajo za spremljanje in upravljanje dostopa svojih otrok do vsebin; poudarja pa, da starši s temi orodji morda niso seznanjeni ali imajo težave pri njihovi uporabi, kar zmanjšuje njihovo učinkovitost; trdi, da je za razvoj tovrstnih mehanizmov odgovorna panoga; meni, da morajo biti preprosti za uporabo, razumevanje in vgradnjo ter da morajo vgrajeno in privzeto varovati potrošnika; meni, da so za izvajanje starševskega nadzora odgovorni tako starši kot panoga; poziva, naj se uvedejo mehanizmi za strožji starševski nadzor, med drugim nad porabo denarja in časom, ki ga mladoletniki in otroci posvetijo igri, obenem pa je treba spoštovati pravice in razvoj mladoletnikov; spodbuja platforme, naj ozaveščajo in informirajo o tem, kako ta orodja uporabljati; poziva Komisijo in države članice, naj podprejo spodbujanje javnih in zasebnih izobraževalnih in informacijskih kampanj za starše in skrbnike, da bi jih obveščali o obstoječih orodjih, kot je telefonska aplikacija PEGI, in jih spodbujali k njihovi uporabi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da se v sektorju videoiger uporabljajo različni poslovni modeli; poudarja, da nekatere spletne videoigre svojim uporabnikom ponujajo nakupe v igri z uporabo valut v igri, ki pa jih je mogoče kupiti s pravim denarjem ali zaslužiti v igri in se z njimi pridobijo predmeti iz skrinj presenečenja, ali z drugimi oblikami na videz naključnih nakupov v igri, katerih vsebina pa igralcu pred nakupom oziroma plačilom ni znana; poudarja, da obstajajo različne vrste skrinj presenečenja (27) in da imajo tovrstni sistemi tudi določene posledice za potrošnike, in ker se igralne skupnosti negativno odzivajo na igre po sistemu „plačaj in zmagaj“, zlasti na agresivne modele te vrste ali modele, ki priljubljeno vsebine vežejo na plačljive zidove, te igre dobivajo negativne ocene ali jih kmalu po izdaji celo spremenijo; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da nakupovanje v igri v videoigrah obstaja že dolga leta; pozdravlja nedavno sprejete smernice Komisije o direktivi o nepoštenih poslovnih praksah (28), s katerimi pojasnjuje pravila o tem, da je v videoigrah mogoče kupiti na videz naključne predmete; poudarja, da morajo biti sistemi za nakupe znotraj iger skladni z direktivo o nepoštenih poslovnih praksah in nedavno sprejetimi smernicami o direktivi o nepoštenih poslovnih praksah, zato da ne bodo povzročali praks, ki bi utegnile škodovati potrošnikom, zlasti mladoletnikom in majhnim otrokom; poziva, naj se direktiva o nepoštenih poslovnih praksah hitro začne upoštevati in izvajati, da se bo na enotnem trgu zagotovilo varstvo potrošnikov, zlasti mladoletnikov in majhnih otrok; |
| --- | --- |

13.

| 14. | je seznanjen z naročeno študijo o skrinjah presenečenja in njihovih učinkih na potrošnike, zlasti mladoletnike in majhne otroke; želi spomniti, da študija priporoča, naj se skrinje presenečenja preučijo z vidika zakonodaje o varstvu potrošnikov, da bi se preprečili njihovi škodljivi učinki in izkoriščevalske prakse, zlasti na mladoletnike in majhne otroke (29); poziva Komisijo, naj analizira, kako se skrinje presenečenja prodajajo, in naj ustrezno ukrepa za uveljavitev skupnega evropskega pristopa do njih, da se zagotovi ustrezno varstvo potrošnikov, zlasti mladoletnikov in majhnih otrok; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da so lahko nekateri modeli iger, ki se uporabljajo za nakupovanje v igri, zasnovani manipulativno in izkoriščevalsko, pri tem pa se uporabljajo agresivne poslovne prakse, ki potrošniku bistveno zmanjšujejo svobodo izbire in ga spodbujajo k finančnim odločitvam, ki jih sicer ne bi sprejel; opozarja, da so tovrstne prakse v Direktivi (EU) 2019/2161 jasno prepovedane; poziva razvijalce in prodajalce videoiger, naj zagotovijo, da se bodo v igrah, namenjenih mladoletnikom, spoštovale pravice mladoletnikov in majhnih otrok, predvsem kar zadeva zasebnost, ciljno oglaševanje in manipulativne prakse; meni, da bi morali biti mladoletniki in majhni otroci pri igranju spletnih videoiger deležni enako strogega varstva potrošnikov, kot ga zagotavlja akt o digitalnih storitvah; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da se poleg sistemov nakupovanja v igri in plačljivih naključnih predmetov v videoigrah pojavljajo tudi drugi zavajajoči modeli, ki lahko izkrivljajo vedenje potrošnikov; poziva nacionalne organe, naj dejansko izvršujejo evropsko in nacionalno zakonodajo o varstvu potrošnikov, zlasti direktivo o nepoštenih poslovnih praksah in ustrezne smernice o tem, saj prepovedujejo nekatere temne vzorce, agresivne trženjske prakse in zavajajočo preglednost glede informacij, ki bi se morale zagotoviti potrošnikom; poleg tega poziva Komisijo, naj ta vprašanja, zlasti temne vzorce, še naprej ocenjuje v ravno potekajočem preverjanju potrošniškega prava EU v zvezi z digitalno pravičnostjo in naj po potrebi pripravi ustrezne pobude; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da bi morali razvijalci spletnih iger, za katere je verjetno, da bodo do njih dostopali mladoletniki in majhni otroci, upoštevati njihove pravice in ranljivost; poudarja, da morajo vgrajeno in privzeto izpolnjevati najvišje možne standarde varnosti, zaščite, zasebnost in časovnih omejitev, poleg privzetega dopolnjevanja standardov pa lahko imajo pomembno vlogo pri zaščiti mladostnikov in majhnih otrok pri igranju videoiger tudi starši; obenem pa poudarja, da bi bilo treba za starše izvajati kampanje ozaveščanja in jih podpirati z ustreznimi orodji in informacijami o tem, kako lahko bolje zaščitijo svoje mladoletne in majhne otroke; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da so videoigre tako sredstvo igre kot umetnine s kulturno vrednostjo; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da bi morali imeti potrošniki vse potrebne informacije o spletni videoigri, tudi o možnosti nakupov v igri, na primer o skrinjah presenečenja in drugih na videz naključnih nakupov v igri, in bi morali biti z vrsto vsebine seznanjeni že pred začetkom igranja in med igro, poleg tega poudarja, da bi morale biti te informacije jasno prikazane in zlahka razumljive za vse potrošnike še pred nakupom igre in pred vsakim nakupom v igri, zato da bi bolje zaščitili potrošnike, zlasti mladoletnike in majhne otroke, in staršem pomagali razumeti in nadzorovati porabo denarja; ugotavlja, da bi morala biti v primeru uporabe virtualne valute v spletnih igrah vedno prikazana tudi njena vrednost v pravi valuti; opozarja, da je odsotnost te informacije v Direktivi (EU) 2019/2161 jasno prepovedana; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opozarja, da morajo spletne videoigre, v katerih imajo igralci z modeli „plačaj in zmagaj“ možnost proti plačilu pridobiti prednost, vsebovati jasno opozorilo o tem še pred začetkom igre; poudarja, da tovrstni modeli ne bi smeli diskriminirati med igralci glede na njihova denarna sredstva; spodbuja, naj igre, ki uporabljajo tovrstne modele, omogočijo tudi način igranja brez transakcij tipa „plačaj in zmagaj“; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pozdravlja namero Komisije, da bo med prihodnjim preverjanjem primernosti potrošniškega prava preučila tudi samodejno podaljševanje naročnin in pogodb; poudarja, da lahko samodejno podaljševanje koristi uporabniku in trgovcu, izboljša praktičnost za uporabnika in omeji naročniško upravno breme za trgovca, če pa se v nasprotju z namero potrošnika izvaja za nedoločen čas, je to lahko problematično; spodbuja Komisijo (pri pregledu) in trgovce, naj upoštevajo dobro prakso držav članic ali podjetij, ki so že uvedla politiko potrošnikom prijaznega samodejnega podaljševanja; poziva Komisijo, naj na ravni EU uvede obveznost, da bi morali trgovci uporabnikom ob nakupu ponuditi možnost izrecne vključitve v samodejno podaljševanje, namesto da bi jo ponujali privzeto, ter zagotoviti jasne in enostavno dostopne informacije o tem, kako lahko samodejno podaljševanje kadar koli prekličejo, in poskrbeti, da bo postopek preklica samodejnega podaljševanja enako preprost in nezapleten kot vključitev; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva k večji preglednosti razvijalcev iger glede verjetnosti v mehanizmih skrinj presenečenja, vključno s preprosto razumljivimi informacijami o tem, h katerim ciljem težijo učni algoritmi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da je politika zajamčene vrnitve blaga in vračila denarja temelj potrošniških pravic v Uniji, zato bi morali imeti potrošniki pri spletnih nakupih enake pravice kot pri fizičnih nakupih v živo; poudarja, da pri spletnih in digitalnih vsebinah za prenos ali pretakanje velja pravica do povračila, če ima proizvod ali storitev napako ali če potrošnik nima dostopa do proizvoda, kakršnega je pričakoval; poziva trgovce, naj v celoti spoštujejo pravila EU o varstvu potrošnikov ter pregledno in zanesljivo posredujejo informacije o tem, kako zahtevati vračilo denarja ali uveljaviti pravico do odstopa; |
| --- | --- |

23.

| 24. | želi poudariti, da bi morali imeti tudi invalidi možnost igrati vse vrste spletnih videoiger; poudarja, da morajo biti tehnične in komunikacijske funkcije vseh spletnih videoiger in vseh ustreznih informacij, povezanih z nakupovanjem ali igranjem igre, vključujoče in dostopne; poziva Komisijo, naj predstavi pobude za izboljšanje dostopnosti spletnih videoiger za invalide; spodbuja ponudnike spletnih videoiger, naj dostopnost iger zagotovijo z izpolnjevanjem zahtev glede dostopnosti iz Priloge I k Direktivi (EU) 2019/882 (30); |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da se lahko predmet, pridobljen v videoigri, v nekaterih primerih v igri ali prek spletnega mesta tretje osebe zamenja za pravi denar, kar je v nasprotju s pogoji poslovanja, ki jih uporabljajo izdajatelji videoiger; poziva nacionalne organe, naj ustavijo nezakonite prakse, ki omogočajo menjavo, prodajo ali stave na spletnih mestih igre; poudarja, da bi lahko te storitve poleg vprašanja varstva potrošnikov povzročile tudi pranje denarja; poziva Komisijo, naj to prakso prepove; meni, da lahko akt o digitalnih storitvah pomaga ublažiti to težavo, zlasti z izvajanjem obveznosti poznavanja stranke; |
| --- | --- |

25.

| 26. | je zaskrbljen, da bi bilo lahko „nabiranje zlata“ (ang. gold farming) povezano s prisilnim delom in izkoriščanjem v državah v razvoju in s pranjem denarja; poziva Komisijo, naj ta pojav oceni v povezavi s finančnim kriminalom in kršitvami človekovih pravic in naj po potrebi predstavi ustrezne pobude; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisijo, naj pripravi evropsko strategijo za videoigre, ki bo pomagala sprostiti gospodarski, družbeni, izobraževalni, kulturni in inovacijski potencial tega sektorja in mu omogočila prevzeti vodilno vlogo na svetovnem trgu videoiger; poziva Komisijo, naj med prihodnjim preverjanjem ustreznosti potrošniškega prava EU v zvezi z digitalno pravičnostjo oceni, ali sedanji okvir tega prava zadošča za reševanje vseh vprašanj potrošniškega prava, ki ga odpirajo skrinje presenečenja in nakupi v igri, če ne, pa naj predstavi zakonodajni predlog, s katerim bi prilagodili unijski okvir potrošniškega prava videoigram, ali celo ločen zakonodajni predlog o spletnih videoigrah, zato da bi postavili harmoniziran evropski regulativni okvir in zagotovili visoko raven varstva potrošnikov, zlasti mladoletnikov in majhnih otrok; meni, da bi bilo treba pri teh predlogih oceniti, ali bi bilo treba uvesti obveznost, da se plačila v igri in mehanizmi skrinj presenečenja privzeto onemogočijo, ali celo prepovedati plačljive skrinje presenečenja, da se zaščitijo mladoletniki, prepreči razdrobljenost trga in poskrbi, da bodo vsi potrošniki, ne glede na kraj prebivališča, deležni enako strogega varstva; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisijo, naj razmisli o možnosti, da bi od ponudnikov spletnih videoiger, ki so namenjene mladoletnikom in majhnim otrokom, zahtevali razvoj predhodnih ocen učinka na otroke na podlagi okvira za opredelitev tveganja 4Cs (Content, Contact, Conduct, Contract – vsebina, stik, ravnanje, pogodba) ter dejansko ublažiti vsa ugotovljena tveganja za pravice otrok; |
| --- | --- |

28.

Dodatne koristi in tveganja za potrošnike

| 29. | poudarja pomen duševnega zdravja, zlasti v primeru mladoletnikov in majhnih otrok; poudarja, da so videoigre v obdobjih stroge ustavitve javnega življenja med pandemijo covida-19 prinesle določeno olajšanje; želi spomniti na pozitivno vlogo, ki jo je takrat imela spletna povezljivost, da so se lahko Evropejci še naprej sporazumevali in skupaj ustvarjali, tudi v spletnih videoigrah; opozarja, da je lahko igranje iger tudi varna in interaktivna možnost za posameznike, ki se v resničnem okolju soočajo z izključenostjo iz družbe ali osamitvijo; ugotavlja, da je to držalo zlasti za starejše, ki so bili med pandemijo med najbolj osamljenimi; poudarja, da Svetovna zdravstvena organizacija meni, da lahko spletne igre postanejo osrednje sredstvo človekovih vezi s soljudmi (31); poudarja prednosti spletnih iger, ki niso vezane na eno samo platformo, za uporabnike in uporabniško izkušnjo, saj igralcem omogočajo enostavno povezovanje z drugimi na različnih platformah, pa tudi prednosti za razvijalce iger, ter poziva industrijo videoiger, naj si kar najbolj prizadeva za čim večjo uporabo te možnosti; na splošno opaža, da dostop do ustvarjalnega izražanja in kulturnih vsebin zlasti za mladoletnikom in majhnim otrokom odpira priložnosti in nove vidike; poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva izboljšati digitalno infrastrukturo Evrope, tako da ne bo podpirala le ustvarjalnih gospodarskih dejavnosti, ki razvijajo visokokakovostne vsebine, ampak tudi dostop evropskih državljanov do teh kulturno pomembnih vsebin; |
| --- | --- |

29.

| 30. | meni, da videoigre številnim ljudem ne pomenijo le prostočasne dejavnosti, temveč jim služijo tudi za umsko vajo, na primer z reševanjem zahtevnih nalog in ugank, za tekmovanje z drugimi igralci, kar zahteva visoko stopnjo koncentracije, ter razvijanje veščin, kot so reševanje problemov, orientacija v prostoru ter koordinacija rok in oči, timsko delo, pa tudi vizualno zaznavanje in hitrost; |
| --- | --- |

30.

| 31. | predlaga, naj se v Evropskem parlamentu v Bruslju vsako leto organizira podelitev nagrad EU za spletne videoigre, da bi poudarili pomen evropskega enotnega digitalnega trga podjetij, ki izdelujejo spletne videoigre, med katerimi je mnogo malih in srednjih podjetij, v zvezi z delovnimi mesti, rastjo, inovacijami in promoviranjem evropskih vrednot; meni, da bi morali z nagrado stremeti k promoviranju spletnih videoiger, pri katerih se spoštujejo pravice potrošnikov ali ki imajo pozitiven vpliv na specifična področja, na primer v izobraževanju, ali na razvoj znanj in veščin; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pozdravlja inovativni raziskovalni projekt EU Kids Online, pri katerem se po vsej Evropi zbirajo visokokakovostni podatki o pogledih otrok na njihove izkušnje na spletu; poziva k pogostejšemu posodabljanju te pobude, ki je vodilna v svetovnem merilu; poziva Komisijo, naj v prihodnosti financira ta projekt in podobne pobude; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da so videoigre pomembne za izobraževanje, saj so lahko koristno orodje v učnem procesu, in so mnoge igre izrecno zasnovane v izobraževalne namene, med drugim spodbujajo razprave o družbenih vprašanjih ali poglabljajo razumevanje zgodovinskih ali kulturnih dogodkov; želi spomniti, da so videoigre vključene v nacionalne učne načrte; ugotavlja, da se komercialne videoigre uporabljajo tudi v izobraževalne namene; ugotavlja, da se videoigre uporabljajo tudi za razvoj kritičnega razmišljanja, spretnosti in spodbujanje ustvarjalnosti; poudarja še, da imajo videoigre uporabno vrednost tudi pozneje v življenju, ko lahko starejšim ponujajo miselne izzive in priložnosti za povezovanje; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja, da lahko čezmerno igranje spletnih videoiger negativno vpliva na družabne odnose, delo, stopnjo šolskega osipa, težave z duševnim in telesnim zdravjem, slab učni uspeh, čeprav raziskave tudi kažejo, da imajo lahko videoigre tudi pozitiven vpliv; poudarja, da je zato treba poskrbeti za zdravo ravnovesje; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da imajo nekateri igralci težave zaradi zasvojenosti z videoigrami oziroma motnje, ki jih povzročajo igre; ugotavlja, da je Svetovna zdravstvena organizacija motnje, ki jih povzročajo igre, opredelila kot obliko zasvojenosti, za katero so značilni slabši nadzor nad igranjem iger, vse pogostejše posvečanje igranju namesto drugim dejavnostim, tako da ima igranje prednost pred drugimi interesi in vsakodnevnimi dejavnostmi, ter nadaljevanje ali stopnjevanje igranja iger kljub negativnim posledicam; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, da sektor videoiger, pa tudi uporabniki in starši ne bi smeli podcenjevati tveganj in posledic motenj, ki jih povzročajo igre; opozarja, da so z znanstvenimi raziskavami ugotovili, da sta puberteta in adolescenca življenjski obdobji, v katerih so ljudje bolj dovzetni za zasvojenost; poziva k nadaljnjemu sodelovanju med razvijalci, založniki, platformami videoiger in širšo skupnostjo deležnikov, vključno z nacionalnimi organi in Komisijo, da bi ublažili tveganje motenj, ki jih povzročajo igre; predlaga, da bi bilo treba izvajati več kampanj ozaveščanja, da bi bili starši in mladi igralci seznanjeni s tveganji za motnje, ki so povezane z igranjem iger, in poziva razvijalce iger, naj se izogibajo manipulativnemu oblikovanju iger, ki lahko vodi do zasvojenosti, osamitve in kibernetskega nadlegovanja; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ugotavlja, da ni razčlenjenih podatkov na ravni EU o povprečnem času igranja, povprečni porabi denarja v igrah, splošnih igralnih izkušnjah in s tem povezanih družbeno-psiholoških posledicah, ter poziva Komisijo, naj te podatke vsako leto zbere in o njih poroča Parlamentu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | opozarja, da ima igralna industrija dostop do ogromnih količin včasih občutljivih osebnih podatkov; poudarja, da mora poskrbeti, da se bodo osebni podatki obdelovali skladno s Splošno uredbo o varstvu podatkov in drugo zakonodajo EU ter da se uporabniški s podatki o vedenju ne bodo uporabljali v manipulativne in diskriminatorne namene; poziva pristojne organe, naj zagotovijo, da se bo ustrezna unijska in nacionalna zakonodaja strogo izvajala; poudarja, da pri analizi vzorcev igralcev na podlagi zbiranja podatkov ne bi smele imeti prednosti tehnike zasvajanja igralcev, pač bi se bilo treba osredotočiti na izboljšanje igralne izkušnje; spodbuja razvijalce, naj razmislijo o tem, da bi igre zasnovali po poglavjih ali s pogostim shranjevanjem točk, da bi omogočili prekinitve pozornosti in bi se lahko igralci tudi odklopili; |
| --- | --- |

38.

| 39. | opozarja, da lahko platforme spletnih videoiger uporabljajo goljufi za krajo spletnih gesel in osebnih podatkov; poziva k izvajanju informacijskih kampanj, s katerimi bi ozaveščali o možnih tveganjih, zlasti med mladoletniki in mladimi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva sektor videoiger, Komisijo in države članice, naj pripravijo akcijski načrt, s katerim bi na vseh ravneh sektorja spletnih videoiger zagotovili uravnoteženo zastopanost spolov; poziva sektor, naj se izogne objektiviziranju žensk ter ustvarjanju, ponavljanju ali povečevanju spolnih stereotipov; poudarja, da so tovrstne prakse prepogoste in v spletnih igrah ustvarjajo sovražno okolje za ženske in dekleta; |
| --- | --- |

40.

Zagotavljanje varnega spletnega okolja za uporabnike spletnih videoiger

| 41. | pozdravlja sektorske pobude, kakršna je vseevropska informacija o igrah (PEGI), ki se uporablja v 38 državah; meni, da je lahko ta ocenjevalni sistem izrazito učinkovit, ker zagotavlja informacije o priporočeni starosti za igranje igre, kar staršem pomaga pri izbiri ustreznih vsebin iger za svoje otroke; poudarja, da je sistem razvrščanja le del celotnega kodeksa ravnanja PEGI, katerega splošni namen je zagotavljanje varnega okolja za igralce; pozdravlja prenovljen pristop tega sistema, ki zdaj potrošnike obvešča tudi o tem, ali igra vsebuje plačane naključne vsebine; poudarja, da prisotnost plačanih vsebin v igri, vključno s plačanimi naključnimi vsebinami, staršem ne onemogoča, da nadzirajo dostop do tovrstnih vsebin in otroku omogočijo le dostop do osnovne igre, za katero menijo, da je primerna njegovi starosti; je seznanjen, da so nekatere države sistem PEGI uvedle v zakonodajo; poziva Komisijo, naj oceni, kako se sistem PEGI izvaja v različnih vrstah iger, ki so na voljo na trgu, in kako po Uniji, in naj razišče možnosti, da bi ga uvedli v zakonodajo EU, zato da bi sistem in njegov kodeks ravnanja harmonizirali, da bi uvedli obvezno uporabo sistema za ocenjevanje primerne starosti za vse razvijalce videoiger, trgovine z aplikacijami in spletne platforme, tako da na enotnem trgu ne bi prihajalo do razdrobljenosti in da bi industriji videoiger zagotovili pravno varnost; |
| --- | --- |

41.

| 42. | se zaveda potenciala sistema PEGI za zagotavljanje pomembnih predpogodbenih informacij potrošnikom; poudarja pa, da bi bilo treba to sektorsko pobudo dopolniti z dodatnimi ukrepi, s katerimi bi zagotovili najvišjo raven varstva potrošnikov in pomagali reševati problematiko glede zakonodaje o varstvu potrošnikov, ki nastanejo pri nakupih v igri in mehanizmih skrinj presenečenja; |
| --- | --- |

42.

| 43. | spodbuja sektor, vključno z igralnimi platformami in izdajatelji iger, neodvisnimi strokovnjaki in bonitetnimi agencijami, naj nadaljujejo kampanje ozaveščanja o sistemu PEGI, da bo zanj vedelo več staršev, ter naj ostanejo odzivni in prilagajajo sistem ocenjevanja glede na razvoj videoiger in vsebin v teh igrah, da bi staršem še naprej lajšali odločanje; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Komisijo, naj razvije minimalne standarde varovanja zasebnosti in naj oceni, ali bi bil potreben varen in vključujoč sistem za zagotavljanje primerne starosti; |
| --- | --- |

44.

| 45. | z zaskrbljenostjo opaža, da se na platformah za spletne videoigre pojavljajo tveganja, povezana s sovražnim govorom in spletnim nadlegovanjem, ki ju še dodatno krepi občutek anonimnosti igralcev in izrazito nevarna, če sta usmerjena zoper mladoletnike; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja, da morajo spletne videoigre uporabnikom ponujati varno digitalno okolje; pozdravlja nedavno sprejetje akta o digitalnih storitvah, s katerim se posodabljajo pravila o moderiranju vsebin v Evropi, da bi se bolje reševal problem nezakonitih spletnih vsebin, tudi pri videoigrah; poziva k njegovem hitremu prenosu in izvajanju v nacionalni zakonodaji; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poudarja, da se lahko v videoigrah poleg nezakonitih vsebin razširjajo tudi škodljive vsebine, in sicer prek komunikacijskih funkcij iger ali platform družbenih medijev za igralce; poudarja, da bi morala industrija videoiger v skladu z veljavno zakonodajo EU in nacionalno zakonodajo sprejeti ustrezne ukrepe in orodja za zaščito vseh uporabnikov pred škodljivimi vsebinami; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisijo in organe držav članic za varstvo potrošnikov, naj poskrbijo, da se bo zakonodaja o varstvu potrošnikov v celoti spoštovala in izvrševala tudi v sektorju videoiger, in sicer z izvajanjem sektorskih usklajenih preiskav potrošniških trgov ali po potrebi z začetkom izvajanja usklajenega izvršilnega ukrepa na podlagi Uredbe (EU) 2017/2394 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov (32); |
| --- | --- |

48.

o

o o

| 49. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

49.

---

(1)  UL C 65, 14.3.2002, str. 2.

(2)  UL L 303, 28.11.2018, str. 69.

(3)  UL L 136, 22.5.2019, str. 1.

(4)  UL L 328, 18.12.2019, str. 7.

(5)  UL L 304, 22.11.2011, str. 64.

(6)  UL C 526, 29.12.2021, str. 1.

(7)  UL C 525, 29.12.2021, str. 1.

(8)  UL L 119, 4.5.2016, str. 1.

(9)  UL L 277, 27.10.2022, str. 1.

(10)  UL C 87 E, 1.4.2010, str. 122.

(11)  UL C 419, 16.12.2015, str. 33.

(12)  UL C 108, 26.3.2021, str. 934.

(13)  UL C 160, 13.4.2022, str. 13.

(14)  COM(2022)0212.

(15)  Interactive Software Federation of Europe and European Games Developer Federation, „Key facts from 2021:
  Video games – a force for good“ (Glavni podatki za leto 2021: videoigre – sila, ki bo ostala), zadnji dostop: 19. december 2022.

(16)  EY, Rebuilding Europe: the cultural and creative economy before and after the COVID-19 crisis (Obnova Evrope: kulturno in ustvarjalno gospodarstvo pred krizo zaradi pandemije covida-19 in po njej), januar 2021.

(17)  Sodba Sodišča z dne 23. januarja 2014 v zadevi C-355/12, N. W. in drugi proti Sanofi Pasteur MSD SNC in drugim, ECLI:EU:C:2017:25.

(18)  Direktiva 2009/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o pravnem varstvu računalniških programov (UL L 111, 5.5.2009, str. 16).

(19)  Direktiva 2001/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2001 o usklajevanju določenih vidikov avtorske in sorodnih pravic v informacijski družbi (UL L 167, 22.6.2001, str. 10).

(20)  Evropska komisija, „The value of European video games society“ (Vrednost evropske družbe videoiger), 30. maj 2022.

(21)  Parker, S., „The trouble with Roblox, the video game empire built on child labour“ (Problematični Roblox, imperij videoigre, zgrajen na delu otrok), The Guardian, 9. januar 2022.

(22)  Podjetje Kantar na zaprosilo Evropske komisije, „Special Eurobarometer – Report – E-Communications in the Single Market“ (Posebni Eurobarometer – poročilo – e-komuniciranje na enotnem trgu), junij 2021.

(23)  WHO, „Gaming disorder“ (Motnje zaradi videoiger), zadnji dostop: 15. december 2022.

(24)  Interactive Software Federation of Europe and European Games Developer Federation, „Key Facts 2020: The year we played together“ (Glavni podatki za leto 2020: Leto, ko smo se igrali), 24. avgust 2021.

(25)  Interactive Software Federation of Europe and European Games Developer Federation, „Key facts from 2021:
  Video games – a force for good“ (Glavni podatki za leto 2021: videoigre – sila, ki bo ostala), zadnji dostop: 19. december 2022.

(26)  Pisni dokazi, ki jih je organizacija Anti-Defamation League predložila skupnemu odboru britanskega parlamenta za osnutek zakona o varnosti na spletu (OSB0030), „How Algorithms Influence Harmful Online Conduct“ (Kako algoritmi vplivajo na škodljivo vedenje na spletu), september 2021.

(27)  Skrinje so različnih vrst, med drugim odvisno tudi od pogojev za upravičenost (čas čakanja, prikaz oglasov, plačevanje s pravim denarjem), nagrade, preglednosti, verjetnosti pridobitve predmeta in možnosti zamenjave pridobljenega predmeta za valuto igre ali pravi denar.

(28)  Direktiva 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu ter o spremembi Direktive Sveta 84/450/EGS, direktiv Evropskega parlamenta in Sveta 97/7/ES, 98/27/ES in 2002/65/ES ter Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 149, 11.6.2005, str. 22).

(29)  Forbrukerrådet, „Insert coin –How the gaming industry exploits consumers using loot boxes“ (Vstavi kovanec – kako industrija iger izkorišča potrošnike s skrinjami presenečenja), 31. maj 2022.

(30)  Direktiva (EU) 2019/882 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o zahtevah glede dostopnosti za proizvode in storitve (UL L 151, 7.6.2019, str. 70).

(31)  Bloomberg, „Games Industry Unites to Promote World Health Organization Messages Against COVID-19;
  Launch #PlayApartTogether Campaign“, (Združena industrija iger za promoviranje sporočil WHO o covidu-19; začetek kampanje #PlayApartTogether (#IgrajmoLočeniSkupaj)), 10. april 2020.

(32)  Uredba (EU) 2017/2394 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2017 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov, in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2006/2004 (UL L 345, 27.12.2017, str. 1).

---

| 16.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 214/26 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 214/26

---

P9_TA(2023)0009

Izvajanje skupne zunanje in varnostne politike – letno poročilo 2022

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2023 o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike – letno poročilo 2022 (2022/2048(INI))

(2023/C 214/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti členov 21 in 36, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti členov 21 in 36,

| — | ob upoštevanju poročila podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 14. junija 2022 z naslovom Poročilo o SZVP – naše prednostne naloge v letu 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 14. junija 2022 z naslovom Poročilo o SZVP – naše prednostne naloge v letu 2022,

| — | ob upoštevanju dokumenta Strateški kompas za varnost in obrambo – Za Evropsko unijo, ki varuje svoje državljane in državljanke, vrednote in interese ter prispeva k mednarodnemu miru in varnosti, ki ga je Svet odobril 21. marca 2022, Evropski svet pa sprejel 24. marca 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta Strateški kompas za varnost in obrambo – Za Evropsko unijo, ki varuje svoje državljane in državljanke, vrednote in interese ter prispeva k mednarodnemu miru in varnosti, ki ga je Svet odobril 21. marca 2022, Evropski svet pa sprejel 24. marca 2022,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 24. in 25. marca 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 24. in 25. marca 2022,

| — | ob upoštevanju versajske izjave z dne 11. marca 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju versajske izjave z dne 11. marca 2022,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 23. in 24. junija 2022 o širši Evropi, Ukrajini, prošnjah Ukrajine, Republike Moldavije in Gruzije za članstvo, Zahodnem Balkanu, gospodarskih vprašanjih, konferenci o prihodnosti Evrope in zunanjih odnosih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 23. in 24. junija 2022 o širši Evropi, Ukrajini, prošnjah Ukrajine, Republike Moldavije in Gruzije za članstvo, Zahodnem Balkanu, gospodarskih vprašanjih, konferenci o prihodnosti Evrope in zunanjih odnosih,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 12. oktobra 2022 o sporočilu o širitveni politiki EU za leto 2022 (COM(2022)0528), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 12. oktobra 2022 o sporočilu o širitveni politiki EU za leto 2022 (COM(2022)0528),

| — | ob upoštevanju resolucij generalne skupščine OZN z dne 2. marca 2022 o agresiji proti Ukrajini (A/RES/ES-11/L.1) in z dne 12. oktobra 2022 o ozemeljski celovitosti Ukrajine: spoštovanje načel Ustanovne listine Organizacije združenih narodov (A/RES/ES - 11/L.5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij generalne skupščine OZN z dne 2. marca 2022 o agresiji proti Ukrajini (A/RES/ES-11/L.1) in z dne 12. oktobra 2022 o ozemeljski celovitosti Ukrajine: spoštovanje načel Ustanovne listine Organizacije združenih narodov (A/RES/ES - 11/L.5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2022 o tujem vmešavanju v vse demokratične procese v Evropski uniji, tudi o dezinformacijah (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2022 o tujem vmešavanju v vse demokratične procese v Evropski uniji, tudi o dezinformacijah (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. oktobra 2021 z naslovom Sporočilo o širitveni politiki EU za leto 2021 (COM(2021)0644), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. oktobra 2021 z naslovom Sporočilo o širitveni politiki EU za leto 2021 (COM(2021)0644),

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN z dne 7. aprila 2022 o začasni ukinitvi pravice Ruske federacije do članstva v Svetu za človekove pravice (A/RES/ES-11/L.4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN z dne 7. aprila 2022 o začasni ukinitvi pravice Ruske federacije do članstva v Svetu za človekove pravice (A/RES/ES-11/L.4),

| — | ob upoštevanju poročila z dne 9. maja 2022 o končnem izidu Konference o prihodnosti Evrope, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z dne 9. maja 2022 o končnem izidu Konference o prihodnosti Evrope,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. maja 2022 o nadaljnjih ukrepih glede Konference o prihodnosti Evrope (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. maja 2022 o nadaljnjih ukrepih glede Konference o prihodnosti Evrope (2),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2021/509 z dne 22. marca 2021 o vzpostavitvi Evropskega mirovnega instrumenta in razveljavitvi Sklepa (SZVP) 2015/528 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2021/509 z dne 22. marca 2021 o vzpostavitvi Evropskega mirovnega instrumenta in razveljavitvi Sklepa (SZVP) 2015/528 (3),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta, sprejetih 16. decembra 2021, o COVID-19, kriznem upravljanju in odpornosti, varnosti in obrambi, zunanjih vidikih migracij in zunanjih odnosih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta, sprejetih 16. decembra 2021, o COVID-19, kriznem upravljanju in odpornosti, varnosti in obrambi, zunanjih vidikih migracij in zunanjih odnosih,

| — | ob upoštevanju svojega priporočila z dne 23. novembra 2022 Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o novi strategiji EU za širitev (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila z dne 23. novembra 2022 Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o novi strategiji EU za širitev (4),

| — | ob upoštevanju strateškega koncepta zveze Nato, ki so ga sprejeli voditelji držav in vlad držav članic zveze Nato na vrhu v Madridu 29. junija 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega koncepta zveze Nato, ki so ga sprejeli voditelji držav in vlad držav članic zveze Nato na vrhu v Madridu 29. junija 2022,

| — | ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1325 z dne 31. oktobra 2000, s katero je bila vzpostavljena agenda o ženskah, miru in varnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1325 z dne 31. oktobra 2000, s katero je bila vzpostavljena agenda o ženskah, miru in varnosti,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Komisije z dne 25. novembra 2020 o akcijskem načrtu EU za enakost spolov III (GAP III) z naslovom Ambiciozna agenda za enakost spolov in opolnomočenje žensk v zunanjem delovanju EU (JOIN(2020)0017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Komisije z dne 25. novembra 2020 o akcijskem načrtu EU za enakost spolov III (GAP III) z naslovom Ambiciozna agenda za enakost spolov in opolnomočenje žensk v zunanjem delovanju EU (JOIN(2020)0017),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 2022 o obetih za dvodržavno rešitev za Izrael in Palestino (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 2022 o obetih za dvodržavno rešitev za Izrael in Palestino (5),

| — | ob upoštevanju skupne izjave o sodelovanju med EU in Natom, ki so jo 10. januarja 2023 podpisali predsednik Evropskega sveta, predsednica Komisije in generalni sekretar Organizacije Severnoatlantske pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave o sodelovanju med EU in Natom, ki so jo 10. januarja 2023 podpisali predsednik Evropskega sveta, predsednica Komisije in generalni sekretar Organizacije Severnoatlantske pogodbe,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za ustavne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za ustavne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0292/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0292/2022),

| A. | ker se je z neizzvano in neupravičeno vojaško agresijo Rusije proti Ukrajini ob podpori Lukašenkovega režima v Belorusiji na evropsko celino vrnila vojna, ki povzroča hudo uničenje in trpljenje; ker je Rusija nad Ukrajino zagrešila vojne zločine; ker vse to močno ogroža evropsko in svetovno varnost ter še naprej pomeni izziv zanjo; ker je Rusija grozila z jedrskim orožjem; ker so bile na več območjih sveta prizadete svetovne dobavne verige in ogrožena prehranska varnost; ker je nezakonita vojaška agresija Rusije proti Ukrajini ustvarila gospodarsko negotovost, povzročila skokovito rast cen energije in zaostrila podnebno krizo, prav tako pa utegne precej verjetno še dodatno destabilizirati več držav članic in tretjih držav, zlasti tiste na Zahodnem Balkanu in v vzhodnem partnerstvu, in je torej bistveno spremenila geopolitični kontekst skupne zunanje in varnostne politike (SZVP) EU; ker je bila vojaška agresija proti Ukrajini del Putinovega načrta za preoblikovanje evroatlantske varnostne strukture; ker je zaradi junaške obrambe ukrajinske vojske ta načrt spodletel; ker EU od leta 2014 ne more v celoti izkoriščati svojih instrumentov skupne varnostne in obrambne politike (SVOP), da bi učinkovito podpirala boj Ukrajine proti Rusiji, čeprav so letos vidne nekatere izboljšave; ker mora EU, da bi veljala za uspešnega in verodostojnega globalnega akterja, še naprej razvijati svoje zmogljivosti in okrepiti svojo politično voljo za zagotavljanje varnost v svoji neposredni soseščini; |
| --- | --- |

A.

ker se je z neizzvano in neupravičeno vojaško agresijo Rusije proti Ukrajini ob podpori Lukašenkovega režima v Belorusiji na evropsko celino vrnila vojna, ki povzroča hudo uničenje in trpljenje; ker je Rusija nad Ukrajino zagrešila vojne zločine; ker vse to močno ogroža evropsko in svetovno varnost ter še naprej pomeni izziv zanjo; ker je Rusija grozila z jedrskim orožjem; ker so bile na več območjih sveta prizadete svetovne dobavne verige in ogrožena prehranska varnost; ker je nezakonita vojaška agresija Rusije proti Ukrajini ustvarila gospodarsko negotovost, povzročila skokovito rast cen energije in zaostrila podnebno krizo, prav tako pa utegne precej verjetno še dodatno destabilizirati več držav članic in tretjih držav, zlasti tiste na Zahodnem Balkanu in v vzhodnem partnerstvu, in je torej bistveno spremenila geopolitični kontekst skupne zunanje in varnostne politike (SZVP) EU; ker je bila vojaška agresija proti Ukrajini del Putinovega načrta za preoblikovanje evroatlantske varnostne strukture; ker je zaradi junaške obrambe ukrajinske vojske ta načrt spodletel; ker EU od leta 2014 ne more v celoti izkoriščati svojih instrumentov skupne varnostne in obrambne politike (SVOP), da bi učinkovito podpirala boj Ukrajine proti Rusiji, čeprav so letos vidne nekatere izboljšave; ker mora EU, da bi veljala za uspešnega in verodostojnega globalnega akterja, še naprej razvijati svoje zmogljivosti in okrepiti svojo politično voljo za zagotavljanje varnost v svoji neposredni soseščini;

| B. | ker vzhodno sosedstvo in Zahodni Balkan potrebujeta mirno reševanje konfliktov, boljšo stabilnost in varnost ter povečanje medsebojnega sodelovanja; ker varnost v teh regijah močno ogrožata ruska invazija na Ukrajino in možnost, da se ta agresija prelije v sosednje države; ker destabilizacija našega neposrednega sosedstva ogroža stabilnost, mir in varnost EU; |
| --- | --- |

B.

ker vzhodno sosedstvo in Zahodni Balkan potrebujeta mirno reševanje konfliktov, boljšo stabilnost in varnost ter povečanje medsebojnega sodelovanja; ker varnost v teh regijah močno ogrožata ruska invazija na Ukrajino in možnost, da se ta agresija prelije v sosednje države; ker destabilizacija našega neposrednega sosedstva ogroža stabilnost, mir in varnost EU;

| C. | ker vojaška agresija Rusije proti Ukrajini kaže na potrebo po odločnejšem, ambicioznejšem, verodostojnem, strateškem in enotnem ukrepanju EU na svetovnem prizorišču ter poudarja, da mora EU samostojno določiti lastne strateške cilje ter razviti in uporabiti zmogljivosti za njihovo uresničevanje; ker je ponovno poudarila, da mora Evropa dati prednost svoji energetski neodvisnosti; |
| --- | --- |

C.

ker vojaška agresija Rusije proti Ukrajini kaže na potrebo po odločnejšem, ambicioznejšem, verodostojnem, strateškem in enotnem ukrepanju EU na svetovnem prizorišču ter poudarja, da mora EU samostojno določiti lastne strateške cilje ter razviti in uporabiti zmogljivosti za njihovo uresničevanje; ker je ponovno poudarila, da mora Evropa dati prednost svoji energetski neodvisnosti;

| D. | ker je ruska vojaška agresija proti Ukrajini svarilo za EU, saj predstavlja neposredno grožnjo evropski in svetovni varnostni ureditvi ter varnosti EUin njenih držav članic; ker je ruska invazija na Ukrajino spodbudila zagon za dosego geopolitične prevetritve SZVP ter zunanjega delovanja EU na splošno, in sicer z drzno vizijo, ki jo vodijo interesi Unije v novi geopolitični realnosti, z resnično voljo za ukrepanje in s transatlantskim sodelovanjem, da bi dosegli strateško pomembne rezultate; ker sta Finska in Švedska zaradi ruske agresije zaprosili za vstop v Nato; ker ta konflikt kaže, da morajo države članice nujno opredeliti skupno dojemanje groženj in pokazati resnično solidarnost z najbolj obremenjenimi državami članicami; ker je ta vojna ponovno potrdila vlogo Nata kot temelja evropske varnosti in nujnost močne čezatlantske vezi; |
| --- | --- |

D.

ker je ruska vojaška agresija proti Ukrajini svarilo za EU, saj predstavlja neposredno grožnjo evropski in svetovni varnostni ureditvi ter varnosti EUin njenih držav članic; ker je ruska invazija na Ukrajino spodbudila zagon za dosego geopolitične prevetritve SZVP ter zunanjega delovanja EU na splošno, in sicer z drzno vizijo, ki jo vodijo interesi Unije v novi geopolitični realnosti, z resnično voljo za ukrepanje in s transatlantskim sodelovanjem, da bi dosegli strateško pomembne rezultate; ker sta Finska in Švedska zaradi ruske agresije zaprosili za vstop v Nato; ker ta konflikt kaže, da morajo države članice nujno opredeliti skupno dojemanje groženj in pokazati resnično solidarnost z najbolj obremenjenimi državami članicami; ker je ta vojna ponovno potrdila vlogo Nata kot temelja evropske varnosti in nujnost močne čezatlantske vezi;

| E. | ker mora Unija nujno odpraviti svoje ključne ranljivosti, kot je nedavna prevelika odvisnost od Rusije in Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: Kitajska), ter okrepiti svojo odpornost in pripravljenost na grožnje, ki jih pomenijo totalitarni in nedemokratični režimi; |
| --- | --- |

E.

ker mora Unija nujno odpraviti svoje ključne ranljivosti, kot je nedavna prevelika odvisnost od Rusije in Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: Kitajska), ter okrepiti svojo odpornost in pripravljenost na grožnje, ki jih pomenijo totalitarni in nedemokratični režimi;

| F. | ker ruska invazija poudarja tudi potrebo po tem, da države članice izkažejo potrebno politično voljo za preoblikovanje SZVP v celovito evropsko politiko, kar je poudarjeno tudi v izidih Konference o prihodnosti Evrope, ki so jih vodili državljani; |
| --- | --- |

F.

ker ruska invazija poudarja tudi potrebo po tem, da države članice izkažejo potrebno politično voljo za preoblikovanje SZVP v celovito evropsko politiko, kar je poudarjeno tudi v izidih Konference o prihodnosti Evrope, ki so jih vodili državljani;

| G. | ker so države članice v zadnjem desetletju le v omejenem obsegu izkoristile možnosti za hitro, učinkovito in uspešno zunanjepolitično, varnostno in obrambno ukrepanje, kot ga predvideva Lizbonska pogodba, to pa zaradi pomanjkanja politične volje v državah članicah; ker je zaradi spreminjajočega se evropskega varnostnega okolja skrajni čas, da se uporabijo vsi instrumenti, določeni v PEU, zlasti kar zadeva SVOP; ker Lizbonska pogodba vsebuje elemente, kot so vojaški zagonski sklad iz člena 41(3)(b), možnost oblikovanja majhne skupine z ambicioznejšimi varnostnimi in obrambnimi cilji iz člena 44 ali opredelitev resnično evropske politike na področju zmogljivosti in oboroževanja iz člena 42(3), ki obstajajo od decembra 2009; |
| --- | --- |

G.

ker so države članice v zadnjem desetletju le v omejenem obsegu izkoristile možnosti za hitro, učinkovito in uspešno zunanjepolitično, varnostno in obrambno ukrepanje, kot ga predvideva Lizbonska pogodba, to pa zaradi pomanjkanja politične volje v državah članicah; ker je zaradi spreminjajočega se evropskega varnostnega okolja skrajni čas, da se uporabijo vsi instrumenti, določeni v PEU, zlasti kar zadeva SVOP; ker Lizbonska pogodba vsebuje elemente, kot so vojaški zagonski sklad iz člena 41(3)(b), možnost oblikovanja majhne skupine z ambicioznejšimi varnostnimi in obrambnimi cilji iz člena 44 ali opredelitev resnično evropske politike na področju zmogljivosti in oboroževanja iz člena 42(3), ki obstajajo od decembra 2009;

| H. | ker bi se lahko za takojšen prehod z zahteve po soglasju na glasovanje s kvalificirano večino na določenih političnih področjih uporabile premostitvene klavzule; ker sedanja grožnja evropski varnosti zahteva takojšnjo prilagoditev nekaterih delovnih metod; |
| --- | --- |

H.

ker bi se lahko za takojšen prehod z zahteve po soglasju na glasovanje s kvalificirano večino na določenih političnih področjih uporabile premostitvene klavzule; ker sedanja grožnja evropski varnosti zahteva takojšnjo prilagoditev nekaterih delovnih metod;

| I. | ker je Svet ukrepal hitro in enotno ter je doslej sprejel devet svežnjev sankcij proti Rusiji zaradi njenih dejanj v Ukrajini, vključno s sankcijami proti posameznikom, kot so zamrznitev premoženja in omejitve potovanj, gospodarskimi sankcijami proti finančnemu, trgovinskemu, energijskemu, prometnemu, tehnološkemu in obrambnemu sektorju, omejitvami za komunikacijske medije, diplomatskimi ukrepi, omejitvami gospodarskih odnosov z zasedenim Krimom in Sevastopolom ter območji Doneck in Lugansk, ki niso pod vladnim nadzorom, ter ukrepi v zvezi z gospodarskim sodelovanjem, ki vsi predstavljajo solidarnost in enotnost, vendar še vedno ne zadostujejo za zaustavitev napadalca; |
| --- | --- |

I.

ker je Svet ukrepal hitro in enotno ter je doslej sprejel devet svežnjev sankcij proti Rusiji zaradi njenih dejanj v Ukrajini, vključno s sankcijami proti posameznikom, kot so zamrznitev premoženja in omejitve potovanj, gospodarskimi sankcijami proti finančnemu, trgovinskemu, energijskemu, prometnemu, tehnološkemu in obrambnemu sektorju, omejitvami za komunikacijske medije, diplomatskimi ukrepi, omejitvami gospodarskih odnosov z zasedenim Krimom in Sevastopolom ter območji Doneck in Lugansk, ki niso pod vladnim nadzorom, ter ukrepi v zvezi z gospodarskim sodelovanjem, ki vsi predstavljajo solidarnost in enotnost, vendar še vedno ne zadostujejo za zaustavitev napadalca;

| J. | ker je upad svobode medijev ter porast dezinformacijskih kampanj, tujega vmešavanja in napadov na novinarje svetovni trend, ki je najbolj očiten v nazadovanju demokracij in svojeglavih totalitarnih državah; ker so posledice za človekove pravice, demokracijo, udeležbo javnosti in razvoj na mednarodni ravni zaskrbljujoče; ker mora EU okrepiti sodelovanje s podobno mislečimi partnerskimi državami, da bi spodbujala in branila svobodo medijev in svobodo izražanja ter se borila proti dezinformacijam in tujemu vmešavanju v tretjih državah; |
| --- | --- |

J.

ker je upad svobode medijev ter porast dezinformacijskih kampanj, tujega vmešavanja in napadov na novinarje svetovni trend, ki je najbolj očiten v nazadovanju demokracij in svojeglavih totalitarnih državah; ker so posledice za človekove pravice, demokracijo, udeležbo javnosti in razvoj na mednarodni ravni zaskrbljujoče; ker mora EU okrepiti sodelovanje s podobno mislečimi partnerskimi državami, da bi spodbujala in branila svobodo medijev in svobodo izražanja ter se borila proti dezinformacijam in tujemu vmešavanju v tretjih državah;

| K. | ker dolgoletna varnostna nestabilnost in nepredvidljivost na mejah Unije ter v njenem bližnjem sosedstvu neposredno ogrožata varnost Unije in njenih držav članic; |
| --- | --- |

K.

ker dolgoletna varnostna nestabilnost in nepredvidljivost na mejah Unije ter v njenem bližnjem sosedstvu neposredno ogrožata varnost Unije in njenih držav članic;

| L. | ker vlada Ruske federacije pod vodstvom Vladimirja Putina še naprej izvaja mednarodna teroristična dejanja zoper politične nasprotnike in suverene države, ki so od leta 2014 dosegla vrhunec v invaziji na Ukrajino in njeni zasedbi; |
| --- | --- |

L.

ker vlada Ruske federacije pod vodstvom Vladimirja Putina še naprej izvaja mednarodna teroristična dejanja zoper politične nasprotnike in suverene države, ki so od leta 2014 dosegla vrhunec v invaziji na Ukrajino in njeni zasedbi;

| M. | ker so svetovne posledice neupravičene invazije Ruske federacije na Ukrajino še hujše zaradi posledic sedanje pandemije covida-19, ki se je začela v Wuhanu na Kitajskem in je brez primere; ker vrnitev obsežne vojne na evropsko celino, gospodarska nestabilnost in namerna instrumentalizacija energetske nestanovitnosti s strani Ruske federacije povzročajo takojšnjo geopolitično negotovost za državljane Evropske unije, države kandidatke in bodoče države kandidatke ter za partnerje po vsem svetu; |
| --- | --- |

M.

ker so svetovne posledice neupravičene invazije Ruske federacije na Ukrajino še hujše zaradi posledic sedanje pandemije covida-19, ki se je začela v Wuhanu na Kitajskem in je brez primere; ker vrnitev obsežne vojne na evropsko celino, gospodarska nestabilnost in namerna instrumentalizacija energetske nestanovitnosti s strani Ruske federacije povzročajo takojšnjo geopolitično negotovost za državljane Evropske unije, države kandidatke in bodoče države kandidatke ter za partnerje po vsem svetu;

| N. | ker mora biti Unija za uresničitev strateške avtonomije sposobna obravnavati vse zadeve, ki so strateškega pomena za EU, ne da bi se pri tem neupravičeno zanašala na zmogljivosti tretjih držav in akterjev, ki niso iz EU, tudi z odpravo ranljivosti, zaradi katerih je Unija dovzetna za notranjo delitev in prisilne koncesije avtoritarnim akterjem; ker bo uresničitev strateške avtonomije Uniji omogočila, da dodatno okrepi svoje zunanje delovanje na podlagi moči, učinkoviteje zasleduje in širi svoje interese, ki temeljijo na vrednotah, ter okrepi svoj prispevek h globalnemu multilateralizmu, mirnemu reševanju konfliktov ter razvoju demokracije, pravne države in temeljnih pravic po vsem svetu; ker se EU ne bo mogla braniti ali biti verodostojen akter brez resničnih naložb v obrambo držav članic; ker je kljub stalni ruski agresiji proti Ukrajini vse od leta 2014 le nekaj zaveznic, ki so države članice, zlasti tistih na vzhodnem krilu, sprejelo odločitev voditeljev Nata, da se vsaj 2 % BDP nameni za obrambne izdatke; ker doseganje tega praga kaže resnično voljo, da se hkrati okrepita evropska varnost in položaj EU; |
| --- | --- |

N.

ker mora biti Unija za uresničitev strateške avtonomije sposobna obravnavati vse zadeve, ki so strateškega pomena za EU, ne da bi se pri tem neupravičeno zanašala na zmogljivosti tretjih držav in akterjev, ki niso iz EU, tudi z odpravo ranljivosti, zaradi katerih je Unija dovzetna za notranjo delitev in prisilne koncesije avtoritarnim akterjem; ker bo uresničitev strateške avtonomije Uniji omogočila, da dodatno okrepi svoje zunanje delovanje na podlagi moči, učinkoviteje zasleduje in širi svoje interese, ki temeljijo na vrednotah, ter okrepi svoj prispevek h globalnemu multilateralizmu, mirnemu reševanju konfliktov ter razvoju demokracije, pravne države in temeljnih pravic po vsem svetu; ker se EU ne bo mogla braniti ali biti verodostojen akter brez resničnih naložb v obrambo držav članic; ker je kljub stalni ruski agresiji proti Ukrajini vse od leta 2014 le nekaj zaveznic, ki so države članice, zlasti tistih na vzhodnem krilu, sprejelo odločitev voditeljev Nata, da se vsaj 2 % BDP nameni za obrambne izdatke; ker doseganje tega praga kaže resnično voljo, da se hkrati okrepita evropska varnost in položaj EU;

| O. | ker je prostovoljni pristop evropskih držav k EU še vedno najuspešnejši zunanjepolitični instrument Unije; ker so evropski voditelji 23. junija 2022 Ukrajini in Republiki Moldaviji podelili status kandidatke za članstvo v EU ter priznali evropsko perspektivo Gruzije; ker je Evropski svet 15. decembra 2022 Bosni in Hercegovini podelil status kandidatke za članstvo v EU, Republika Kosovo pa je vložila prošnjo za članstvo v EU; |
| --- | --- |

O.

ker je prostovoljni pristop evropskih držav k EU še vedno najuspešnejši zunanjepolitični instrument Unije; ker so evropski voditelji 23. junija 2022 Ukrajini in Republiki Moldaviji podelili status kandidatke za članstvo v EU ter priznali evropsko perspektivo Gruzije; ker je Evropski svet 15. decembra 2022 Bosni in Hercegovini podelil status kandidatke za članstvo v EU, Republika Kosovo pa je vložila prošnjo za članstvo v EU;

| P. | ker SZVP Unije temelji na načelih demokracije, pravne države, univerzalnosti in nedeljivosti človekovih pravic in temeljnih svoboščin, spoštovanju človekovega dostojanstva, načelih enakosti in solidarnosti ter na spoštovanju načel Ustanovne listine OZN in mednarodnega prava; ker so vrednote Unije, kot so zapisane v členu 2, členu 3(5) in členu 21 PEU, v njenem neposrednem interesu; ker se avtokratski pritisk na te demokratične vrednote še naprej povečuje in zmanjšuje nadzor nad zlorabo moči, povečuje pogostost in resnost kršitev človekovih pravic ter omejuje prostor za civilno družbo, neodvisne medije in demokratična opozicijska gibanja; ker je po podatkih organizacije Freedom House v letu 2021 šestnajsto leto zapored prišlo do svetovnega demokratičnega nazadovanja; |
| --- | --- |

P.

ker SZVP Unije temelji na načelih demokracije, pravne države, univerzalnosti in nedeljivosti človekovih pravic in temeljnih svoboščin, spoštovanju človekovega dostojanstva, načelih enakosti in solidarnosti ter na spoštovanju načel Ustanovne listine OZN in mednarodnega prava; ker so vrednote Unije, kot so zapisane v členu 2, členu 3(5) in členu 21 PEU, v njenem neposrednem interesu; ker se avtokratski pritisk na te demokratične vrednote še naprej povečuje in zmanjšuje nadzor nad zlorabo moči, povečuje pogostost in resnost kršitev človekovih pravic ter omejuje prostor za civilno družbo, neodvisne medije in demokratična opozicijska gibanja; ker je po podatkih organizacije Freedom House v letu 2021 šestnajsto leto zapored prišlo do svetovnega demokratičnega nazadovanja;

| Q. | ker učinki podnebnih sprememb vse bolj vplivajo na različne vidike življenja ljudi ter na razvojne možnosti, svetovno geopolitično ureditev in globalno stabilnost; ker bodo tisti, ki imajo na voljo manj sredstev za prilagajanje podnebnim spremembami, najbolj občutili posledice slednjih; ker bi se morala zunanja politika EU bolj osredotočati na spodbujanje večstranskih dejavnosti, in sicer s sodelovanjem pri specifičnih vprašanjih, povezanih s podnebjem, z vzpostavljanjem strateških partnerstev ter s krepitvijo sodelovanja in odnosov med državnimi in nedržavnimi akterji, vključno s tistimi, ki bistveno prispevajo k svetovnemu onesnaževanju; |
| --- | --- |

Q.

ker učinki podnebnih sprememb vse bolj vplivajo na različne vidike življenja ljudi ter na razvojne možnosti, svetovno geopolitično ureditev in globalno stabilnost; ker bodo tisti, ki imajo na voljo manj sredstev za prilagajanje podnebnim spremembami, najbolj občutili posledice slednjih; ker bi se morala zunanja politika EU bolj osredotočati na spodbujanje večstranskih dejavnosti, in sicer s sodelovanjem pri specifičnih vprašanjih, povezanih s podnebjem, z vzpostavljanjem strateških partnerstev ter s krepitvijo sodelovanja in odnosov med državnimi in nedržavnimi akterji, vključno s tistimi, ki bistveno prispevajo k svetovnemu onesnaževanju;

| R. | ker je na pravilih temelječ mednarodni red, ki izhaja iz mednarodnega prava in institucij multilateralizma, izpostavljen vse večjemu tveganju, tako notranjemu kot zunanjemu; ker avtokratske države, ki delujejo samostojno in z usklajenim delovanjem, poskušajo spodkopati večstranske organizacije in agencije ter mednarodno humanitarno pravo in pravo človekovih pravic, s kooptiranjem ogroziti pomen navedenega prava ali ga zaobiti ali preprečiti njegovo izvajanje, hkrati pa spodbujati nadaljnji razvoj avtokratskih norm v EU in tretjih državah, tudi z uporabo diplomatskih, gospodarskih ali vojaških spodbud in prisile ter z dezinformacijskimi kampanjami; ker so ruska invazija na Ukrajino in njena namerna vojna hudodelstva napad na temelje multilateralnega svetovnega reda, ki temelji na pravilih; |
| --- | --- |

R.

ker je na pravilih temelječ mednarodni red, ki izhaja iz mednarodnega prava in institucij multilateralizma, izpostavljen vse večjemu tveganju, tako notranjemu kot zunanjemu; ker avtokratske države, ki delujejo samostojno in z usklajenim delovanjem, poskušajo spodkopati večstranske organizacije in agencije ter mednarodno humanitarno pravo in pravo človekovih pravic, s kooptiranjem ogroziti pomen navedenega prava ali ga zaobiti ali preprečiti njegovo izvajanje, hkrati pa spodbujati nadaljnji razvoj avtokratskih norm v EU in tretjih državah, tudi z uporabo diplomatskih, gospodarskih ali vojaških spodbud in prisile ter z dezinformacijskimi kampanjami; ker so ruska invazija na Ukrajino in njena namerna vojna hudodelstva napad na temelje multilateralnega svetovnega reda, ki temelji na pravilih;

| S. | ker mora EU izboljšati svoje zmogljivosti za sprejemanje hitrih in učinkovitih odločitev, zlasti v okviru SZVP, da bi nastopala enotno in delovala kot resnično globalni akter pri odzivanju na krize; |
| --- | --- |

S.

ker mora EU izboljšati svoje zmogljivosti za sprejemanje hitrih in učinkovitih odločitev, zlasti v okviru SZVP, da bi nastopala enotno in delovala kot resnično globalni akter pri odzivanju na krize;

1.

poudarja, da sta hiter, enoten in stalen odziv EU na rusko vojaško agresijo proti Ukrajini ter njena sposobnost, da se iz prejšnjih geostrateških napak nekaj nauči in jih odpravi, dokaz učinkovitosti zunanje, varnostne in obrambne politike EU, ki jo vodijo naše skupne vrednote človekovih pravic, demokracije in pravne države; poudarja, da mora Unija, če želi okrepiti svojo vlogo verodostojnega akterja zunanje politike, ki temelji na vrednotah, zanesljivega mednarodnega partnerja ter verodostojnega varnostnega in obrambnega akterja, sprejeti postopke odločanja, ki bodo vodili k temu cilju, in jih na področjih, na katerih so trenutno na voljo, izvajati;

2.

ugotavlja, da odziv EU na rusko vojaško agresijo proti Ukrajini pozorno spremljajo številne avtokracije po svetu in da bo imel odločilen vpliv pri oblikovanju njihovega vedenja na mednarodnem prizorišču; poudarja, da morajo EU in njene države članice, če želijo biti verodostojen akter, povečati svojo vojaško, politično in humanitarno pomoč Ukrajini ter okrepiti svojo obrambo v boju proti ruskim grožnjam evropski varnosti;

3.

je prepričan, da je zagotavljanje varnosti, blaginje in vodilne vloge EU na svetovni ravni tesno povezano z utrjevanjem procesa širitve, pospeševanjem pristopa držav kandidatk in potencialnih kandidatk ter utrjevanjem sosedske politike EU;

4.

poudarja, da so zaradi tektonskih premikov v geopolitičnem okolju, ki so jih povzročili ruska vojaška agresija proti Ukrajini in drugi mednarodni izzivi, vključno z nenehnim vzponom svetovnega avtoritarizma, vse večjim kitajsko-ruskim sodelovanjem, odločno zunanjo politiko Kitajske, izrednimi podnebnimi razmerami in posledicami pandemije covida-19, potrebni hitrejše izvajanje koncepta strateške avtonomije, solidarnost ter geopolitično prebujanje EU na podlagi konkretnih in verodostojnih ukrepov v zvezi s prednostnimi tematskimi in geografskimi vprašanji, hkrati pa ti premiki kažejo na potrebo po tesnejšem sodelovanju z Natom in podobno mislečimi zavezniki po vsem svetu; glede na to poudarja, da bi morala neposredna ali posredna podpora tretje države nezakonitim stališčem Rusije, tj. z glasovanjem z Rusijo na generalni skupščini OZN o ustreznih resolucijah ali z izogibanjem sankcijam EU, imeti jasne, hitre in specifične posledice v naših političnih in trgovinskih odnosih s to državo;

5.

poudarja, da je mogoče položaj Unije kot svetovnega akterja in ponudnika varnosti izpolniti le na podlagi prožnejšega in učinkovitejšega odločanja, tudi na področju varnostne in obrambne politike;

6.

poudarja, da bi morali biti ukrepi Unije vodeni in skladni z vrednotami in načeli, na katerih temelji Unija v skladu s členom 21 PEU;

7.

meni, da bi bilo treba člen 21(2) PEU spremeniti tako, da bi se na seznam ciljev SZVP vključil pojem „strateška avtonomija“, da bi EU postala učinkovit diplomatski in varnostni akter in tako izvajala svojo lastno zunanjo in varnostno politiko, ki bo temeljila na odločnem ukrepanju s konkretnimi ukrepi, politikami, proračuni in zavezami;

8.

opozarja, da so EU in njene države članice s strateškim kompasom, ki ga je Svet sprejel marca 2022, dobile strateške smernice in orodja za izboljšanje svojih obrambnih zmogljivosti, učinkovito zagotavljanje varnosti v vse bolj sovražnem svetovnem in regionalnem okolju ter odločnejši nastop v vlogi svetovnega akterja za mir in človekovo varnost; zato poziva podpredsednika in visokega predstavnika, Komisijo in države članice, naj dajo prednost njegovemu hitrejšemu in celovitemu izvajanju v sodelovanju s podobno mislečimi partnerji ter ob popolnem dopolnjevanju z Natom in njegovim strateškim konceptom z dne 29. junija 2022, pri čemer naj upoštevajo izkušnje, pridobljene med rusko vojaško agresijo proti Ukrajini;

9.

poudarja, da je potrebna odločna komunikacijska kampanja, s katero bodo poudarjene koristi strateškega kompasa za evropsko varnost in evropske državljane;

10.

| — | prilagoditev institucionalne in odločevalske ureditve EU ter ustvarjanje politične volje in enotnosti v zunanji in varnostni politiki s sprejetjem glasovanja s kvalificirano večino, da se omogoči zgodnje in preventivno ukrepanje ter hitro odzivanje, |
| --- | --- |

—

prilagoditev institucionalne in odločevalske ureditve EU ter ustvarjanje politične volje in enotnosti v zunanji in varnostni politiki s sprejetjem glasovanja s kvalificirano večino, da se omogoči zgodnje in preventivno ukrepanje ter hitro odzivanje,

| — | operacionalizacija strateške avtonomije in solidarnosti ob hkratni krepitvi pristopa k multilateralizmu in zavezništvom, zmanjšanju strateške odvisnosti od nedemokratičnih režimov in povečanju odpornosti Unije, |
| --- | --- |

—

operacionalizacija strateške avtonomije in solidarnosti ob hkratni krepitvi pristopa k multilateralizmu in zavezništvom, zmanjšanju strateške odvisnosti od nedemokratičnih režimov in povečanju odpornosti Unije,

| — | prevzem vodilne vloge pri krepitvi multilateralizma, krepitev in utrjevanje zavezništev in partnerstev ter vzpostavitev novih strateških partnerstev za boljši svet s podobno mislečimi demokratičnimi partnerji ob hkratnem obravnavanju odločnosti avtoritarnih in totalitarnih režimov, |
| --- | --- |

—

prevzem vodilne vloge pri krepitvi multilateralizma, krepitev in utrjevanje zavezništev in partnerstev ter vzpostavitev novih strateških partnerstev za boljši svet s podobno mislečimi demokratičnimi partnerji ob hkratnem obravnavanju odločnosti avtoritarnih in totalitarnih režimov,

| — | krepitev parlamentarne diplomacije kot preventivnega in učinkovitega orodja zunanje politike; |
| --- | --- |

—

krepitev parlamentarne diplomacije kot preventivnega in učinkovitega orodja zunanje politike;

11.

poudarja, da mora biti zunanja politika EU na področju človekovih pravic zaradi njenih ambicioznih zavez in retorike dosledna in zgledna; zato obžaluje, da je EU v praksi še vedno nedosledna glede primerljivih razmer na področju človekovih pravic po vsem svetu; obžaluje tudi poslabšanje razmer na področju človekovih pravic in pravne države v več njenih državah članicah, kar spodkopava verodostojnost EU; poziva EU in njene države članice, naj bodo zgled in dosledno spoštujejo človekove pravice;

12.

poudarja, da bi morala EU ostati zavezana nadzoru nad orožjem ter večstranskim sporazumom o razoroževanju in neširjenju orožja;

Krepitev institucionalne in odločevalske ureditve EU na področju zunanje in varnostne politike

Krepitev institucionalne in odločevalske ureditve EU na področju zunanje in varnostne politike

| 13. | pozdravlja izjemno raven enotnosti in odločenosti EU pri hitrem in odločnem odzivu na rusko vojaško agresijo proti Ukrajini; poziva države članice, naj ohranijo in po potrebi povečajo visoko in usklajeno raven podpore Ukrajini in njenim državljanom, popolnoma v skladu s spreminjajočimi se potrebami Ukrajine in zavezanostjo EU neodvisnosti, suverenosti in ozemeljski celovitosti Ukrajine; poziva k enaki ravni enotnosti, ko bomo v prihodnosti soočeni z napadi na naše demokracije ali skupne vrednote; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja izjemno raven enotnosti in odločenosti EU pri hitrem in odločnem odzivu na rusko vojaško agresijo proti Ukrajini; poziva države članice, naj ohranijo in po potrebi povečajo visoko in usklajeno raven podpore Ukrajini in njenim državljanom, popolnoma v skladu s spreminjajočimi se potrebami Ukrajine in zavezanostjo EU neodvisnosti, suverenosti in ozemeljski celovitosti Ukrajine; poziva k enaki ravni enotnosti, ko bomo v prihodnosti soočeni z napadi na naše demokracije ali skupne vrednote;

| 14. | poziva države članice, naj ohranijo enotnost in odločnost ter poglobijo sodelovanje, ki še nikoli ni bilo tako dobro; poudarja pomen enotnosti in skladnosti s temeljnimi vrednotami in načeli Unije ter ohranjanja te enotnosti, pa tudi nadaljnje krepitve strateške suverenosti, varnosti in odpornosti EU in njenih držav članic z učinkovitejšim odločanjem na področju SZVP, kar bi bilo mogoče doseči s:






  (a) | čimprejšnjim prehodom na glasovanje s kvalificirano večino za odločitve na vseh področjih SZVP, začenši s prednostnimi področji v enem letu, kot so globalni režim sankcij EU na področju človekovih pravic (zakon Magnickega EU) in druga področja zunanje politike, z uporabo premostitvenih klavzul iz Pogodb, razen za vzpostavitev vojaških misij ali operacij z izvršilnimi pooblastili v okviru SVOP, za katere je še vedno potrebno soglasje; |
| --- | --- | --- |

14.

poziva države članice, naj ohranijo enotnost in odločnost ter poglobijo sodelovanje, ki še nikoli ni bilo tako dobro; poudarja pomen enotnosti in skladnosti s temeljnimi vrednotami in načeli Unije ter ohranjanja te enotnosti, pa tudi nadaljnje krepitve strateške suverenosti, varnosti in odpornosti EU in njenih držav članic z učinkovitejšim odločanjem na področju SZVP, kar bi bilo mogoče doseči s:

(a)

čimprejšnjim prehodom na glasovanje s kvalificirano večino za odločitve na vseh področjih SZVP, začenši s prednostnimi področji v enem letu, kot so globalni režim sankcij EU na področju človekovih pravic (zakon Magnickega EU) in druga področja zunanje politike, z uporabo premostitvenih klavzul iz Pogodb, razen za vzpostavitev vojaških misij ali operacij z izvršilnimi pooblastili v okviru SVOP, za katere je še vedno potrebno soglasje;

| (b) | sklicem konvencije, in sicer s sprožitvijo postopka za revizijo Pogodb, ki je določen v členu 48 PEU, med drugim z namenom, da se v Pogodbi vključi glasovanje s kvalificirano večino za vse zadeve, povezane s skupno zunanjo in varnostno politiko EU; |
| --- | --- |

(b)

sklicem konvencije, in sicer s sprožitvijo postopka za revizijo Pogodb, ki je določen v členu 48 PEU, med drugim z namenom, da se v Pogodbi vključi glasovanje s kvalificirano večino za vse zadeve, povezane s skupno zunanjo in varnostno politiko EU;

| (c) | prizadevanjem za vzpostavitev prave vojaške in obrambne unije, ki bo interoperabilna in bo dopolnjevala zvezo NATO ter bo lahko po potrebi delovala neodvisno; |
| --- | --- |

(c)

prizadevanjem za vzpostavitev prave vojaške in obrambne unije, ki bo interoperabilna in bo dopolnjevala zvezo NATO ter bo lahko po potrebi delovala neodvisno;

| (d) | spodbujanjem uporabe konstruktivne vzdržanosti v skladu s členom 31(1) PEU, dokler se ne začne v celoti uporabljati glasovanje s kvalificirano večino za odločitve brez vojaškega ali obrambnega pomena; |
| --- | --- |

(d)

spodbujanjem uporabe konstruktivne vzdržanosti v skladu s členom 31(1) PEU, dokler se ne začne v celoti uporabljati glasovanje s kvalificirano večino za odločitve brez vojaškega ali obrambnega pomena;

| (e) | zagotavljanjem, da države članice spoštujejo načela iz Pogodb, v teoriji in praksi, zlasti člena 24 in člena 42(7) PEU ter člen 222 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v katerih se poziva, naj „[d]ržave članice dejavno in brez pridržkov podpirajo zunanjo in varnostno politiko Unije v duhu lojalnosti in medsebojne solidarnosti“; poudarja, da pogoji za uporabo člena 42(7) PEU in načini podpore niso bili nikoli jasno opredeljeni; meni, da je nujno treba pripraviti strategijo solidarnostne politike in operativne izvedbene ukrepe za klavzulo o vzajemni obrambi v členu 42(7) PEU; |
| --- | --- |

(e)

zagotavljanjem, da države članice spoštujejo načela iz Pogodb, v teoriji in praksi, zlasti člena 24 in člena 42(7) PEU ter člen 222 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v katerih se poziva, naj „[d]ržave članice dejavno in brez pridržkov podpirajo zunanjo in varnostno politiko Unije v duhu lojalnosti in medsebojne solidarnosti“; poudarja, da pogoji za uporabo člena 42(7) PEU in načini podpore niso bili nikoli jasno opredeljeni; meni, da je nujno treba pripraviti strategijo solidarnostne politike in operativne izvedbene ukrepe za klavzulo o vzajemni obrambi v členu 42(7) PEU;

| (f) | dosledno uporabo enotnega mehanizma za politično odzivanje na krize in oblikovanjem Evropskega varnostnega sveta, ki bi ga sestavljali ministri držav članic, da bi se v izrednih razmerah hitro odzvali in razvili celosten pristop do konfliktov in kriz, ter Sveta ministrov za obrambo; |
| --- | --- |

(f)

dosledno uporabo enotnega mehanizma za politično odzivanje na krize in oblikovanjem Evropskega varnostnega sveta, ki bi ga sestavljali ministri držav članic, da bi se v izrednih razmerah hitro odzvali in razvili celosten pristop do konfliktov in kriz, ter Sveta ministrov za obrambo;

| (g) | izvajanjem in celovito uporabo pristopa Ekipe Evropa za usklajevanje in preprečevanje podvajanja v zunanji in varnostni politiki EU in hkratnim odražanjem enotnosti; |
| --- | --- |

(g)

izvajanjem in celovito uporabo pristopa Ekipe Evropa za usklajevanje in preprečevanje podvajanja v zunanji in varnostni politiki EU in hkratnim odražanjem enotnosti;

| (h) | zagotavljanjem zadostnih sredstev, institucionalne zmogljivosti in tehnične podpore na ravni EU in držav članic za pripravo in takojšnje odzivanje na sedanje, porajajoče se in prihodnje izzive; poziva zlasti k povečanju financiranja za vse zunanje ukrepe EU; |
| --- | --- |

(h)

zagotavljanjem zadostnih sredstev, institucionalne zmogljivosti in tehnične podpore na ravni EU in držav članic za pripravo in takojšnje odzivanje na sedanje, porajajoče se in prihodnje izzive; poziva zlasti k povečanju financiranja za vse zunanje ukrepe EU;

| (i) | uvedbo vloge Parlamenta pri odločanju o napotitvi vojaških in civilnih varnostnih misij na tuje; |
| --- | --- |

(i)

uvedbo vloge Parlamenta pri odločanju o napotitvi vojaških in civilnih varnostnih misij na tuje;

glede na navedeno meni, da bi bilo primerno, če bi Parlament pred ustreznim odločanjem v Svetu o tem razpravljal na plenarnem zasedanju in sprejel resolucijo, s katero bi politično odobrili tako operacijo, njene cilje, sredstva in trajanje;

| 15. | poziva države članice, naj strogo izvajajo člen 31 PEU, ki med drugim Svetu omogoča, da s kvalificirano večino sprejme nekatere sklepe na področju SZVP brez vojaških posledic, zlasti sklepe, ki so povezani s sankcijami in človekovimi pravicami, in naj se v primeru člena 42(7) PEU preusmeri na glasovanje z okrepljeno kvalificirano večino; poziva države članice, naj brez nadaljnjega odlašanja v celoti izkoristijo premostitveno klavzulo iz člena 31(3) PEU, zlasti na prednostnih področjih; |
| --- | --- |

15.

poziva države članice, naj strogo izvajajo člen 31 PEU, ki med drugim Svetu omogoča, da s kvalificirano večino sprejme nekatere sklepe na področju SZVP brez vojaških posledic, zlasti sklepe, ki so povezani s sankcijami in človekovimi pravicami, in naj se v primeru člena 42(7) PEU preusmeri na glasovanje z okrepljeno kvalificirano večino; poziva države članice, naj brez nadaljnjega odlašanja v celoti izkoristijo premostitveno klavzulo iz člena 31(3) PEU, zlasti na prednostnih področjih;

| 16. | ponovno izraža podporo sprejetju in izvajanju globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic, ki bo EU omogočil hitro uvedbo ciljno usmerjenih omejevalnih ukrepov proti posameznikom, subjektom in organom, ki so odgovorni za hude kršitve in zlorabe človekovih pravic po vsem svetu, so vanje vpleteni ali z njimi povezani; pozdravlja namero Komisije, da pravočasno razširi področje uporabe globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic na dejanja korupcije, s čimer priznava tesno povezavo med korupcijo in kršitvami človekovih pravic; poziva Komisijo, naj ta zakonodajni predlog dopolni z možnostmi, ki bodo Evropskemu parlamentu omogočile večjo vlogo pri predlaganju primerov hudih kršitev človekovih pravic; ponovno poziva Svet, naj uvede glasovanje s kvalificirano večino za sprejetje omejevalnih ukrepov, uvedenih v okviru globalnega režima EU na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

16.

ponovno izraža podporo sprejetju in izvajanju globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic, ki bo EU omogočil hitro uvedbo ciljno usmerjenih omejevalnih ukrepov proti posameznikom, subjektom in organom, ki so odgovorni za hude kršitve in zlorabe človekovih pravic po vsem svetu, so vanje vpleteni ali z njimi povezani; pozdravlja namero Komisije, da pravočasno razširi področje uporabe globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic na dejanja korupcije, s čimer priznava tesno povezavo med korupcijo in kršitvami človekovih pravic; poziva Komisijo, naj ta zakonodajni predlog dopolni z možnostmi, ki bodo Evropskemu parlamentu omogočile večjo vlogo pri predlaganju primerov hudih kršitev človekovih pravic; ponovno poziva Svet, naj uvede glasovanje s kvalificirano večino za sprejetje omejevalnih ukrepov, uvedenih v okviru globalnega režima EU na področju človekovih pravic;

| 17. | poziva EU in njene države članice, naj okrepijo podporo za organizacije civilne družbe, aktiviste in preiskovalne novinarje, ki se ukvarjajo z bojem proti korupciji, ter naj spodbujajo vzpostavitev učinkovitih protikorupcijskih institucij, sprejmejo trdne regulativne okvire ter obravnavajo jurisdikcije, kjer velja pravilo tajnosti, in davčne oaze, zlasti znotraj lastnih jurisdikcij; |
| --- | --- |

17.

poziva EU in njene države članice, naj okrepijo podporo za organizacije civilne družbe, aktiviste in preiskovalne novinarje, ki se ukvarjajo z bojem proti korupciji, ter naj spodbujajo vzpostavitev učinkovitih protikorupcijskih institucij, sprejmejo trdne regulativne okvire ter obravnavajo jurisdikcije, kjer velja pravilo tajnosti, in davčne oaze, zlasti znotraj lastnih jurisdikcij;

| 18. | poudarja, da je izvrševanje sankcij, naloženih Ruski federaciji, bistvenega pomena, da se tej državi omejijo zmožnosti za nadaljevanje vojaške agresije proti Ukrajini, zato mora biti to najpomembnejša prednostna naloga; poziva Svet, naj uvede omejevalne ukrepe proti tretjim državam, ki omogočajo rusko invazijo na Ukrajino z omogočanjem izogibanja sankcijam ali zagotavljanjem neposredne vojaške pomoči; pozdravlja omejevalne ukrepe, uvedene proti beloruskemu režimu; pozdravlja odločitev Sveta, da uvede omejevalne ukrepe proti Islamski republiki Iran zaradi dobave brezpilotnih zrakoplovov Ruski federaciji za uporabo proti Ukrajini, zlasti proti civilnim ciljem; poziva k razširitvi omejevalnih ukrepov glede na to, da Islamska republika Iran še naprej zagotavlja brezpilotne zrakoplove in načrtuje dobavo izstrelkov zemlja-zemlja; odločno podpira predlog direktive (6) o inkriminaciji kršenja omejevalnih ukrepov Unije in poziva Evropsko javno tožilstvo, naj naloži dosledno in enotno preiskovanje in pregon teh kaznivih dejanj po vsej EU; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da je izvrševanje sankcij, naloženih Ruski federaciji, bistvenega pomena, da se tej državi omejijo zmožnosti za nadaljevanje vojaške agresije proti Ukrajini, zato mora biti to najpomembnejša prednostna naloga; poziva Svet, naj uvede omejevalne ukrepe proti tretjim državam, ki omogočajo rusko invazijo na Ukrajino z omogočanjem izogibanja sankcijam ali zagotavljanjem neposredne vojaške pomoči; pozdravlja omejevalne ukrepe, uvedene proti beloruskemu režimu; pozdravlja odločitev Sveta, da uvede omejevalne ukrepe proti Islamski republiki Iran zaradi dobave brezpilotnih zrakoplovov Ruski federaciji za uporabo proti Ukrajini, zlasti proti civilnim ciljem; poziva k razširitvi omejevalnih ukrepov glede na to, da Islamska republika Iran še naprej zagotavlja brezpilotne zrakoplove in načrtuje dobavo izstrelkov zemlja-zemlja; odločno podpira predlog direktive (6

| 19. | izraža zaskrbljenost zaradi vse pogostejših in intenzivnejših okoljskih in podnebnih katastrof, ki imajo zlasti hude posledice za najrevnejše in najranljivejše posameznike in skupnosti na svetu; opozarja, da neposredni in posredni učinki podnebnih sprememb ogrožajo svetovni mir in varnost, hkrati pa poglabljajo obstoječe ranljivosti in neenakosti ter ogrožajo človekove pravice; poudarja temeljno vlogo, ki jo morajo imeti Komisija in države članice v okviru skupnega pristopa Ekipe Evropa pri spodbujanju podnebne diplomacije na svetovni ravni, da bi zaščitile svetovni mir in varnost, zlasti z okrepljenim dvostranskim in večstranskim sodelovanjem z mednarodnimi partnerji, doslednim izvajanjem Pariškega sporazuma in dodatnih zavez, ki so bile dane predvsem partnerjem v razvoju, ter vključevanjem podnebnih ukrepov v vse razsežnosti zunanjega delovanja; poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD), naj oblikujeta in izvajata močno podnebno diplomacijo EU, katere cilj je spodbujati mednarodno sodelovanje v zvezi s Pariškim sporazumom, okrepiti zunanjo razsežnost novega zelenega dogovora in zagotoviti oprijemljivo podporo ambicioznim ciljem za zmanjšanje emisij CO2 v tretjih državah; |
| --- | --- |

19.

izraža zaskrbljenost zaradi vse pogostejših in intenzivnejših okoljskih in podnebnih katastrof, ki imajo zlasti hude posledice za najrevnejše in najranljivejše posameznike in skupnosti na svetu; opozarja, da neposredni in posredni učinki podnebnih sprememb ogrožajo svetovni mir in varnost, hkrati pa poglabljajo obstoječe ranljivosti in neenakosti ter ogrožajo človekove pravice; poudarja temeljno vlogo, ki jo morajo imeti Komisija in države članice v okviru skupnega pristopa Ekipe Evropa pri spodbujanju podnebne diplomacije na svetovni ravni, da bi zaščitile svetovni mir in varnost, zlasti z okrepljenim dvostranskim in večstranskim sodelovanjem z mednarodnimi partnerji, doslednim izvajanjem Pariškega sporazuma in dodatnih zavez, ki so bile dane predvsem partnerjem v razvoju, ter vključevanjem podnebnih ukrepov v vse razsežnosti zunanjega delovanja; poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD), naj oblikujeta in izvajata močno podnebno diplomacijo EU, katere cilj je spodbujati mednarodno sodelovanje v zvezi s Pariškim sporazumom, okrepiti zunanjo razsežnost novega zelenega dogovora in zagotoviti oprijemljivo podporo ambicioznim ciljem za zmanjšanje emisij CO2

| 20. | vztraja, da je treba celovito izvajati in sistematično vključevati načelo enakosti spolov in akcijski načrt EU za enakost spolov III (GAP III) v vse zunanje ukrepe EU, vključno s trgovinsko politiko in politiko trajnostnega razvoja, na vseh ravneh sodelovanja ter v vse ustrezne dejavnosti in koncepte, tudi po izteku akcijskega načrta GAP III; poziva ESZD, naj izboljša svojo geografsko uravnoteženost, da bo zagotovljena ustrezna nacionalna zastopanost in tako odražena raznolikost vseh držav članic, kot določa člen 27 kadrovskih predpisov za uradnike; |
| --- | --- |

20.

vztraja, da je treba celovito izvajati in sistematično vključevati načelo enakosti spolov in akcijski načrt EU za enakost spolov III (GAP III) v vse zunanje ukrepe EU, vključno s trgovinsko politiko in politiko trajnostnega razvoja, na vseh ravneh sodelovanja ter v vse ustrezne dejavnosti in koncepte, tudi po izteku akcijskega načrta GAP III; poziva ESZD, naj izboljša svojo geografsko uravnoteženost, da bo zagotovljena ustrezna nacionalna zastopanost in tako odražena raznolikost vseh držav članic, kot določa člen 27 kadrovskih predpisov za uradnike;

| 21. | poziva EU in njene države članice, naj prevzamejo vodilno vlogo pri izvajanju resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1325 (2000) o ženskah, miru in varnosti; poudarja, da imajo ženske ključno vlogo pri preprečevanju konfliktov, v mirovnih pogajanjih, pri vzpostavljanju in ohranjanju miru, v humanitarnem odzivu in obnovi po konfliktih; poudarja, da mora EU zagotoviti enakopravno udeležbo žensk in njihovo polno vključenost v vseh prizadevanjih za ohranjanje miru in varnosti; |
| --- | --- |

21.

poziva EU in njene države članice, naj prevzamejo vodilno vlogo pri izvajanju resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1325 (2000) o ženskah, miru in varnosti; poudarja, da imajo ženske ključno vlogo pri preprečevanju konfliktov, v mirovnih pogajanjih, pri vzpostavljanju in ohranjanju miru, v humanitarnem odzivu in obnovi po konfliktih; poudarja, da mora EU zagotoviti enakopravno udeležbo žensk in njihovo polno vključenost v vseh prizadevanjih za ohranjanje miru in varnosti;

| 22. | poziva h krepitvi zmogljivosti ESZD in delegacij EU, tako da se jim zagotovijo lastni in stalni instrumenti in viri EU za zunanje zadeve, zaščito in spodbujanje človekovih pravic ter boj proti dezinformacijam; poziva k posodobitvi Sklepa Sveta z dne 26. julija 2010, da bi se lahko bolje uresničevali cilji, vrednote in interesi EU po vsem svetu; |
| --- | --- |

22.

poziva h krepitvi zmogljivosti ESZD in delegacij EU, tako da se jim zagotovijo lastni in stalni instrumenti in viri EU za zunanje zadeve, zaščito in spodbujanje človekovih pravic ter boj proti dezinformacijam; poziva k posodobitvi Sklepa Sveta z dne 26. julija 2010, da bi se lahko bolje uresničevali cilji, vrednote in interesi EU po vsem svetu;

| 23. | poziva države članice in Komisijo, naj okrepijo vlogo podpredsednika/visokega predstavnika; poudarja, da je to mogoče s spremembo temeljnih pogodb, s čimer bi podpredsednik/visoki predstavnik postal zunanji minister Unije, ki bi bil tako njen glavni zunanji predstavnik na mednarodnih forumih in bi lahko po uradni dolžnosti sodeloval na pogajanjih, ki jih pripravijo ali vodijo države članice; podpira poziv državljanov Unije na Konferenci o prihodnosti Evrope, kjer so izrazili željo, da bi EU nastopala enotno; |
| --- | --- |

23.

poziva države članice in Komisijo, naj okrepijo vlogo podpredsednika/visokega predstavnika; poudarja, da je to mogoče s spremembo temeljnih pogodb, s čimer bi podpredsednik/visoki predstavnik postal zunanji minister Unije, ki bi bil tako njen glavni zunanji predstavnik na mednarodnih forumih in bi lahko po uradni dolžnosti sodeloval na pogajanjih, ki jih pripravijo ali vodijo države članice; podpira poziv državljanov Unije na Konferenci o prihodnosti Evrope, kjer so izrazili željo, da bi EU nastopala enotno;

| 24. | je seznanjen z govorom podpredsednika/visokega predstavnika na letni konferenci veleposlanikov EU v letu 2022 in pričakuje, da bodo ugotovljene pomanjkljivosti diplomatske službe EU uspešno odpravljene, da bi povečali njeno zmogljivost in učinkovitost; poziva k avtonomni evropski diplomaciji na vseh področjih, vključno z javno, kulturno, gospodarsko, podnebno, digitalno in kibernetsko diplomacijo, ki jo določata skupna diplomatska kultura in pravi občutek pripadnosti EU; pozdravlja začetek pilotnega projekta „Na poti k ustanovitvi evropske diplomatske akademije“, katerega cilj je spodbujati pridobivanje skupnih znanj in spretnosti za spodbujanje in učinkovito obrambo načel in interesov EU v svetu; poudarja, da bi se moral ta pilotni projekt osredotočiti tudi na ciljne skupine za prihodnjo akademijo in omogočiti, da bi v prihodnosti diplomati EU postali tudi tisti, ki niso diplomati držav članic; |
| --- | --- |

24.

je seznanjen z govorom podpredsednika/visokega predstavnika na letni konferenci veleposlanikov EU v letu 2022 in pričakuje, da bodo ugotovljene pomanjkljivosti diplomatske službe EU uspešno odpravljene, da bi povečali njeno zmogljivost in učinkovitost; poziva k avtonomni evropski diplomaciji na vseh področjih, vključno z javno, kulturno, gospodarsko, podnebno, digitalno in kibernetsko diplomacijo, ki jo določata skupna diplomatska kultura in pravi občutek pripadnosti EU; pozdravlja začetek pilotnega projekta „Na poti k ustanovitvi evropske diplomatske akademije“, katerega cilj je spodbujati pridobivanje skupnih znanj in spretnosti za spodbujanje in učinkovito obrambo načel in interesov EU v svetu; poudarja, da bi se moral ta pilotni projekt osredotočiti tudi na ciljne skupine za prihodnjo akademijo in omogočiti, da bi v prihodnosti diplomati EU postali tudi tisti, ki niso diplomati držav članic;

| 25. | poudarja strateški vlogi, ki ju imata mednarodno kulturno sodelovanje in kulturna diplomacija v zunanji politiki EU pri krepitvi odnosov s partnerskimi državami, spodbujanju demokratičnih vrednot EU, varovanju kulturne dediščine v tujini, spodbujanju medkulturnega dialoga, mobilnosti umetnikov in kulturnih delavcev, preprečevanju konfliktov, boju proti dezinformacijam in tujemu vmešavanju v tretjih državah ter boju proti nezakoniti trgovini, plenjenju in uničevanju kulturnih dobrin; poziva h krepitvi kulturne diplomacije EU z vključevanjem kulture kot strateškega stebra v zunanje delovanje Unije in razvojem instrumenta EU, ki bi izražal kulturne vidike Unije po vsem svetu in spodbujal mednarodne kulturne odnose, temelječe na kulturnem sodelovanju in soustvarjanju, z dejavnim vključevanjem civilne družbe in kulturnih sektorjev tretjih držav; poudarja, da bi se lahko s tem instrumentom zagotavljala pomoč EU pri krepitvi zmogljivosti in finančna pomoč EU za kulturne, ustvarjalne in inovativne sektorje civilne družbe tretjih držav; podpira vključitev kulture v vse veljavne in prihodnje dvostranske in večstranske sporazume ob ustreznem upoštevanju zavez iz Konvencije Unesca o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov; |
| --- | --- |

25.

poudarja strateški vlogi, ki ju imata mednarodno kulturno sodelovanje in kulturna diplomacija v zunanji politiki EU pri krepitvi odnosov s partnerskimi državami, spodbujanju demokratičnih vrednot EU, varovanju kulturne dediščine v tujini, spodbujanju medkulturnega dialoga, mobilnosti umetnikov in kulturnih delavcev, preprečevanju konfliktov, boju proti dezinformacijam in tujemu vmešavanju v tretjih državah ter boju proti nezakoniti trgovini, plenjenju in uničevanju kulturnih dobrin; poziva h krepitvi kulturne diplomacije EU z vključevanjem kulture kot strateškega stebra v zunanje delovanje Unije in razvojem instrumenta EU, ki bi izražal kulturne vidike Unije po vsem svetu in spodbujal mednarodne kulturne odnose, temelječe na kulturnem sodelovanju in soustvarjanju, z dejavnim vključevanjem civilne družbe in kulturnih sektorjev tretjih držav; poudarja, da bi se lahko s tem instrumentom zagotavljala pomoč EU pri krepitvi zmogljivosti in finančna pomoč EU za kulturne, ustvarjalne in inovativne sektorje civilne družbe tretjih držav; podpira vključitev kulture v vse veljavne in prihodnje dvostranske in večstranske sporazume ob ustreznem upoštevanju zavez iz Konvencije Unesca o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov;

| 26. | poudarja, da mora EU glede na globalne geopolitične in humanitarne krize pridobivati verodostojne in neposredne informacije o sedanjih in morebitnih zunanjih grožnjah za EU, da bi se lahko hitro in učinkovito odzvala ter bolje zaščitila svoje interese v tujini; poziva, naj se s povečanjem virov in zmogljivosti okrepita Obveščevalni in situacijski center EU in center ESZD za krizno odzivanje; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da mora EU glede na globalne geopolitične in humanitarne krize pridobivati verodostojne in neposredne informacije o sedanjih in morebitnih zunanjih grožnjah za EU, da bi se lahko hitro in učinkovito odzvala ter bolje zaščitila svoje interese v tujini; poziva, naj se s povečanjem virov in zmogljivosti okrepita Obveščevalni in situacijski center EU in center ESZD za krizno odzivanje;

| 27. | opozarja, da je treba jasno opredeliti pristojnosti visokega predstavnika/podpredsednika Komisije, predsednika Evropske komisije in predsednika Evropskega sveta, saj sedanji regulativni okvir, ki ga določajo Pogodbi in medinstitucionalni sporazumi o zunanjem zastopanju EU na tujem, ne določa dovolj jasno pristojnosti posameznih institucionalnih vlog; meni, da lahko zaradi te nejasnosti pride do podvajanja v zunanjem delovanju EU ali zmede pri partnerjih in/ali sogovornikih EU po svetu v odnosih z Unijo; |
| --- | --- |

27.

opozarja, da je treba jasno opredeliti pristojnosti visokega predstavnika/podpredsednika Komisije, predsednika Evropske komisije in predsednika Evropskega sveta, saj sedanji regulativni okvir, ki ga določajo Pogodbi in medinstitucionalni sporazumi o zunanjem zastopanju EU na tujem, ne določa dovolj jasno pristojnosti posameznih institucionalnih vlog; meni, da lahko zaradi te nejasnosti pride do podvajanja v zunanjem delovanju EU ali zmede pri partnerjih in/ali sogovornikih EU po svetu v odnosih z Unijo;

Operacionalizacija strateške avtonomije

Operacionalizacija strateške avtonomije

| 28. | poudarja, da so ruska vojaška agresija proti Ukrajini ter hudo in množično uničevanje, vojni zločini in namerne kršitve človekovih pravic in temeljnih norm mednarodnega prava s strani Ruske federacije izpostavile potrebo po odločnejšem, bolj ambicioznem, verodostojnem, strateškem in enotnem nastopu in ukrepanju EU na svetovnem prizorišču; poudarja, da mora EU odločneje določiti lastne strateške cilje v skladu s strateškim kompasom ter razviti zmogljivosti in dejavnike za njihovo uresničevanje, pri čemer mora delovati samostojno in tesno sodelovati s podobno mislečimi partnerji; meni, da bi bilo treba kot cilj politike EU do Ukrajine obravnavati ponovno pridobitev vseh zasedenih ozemelj Ukrajine, zaščito njene neodvisnosti, suverenosti in ozemeljske celovitosti, hitro dokončanje pravnega postopka za odvzem premoženja, zamrznjenega zaradi sankcij, ter privedbo storilcev, vključno z Vladimirjem Putinom ter najvišjim vojaškim in civilnim vodstvom Ruske federacije, pred mednarodno sodišče; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da so ruska vojaška agresija proti Ukrajini ter hudo in množično uničevanje, vojni zločini in namerne kršitve človekovih pravic in temeljnih norm mednarodnega prava s strani Ruske federacije izpostavile potrebo po odločnejšem, bolj ambicioznem, verodostojnem, strateškem in enotnem nastopu in ukrepanju EU na svetovnem prizorišču; poudarja, da mora EU odločneje določiti lastne strateške cilje v skladu s strateškim kompasom ter razviti zmogljivosti in dejavnike za njihovo uresničevanje, pri čemer mora delovati samostojno in tesno sodelovati s podobno mislečimi partnerji; meni, da bi bilo treba kot cilj politike EU do Ukrajine obravnavati ponovno pridobitev vseh zasedenih ozemelj Ukrajine, zaščito njene neodvisnosti, suverenosti in ozemeljske celovitosti, hitro dokončanje pravnega postopka za odvzem premoženja, zamrznjenega zaradi sankcij, ter privedbo storilcev, vključno z Vladimirjem Putinom ter najvišjim vojaškim in civilnim vodstvom Ruske federacije, pred mednarodno sodišče;

| 29. | opozarja, da bo EU postala učinkovit diplomatski in varnostni akter le na podlagi odločnega ukrepanja ter da bo strateško suverenost in solidarnost povečala le s konkretnimi ukrepi, politikami, proračunom in zavezami; |
| --- | --- |

29.

opozarja, da bo EU postala učinkovit diplomatski in varnostni akter le na podlagi odločnega ukrepanja ter da bo strateško suverenost in solidarnost povečala le s konkretnimi ukrepi, politikami, proračunom in zavezami;

| 30. | pozdravlja spremembo v pristopih držav članic, ki pomeni premik k večji strateški avtonomiji EU s hitrim izvajanjem glavnih ukrepov, določenih v versajski izjavi in strateškem kompasu; ugotavlja, da je v njiju poudarjeno, da je treba okrepiti obrambne zmogljivosti EU in držav članic ter v tesnem sodelovanju, dopolnjevanju in usklajevanju z Natom pozitivno prispevati k evropski, čezatlantski in svetovni varnosti, kadar je to pomembno za EU, zlasti pri prizadevanjih za večjo strateško avtonomijo EU; |
| --- | --- |

30.

pozdravlja spremembo v pristopih držav članic, ki pomeni premik k večji strateški avtonomiji EU s hitrim izvajanjem glavnih ukrepov, določenih v versajski izjavi in strateškem kompasu; ugotavlja, da je v njiju poudarjeno, da je treba okrepiti obrambne zmogljivosti EU in držav članic ter v tesnem sodelovanju, dopolnjevanju in usklajevanju z Natom pozitivno prispevati k evropski, čezatlantski in svetovni varnosti, kadar je to pomembno za EU, zlasti pri prizadevanjih za večjo strateško avtonomijo EU;

| 31. | pozdravlja, da je bila 10. januarja 2023 sprejeta tretja skupna izjava o sodelovanju med EU in Natom; poziva Unijo in tiste države članice, ki so tudi zaveznice Nata, naj zagotovijo usklajeno izvajanje ciljev in prednostnih nalog, poudarjenih v strateškem kompasu, strateškem konceptu Nata in v tretji skupni izjavi; poudarja, da so ti strateški procesi v okviru Nata in EU edinstvena priložnost za nadaljnjo krepitev naših posvetovanj in sodelovanja, da bi okrepili varnost naših državljanov ter spodbudili mir in stabilnost v evroatlantskem območju in širše; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja, da je bila 10. januarja 2023 sprejeta tretja skupna izjava o sodelovanju med EU in Natom; poziva Unijo in tiste države članice, ki so tudi zaveznice Nata, naj zagotovijo usklajeno izvajanje ciljev in prednostnih nalog, poudarjenih v strateškem kompasu, strateškem konceptu Nata in v tretji skupni izjavi; poudarja, da so ti strateški procesi v okviru Nata in EU edinstvena priložnost za nadaljnjo krepitev naših posvetovanj in sodelovanja, da bi okrepili varnost naših državljanov ter spodbudili mir in stabilnost v evroatlantskem območju in širše;

| 32. | ugotavlja, da bi morale biti evropske obrambne zmogljivosti združljive z Natom, ki je še vedno najpomembnejši porok varnosti v Evropi, in ga dopolnjevati; poudarja, da je EU Natova partnerica in da ju njuno sodelovanje vzajemno krepi, pri čemer to sodelovanje temelji na preglednosti, vzajemnosti, vključenosti in spoštovanju avtonomije odločanja obeh organizacij; |
| --- | --- |

32.

ugotavlja, da bi morale biti evropske obrambne zmogljivosti združljive z Natom, ki je še vedno najpomembnejši porok varnosti v Evropi, in ga dopolnjevati; poudarja, da je EU Natova partnerica in da ju njuno sodelovanje vzajemno krepi, pri čemer to sodelovanje temelji na preglednosti, vzajemnosti, vključenosti in spoštovanju avtonomije odločanja obeh organizacij;

| 33. | poudarja, da mora vsak proces za doseganje strateške avtonomije EU dopolnjevati Nato in biti z njim združljiv; zato ugotavlja, da je razvoj skladnih, dopolnilnih in interoperabilnih obrambnih zmogljivosti bistven za povečanje varnosti evroatlantskega območja v skladu z načelom enotnega nabora sil; ponovno poudarja, da je evropska zmogljivost za partnersko ali samostojno delovanje bistvenega pomena za dopolnjevanje in prispevanje k izpolnjevanju osrednjih nalog Nata ter za boljše preprečevanje konfliktov, zato je bistvena za varnost celotne evropske celine; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da mora vsak proces za doseganje strateške avtonomije EU dopolnjevati Nato in biti z njim združljiv; zato ugotavlja, da je razvoj skladnih, dopolnilnih in interoperabilnih obrambnih zmogljivosti bistven za povečanje varnosti evroatlantskega območja v skladu z načelom enotnega nabora sil; ponovno poudarja, da je evropska zmogljivost za partnersko ali samostojno delovanje bistvenega pomena za dopolnjevanje in prispevanje k izpolnjevanju osrednjih nalog Nata ter za boljše preprečevanje konfliktov, zato je bistvena za varnost celotne evropske celine;

| 34. | meni, da je strateški kompas pomemben korak k pravi evropski obrambni uniji ter mora biti temelj za razvoj skupne strateške kulture na ravni Unije in njenih držav članic; poziva EU in države članice, naj pokažejo potrebno enotnost in politično voljo za hitro izvajanje ambicioznih ukrepov, h katerim so se zavezale v strateškem kompasu, vključno s pravočasno operacionalizacijo zmogljivosti EU za hitro napotitev; meni, da bi se izvajanjem strateškega kompasa EU približala cilju strateške avtonomije; poudarja, da je treba upoštevati učinke ruske vojaške agresije proti Ukrajini in skrajšati roke za izvedbo vseh posameznih ukrepov in projektov; |
| --- | --- |

34.

meni, da je strateški kompas pomemben korak k pravi evropski obrambni uniji ter mora biti temelj za razvoj skupne strateške kulture na ravni Unije in njenih držav članic; poziva EU in države članice, naj pokažejo potrebno enotnost in politično voljo za hitro izvajanje ambicioznih ukrepov, h katerim so se zavezale v strateškem kompasu, vključno s pravočasno operacionalizacijo zmogljivosti EU za hitro napotitev; meni, da bi se izvajanjem strateškega kompasa EU približala cilju strateške avtonomije; poudarja, da je treba upoštevati učinke ruske vojaške agresije proti Ukrajini in skrajšati roke za izvedbo vseh posameznih ukrepov in projektov;

| 35. | vseeno opozarja, da so Evropska obrambna agencija, Vojaški štab Evropske unije, ESZD in Komisija že pred leti ugotovili, kje so pomanjkljivosti v obrambnih zmogljivostih držav članic in na katerih področjih so potrebna prizadevanja; zato meni, da ambicije, izražene v strateškem kompasu in sklepih Sveta v Versaillesu, veljajo le toliko, kolikor jih bodo države članice dejansko uresničile; |
| --- | --- |

35.

vseeno opozarja, da so Evropska obrambna agencija, Vojaški štab Evropske unije, ESZD in Komisija že pred leti ugotovili, kje so pomanjkljivosti v obrambnih zmogljivostih držav članic in na katerih področjih so potrebna prizadevanja; zato meni, da ambicije, izražene v strateškem kompasu in sklepih Sveta v Versaillesu, veljajo le toliko, kolikor jih bodo države članice dejansko uresničile;

| 36. | pozdravlja hitro in večkratno uporabo evropskega mirovnega instrumenta za zagotavljanje potrebne podpore Ukrajini, da bo lahko branila in ponovno vzpostavila učinkovit nadzor nad svojim celotnim ozemljem znotraj svojih mednarodno priznanih meja; poudarja, da je treba izboljšati sposobnost Unije za ukrepanje s trajnostnim in ustreznim financiranjem na podlagi podpore iz evropskega mirovnega instrumenta, ki je že bila zagotovljena Ukrajini, tudi prek celice za usklajevanje, in uporabiti izkušnje, pridobljene pri podpori Unije Ukrajini, da bi povečali njeno pripravljenost na prihodnje scenarije; pozdravlja sklep Sveta z dne 12. decembra 2022, da se poveča proračun evropskega mirovnega instrumenta za 2 milijardi EUR, hkrati pa dopušča možnost nadaljnjega povečanja skupne finančne zgornje meje instrumenta za največ 5,5 milijarde EUR do leta 2027, saj je treba še naprej podpirati dobavo orožja in streliva Ukrajini in drugim partnerskim državam, med drugim na afriški celini; poziva podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije, naj čim prej predstavi predlog za spremembo Sklepa Sveta (SZVP) 2021/509; poleg tega poudarja, da je treba vzpostaviti drugi zunajproračunski instrument za upravljanje razvoja in ustvarjanje celotnega življenjskega cikla zmogljivosti, kar vključuje skupne vojaške raziskave in razvoj, javna naročila, usposabljanje, vzdrževanje in zanesljivost oskrbe; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja hitro in večkratno uporabo evropskega mirovnega instrumenta za zagotavljanje potrebne podpore Ukrajini, da bo lahko branila in ponovno vzpostavila učinkovit nadzor nad svojim celotnim ozemljem znotraj svojih mednarodno priznanih meja; poudarja, da je treba izboljšati sposobnost Unije za ukrepanje s trajnostnim in ustreznim financiranjem na podlagi podpore iz evropskega mirovnega instrumenta, ki je že bila zagotovljena Ukrajini, tudi prek celice za usklajevanje, in uporabiti izkušnje, pridobljene pri podpori Unije Ukrajini, da bi povečali njeno pripravljenost na prihodnje scenarije; pozdravlja sklep Sveta z dne 12. decembra 2022, da se poveča proračun evropskega mirovnega instrumenta za 2 milijardi EUR, hkrati pa dopušča možnost nadaljnjega povečanja skupne finančne zgornje meje instrumenta za največ 5,5 milijarde EUR do leta 2027, saj je treba še naprej podpirati dobavo orožja in streliva Ukrajini in drugim partnerskim državam, med drugim na afriški celini; poziva podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije, naj čim prej predstavi predlog za spremembo Sklepa Sveta (SZVP) 2021/509; poleg tega poudarja, da je treba vzpostaviti drugi zunajproračunski instrument za upravljanje razvoja in ustvarjanje celotnega življenjskega cikla zmogljivosti, kar vključuje skupne vojaške raziskave in razvoj, javna naročila, usposabljanje, vzdrževanje in zanesljivost oskrbe;

| 37. | poziva k povečanju finančne in vojaške pomoči Ukrajini ter k takojšnji uporabi sodobne opreme, orožja in nove generacije sistemov zračne obrambe; izraža podporo odločitvi več držav članic in mednarodnih partnerjev, da Ukrajini zagotovijo pehotna bojna vozila in oklepna vozila za prevoz osebja; ponovno poziva države članice, naj začnejo dobavljati sodobne glavne bojne tanke, tudi Leopard 2, v okviru usklajene pobude EU prek celice za usklajevanje v okviru vojaškega štaba EU, ki jo gosti ESZD; podpira vzpostavitev misije za vojaško pomoč za usposabljanje ukrajinskih oboroženih sil na ozemlju EU in poziva k njeni hitri napotitvi; priznava sedanje delo svetovalne misije EU za reformo sektorja civilne varnosti v Ukrajini in pozdravlja, da je bil nedavno prilagojen njen mandat, da bi podprli ukrajinske oblasti pri spodbujanju preiskav in pregona vseh kaznivih dejanj po mednarodnem pravu, ki so jih ruske oborožene sile in plačanci storili v okviru neizzvane in neupravičene ruske vojaške agresije proti Ukrajini; |
| --- | --- |

37.

poziva k povečanju finančne in vojaške pomoči Ukrajini ter k takojšnji uporabi sodobne opreme, orožja in nove generacije sistemov zračne obrambe; izraža podporo odločitvi več držav članic in mednarodnih partnerjev, da Ukrajini zagotovijo pehotna bojna vozila in oklepna vozila za prevoz osebja; ponovno poziva države članice, naj začnejo dobavljati sodobne glavne bojne tanke, tudi Leopard 2, v okviru usklajene pobude EU prek celice za usklajevanje v okviru vojaškega štaba EU, ki jo gosti ESZD; podpira vzpostavitev misije za vojaško pomoč za usposabljanje ukrajinskih oboroženih sil na ozemlju EU in poziva k njeni hitri napotitvi; priznava sedanje delo svetovalne misije EU za reformo sektorja civilne varnosti v Ukrajini in pozdravlja, da je bil nedavno prilagojen njen mandat, da bi podprli ukrajinske oblasti pri spodbujanju preiskav in pregona vseh kaznivih dejanj po mednarodnem pravu, ki so jih ruske oborožene sile in plačanci storili v okviru neizzvane in neupravičene ruske vojaške agresije proti Ukrajini;

| 38. | ponovno poziva podpredsednika/visokega predstavnika, države članice in mednarodne partnerje, naj pripravijo hiter in odločen odziv, če bi Rusija proti Ukrajini uporabila kemično, biološko, radiološko ali jedrsko orožje; |
| --- | --- |

38.

ponovno poziva podpredsednika/visokega predstavnika, države članice in mednarodne partnerje, naj pripravijo hiter in odločen odziv, če bi Rusija proti Ukrajini uporabila kemično, biološko, radiološko ali jedrsko orožje;

| 39. | pozdravlja, da sta Komisija in visoki predstavnik 18. maja 2022 sprejela skupno sporočilo o analizi vrzeli pri naložbah v obrambo in nadaljnjih korakih, ter poziva države članice, naj skupaj razvijejo in naročijo potrebne zmogljivosti za zapolnitev teh vrzeli, tako da v celoti izkoristijo stalno strukturno sodelovanje (PESCO), usklajeni letni pregled na področju obrambe (CARD), Evropski obrambni sklad (EDF) ter nove instrumente EU za spodbujanje več skupnih javnih naročil, kar bo pripomoglo k povečanju varnosti držav članic in zaveznic Nata; |
| --- | --- |

39.

pozdravlja, da sta Komisija in visoki predstavnik 18. maja 2022 sprejela skupno sporočilo o analizi vrzeli pri naložbah v obrambo in nadaljnjih korakih, ter poziva države članice, naj skupaj razvijejo in naročijo potrebne zmogljivosti za zapolnitev teh vrzeli, tako da v celoti izkoristijo stalno strukturno sodelovanje (PESCO), usklajeni letni pregled na področju obrambe (CARD), Evropski obrambni sklad (EDF) ter nove instrumente EU za spodbujanje več skupnih javnih naročil, kar bo pripomoglo k povečanju varnosti držav članic in zaveznic Nata;

| 40. | pozdravlja, da sta Komisija in podpredsednik/visoki predstavnik 1. decembra 2021 začela izvajati strategijo Global Gateway, da bi spodbudili pametne, čiste in varne povezave v digitalnem, energetskem in prometnem sektorju ter okrepili zdravstvene, izobraževalne in raziskovalne sisteme po vsem svetu, zlasti na svetovnem jugu; poudarja, da ima z geopolitičnega vidika ta strategija za zaupanja vredno povezljivost osrednjo vlogo, pri čemer v pristopu Ekipe Evropa združuje trajnostni razvoj z usmerjenimi in preobrazbenimi razsežnostmi, ki krepijo odpornost in temeljijo na vrednotah; poziva k učinkovitemu upravljanju strategije Global Gateway; pozdravlja prvo sejo odbora za strategijo Global Gateway, ki je potekala 11. decembra 2022 in na katero je bil Parlament povabljen kot opazovalec; poziva, naj se ga ustrezno vključi v odločitve o naložbenih programih strategije Global Gateway in naj se ga redno obvešča o razvoju dogodkov, vključno s proračunskimi posledicami; |
| --- | --- |

40.

pozdravlja, da sta Komisija in podpredsednik/visoki predstavnik 1. decembra 2021 začela izvajati strategijo Global Gateway, da bi spodbudili pametne, čiste in varne povezave v digitalnem, energetskem in prometnem sektorju ter okrepili zdravstvene, izobraževalne in raziskovalne sisteme po vsem svetu, zlasti na svetovnem jugu; poudarja, da ima z geopolitičnega vidika ta strategija za zaupanja vredno povezljivost osrednjo vlogo, pri čemer v pristopu Ekipe Evropa združuje trajnostni razvoj z usmerjenimi in preobrazbenimi razsežnostmi, ki krepijo odpornost in temeljijo na vrednotah; poziva k učinkovitemu upravljanju strategije Global Gateway; pozdravlja prvo sejo odbora za strategijo Global Gateway, ki je potekala 11. decembra 2022 in na katero je bil Parlament povabljen kot opazovalec; poziva, naj se ga ustrezno vključi v odločitve o naložbenih programih strategije Global Gateway in naj se ga redno obvešča o razvoju dogodkov, vključno s proračunskimi posledicami;

| 41. | meni, da si je treba še bistveno bolj prizadevati, da bi izkoristili potencial te strategije v celoti, ter poziva institucije EU in vse države članice, naj pospešijo njen nadaljnji razvoj in hitrejše izvajanje; meni, da je za razširitev obsega in učinka te strategije pomembno sodelovati s podobno mislečimi partnerji; poziva k odločnim ukrepom na ravni skupine G7, da bi odpravili svetovne vrzeli pri naložbah v infrastrukturo, tudi z zagotavljanjem potrebnega financiranja; |
| --- | --- |

41.

meni, da si je treba še bistveno bolj prizadevati, da bi izkoristili potencial te strategije v celoti, ter poziva institucije EU in vse države članice, naj pospešijo njen nadaljnji razvoj in hitrejše izvajanje; meni, da je za razširitev obsega in učinka te strategije pomembno sodelovati s podobno mislečimi partnerji; poziva k odločnim ukrepom na ravni skupine G7, da bi odpravili svetovne vrzeli pri naložbah v infrastrukturo, tudi z zagotavljanjem potrebnega financiranja;

| 42. | poudarja, da ima evropski zeleni dogovor zelo velik geopolitični pomen, saj je dolgoročno orodje, ki bo vplivalo na odnose EU s tretjimi državami; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da ima evropski zeleni dogovor zelo velik geopolitični pomen, saj je dolgoročno orodje, ki bo vplivalo na odnose EU s tretjimi državami;

| 43. | poudarja, kako pomembna je ambiciozna podnebna politika EU za doseganje ciljev evropskega zelenega dogovora, zlasti njegova internacionalizacija in pobude za odzivanje na varnostna tveganja, povezana s podnebjem; glede na trenutne geopolitične spremembe in izzive pričakuje, da bo izvajanje evropskega zelenega dogovora prispevalo k oblikovanju novih partnerstev in diverzifikaciji mešanice energijskih virov EU kot alternative ruski oskrbi s fosilnimi gorivi; |
| --- | --- |

43.

poudarja, kako pomembna je ambiciozna podnebna politika EU za doseganje ciljev evropskega zelenega dogovora, zlasti njegova internacionalizacija in pobude za odzivanje na varnostna tveganja, povezana s podnebjem; glede na trenutne geopolitične spremembe in izzive pričakuje, da bo izvajanje evropskega zelenega dogovora prispevalo k oblikovanju novih partnerstev in diverzifikaciji mešanice energijskih virov EU kot alternative ruski oskrbi s fosilnimi gorivi;

| 44. | poudarja, da je treba v sodelovanju z Natom in drugimi mednarodnimi partnerji povečati prizadevanja EU za obravnavanje in spodbujanje odpornosti na hibridne groženje, kibernetske napade, dezinformacije in propagandne kampanje, tako znotraj Unije kot tudi v tretjih državah; poziva Komisijo in države članice, naj v tesnem sodelovanju z Natom in partnerji, ki niso člani Nata, prednostno obravnavajo zaščito ključne evropske infrastrukture, vključno s podvodnimi plinovodi ter podmorskimi komunikacijskimi in električnimi kabli; ponovno poudarja, da je treba evropske institucije, agencije in druge organe nujno ustrezno zaščititi pred hibridnimi grožnjami in napadi tujih državnih akterjev; poudarja, da je treba tudi razviti njihove zmogljivosti za strateško komuniciranje prek projektnih skupin StratCom, vključno s tistimi, ki so namenjene tretjim državam, in s posebnim poudarkom na prebivalstvu Rusije in Belorusije, ter dodeliti ustrezna finančna sredstva v ta namen, jih opremiti z varnimi komunikacijskimi sistemi in zmogljivostjo za hitro odzivanje na napade ter močno povečati njihovo odpornost; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da je treba v sodelovanju z Natom in drugimi mednarodnimi partnerji povečati prizadevanja EU za obravnavanje in spodbujanje odpornosti na hibridne groženje, kibernetske napade, dezinformacije in propagandne kampanje, tako znotraj Unije kot tudi v tretjih državah; poziva Komisijo in države članice, naj v tesnem sodelovanju z Natom in partnerji, ki niso člani Nata, prednostno obravnavajo zaščito ključne evropske infrastrukture, vključno s podvodnimi plinovodi ter podmorskimi komunikacijskimi in električnimi kabli; ponovno poudarja, da je treba evropske institucije, agencije in druge organe nujno ustrezno zaščititi pred hibridnimi grožnjami in napadi tujih državnih akterjev; poudarja, da je treba tudi razviti njihove zmogljivosti za strateško komuniciranje prek projektnih skupin StratCom, vključno s tistimi, ki so namenjene tretjim državam, in s posebnim poudarkom na prebivalstvu Rusije in Belorusije, ter dodeliti ustrezna finančna sredstva v ta namen, jih opremiti z varnimi komunikacijskimi sistemi in zmogljivostjo za hitro odzivanje na napade ter močno povečati njihovo odpornost;

| 45. | pozdravlja odločenost Unije in večine držav članic pri prizadevanjih za popolno energetsko neodvisnost od Ruske federacije in pri diverzifikaciji virov oskrbe z energijo; znova poziva k takojšnjemu in popolnemu embargu na uvoz ruskih fosilnih goriv in urana ter k popolni opustitvi plinovodov Severni tok 1 in 2; poudarja, da kratkoročna diverzifikacija energijskih virov ne bi smela potekati na račun smiselnega dialoga o človekovih pravicah s ponudniki alternativnih virov energije; ugotavlja, da to poudarja nujnost pospešitve zelenega prehoda; |
| --- | --- |

45.

pozdravlja odločenost Unije in večine držav članic pri prizadevanjih za popolno energetsko neodvisnost od Ruske federacije in pri diverzifikaciji virov oskrbe z energijo; znova poziva k takojšnjemu in popolnemu embargu na uvoz ruskih fosilnih goriv in urana ter k popolni opustitvi plinovodov Severni tok 1 in 2; poudarja, da kratkoročna diverzifikacija energijskih virov ne bi smela potekati na račun smiselnega dialoga o človekovih pravicah s ponudniki alternativnih virov energije; ugotavlja, da to poudarja nujnost pospešitve zelenega prehoda;

| 46. | poziva, naj se uvedejo pobude za krepitev odpornosti strateških dobavnih verig in kritične infrastrukture EU z rednimi celovitimi stresnimi testi, ki bi jih izvajala Komisija, med drugim na področju zdravja, energije, živil, polprevodnikov in kritičnih surovin, pa tudi podvodnih plinovodov in kablov, da bi preprečili hude motnje v dobavnih verigah in zmanjšali odvisnost EU od tretjih držav, zlasti tistih, ki ne delijo vrednot Unije ali s katerimi je Unija v stanju sistemskega rivalstva, na nekritično raven; poudarja, kako pomembno je okrepiti lastne zmogljivosti Unije v sodelovanju s podobno mislečimi partnerji; poudarja, da je treba še naprej sodelovati z demokratičnimi partnerji, da bi zagotovili strateške vire, ki se uporabljajo pri proizvodnji baterij, čipov, polprevodnikov in drugih kritičnih tehnologij, ter zmanjšali odvisnost od nedemokratičnih režimov za oskrbo s temi viri; |
| --- | --- |

46.

poziva, naj se uvedejo pobude za krepitev odpornosti strateških dobavnih verig in kritične infrastrukture EU z rednimi celovitimi stresnimi testi, ki bi jih izvajala Komisija, med drugim na področju zdravja, energije, živil, polprevodnikov in kritičnih surovin, pa tudi podvodnih plinovodov in kablov, da bi preprečili hude motnje v dobavnih verigah in zmanjšali odvisnost EU od tretjih držav, zlasti tistih, ki ne delijo vrednot Unije ali s katerimi je Unija v stanju sistemskega rivalstva, na nekritično raven; poudarja, kako pomembno je okrepiti lastne zmogljivosti Unije v sodelovanju s podobno mislečimi partnerji; poudarja, da je treba še naprej sodelovati z demokratičnimi partnerji, da bi zagotovili strateške vire, ki se uporabljajo pri proizvodnji baterij, čipov, polprevodnikov in drugih kritičnih tehnologij, ter zmanjšali odvisnost od nedemokratičnih režimov za oskrbo s temi viri;

| 47. | poudarja strateško razsežnost vesoljskega sektorja za Evropo; poudarja, da je treba zagotoviti prepoznavnost in verodostojnost Unije kot mednarodne akterke v vesoljskem sektorju ter pospeševati razvoj tehnologij, ki bi zagotavljale evropsko strateško avtonomijo; poziva EU, naj si bolj prizadeva za razvoj celovite mednarodne ureditve vesolja, ki bo temeljila na veljavnih pogodbah, deklaracijah in pravnih načelih OZN, na katerih temelji upravljanje vesolja, ter jih posodabljala in krepila ob upoštevanju hitrega tehnološkega napredka; poudarja, da bi ta posodobljeni regulativni okvir za vesolje spodbujal trajnostni in miroljubni razvoj vesolja, hkrati pa omejeval in urejal njegovo oboroževanje in militarizacijo; pozdravlja napoved Komisije, da bo predstavila vesoljsko strategijo za varnost in obrambo; meni, da je krepitev strateške suverenosti EU v vesolju bistvena za njena širša prizadevanja za dosego vseobsegajoče strateške avtonomije; |
| --- | --- |

47.

poudarja strateško razsežnost vesoljskega sektorja za Evropo; poudarja, da je treba zagotoviti prepoznavnost in verodostojnost Unije kot mednarodne akterke v vesoljskem sektorju ter pospeševati razvoj tehnologij, ki bi zagotavljale evropsko strateško avtonomijo; poziva EU, naj si bolj prizadeva za razvoj celovite mednarodne ureditve vesolja, ki bo temeljila na veljavnih pogodbah, deklaracijah in pravnih načelih OZN, na katerih temelji upravljanje vesolja, ter jih posodabljala in krepila ob upoštevanju hitrega tehnološkega napredka; poudarja, da bi ta posodobljeni regulativni okvir za vesolje spodbujal trajnostni in miroljubni razvoj vesolja, hkrati pa omejeval in urejal njegovo oboroževanje in militarizacijo; pozdravlja napoved Komisije, da bo predstavila vesoljsko strategijo za varnost in obrambo; meni, da je krepitev strateške suverenosti EU v vesolju bistvena za njena širša prizadevanja za dosego vseobsegajoče strateške avtonomije;

| 48. | poudarja, da je dostop do varne pitne vode ena od osrednjih težav 21. stoletja, saj skoraj 60 % vodnih virov prečka politične ozemeljske meje; poudarja, da lahko pomanjkanje vode, ki je posledica vse večjih potreb svetovnega prebivalstva po sladki vodi, pri čemer imajo nekatere države strateški nadzor nad rekami ob njihovem izviru, povzroči izjemno hude konflikte, če se uporaba vodotokov ne bo določila na celovit in skupen način; poziva EU, naj pripravi politično strategijo za lažje iskanje rešitev na teh območjih, ki so močno izpostavljena destabilizaciji, hkrati pa naj države na območjih, ki se soočajo z najhujšimi konflikti, povezanimi z vodo, spodbudi k podpisu Konvencije o varstvu in uporabi čezmejnih vodotokov in mednarodnih jezer iz leta 1992; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da je dostop do varne pitne vode ena od osrednjih težav 21. stoletja, saj skoraj 60 % vodnih virov prečka politične ozemeljske meje; poudarja, da lahko pomanjkanje vode, ki je posledica vse večjih potreb svetovnega prebivalstva po sladki vodi, pri čemer imajo nekatere države strateški nadzor nad rekami ob njihovem izviru, povzroči izjemno hude konflikte, če se uporaba vodotokov ne bo določila na celovit in skupen način; poziva EU, naj pripravi politično strategijo za lažje iskanje rešitev na teh območjih, ki so močno izpostavljena destabilizaciji, hkrati pa naj države na območjih, ki se soočajo z najhujšimi konflikti, povezanimi z vodo, spodbudi k podpisu Konvencije o varstvu in uporabi čezmejnih vodotokov in mednarodnih jezer iz leta 1992;

| 49. | poziva Unijo, naj razvije svojo digitalno suverenost, zlasti na področju kibernetske varnosti, da bi zaščitila demokracijo in svoje institucije; poudarja, da nove digitalne tehnologije predstavljajo posebno grožnjo zagovornikom človekovih pravic in drugim, saj jih je mogoče uporabiti za nadzor, omejevanje in spodkopavanje njihovih dejavnosti, kot je razvidno iz nedavnih razkritij v zvezi s projektom Pegasus; |
| --- | --- |

49.

poziva Unijo, naj razvije svojo digitalno suverenost, zlasti na področju kibernetske varnosti, da bi zaščitila demokracijo in svoje institucije; poudarja, da nove digitalne tehnologije predstavljajo posebno grožnjo zagovornikom človekovih pravic in drugim, saj jih je mogoče uporabiti za nadzor, omejevanje in spodkopavanje njihovih dejavnosti, kot je razvidno iz nedavnih razkritij v zvezi s projektom Pegasus;

| 50. | poudarja, da bi si morala Unija v sodelovanju s podobno mislečimi partnerji prizadevati za svetovno konkurenčnost na področju raziskav, razvoja, proizvodnje in uporabe brezpilotnih zrakoplovov; |
| --- | --- |

50.

poudarja, da bi si morala Unija v sodelovanju s podobno mislečimi partnerji prizadevati za svetovno konkurenčnost na področju raziskav, razvoja, proizvodnje in uporabe brezpilotnih zrakoplovov;

| 51. | pozdravlja napoved Komisije, da bo pripravila predloge za sveženj ukrepov za obrambo demokracije, s katerimi bi Unijo zaščitili pred zlonamernim vmešavanjem; |
| --- | --- |

51.

pozdravlja napoved Komisije, da bo pripravila predloge za sveženj ukrepov za obrambo demokracije, s katerimi bi Unijo zaščitili pred zlonamernim vmešavanjem;

Prevzem vodilne vloge pri krepitvi multilateralizma in vzpostavljanje partnerstev za boljši svet

Prevzem vodilne vloge pri krepitvi multilateralizma in vzpostavljanje partnerstev za boljši svet

| 52. | poudarja, da je treba prednostno okrepiti OZN in razviti resnično strateško partnerstvo med OZN in EU pri globalnih prednostnih nalogah, kot so podnebni ukrepi in človekove pravice, pa tudi pri kriznem upravljanju; poudarja, da mora imeti Unija še naprej vodilno vlogo pri spodbujanju ustreznejšega, odpornejšega in učinkovitejšega multilateralizma, ki je podlaga za vključujoč politični dialog, sodelovanje in konvergenco, katerih cilj je spodbujanje varnosti ljudi, trajnostnega razvoja ter preprečevanje in mirno reševanje konfliktov ob polnem spoštovanju mednarodnega prava in človekovih pravic; poziva Unijo in njene države članice, naj v večstranskih forumih nastopajo enotno, naj okrepijo vezi s podobno mislečimi partnerji po svetu in stike s tretjimi državami in njihovim prebivalstvom ter naj si prizadevajo za pragmatične sektorske večstranske rešitve na področjih, kjer je to v skladu z njihovimi interesi, ki temeljijo na vrednotah; |
| --- | --- |

52.

poudarja, da je treba prednostno okrepiti OZN in razviti resnično strateško partnerstvo med OZN in EU pri globalnih prednostnih nalogah, kot so podnebni ukrepi in človekove pravice, pa tudi pri kriznem upravljanju; poudarja, da mora imeti Unija še naprej vodilno vlogo pri spodbujanju ustreznejšega, odpornejšega in učinkovitejšega multilateralizma, ki je podlaga za vključujoč politični dialog, sodelovanje in konvergenco, katerih cilj je spodbujanje varnosti ljudi, trajnostnega razvoja ter preprečevanje in mirno reševanje konfliktov ob polnem spoštovanju mednarodnega prava in človekovih pravic; poziva Unijo in njene države članice, naj v večstranskih forumih nastopajo enotno, naj okrepijo vezi s podobno mislečimi partnerji po svetu in stike s tretjimi državami in njihovim prebivalstvom ter naj si prizadevajo za pragmatične sektorske večstranske rešitve na področjih, kjer je to v skladu z njihovimi interesi, ki temeljijo na vrednotah;

| 53. | poziva Komisijo, Svet, ESZD in države članice EU, naj pripravijo trdne predloge o tem, kako doseči in zagotoviti lasten in stalni sedež Unije v vseh večstranskih forumih, tudi v Varnostnem svetu OZN, da bi okrepili delovanje, skladnost in verodostojnost EU v svetu; |
| --- | --- |

53.

poziva Komisijo, Svet, ESZD in države članice EU, naj pripravijo trdne predloge o tem, kako doseči in zagotoviti lasten in stalni sedež Unije v vseh večstranskih forumih, tudi v Varnostnem svetu OZN, da bi okrepili delovanje, skladnost in verodostojnost EU v svetu;

| 54. | poudarja, kako pomembna so okrepljena diplomatska prizadevanja za čim učinkovitejše sporočanje naših stališč in usklajevanje s podobno mislečimi demokratičnimi partnerji, da bi v mednarodni skupnosti ohranili čim večjo enotnost pri obsojanju Rusije ter zagovarjanju načel suverenosti in ozemeljske celovitosti, mednarodnega prava ter mednarodnega reda, ki temelji na pravilih in vrednotah, v okviru OZN in njene Ustanovne listine ter drugih večstranskih forumov; poudarja, kako pomembni so odločni diplomatski ukrepi v zvezi z državami, ki so ovirale glasovanje o resolucijah OZN z dne 2. marca in 12. oktobra 2022 ali se ga vzdržale, da bi poudarili resnost ruske agresije in potrebo po enotnem odzivu mednarodne skupnosti; poudarja, da bi bilo treba dati prednost oblikovanju močnih in zanesljivih zavezništev, partnerstev in večstranskih dogovorov ter vzpostavljanju strateške solidarnosti s podobno mislečimi državami; |
| --- | --- |

54.

poudarja, kako pomembna so okrepljena diplomatska prizadevanja za čim učinkovitejše sporočanje naših stališč in usklajevanje s podobno mislečimi demokratičnimi partnerji, da bi v mednarodni skupnosti ohranili čim večjo enotnost pri obsojanju Rusije ter zagovarjanju načel suverenosti in ozemeljske celovitosti, mednarodnega prava ter mednarodnega reda, ki temelji na pravilih in vrednotah, v okviru OZN in njene Ustanovne listine ter drugih večstranskih forumov; poudarja, kako pomembni so odločni diplomatski ukrepi v zvezi z državami, ki so ovirale glasovanje o resolucijah OZN z dne 2. marca in 12. oktobra 2022 ali se ga vzdržale, da bi poudarili resnost ruske agresije in potrebo po enotnem odzivu mednarodne skupnosti; poudarja, da bi bilo treba dati prednost oblikovanju močnih in zanesljivih zavezništev, partnerstev in večstranskih dogovorov ter vzpostavljanju strateške solidarnosti s podobno mislečimi državami;

| 55. | poudarja, da mora EU soglasno obsoditi rusko agresijo in da voditelji nekaterih držav EU ne smejo odpirati ločenih kanalov za stike s Putinom; poudarja, da si ne bi smeli prizadevati za pogajanja z Rusijo, dokler in razen če se ukrajinske oblasti ne odločijo za to, in da bi morala EU, dokler se to ne zgodi, Ukrajini še naprej zagotavljati finančno, materialno in vojaško pomoč; |
| --- | --- |

55.

poudarja, da mora EU soglasno obsoditi rusko agresijo in da voditelji nekaterih držav EU ne smejo odpirati ločenih kanalov za stike s Putinom; poudarja, da si ne bi smeli prizadevati za pogajanja z Rusijo, dokler in razen če se ukrajinske oblasti ne odločijo za to, in da bi morala EU, dokler se to ne zgodi, Ukrajini še naprej zagotavljati finančno, materialno in vojaško pomoč;

| 56. | poudarja, da je ruska invazija na Ukrajino še dodatno poudarila, da mora EU še naprej sklepati zavezništva in krepiti razumevanje s partnerji ter okrepiti sodelovanje z obstoječimi podobno mislečimi partnerji po vsem svetu, zlasti s čezatlantskimi zavezniki iz Nata, hkrati pa razširiti svoja partnerstva, zlasti z državami na svetovnem jugu; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da je ruska invazija na Ukrajino še dodatno poudarila, da mora EU še naprej sklepati zavezništva in krepiti razumevanje s partnerji ter okrepiti sodelovanje z obstoječimi podobno mislečimi partnerji po vsem svetu, zlasti s čezatlantskimi zavezniki iz Nata, hkrati pa razširiti svoja partnerstva, zlasti z državami na svetovnem jugu;

| 57. | poudarja, da Nato ostaja temelj evropske varnostne ureditve, zato se morajo EU in njene države članice zavezati h krepitvi Natovega evropskega stebra, med drugim – to velja za države članice, ki so tudi zaveznice Nata – z doslednim izpolnjevanjem merila Natove porabe za obrambo v višini 2 % bruto domačega proizvoda od leta 2024, hkrati pa preprečiti podvajanje, zmanjšati razdrobljenost in izboljšati interoperabilnost; poziva preostali dve zaveznici Nata, ki tega še nista storili, naj nemudoma ratificirata pristop Švedske in Finske k Natu; meni, da bi moralo strateško partnerstvo z Natom temeljiti na zaupanju; vztraja, da je treba vzajemno utrditi in pojasniti strateško partnerstvo z Natom; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da Nato ostaja temelj evropske varnostne ureditve, zato se morajo EU in njene države članice zavezati h krepitvi Natovega evropskega stebra, med drugim – to velja za države članice, ki so tudi zaveznice Nata – z doslednim izpolnjevanjem merila Natove porabe za obrambo v višini 2 % bruto domačega proizvoda od leta 2024, hkrati pa preprečiti podvajanje, zmanjšati razdrobljenost in izboljšati interoperabilnost; poziva preostali dve zaveznici Nata, ki tega še nista storili, naj nemudoma ratificirata pristop Švedske in Finske k Natu; meni, da bi moralo strateško partnerstvo z Natom temeljiti na zaupanju; vztraja, da je treba vzajemno utrditi in pojasniti strateško partnerstvo z Natom;

| 58. | poziva k nadaljnji krepitvi sodelovanja z Natom in drugimi partnerstvi, kot je skupina G7, ter z drugimi podobno mislečimi partnerji; poudarja, da bi morala takšna partnerstva biti sestavni steber SZVP; |
| --- | --- |

58.

poziva k nadaljnji krepitvi sodelovanja z Natom in drugimi partnerstvi, kot je skupina G7, ter z drugimi podobno mislečimi partnerji; poudarja, da bi morala takšna partnerstva biti sestavni steber SZVP;

| 59. | poziva EU in njene mednarodne partnerje, naj v celoti izkoristijo vse ustrezne instrumente za boj proti nekaznovanju, tudi s povečanjem podpore za Mednarodno kazensko sodišče in posebna sodišča na nacionalni in mednarodni ravni ter z vzpostavitvijo prožnih mehanizmov za sodelovanje in financiranje, da bi se dokazi o mednarodnih hudodelstvih hitro zbirali in analizirali; poziva mednarodno skupnost, naj zagotovi, da vsi storilci vojnih zločinov in zločinov proti človeštvu ter napeljevalci k njim v celoti odgovarjajo za svoja dejanja; poziva EU in njene države članice, naj si prizadevajo za ustanovitev posebnega sodišča, kot ga je ustanovila Ukrajina in ki bo ob podpori mednarodne skupnosti preiskalo ruske vojaške in politične voditelje ter od njih zahtevalo odgovornost za kaznivo dejanje agresije, ter naj še naprej podpirajo preiskavo obtožb o vojnih hudodelstvih, hudodelstvih proti človeštvu in genocidu, ki jo trenutno izvaja Mednarodno kazensko sodišče; ponovno poziva Komisijo, naj predstavi akcijski načrt EU o nekaznovanju; poudarja, da bi si moral ta akcijski načrt prizadevati za boljše usklajevanje in harmonizacijo virov in prizadevanj držav članic za pregon vojnih zločincev v EU; meni, da ima tranzicijska pravičnost temeljno vlogo pri dolgoročnem zagotavljanju miru, in poziva Komisijo, naj zasnuje ambiciozen program za krepitev zmogljivosti držav članic in tretjih držav, da bodo v svojih nacionalnih pravnih sistemih uporabile načelo splošne pristojnosti; |
| --- | --- |

59.

poziva EU in njene mednarodne partnerje, naj v celoti izkoristijo vse ustrezne instrumente za boj proti nekaznovanju, tudi s povečanjem podpore za Mednarodno kazensko sodišče in posebna sodišča na nacionalni in mednarodni ravni ter z vzpostavitvijo prožnih mehanizmov za sodelovanje in financiranje, da bi se dokazi o mednarodnih hudodelstvih hitro zbirali in analizirali; poziva mednarodno skupnost, naj zagotovi, da vsi storilci vojnih zločinov in zločinov proti človeštvu ter napeljevalci k njim v celoti odgovarjajo za svoja dejanja; poziva EU in njene države članice, naj si prizadevajo za ustanovitev posebnega sodišča, kot ga je ustanovila Ukrajina in ki bo ob podpori mednarodne skupnosti preiskalo ruske vojaške in politične voditelje ter od njih zahtevalo odgovornost za kaznivo dejanje agresije, ter naj še naprej podpirajo preiskavo obtožb o vojnih hudodelstvih, hudodelstvih proti človeštvu in genocidu, ki jo trenutno izvaja Mednarodno kazensko sodišče; ponovno poziva Komisijo, naj predstavi akcijski načrt EU o nekaznovanju; poudarja, da bi si moral ta akcijski načrt prizadevati za boljše usklajevanje in harmonizacijo virov in prizadevanj držav članic za pregon vojnih zločincev v EU; meni, da ima tranzicijska pravičnost temeljno vlogo pri dolgoročnem zagotavljanju miru, in poziva Komisijo, naj zasnuje ambiciozen program za krepitev zmogljivosti držav članic in tretjih držav, da bodo v svojih nacionalnih pravnih sistemih uporabile načelo splošne pristojnosti;

| 60. | pozdravlja prvo srečanje Evropske politične skupnosti oktobra 2022 kot platformo za razpravo, dialog in sodelovanje s tesnimi partnerji o zunanjepolitičnih in varnostnih izzivih, s katerimi se soočamo, da bi okrepili varnost evropske celine ter nadaljevali politično in varnostno sodelovanje na podlagi skupnih interesov; pozdravlja, da se je prvega srečanja v Pragi udeležilo 44 držav, tudi tesni partnerji, kot je Združeno kraljestvo; poziva, naj se Parlament tesno vključi v pojasnitev področja delovanja in prihodnjega dela te skupnosti; poudarja, da je za prihodnji uspeh in skladnost tega foruma bistvena določena stopnja usklajenosti demokratičnih vrednot in načel; ponovno poudarja, da Evropska politična skupnost v nobenem primeru ne sme povzročiti zamud pri pristopu držav kandidatk k EU ali biti pretveza zanje; |
| --- | --- |

60.

pozdravlja prvo srečanje Evropske politične skupnosti oktobra 2022 kot platformo za razpravo, dialog in sodelovanje s tesnimi partnerji o zunanjepolitičnih in varnostnih izzivih, s katerimi se soočamo, da bi okrepili varnost evropske celine ter nadaljevali politično in varnostno sodelovanje na podlagi skupnih interesov; pozdravlja, da se je prvega srečanja v Pragi udeležilo 44 držav, tudi tesni partnerji, kot je Združeno kraljestvo; poziva, naj se Parlament tesno vključi v pojasnitev področja delovanja in prihodnjega dela te skupnosti; poudarja, da je za prihodnji uspeh in skladnost tega foruma bistvena določena stopnja usklajenosti demokratičnih vrednot in načel; ponovno poudarja, da Evropska politična skupnost v nobenem primeru ne sme povzročiti zamud pri pristopu držav kandidatk k EU ali biti pretveza zanje;

| 61. | poudarja, da je treba okrepiti dialog z Združenim kraljestvom o možnostih za prihodnje sodelovanje in usklajevanje na področju zunanje, varnostne in obrambne politike v skladu z določbami iz politične izjave, pa tudi v okviru partnerstva med EU in Natom, Organizacije združenih narodov, Evropske politične skupnosti in drugih mednarodnih forumov; poziva k tesnejšemu sodelovanju EU z našimi britanskimi sosedi, saj se soočamo s skupnimi izzivi na področju zunanjih zadev in varnostnih vprašanj; obžaluje, da sporazum o trgovini in sodelovanju ne vključuje določb o sodelovanju na področju zunanje politike in obrambe; poudarja, kako pomembno je usklajevanje režimov sankcij; poziva k večji vključenosti Združenega kraljestva v evropske varnostne in obrambne projekte; v zvezi s tem pozdravlja odločitev članic stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO) in Sveta z dne 14. novembra 2022, da Združeno kraljestvo povabijo k sodelovanju pri projektu PESCO za vojaško mobilnost, kar bi izboljšalo medsebojno hitro varnostno in obrambno pomoč; |
| --- | --- |

61.

poudarja, da je treba okrepiti dialog z Združenim kraljestvom o možnostih za prihodnje sodelovanje in usklajevanje na področju zunanje, varnostne in obrambne politike v skladu z določbami iz politične izjave, pa tudi v okviru partnerstva med EU in Natom, Organizacije združenih narodov, Evropske politične skupnosti in drugih mednarodnih forumov; poziva k tesnejšemu sodelovanju EU z našimi britanskimi sosedi, saj se soočamo s skupnimi izzivi na področju zunanjih zadev in varnostnih vprašanj; obžaluje, da sporazum o trgovini in sodelovanju ne vključuje določb o sodelovanju na področju zunanje politike in obrambe; poudarja, kako pomembno je usklajevanje režimov sankcij; poziva k večji vključenosti Združenega kraljestva v evropske varnostne in obrambne projekte; v zvezi s tem pozdravlja odločitev članic stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO) in Sveta z dne 14. novembra 2022, da Združeno kraljestvo povabijo k sodelovanju pri projektu PESCO za vojaško mobilnost, kar bi izboljšalo medsebojno hitro varnostno in obrambno pomoč;

| 62. | poziva Združeno kraljestvo, naj zagotovi celovito izvajanje sporazuma o izstopu, vključno s protokolom o Irski/Severni Irski, ter naj si prizadeva za praktične, prožne in trajne skupne rešitve v pravnem okviru protokola; poudarja, da je popolno izvajanje protokola bistveno za ohranitev miru in stabilnosti na Severnem Irskem, ki ju zagotavlja Velikonočni sporazum (Sporazum iz Belfasta), ter za celovitost in pravilno delovanje evropskega enotnega trga; |
| --- | --- |

62.

poziva Združeno kraljestvo, naj zagotovi celovito izvajanje sporazuma o izstopu, vključno s protokolom o Irski/Severni Irski, ter naj si prizadeva za praktične, prožne in trajne skupne rešitve v pravnem okviru protokola; poudarja, da je popolno izvajanje protokola bistveno za ohranitev miru in stabilnosti na Severnem Irskem, ki ju zagotavlja Velikonočni sporazum (Sporazum iz Belfasta), ter za celovitost in pravilno delovanje evropskega enotnega trga;

| 63. | poudarja, kako pomembno je močno čezatlantsko sodelovanje, kot je prišlo do izraza v kontekstu ruske vojaške agresije proti Ukrajini, in sicer na podlagi skupnih vrednot in ciljev, pa tudi načela partnerstva enakih pri vodenju in prevzemanju odgovornosti, ob hkratnem spoštovanju avtonomije, posebnosti, interesov in ambicij druge strani; pozdravlja vlogo ZDA pri preprečevanju ruske agresije, zlasti z izmenjavo obveščevalnih podatkov, vojaško pomočjo, humanitarno pomočjo in politično podporo ter s krepitvijo najbolj izpostavljenega dela vzhodnega krila Nata; poudarja, da je treba dodatno okrepiti čezatlantsko sodelovanje med EU in ZDA z ambiciozno čezatlantsko agendo; poziva politično vodstvo in institucije Združenih držav, naj nadaljujejo v smeri vse tesnejšega sodelovanja in usklajevanja na vseh področjih, ki so v interesu boja proti globalnim grožnjam, ki vplivajo na naše skupne vrednote, varnost in blaginjo; |
| --- | --- |

63.

poudarja, kako pomembno je močno čezatlantsko sodelovanje, kot je prišlo do izraza v kontekstu ruske vojaške agresije proti Ukrajini, in sicer na podlagi skupnih vrednot in ciljev, pa tudi načela partnerstva enakih pri vodenju in prevzemanju odgovornosti, ob hkratnem spoštovanju avtonomije, posebnosti, interesov in ambicij druge strani; pozdravlja vlogo ZDA pri preprečevanju ruske agresije, zlasti z izmenjavo obveščevalnih podatkov, vojaško pomočjo, humanitarno pomočjo in politično podporo ter s krepitvijo najbolj izpostavljenega dela vzhodnega krila Nata; poudarja, da je treba dodatno okrepiti čezatlantsko sodelovanje med EU in ZDA z ambiciozno čezatlantsko agendo; poziva politično vodstvo in institucije Združenih držav, naj nadaljujejo v smeri vse tesnejšega sodelovanja in usklajevanja na vseh področjih, ki so v interesu boja proti globalnim grožnjam, ki vplivajo na naše skupne vrednote, varnost in blaginjo;

| 64. | pozdravlja sedanje sodelovanje, odločnost in enotno stališče pri podpori Ukrajini in izvajanju režima sankcij brez primere, da bi Rusijo odvrnili od nadaljevanja svoje nezakonite agresije in podprli popolno osvoboditev Ukrajine znotraj njenih mednarodno priznanih meja; v celoti podpira sinergije ter skupne zunanje in varnostne cilje z nadaljnjim poglabljanjem sodelovanja v okviru čezatlantskega dialoga med EU in ZDA, na primer s transatlantsko parlamentarno diplomacijo, ter obravnavanjem številnih pomembnih svetovnih izzivov, kot so podnebne spremembe ter grožnja, ki jo pomenijo avtoritarni in totalitarni režimi po vsem svetu, med drugim v Evropi in Aziji; |
| --- | --- |

64.

pozdravlja sedanje sodelovanje, odločnost in enotno stališče pri podpori Ukrajini in izvajanju režima sankcij brez primere, da bi Rusijo odvrnili od nadaljevanja svoje nezakonite agresije in podprli popolno osvoboditev Ukrajine znotraj njenih mednarodno priznanih meja; v celoti podpira sinergije ter skupne zunanje in varnostne cilje z nadaljnjim poglabljanjem sodelovanja v okviru čezatlantskega dialoga med EU in ZDA, na primer s transatlantsko parlamentarno diplomacijo, ter obravnavanjem številnih pomembnih svetovnih izzivov, kot so podnebne spremembe ter grožnja, ki jo pomenijo avtoritarni in totalitarni režimi po vsem svetu, med drugim v Evropi in Aziji;

| 65. | priporoča, naj se vrhunska srečanja med EU in Združenimi državami Amerike organizirajo redno in vsaj enkrat na leto, da bi čezatlantskemu sodelovanju dali trajno spodbudo na visoki ravni; v zvezi s tem pozdravlja delo čezatlantskega Sveta za trgovino in tehnologijo ter ponavlja svoj predlog za ustanovitev čezatlantskega političnega sveta, ki bi deloval kot forum za reden in učinkovit institucionalni dialog o zunanji in varnostni politiki; pozdravlja močno zavezo ZDA evropski varnosti, zlasti ogromno vojaško pomoč Ukrajini in namestitev vojaških enot na vzhodnem krilu Nata; |
| --- | --- |

65.

priporoča, naj se vrhunska srečanja med EU in Združenimi državami Amerike organizirajo redno in vsaj enkrat na leto, da bi čezatlantskemu sodelovanju dali trajno spodbudo na visoki ravni; v zvezi s tem pozdravlja delo čezatlantskega Sveta za trgovino in tehnologijo ter ponavlja svoj predlog za ustanovitev čezatlantskega političnega sveta, ki bi deloval kot forum za reden in učinkovit institucionalni dialog o zunanji in varnostni politiki; pozdravlja močno zavezo ZDA evropski varnosti, zlasti ogromno vojaško pomoč Ukrajini in namestitev vojaških enot na vzhodnem krilu Nata;

| 66. | je seznanjen, da je v aprilu 2022 potekalo 23. vrhunsko srečanje med EU in Kitajsko; je zelo zaskrbljen zaradi rezultatov 20. nacionalnega kongresa Kitajske komunistične partije, ki poudarjajo geopolitične ambicije Ši Džinpinga; ugotavlja, da odnose med EU in Ljudsko republiko Kitajsko vse bolj zaznamujeta gospodarsko tekmovanje in sistemsko rivalstvo; ponovno poziva k prenovljeni, odločnejši, celoviti in usklajeni strategiji za odnose med EU in Kitajsko, ki bo oblikovala odnose s Kitajsko v interesu EU kot celote in v celoti upoštevala izzive, ki izhajajo iz vzpona Kitajske kot svetovne akterke in njene vse bolj zatiralne notranje politike ter vse odločnejše zunanje politike, med drugim do Unije ter do držav kandidatk in potencialnih držav kandidatk; |
| --- | --- |

66.

je seznanjen, da je v aprilu 2022 potekalo 23. vrhunsko srečanje med EU in Kitajsko; je zelo zaskrbljen zaradi rezultatov 20. nacionalnega kongresa Kitajske komunistične partije, ki poudarjajo geopolitične ambicije Ši Džinpinga; ugotavlja, da odnose med EU in Ljudsko republiko Kitajsko vse bolj zaznamujeta gospodarsko tekmovanje in sistemsko rivalstvo; ponovno poziva k prenovljeni, odločnejši, celoviti in usklajeni strategiji za odnose med EU in Kitajsko, ki bo oblikovala odnose s Kitajsko v interesu EU kot celote in v celoti upoštevala izzive, ki izhajajo iz vzpona Kitajske kot svetovne akterke in njene vse bolj zatiralne notranje politike ter vse odločnejše zunanje politike, med drugim do Unije ter do držav kandidatk in potencialnih držav kandidatk;

| 67. | izraža zaskrbljenost zaradi širokega nabora političnih, gospodarskih in vojaških instrumentov, ki jih Ljudska republika Kitajska uporablja, da si vse bolj odločno podreja države in da si prizadeva uveljaviti svojo avtoritarno ideologijo v mednarodnih organizacijah, kot so Združeni narodi, da bi širila svojo prisotnost, projicirala moč ter ustrezno prilagodila svojo strategijo, namere in vojaško oboroževanje; je še posebej zaskrbljen zaradi njenega partnerstva z Rusko federacijo in njunih skupnih poskusov spodkopavanja na pravilih temelječega svetovnega reda, ki so v nasprotju z našimi interesi in vrednotami; obsoja dejansko prorusko stališče LRK glede ruske vojaške agresije proti Ukrajini; |
| --- | --- |

67.

izraža zaskrbljenost zaradi širokega nabora političnih, gospodarskih in vojaških instrumentov, ki jih Ljudska republika Kitajska uporablja, da si vse bolj odločno podreja države in da si prizadeva uveljaviti svojo avtoritarno ideologijo v mednarodnih organizacijah, kot so Združeni narodi, da bi širila svojo prisotnost, projicirala moč ter ustrezno prilagodila svojo strategijo, namere in vojaško oboroževanje; je še posebej zaskrbljen zaradi njenega partnerstva z Rusko federacijo in njunih skupnih poskusov spodkopavanja na pravilih temelječega svetovnega reda, ki so v nasprotju z našimi interesi in vrednotami; obsoja dejansko prorusko stališče LRK glede ruske vojaške agresije proti Ukrajini;

| 68. | poziva EU in države članice, naj ponovno razmislijo o svoji odvisnosti od Kitajske in obravnavajo gospodarsko odvisnost v strateških sektorjih, ki bi lahko povzročila ranljivosti; poziva k večjemu usklajevanju in sodelovanju med podobno mislečimi partnerji pri vprašanjih skupnega pomena, zlasti, vendar ne izključno, pri vprašanjih, kot so strateška odvisnost, gospodarska prisila, politično vmešavanje in dezinformacije, ter k spodbujanju na pravilih temelječega multilateralizma in strateške solidarnosti med demokracijami; |
| --- | --- |

68.

poziva EU in države članice, naj ponovno razmislijo o svoji odvisnosti od Kitajske in obravnavajo gospodarsko odvisnost v strateških sektorjih, ki bi lahko povzročila ranljivosti; poziva k večjemu usklajevanju in sodelovanju med podobno mislečimi partnerji pri vprašanjih skupnega pomena, zlasti, vendar ne izključno, pri vprašanjih, kot so strateška odvisnost, gospodarska prisila, politično vmešavanje in dezinformacije, ter k spodbujanju na pravilih temelječega multilateralizma in strateške solidarnosti med demokracijami;

| 69. | najostreje obsoja sistem prisilnega dela, ki ga vodi kitajska vlada, in njene zločine proti človečnosti v Xinjiangu, ki pomenijo veliko tveganje genocida; poziva kitajsko vlado, naj ustavi sistematično preganjanje Ujgurov, vključno z grozljivim dejstvom, da oblasti posebej ciljajo ujgurske ženske, in sicer z izvajanjem uradne sheme usmerjenih ukrepov za preprečevanje rojstev, vključno s siljenjem žensk v rodni dobi k opravljanju splavov, prejemanju intrauterinih injekcij in sterilizaciji, ukrepov, ki bi lahko izpolnjevali merila za najhujše zločine proti človeštvu; je še vedno zelo zaskrbljen zaradi razmer v Tibetu in zaradi politike kitajske komunistične partije, ki je usmerjena v svobodo govora ter svobodo misli, prepričanja in veroizpovedi; |
| --- | --- |

69.

najostreje obsoja sistem prisilnega dela, ki ga vodi kitajska vlada, in njene zločine proti človečnosti v Xinjiangu, ki pomenijo veliko tveganje genocida; poziva kitajsko vlado, naj ustavi sistematično preganjanje Ujgurov, vključno z grozljivim dejstvom, da oblasti posebej ciljajo ujgurske ženske, in sicer z izvajanjem uradne sheme usmerjenih ukrepov za preprečevanje rojstev, vključno s siljenjem žensk v rodni dobi k opravljanju splavov, prejemanju intrauterinih injekcij in sterilizaciji, ukrepov, ki bi lahko izpolnjevali merila za najhujše zločine proti človeštvu; je še vedno zelo zaskrbljen zaradi razmer v Tibetu in zaradi politike kitajske komunistične partije, ki je usmerjena v svobodo govora ter svobodo misli, prepričanja in veroizpovedi;

| 70. | ponovno nujno poziva preostalih deset držav članic, ki še tega niso storile, naj začasno prekinejo izvajanje pogodb o izročitvi z Ljudsko republiko Kitajsko in Hongkongom; ostro obsoja kampanjo mednarodne represije Ljudske republike Kitajske, ki je usmerjena proti posameznikom iz Kitajske in Hongkonga, ki živijo v tujini in diaspori, ter proti pripadnikom etničnih in verskih manjšinskih skupnosti, zlasti na ozemlju EU; poziva Komisijo in države članice, naj v sodelovanju s podobno mislečimi partnerji opredelijo in preprečijo vse možnosti, ki trenutno Ljudski republiki Kitajski olajšujejo mednarodno represijo; |
| --- | --- |

70.

ponovno nujno poziva preostalih deset držav članic, ki še tega niso storile, naj začasno prekinejo izvajanje pogodb o izročitvi z Ljudsko republiko Kitajsko in Hongkongom; ostro obsoja kampanjo mednarodne represije Ljudske republike Kitajske, ki je usmerjena proti posameznikom iz Kitajske in Hongkonga, ki živijo v tujini in diaspori, ter proti pripadnikom etničnih in verskih manjšinskih skupnosti, zlasti na ozemlju EU; poziva Komisijo in države članice, naj v sodelovanju s podobno mislečimi partnerji opredelijo in preprečijo vse možnosti, ki trenutno Ljudski republiki Kitajski olajšujejo mednarodno represijo;

| 71. | ponovno obsoja, da LRK spodkopava demokracijo v posebni upravni regiji Hongkong in da je v Hongkongu uvedla zakon o nacionalni varnosti; poziva Komisijo, naj pregleda avtonomen status Hongkonga glede na to, da Kitajska krši skupno izjavo Kitajske in Združenega kraljestva ter zatira avtonomijo Hongkonga; |
| --- | --- |

71.

ponovno obsoja, da LRK spodkopava demokracijo v posebni upravni regiji Hongkong in da je v Hongkongu uvedla zakon o nacionalni varnosti; poziva Komisijo, naj pregleda avtonomen status Hongkonga glede na to, da Kitajska krši skupno izjavo Kitajske in Združenega kraljestva ter zatira avtonomijo Hongkonga;

| 72. | opozarja, da je naša politika „ene Kitajske“ eden od temeljev odnosov med EU in Kitajsko; poudarja, da ohranjanje miru, stabilnosti in pravice do plovbe v indijsko-pacifiški regiji ostaja ključnega pomena za interese EU in njenih držav članic; odločno obsoja stalne vojaške provokacije Kitajske proti Tajvanu in ponovno odločno zavrača vsakršno enostransko spremembo sedanjega stanja v Tajvanski ožini; izraža globoko zaskrbljenost zaradi stališča kitajske vlade, izraženega na 20. partijskem kongresu Komunistične partije Kitajske, da se Kitajska ne bo nikoli odrekla pravici do uporabe sile na Tajvanu; ponovno poudarja, da se sedanjega položaja v Tajvanski ožini ne bi smelo enostransko spremeniti proti volji tajvanskega ljudstva; pozdravlja, da so države članice EU in njene partnerice v regiji jasno obsodile vojaške vaje Ljudske republike Kitajske, ter poudarja, da je naša enotnost ključna za to, da bomo Kitajsko odvrnili od agresije ter ohranili mir in stabilnost v Tajvanski ožini; meni, da bi bilo treba spor med Tajvanom in Kitajsko rešiti z mirnim dialogom brez kakršnih koli predpogojev; |
| --- | --- |

72.

opozarja, da je naša politika „ene Kitajske“ eden od temeljev odnosov med EU in Kitajsko; poudarja, da ohranjanje miru, stabilnosti in pravice do plovbe v indijsko-pacifiški regiji ostaja ključnega pomena za interese EU in njenih držav članic; odločno obsoja stalne vojaške provokacije Kitajske proti Tajvanu in ponovno odločno zavrača vsakršno enostransko spremembo sedanjega stanja v Tajvanski ožini; izraža globoko zaskrbljenost zaradi stališča kitajske vlade, izraženega na 20. partijskem kongresu Komunistične partije Kitajske, da se Kitajska ne bo nikoli odrekla pravici do uporabe sile na Tajvanu; ponovno poudarja, da se sedanjega položaja v Tajvanski ožini ne bi smelo enostransko spremeniti proti volji tajvanskega ljudstva; pozdravlja, da so države članice EU in njene partnerice v regiji jasno obsodile vojaške vaje Ljudske republike Kitajske, ter poudarja, da je naša enotnost ključna za to, da bomo Kitajsko odvrnili od agresije ter ohranili mir in stabilnost v Tajvanski ožini; meni, da bi bilo treba spor med Tajvanom in Kitajsko rešiti z mirnim dialogom brez kakršnih koli predpogojev;

| 73. | poziva vse pristojne institucije EU, naj nujno pripravijo na scenarijih utemeljeno strategijo za reševanje varnostnih izzivov na Tajvanu; |
| --- | --- |

73.

poziva vse pristojne institucije EU, naj nujno pripravijo na scenarijih utemeljeno strategijo za reševanje varnostnih izzivov na Tajvanu;

| 74. | izraža trdno solidarnost s tajvanskim ljudstvom in Tajvan šteje za podobno mislečega partnerja, ki deli skupne vrednote svobode, demokracije, človekovih pravic in pravne države; poziva Komisijo in podpredsednika/visokega predstavnika, naj vzpostavita strateško sodelovanje s Tajvanom, hitro ukrepata na podlagi priporočil iz priporočila Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2021 o političnih odnosih in sodelovanju med EU in Tajvanom ter okrepita gospodarske, trgovinske in naložbene odnose z otokom, tudi z dvostranskim sporazumom o naložbah in sektorskimi sporazumi, na primer v zvezi z odpornimi dobavnimi verigami, sodelovanjem na področju sistemov carinskega nadzora in potrjevanja porekla ter s sporazumi o dostopu do trga; poziva podpredsednika/visokega predstavnika in Komisijo, naj v sklopu priprav na pogajanja za poglobitev dvostranskih gospodarskih vezi kot načina za diverzifikacijo dobavnih verig, da bi odpravili ranljivost EU v razmerju do LRK, nujno začneta oceno učinka, javno posvetovanje in predhodno študijo o dvostranskem sporazumu o naložbah s tajvanskimi oblastmi; priporoča, da se v Evropski gospodarski in trgovinski urad napoti uradnika za zvezo, ki bo usklajeval skupna prizadevanja za boj proti dezinformacijam in vmešavanju; priporoča, naj Komisija pobudo Global Gateway poveže in preplete z novo južno politiko Tajvana; |
| --- | --- |

74.

izraža trdno solidarnost s tajvanskim ljudstvom in Tajvan šteje za podobno mislečega partnerja, ki deli skupne vrednote svobode, demokracije, človekovih pravic in pravne države; poziva Komisijo in podpredsednika/visokega predstavnika, naj vzpostavita strateško sodelovanje s Tajvanom, hitro ukrepata na podlagi priporočil iz priporočila Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2021 o političnih odnosih in sodelovanju med EU in Tajvanom ter okrepita gospodarske, trgovinske in naložbene odnose z otokom, tudi z dvostranskim sporazumom o naložbah in sektorskimi sporazumi, na primer v zvezi z odpornimi dobavnimi verigami, sodelovanjem na področju sistemov carinskega nadzora in potrjevanja porekla ter s sporazumi o dostopu do trga; poziva podpredsednika/visokega predstavnika in Komisijo, naj v sklopu priprav na pogajanja za poglobitev dvostranskih gospodarskih vezi kot načina za diverzifikacijo dobavnih verig, da bi odpravili ranljivost EU v razmerju do LRK, nujno začneta oceno učinka, javno posvetovanje in predhodno študijo o dvostranskem sporazumu o naložbah s tajvanskimi oblastmi; priporoča, da se v Evropski gospodarski in trgovinski urad napoti uradnika za zvezo, ki bo usklajeval skupna prizadevanja za boj proti dezinformacijam in vmešavanju; priporoča, naj Komisija pobudo Global Gateway poveže in preplete z novo južno politiko Tajvana;

| 75. | poziva EU in njene države članice, naj sodelujejo z mednarodnimi partnerji in pomagajo ohraniti demokracijo na Tajvanu brez tujih groženj; |
| --- | --- |

75.

poziva EU in njene države članice, naj sodelujejo z mednarodnimi partnerji in pomagajo ohraniti demokracijo na Tajvanu brez tujih groženj;

| 76. | poudarja, da je Tajvan ključni partner in demokratični zaveznik EU v indijsko-pacifiški regiji, saj prispeva k ohranjanju mednarodnega reda, ki temelji na pravilih, in podpira temeljne vrednote; odločno poziva EU in njene države članice, naj okrepijo sodelovanje in si prizadevajo za celovito okrepljeno partnerstvo s Tajvanom, zlasti bistveno sodelovanje pri odpornosti kritičnih dobavnih verig ter v boju proti dezinformacijam in tujemu vmešavanju; |
| --- | --- |

76.

poudarja, da je Tajvan ključni partner in demokratični zaveznik EU v indijsko-pacifiški regiji, saj prispeva k ohranjanju mednarodnega reda, ki temelji na pravilih, in podpira temeljne vrednote; odločno poziva EU in njene države članice, naj okrepijo sodelovanje in si prizadevajo za celovito okrepljeno partnerstvo s Tajvanom, zlasti bistveno sodelovanje pri odpornosti kritičnih dobavnih verig ter v boju proti dezinformacijam in tujemu vmešavanju;

| 77. | še naprej zagovarja smiselno sodelovanje Tajvana kot opazovalca na srečanjih, v mehanizmih in pri dejavnostih mednarodnih in večstranskih teles in organizacij; |
| --- | --- |

77.

še naprej zagovarja smiselno sodelovanje Tajvana kot opazovalca na srečanjih, v mehanizmih in pri dejavnostih mednarodnih in večstranskih teles in organizacij;

| 78. | spodbuja večje gospodarske, znanstvene, kulturne in politične stike med EU in Tajvanom, tudi na najvišji možni ravni; poudarja pomen krepitve dialoga med EU in Tajvanom s poglabljanjem odnosov s civilno družbo ter spodbujanjem izmenjav s tajvanskimi medijskimi organizacijami in kulturnih izmenjav, tudi z odpiranjem jezikovnih šol; |
| --- | --- |

78.

spodbuja večje gospodarske, znanstvene, kulturne in politične stike med EU in Tajvanom, tudi na najvišji možni ravni; poudarja pomen krepitve dialoga med EU in Tajvanom s poglabljanjem odnosov s civilno družbo ter spodbujanjem izmenjav s tajvanskimi medijskimi organizacijami in kulturnih izmenjav, tudi z odpiranjem jezikovnih šol;

| 79. | poziva Kitajsko, naj glede na ponovno odprtje svojih meja na razumljiv in lahko dostopen način razkrije popolne in točne podatke o covidu-19, vključno z doslej manjkajočimi podatki o hospitalizacijah, sprejemih v intenzivno nego in smrtih; |
| --- | --- |

79.

poziva Kitajsko, naj glede na ponovno odprtje svojih meja na razumljiv in lahko dostopen način razkrije popolne in točne podatke o covidu-19, vključno z doslej manjkajočimi podatki o hospitalizacijah, sprejemih v intenzivno nego in smrtih;

| 80. | pozdravlja dobro sodelovanje med EU in Republiko Korejo kot ključno strateško partnerico, s katero deli enako predanost demokraciji, človekovim pravicam, pravni državi in tržnemu gospodarstvu; pozdravlja uskladitev Republike Koreje z EU in ZDA v odziv na rusko vojno proti Ukrajini, zlasti z uvedbo sankcij proti Rusiji in Belorusiji; poudarja vlogo Republike Koreje pri podpiranju prizadevanj za popolno, preverljivo in nepovratno uničenje jedrskega programa in programa balističnih izstrelkov Demokratične ljudske republike Koreje; poziva države članice, naj podprejo mirno in diplomatsko rešitev tega vprašanja v tesnem sodelovanju z mednarodnimi partnerji; pozdravlja okrepljeno sodelovanje Južne Koreje z Natom; |
| --- | --- |

80.

pozdravlja dobro sodelovanje med EU in Republiko Korejo kot ključno strateško partnerico, s katero deli enako predanost demokraciji, človekovim pravicam, pravni državi in tržnemu gospodarstvu; pozdravlja uskladitev Republike Koreje z EU in ZDA v odziv na rusko vojno proti Ukrajini, zlasti z uvedbo sankcij proti Rusiji in Belorusiji; poudarja vlogo Republike Koreje pri podpiranju prizadevanj za popolno, preverljivo in nepovratno uničenje jedrskega programa in programa balističnih izstrelkov Demokratične ljudske republike Koreje; poziva države članice, naj podprejo mirno in diplomatsko rešitev tega vprašanja v tesnem sodelovanju z mednarodnimi partnerji; pozdravlja okrepljeno sodelovanje Južne Koreje z Natom;

| 81. | ostro obsoja stalne preskuse balističnih izstrelkov in jedrske poskuse Demokratične ljudske republike Koreje ter druge dejavnosti, povezane s širjenjem jedrskega orožja, pa tudi povečanje števila poskusov orožja od začetka leta 2022, saj predstavlja veliko grožnjo mednarodnemu miru in varnosti; |
| --- | --- |

81.

ostro obsoja stalne preskuse balističnih izstrelkov in jedrske poskuse Demokratične ljudske republike Koreje ter druge dejavnosti, povezane s širjenjem jedrskega orožja, pa tudi povečanje števila poskusov orožja od začetka leta 2022, saj predstavlja veliko grožnjo mednarodnemu miru in varnosti;

| 82. | najostreje obsoja domnevne poskuse Katarja in Maroka, da bi s korupcijo vplivala na poslance, nekdanje poslance in uslužbence Parlamenta, s čimer zlonamerno vmešavanje spodkopava demokratični proces EU; |
| --- | --- |

82.

najostreje obsoja domnevne poskuse Katarja in Maroka, da bi s korupcijo vplivala na poslance, nekdanje poslance in uslužbence Parlamenta, s čimer zlonamerno vmešavanje spodkopava demokratični proces EU;

| 83. | meni, da morata biti varstvo in spodbujanje človekovih pravic v središču partnerstva EU z Marokom glede na njegov strateški značaj za EU in njene interese v regiji; poziva Maroko, naj preneha nadlegovati in ustrahovati novinarje, zagovornike človekovih pravic in aktiviste diaspore, izpusti politične zapornike in si v partnerstvu z EU prizadeva za nadaljnji razvoj možnosti izobraževanja, zaposlovanja in zdravstvenega varstva, pri čemer naj posebni poudarek nameni zgodovinsko marginaliziranim regijam, kot je Rif; |
| --- | --- |

83.

meni, da morata biti varstvo in spodbujanje človekovih pravic v središču partnerstva EU z Marokom glede na njegov strateški značaj za EU in njene interese v regiji; poziva Maroko, naj preneha nadlegovati in ustrahovati novinarje, zagovornike človekovih pravic in aktiviste diaspore, izpusti politične zapornike in si v partnerstvu z EU prizadeva za nadaljnji razvoj možnosti izobraževanja, zaposlovanja in zdravstvenega varstva, pri čemer naj posebni poudarek nameni zgodovinsko marginaliziranim regijam, kot je Rif;

| 84. | odločno obsoja napade avtoritarnih in neliberalnih režimov na človekove pravice in njihov univerzalni značaj ter s tem povezano spodkopavanje njihovega varstva; poziva zrele demokracije in podobno misleče partnerje, naj zavzamejo odločno in javno držo ter tako ponovno potrdijo našo zavezanost varstvu univerzalnosti človekovih pravic in pravne države; poziva zrele demokracije ter mednarodne in regionalne organizacije, naj združijo moči in se povežejo v svetovnem okviru za človekove pravice za odvračanje groženj in spodbujanje človekovih pravic po vsem svetu; |
| --- | --- |

84.

odločno obsoja napade avtoritarnih in neliberalnih režimov na človekove pravice in njihov univerzalni značaj ter s tem povezano spodkopavanje njihovega varstva; poziva zrele demokracije in podobno misleče partnerje, naj zavzamejo odločno in javno držo ter tako ponovno potrdijo našo zavezanost varstvu univerzalnosti človekovih pravic in pravne države; poziva zrele demokracije ter mednarodne in regionalne organizacije, naj združijo moči in se povežejo v svetovnem okviru za človekove pravice za odvračanje groženj in spodbujanje človekovih pravic po vsem svetu;

| 85. | poudarja, da je EU zavezana svobodni, odprti, povezani in na pravilih utemeljeni indijsko-pacifiški regiji; ponovno poudarja, da je treba hitro začeti izvajati novo indijsko-pacifiško strategijo EU, saj našim partnericam v regiji ponuja priložnost, da se skupaj spoprimejo s skupnimi izzivi, branijo mednarodni red, ki temelji na pravilih, in mednarodno pravo ter se zavzamejo za skupne vrednote in načela; poudarja pomen spoštovanja prostih in odprtih pomorskih poti v indijsko-pacifiški regiji v skladu s Konvencijo OZN o pomorskem pravu; nasprotuje enostranskim ukrepom v Južnokitajskem morju in ponovno izraža podporo mirnemu reševanju sporov v skladu z mednarodnim pravom; |
| --- | --- |

85.

poudarja, da je EU zavezana svobodni, odprti, povezani in na pravilih utemeljeni indijsko-pacifiški regiji; ponovno poudarja, da je treba hitro začeti izvajati novo indijsko-pacifiško strategijo EU, saj našim partnericam v regiji ponuja priložnost, da se skupaj spoprimejo s skupnimi izzivi, branijo mednarodni red, ki temelji na pravilih, in mednarodno pravo ter se zavzamejo za skupne vrednote in načela; poudarja pomen spoštovanja prostih in odprtih pomorskih poti v indijsko-pacifiški regiji v skladu s Konvencijo OZN o pomorskem pravu; nasprotuje enostranskim ukrepom v Južnokitajskem morju in ponovno izraža podporo mirnemu reševanju sporov v skladu z mednarodnim pravom;

| 86. | poziva k okrepljeni prisotnosti EU v širši indijsko-pacifiški regiji; poudarja, da bi bilo treba sodelovanje s pacifiškimi državami okrepiti ob upoštevanju dejanskih potreb naših partnerjev na terenu; poudarja pomen našega sodelovanja s Forumom pacifiških otokov ter Organizacijo afriških, karibskih in pacifiških držav pri izvajanju ciljev indijsko-pacifiške strategije EU; se zavzema za tesnejše sodelovanje z državami v regiji, zlasti z Japonsko, Južno Korejo, Avstralijo, Novo Zelandijo in Indijo, ter Združenjem držav jugovzhodne Azije (ASEAN); pozdravlja slavnostni vrh EU-ASEAN, ki je potekal 14. decembra 2022; pozdravlja sklenitev sporazuma o prosti trgovini z Novo Zelandijo ter začetek veljavnosti okvirnega sporazuma med EU in Avstralijo; |
| --- | --- |

86.

poziva k okrepljeni prisotnosti EU v širši indijsko-pacifiški regiji; poudarja, da bi bilo treba sodelovanje s pacifiškimi državami okrepiti ob upoštevanju dejanskih potreb naših partnerjev na terenu; poudarja pomen našega sodelovanja s Forumom pacifiških otokov ter Organizacijo afriških, karibskih in pacifiških držav pri izvajanju ciljev indijsko-pacifiške strategije EU; se zavzema za tesnejše sodelovanje z državami v regiji, zlasti z Japonsko, Južno Korejo, Avstralijo, Novo Zelandijo in Indijo, ter Združenjem držav jugovzhodne Azije (ASEAN); pozdravlja slavnostni vrh EU-ASEAN, ki je potekal 14. decembra 2022; pozdravlja sklenitev sporazuma o prosti trgovini z Novo Zelandijo ter začetek veljavnosti okvirnega sporazuma med EU in Avstralijo;

| 87. | poudarja pomembno vlogo, ki jo ima Japonska pri spodbujanju stabilnosti v regiji, ter poziva k tesnejšemu strateškemu partnerstvu med EU in Japonsko na številnih področjih, tudi kar zadeva indijsko-pacifiško regijo, povezljivost, obrambo večstranskega reda, ki temelji na pravilih, trgovino in naložbe, varnost, digitalno preobrazbo, podnebne ukrepe, raziskave in inovacije, pionirske tehnologije in analizo/popis virov; opozarja, da je Japonska ena najtesnejših podobno mislečih partneric EU, s katero ta deli vrednote in načela, kot so demokracija, pravna država, človekove pravice, dobro upravljanje in multilateralizem; odločno podpira sklenitev sporazuma o strateškem partnerstvu med EU in Japonsko ter poziva preostale države članice, naj ta sporazum ratificirajo; spodbuja pogajanja o sporazumu o varnosti in obveščanju med EU in Japonsko, ki naj bo korak za spodbujanje širšega sodelovanja na področju varnosti in obrambe; |
| --- | --- |

87.

poudarja pomembno vlogo, ki jo ima Japonska pri spodbujanju stabilnosti v regiji, ter poziva k tesnejšemu strateškemu partnerstvu med EU in Japonsko na številnih področjih, tudi kar zadeva indijsko-pacifiško regijo, povezljivost, obrambo večstranskega reda, ki temelji na pravilih, trgovino in naložbe, varnost, digitalno preobrazbo, podnebne ukrepe, raziskave in inovacije, pionirske tehnologije in analizo/popis virov; opozarja, da je Japonska ena najtesnejših podobno mislečih partneric EU, s katero ta deli vrednote in načela, kot so demokracija, pravna država, človekove pravice, dobro upravljanje in multilateralizem; odločno podpira sklenitev sporazuma o strateškem partnerstvu med EU in Japonsko ter poziva preostale države članice, naj ta sporazum ratificirajo; spodbuja pogajanja o sporazumu o varnosti in obveščanju med EU in Japonsko, ki naj bo korak za spodbujanje širšega sodelovanja na področju varnosti in obrambe;

| 88. | ugotavlja, da je združenje ASEAN ključni partner EU; poziva k nadaljnjemu osredotočanju na azijsko celino, saj so številne države izpostavljene vse večji nestabilnosti dobavnih verig in agroživilskih sistemov ter spodkopavanju makroekonomske stabilnosti zaradi neupravičene, neizzvane in nezakonite ruske vojaške agresije proti Ukrajini, ki je še dodatno pretresla svetovni sistem, ki ga je pred tem že prizadela kriza zaradi covida-19; |
| --- | --- |

88.

ugotavlja, da je združenje ASEAN ključni partner EU; poziva k nadaljnjemu osredotočanju na azijsko celino, saj so številne države izpostavljene vse večji nestabilnosti dobavnih verig in agroživilskih sistemov ter spodkopavanju makroekonomske stabilnosti zaradi neupravičene, neizzvane in nezakonite ruske vojaške agresije proti Ukrajini, ki je še dodatno pretresla svetovni sistem, ki ga je pred tem že prizadela kriza zaradi covida-19;

| 89. | odločno obsoja nelegitimno vladavino mjanmarske vojaške hunte in nenehno nasilno zatiranje demokratičnih teženj mjanmarskega ljudstva po nezakonitem državnem udaru, pa tudi podporo Rusije in Kitajske mjanmarskim oboroženim silam (Tatmadaw); ponovno izraža solidarnost z demokratičnimi težnjami mjanmarskega ljudstva, ki ga zastopa vlada narodne enotnosti, ter poziva EU in njene države članice, naj začnejo ali po potrebi okrepijo sodelovanje z vlado narodne enotnosti in jo podprejo, hkrati pa okrepijo omejevalne ukrepe proti Tatmadawu; poziva združenje ASEAN, naj glede na to, da Tatmadaw ni pripravljen doseči napredka pri soglasju v petih točkah, sodeluje z vlado narodne enotnosti, neodvisno civilno družbo in mednarodno skupnostjo, da bi dosegli trajno demokratično rešitev za Mjanmar; |
| --- | --- |

89.

odločno obsoja nelegitimno vladavino mjanmarske vojaške hunte in nenehno nasilno zatiranje demokratičnih teženj mjanmarskega ljudstva po nezakonitem državnem udaru, pa tudi podporo Rusije in Kitajske mjanmarskim oboroženim silam (Tatmadaw); ponovno izraža solidarnost z demokratičnimi težnjami mjanmarskega ljudstva, ki ga zastopa vlada narodne enotnosti, ter poziva EU in njene države članice, naj začnejo ali po potrebi okrepijo sodelovanje z vlado narodne enotnosti in jo podprejo, hkrati pa okrepijo omejevalne ukrepe proti Tatmadawu; poziva združenje ASEAN, naj glede na to, da Tatmadaw ni pripravljen doseči napredka pri soglasju v petih točkah, sodeluje z vlado narodne enotnosti, neodvisno civilno družbo in mednarodno skupnostjo, da bi dosegli trajno demokratično rešitev za Mjanmar;

| 90. | poudarja, da je treba celovito okrepiti strateško partnerstvo EU z Indijo; poudarja, da so odnosi z Indijo vse pomembnejši in da bi jih bilo treba poglobiti prek trgovinskih pogajanj, ki so v teku, in s krepitvijo sinergij v dvostranskem sodelovanju z zainteresiranimi partnerji v Afriki; opozarja na pomen tega partnerstva za doseganje ciljev trajnostnega razvoja; spodbuja EU in Indijo, naj v celoti izkoristita partnerstvo za povezljivost, ki je bilo sklenjeno leta 2021; pozdravlja tesnejša posvetovanja o varnosti in obrambi ter skupne pomorske vaje z Indijo in drugimi indijsko-pacifiškimi partnericami; poziva, naj se človekove pravice in demokratične vrednote ustrezno obravnavajo v okviru sodelovanja EU z Indijo; |
| --- | --- |

90.

poudarja, da je treba celovito okrepiti strateško partnerstvo EU z Indijo; poudarja, da so odnosi z Indijo vse pomembnejši in da bi jih bilo treba poglobiti prek trgovinskih pogajanj, ki so v teku, in s krepitvijo sinergij v dvostranskem sodelovanju z zainteresiranimi partnerji v Afriki; opozarja na pomen tega partnerstva za doseganje ciljev trajnostnega razvoja; spodbuja EU in Indijo, naj v celoti izkoristita partnerstvo za povezljivost, ki je bilo sklenjeno leta 2021; pozdravlja tesnejša posvetovanja o varnosti in obrambi ter skupne pomorske vaje z Indijo in drugimi indijsko-pacifiškimi partnericami; poziva, naj se človekove pravice in demokratične vrednote ustrezno obravnavajo v okviru sodelovanja EU z Indijo;

| 91. | vendar je resno zaskrbljen zaradi stališča Indije glede ruske vojaške agresije proti Ukrajini, njenega vzdržanja od glasovanja o resolucijah OZN in zlasti zaradi zagotavljanja finančne podpore Kremlju, ne le tako, da se ta država ne uskladi s sankcijami proti Rusiji, temveč tudi s tem, da povečuje uvoz in nakup ruskega orožja ter fosilnih goriv; izraža upanje, da bo Indija uskladila svoje stališče o ruski invaziji Ukrajine z EU, in poziva Svet ter visokega predstavnika/podpredsednika, naj v zvezi s tem nadaljujeta diplomatska prizadevanja; |
| --- | --- |

91.

vendar je resno zaskrbljen zaradi stališča Indije glede ruske vojaške agresije proti Ukrajini, njenega vzdržanja od glasovanja o resolucijah OZN in zlasti zaradi zagotavljanja finančne podpore Kremlju, ne le tako, da se ta država ne uskladi s sankcijami proti Rusiji, temveč tudi s tem, da povečuje uvoz in nakup ruskega orožja ter fosilnih goriv; izraža upanje, da bo Indija uskladila svoje stališče o ruski invaziji Ukrajine z EU, in poziva Svet ter visokega predstavnika/podpredsednika, naj v zvezi s tem nadaljujeta diplomatska prizadevanja;

| 92. | ponovno potrjuje svojo neomajno podporo neodvisnosti, suverenosti in ozemeljski celovitosti držav vzhodnega partnerstva znotraj njihovih mednarodno priznanih meja; priznava, da ruska vojaška agresija proti Ukrajini negativno vpliva predvsem na države vzhodnega partnerstva; poziva institucije in države članice EU, naj nemudoma začnejo poglobljen razmislek o reformi politike vzhodnega partnerstva, da bo glede na zaostrovanje geopolitičnih razmer primerna za prihodnost, in sicer na podlagi strateškega in političnega pomena regije za EU in različnih izzivov, s katerimi se srečujejo države tega partnerstva; ker so za varnost in mir v vzhodnem sosedstvu potrebni spoštovanje in ohranitev mednarodnega prava, ozemeljske celovitosti ter temeljnih pravic in svoboščin; poudarja, kako pomembno je, da se v tesnem sodelovanju z neodvisno civilno družbo krepita politična in finančna podpora ter prisotnost Unije v regiji; |
| --- | --- |

92.

ponovno potrjuje svojo neomajno podporo neodvisnosti, suverenosti in ozemeljski celovitosti držav vzhodnega partnerstva znotraj njihovih mednarodno priznanih meja; priznava, da ruska vojaška agresija proti Ukrajini negativno vpliva predvsem na države vzhodnega partnerstva; poziva institucije in države članice EU, naj nemudoma začnejo poglobljen razmislek o reformi politike vzhodnega partnerstva, da bo glede na zaostrovanje geopolitičnih razmer primerna za prihodnost, in sicer na podlagi strateškega in političnega pomena regije za EU in različnih izzivov, s katerimi se srečujejo države tega partnerstva; ker so za varnost in mir v vzhodnem sosedstvu potrebni spoštovanje in ohranitev mednarodnega prava, ozemeljske celovitosti ter temeljnih pravic in svoboščin; poudarja, kako pomembno je, da se v tesnem sodelovanju z neodvisno civilno družbo krepita politična in finančna podpora ter prisotnost Unije v regiji;

| 93. | poudarja, da Rusija izvaja tudi agresivno politiko proti Gruziji in Moldaviji; poudarja, da Ruska federacija še naprej spodkopava suverenost in ozemeljsko celovitost Moldavije s prisotnostjo svojih enot v pridnestrski regiji ter spodbuja politične in družbene nemire z uporabo energije kot orožja in dezinformacijskimi kampanjami, da bi pritiskala na moldavsko vlado in evropsko usmeritev države; poziva Rusko federacijo, naj v skladu z večkratnimi zahtevami moldavskih oblasti v celoti in brezpogojno umakne svoje vojaške sile in oborožitev iz pridnestrske regije ter naj to stori na urejen način; poudarja, da je treba pri vsakršni rešitvi pridnestrskega vprašanja spoštovati suvereno pravico Moldavije do izbire njene lastne usmeritve zunanje in obrambne politike; priznava, da je bila Gruzija prva država, ki je avgusta 2008 izkusila rusko vojaško agresijo v polnem obsegu, ko je Rusija poskusila nasilno spremeniti meje suverene države v Evropi, zasesti regije, ki so neločljiv del Gruzije – Abhazijo in Chinvalsko regijo/Južno Osetijo –, ter sprejeti ukrepe za njihovo dejansko priključitev, da bi izgnala več sto tisoč ljudi z njihovih domov zaradi etničnega čiščenja in razdelila družbe z okupacijskimi črtami; poziva EU, naj še naprej zahteva, da Rusija izpolni svoje obveznosti iz sporazuma o premirju, ki je bil s posredovanjem EU dosežen 12. avgusta 2008; spodbuja EU, naj okrepi svoja prizadevanja za mirno reševanje sporov v regiji vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

93.

poudarja, da Rusija izvaja tudi agresivno politiko proti Gruziji in Moldaviji; poudarja, da Ruska federacija še naprej spodkopava suverenost in ozemeljsko celovitost Moldavije s prisotnostjo svojih enot v pridnestrski regiji ter spodbuja politične in družbene nemire z uporabo energije kot orožja in dezinformacijskimi kampanjami, da bi pritiskala na moldavsko vlado in evropsko usmeritev države; poziva Rusko federacijo, naj v skladu z večkratnimi zahtevami moldavskih oblasti v celoti in brezpogojno umakne svoje vojaške sile in oborožitev iz pridnestrske regije ter naj to stori na urejen način; poudarja, da je treba pri vsakršni rešitvi pridnestrskega vprašanja spoštovati suvereno pravico Moldavije do izbire njene lastne usmeritve zunanje in obrambne politike; priznava, da je bila Gruzija prva država, ki je avgusta 2008 izkusila rusko vojaško agresijo v polnem obsegu, ko je Rusija poskusila nasilno spremeniti meje suverene države v Evropi, zasesti regije, ki so neločljiv del Gruzije – Abhazijo in Chinvalsko regijo/Južno Osetijo –, ter sprejeti ukrepe za njihovo dejansko priključitev, da bi izgnala več sto tisoč ljudi z njihovih domov zaradi etničnega čiščenja in razdelila družbe z okupacijskimi črtami; poziva EU, naj še naprej zahteva, da Rusija izpolni svoje obveznosti iz sporazuma o premirju, ki je bil s posredovanjem EU dosežen 12. avgusta 2008; spodbuja EU, naj okrepi svoja prizadevanja za mirno reševanje sporov v regiji vzhodnega partnerstva;

| 94. | pozdravlja okrepljeno sodelovanje Unije z državami južnega Kavkaza, zlasti hitro sprejetje nadzorne misije EU na armenski strani mednarodne meje Armenije z Azerbajdžanom, da bi spremljali razmere v regiji, krepili zaupanje ter prispevali k ponovni vzpostavitvi miru in varnosti; poudarja pomen zmanjševanja ruskega vpliva v regiji zaradi večje prisotnosti EU; poziva Svet, naj poveča število napotenih strokovnjakov in zmogljivost misije ter poziva k večji prisotnosti v regiji; |
| --- | --- |

94.

pozdravlja okrepljeno sodelovanje Unije z državami južnega Kavkaza, zlasti hitro sprejetje nadzorne misije EU na armenski strani mednarodne meje Armenije z Azerbajdžanom, da bi spremljali razmere v regiji, krepili zaupanje ter prispevali k ponovni vzpostavitvi miru in varnosti; poudarja pomen zmanjševanja ruskega vpliva v regiji zaradi večje prisotnosti EU; poziva Svet, naj poveča število napotenih strokovnjakov in zmogljivost misije ter poziva k večji prisotnosti v regiji;

| 95. | odločno obsoja zadnjo vojaško agresijo Azerbajdžana 12. septembra 2022 na suvereno ozemlje Armenije, ki je pomenila kršitev premirja in ima resne posledice za mirovni proces; je zaskrbljen tudi zaradi domnevnih vojnih zločinov in nečloveškega ravnanja, ki so jih zagrešile oborožene azerbajdžanske sile nad armenskimi vojnimi ujetniki in civilisti; ponovno poudarja, da je treba v celoti spoštovati ozemeljsko celovitost Armenije, in poudarja, da je EU pripravljena dejavneje sodelovati pri reševanju dolgotrajnih konfliktov v regiji; zato poziva azerbajdžanske oblasti, naj se nemudoma umaknejo z vseh delov armenskega ozemlja in izpustijo vojne ujetnike; odločno obsoja, da Azerbajdžan nezakonito blokira Lačinski koridor, s čimer krši tristransko izjavo z dne 9. novembra 2020, saj grozi, da bo to povzročilo namerno humanitarno krizo za prebivalce Gorskega Karabaha; zahteva, da azerbajdžanske oblasti takoj ponovno vzpostavijo svobodo gibanja prek Lačinskega koridorja; opozarja, da bodo le diplomatska sredstva zagotovila pravičen in trajen odziv na konflikt, ki bo koristil prebivalstvu Armenije in Azerbajdžana; |
| --- | --- |

95.

odločno obsoja zadnjo vojaško agresijo Azerbajdžana 12. septembra 2022 na suvereno ozemlje Armenije, ki je pomenila kršitev premirja in ima resne posledice za mirovni proces; je zaskrbljen tudi zaradi domnevnih vojnih zločinov in nečloveškega ravnanja, ki so jih zagrešile oborožene azerbajdžanske sile nad armenskimi vojnimi ujetniki in civilisti; ponovno poudarja, da je treba v celoti spoštovati ozemeljsko celovitost Armenije, in poudarja, da je EU pripravljena dejavneje sodelovati pri reševanju dolgotrajnih konfliktov v regiji; zato poziva azerbajdžanske oblasti, naj se nemudoma umaknejo z vseh delov armenskega ozemlja in izpustijo vojne ujetnike; odločno obsoja, da Azerbajdžan nezakonito blokira Lačinski koridor, s čimer krši tristransko izjavo z dne 9. novembra 2020, saj grozi, da bo to povzročilo namerno humanitarno krizo za prebivalce Gorskega Karabaha; zahteva, da azerbajdžanske oblasti takoj ponovno vzpostavijo svobodo gibanja prek Lačinskega koridorja; opozarja, da bodo le diplomatska sredstva zagotovila pravičen in trajen odziv na konflikt, ki bo koristil prebivalstvu Armenije in Azerbajdžana;

| 96. | je prepričan, da trajnostnega miru med Armenijo in Azerbajdžanom ni mogoče doseči z vojaškimi sredstvi, temveč je potrebna celovita politična rešitev v skladu z mednarodnim pravom, vključno z načeli iz Ustanovne listine OZN in iz Helsinške sklepne listine Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) iz leta 1975 ter osnovnimi načeli skupine iz Minska v okviru OVSE iz leta 2009, in sicer ozemeljsko celovitostjo, samoodločbo in neuporabo sile; |
| --- | --- |

96.

je prepričan, da trajnostnega miru med Armenijo in Azerbajdžanom ni mogoče doseči z vojaškimi sredstvi, temveč je potrebna celovita politična rešitev v skladu z mednarodnim pravom, vključno z načeli iz Ustanovne listine OZN in iz Helsinške sklepne listine Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) iz leta 1975 ter osnovnimi načeli skupine iz Minska v okviru OVSE iz leta 2009, in sicer ozemeljsko celovitostjo, samoodločbo in neuporabo sile;

| 97. | podpira pobudo predsednika Evropskega sveta Charlesa Michela, da organizira dvostranska srečanja voditeljev Armenije in Azerbajdžana v Bruslju in poskrbi za mediacijo na teh srečanjih, ter spodbuja delo na terenu posebnega predstavnika EU za Južni Kavkaz in za krizo v Gruziji; meni, da lahko EU prevzame vlogo poštene posrednice za preprečevanje nadaljnjega zaostrovanja razmer in doseganje trajnega miru; poziva Armenijo in Azerbajdžan, naj se v celoti angažirata za pripravo osnutka mirovne pogodbe; ponovno poudarja, da mora ta pogodba obravnavati vse temeljne vzroke konflikta, vključno s pravicami in varnostjo armenskega prebivalstva, ki živi v Gorskem Karabahu, vračanjem razseljenih oseb in beguncev na njihove domove pod nadzorom Urada visokega komisarja Združenih narodov za begunce, medverskim dialogom ter zaščito in ohranjanjem kulturne, verske in zgodovinske dediščine ter ozemeljske celovitosti; |
| --- | --- |

97.

podpira pobudo predsednika Evropskega sveta Charlesa Michela, da organizira dvostranska srečanja voditeljev Armenije in Azerbajdžana v Bruslju in poskrbi za mediacijo na teh srečanjih, ter spodbuja delo na terenu posebnega predstavnika EU za Južni Kavkaz in za krizo v Gruziji; meni, da lahko EU prevzame vlogo poštene posrednice za preprečevanje nadaljnjega zaostrovanja razmer in doseganje trajnega miru; poziva Armenijo in Azerbajdžan, naj se v celoti angažirata za pripravo osnutka mirovne pogodbe; ponovno poudarja, da mora ta pogodba obravnavati vse temeljne vzroke konflikta, vključno s pravicami in varnostjo armenskega prebivalstva, ki živi v Gorskem Karabahu, vračanjem razseljenih oseb in beguncev na njihove domove pod nadzorom Urada visokega komisarja Združenih narodov za begunce, medverskim dialogom ter zaščito in ohranjanjem kulturne, verske in zgodovinske dediščine ter ozemeljske celovitosti;

| 98. | poziva k popolnemu izvajanju celovitega in okrepljenega sporazuma o partnerstvu z Armenijo in poudarja, da je treba nadaljevati pogajanja o celovitem in okrepljenem novem sporazumu o partnerstvu med EU in Azerbajdžanom; |
| --- | --- |

98.

poziva k popolnemu izvajanju celovitega in okrepljenega sporazuma o partnerstvu z Armenijo in poudarja, da je treba nadaljevati pogajanja o celovitem in okrepljenem novem sporazumu o partnerstvu med EU in Azerbajdžanom;

| 99. | vztraja, da mora biti vsakršna poglobitev odnosov EU z Azerbajdžanom še naprej odvisna od tega, ali bo ta država znatno napredovala pri spoštovanju človekovih pravic, pravne države, demokracije in temeljnih svoboščin; |
| --- | --- |

99.

vztraja, da mora biti vsakršna poglobitev odnosov EU z Azerbajdžanom še naprej odvisna od tega, ali bo ta država znatno napredovala pri spoštovanju človekovih pravic, pravne države, demokracije in temeljnih svoboščin;

| 100. | poudarja pomen svobodne, demokratične, suverene in uspešne Belorusije; ponovno izraža podporo beloruski demokratični opoziciji, ki se kljub stalnim represivnim ukrepom še naprej upira režimu nelegitimnega voditelja in vpletenosti režima v rusko invazijo Ukrajine; vztraja, da se morajo vse sankcije proti Ruski federaciji uporabiti tudi proti beloruskemu režimu, istočasno pa je treba preprečevati negativne posledice za belorusko prebivalstvo, zlasti izdajanje viz; obsoja dezinformacije Lukašenkovega režima in Rusije o domnevnih grožnjah beloruskemu ozemlju; priznava težnje večine prebivalcev Belorusije, da bi živeli v svobodni, suvereni in demokratični državi, ter poziva Komisijo in države članice, naj se v sodelovanju z uradnimi predstavniki demokratične opozicije ustrezno pripravijo, da bodo pomagale pri prihodnji demokratični tranziciji države; obsoja poskuse destabilizacije Evrope z umetnimi migracijskimi krizami ter poziva EU in vse partnerje, naj blokirajo in preiščejo tihotapljenje ljudi in trgovino z njimi, ki ju izvajajo Lukašenkov režim in njegovi pajdaši; |
| --- | --- |

100.

poudarja pomen svobodne, demokratične, suverene in uspešne Belorusije; ponovno izraža podporo beloruski demokratični opoziciji, ki se kljub stalnim represivnim ukrepom še naprej upira režimu nelegitimnega voditelja in vpletenosti režima v rusko invazijo Ukrajine; vztraja, da se morajo vse sankcije proti Ruski federaciji uporabiti tudi proti beloruskemu režimu, istočasno pa je treba preprečevati negativne posledice za belorusko prebivalstvo, zlasti izdajanje viz; obsoja dezinformacije Lukašenkovega režima in Rusije o domnevnih grožnjah beloruskemu ozemlju; priznava težnje večine prebivalcev Belorusije, da bi živeli v svobodni, suvereni in demokratični državi, ter poziva Komisijo in države članice, naj se v sodelovanju z uradnimi predstavniki demokratične opozicije ustrezno pripravijo, da bodo pomagale pri prihodnji demokratični tranziciji države; obsoja poskuse destabilizacije Evrope z umetnimi migracijskimi krizami ter poziva EU in vse partnerje, naj blokirajo in preiščejo tihotapljenje ljudi in trgovino z njimi, ki ju izvajajo Lukašenkov režim in njegovi pajdaši;

| 101. | poudarja, da države Srednje Azije oklevajo in v nekaterih primerih niso pripravljene podpreti ruske invazije Ukrajine, kar kaže na zmanjševanja regionalnega vpliva Rusije; je seznanjen z vse večjim sodelovanjem Ljudske republike Kitajske in Turčije s to regijo, zlasti v okviru Šanghajske organizacije za sodelovanje in pobude En pas, ena pot; poziva k okrepljeni udeležbi EU v Srednji Aziji, ki bo temeljila na spoštovanju temeljnih pravic in interesov na podlagi vrednot Unije, tudi v okviru strategije Global Gateway; |
| --- | --- |

101.

poudarja, da države Srednje Azije oklevajo in v nekaterih primerih niso pripravljene podpreti ruske invazije Ukrajine, kar kaže na zmanjševanja regionalnega vpliva Rusije; je seznanjen z vse večjim sodelovanjem Ljudske republike Kitajske in Turčije s to regijo, zlasti v okviru Šanghajske organizacije za sodelovanje in pobude En pas, ena pot; poziva k okrepljeni udeležbi EU v Srednji Aziji, ki bo temeljila na spoštovanju temeljnih pravic in interesov na podlagi vrednot Unije, tudi v okviru strategije Global Gateway;

| 102. | poziva Komisijo in ESZD, naj posebno pozornost namenita državam Srednje Azije, da bi ohranili stabilnost in povezljivost te regije, ki je zaradi svoje geografske lege v občutljivem položaju; meni, da je treba strategijo EU za Srednjo Azijo temeljito revidirati, da bo odražala korenite spremembe v regiji in okoli nje od njenega sprejetja leta 2019, kot so med drugim vpliv nezakonite ruske vojaške agresije proti Ukrajini na geopolitično konkurenco in gospodarstva držav v regiji, umik ZDA iz Afganistana in nasilni talibanski prevzem oblasti v tej državi, prenosi oblasti v Kazahstanu in Turkmenistanu, nasilni konflikti med Tadžikistanom in Kirgizistanom ter vse večja regionalna vloga Kitajske; meni, da je Srednja Azija regija v strateškem interesu EU zaradi varnosti, povezljivosti, diverzifikacije virov energije, reševanja sporov in zaščite večstranskega mednarodnega reda, ki temelji na pravilih; |
| --- | --- |

102.

poziva Komisijo in ESZD, naj posebno pozornost namenita državam Srednje Azije, da bi ohranili stabilnost in povezljivost te regije, ki je zaradi svoje geografske lege v občutljivem položaju; meni, da je treba strategijo EU za Srednjo Azijo temeljito revidirati, da bo odražala korenite spremembe v regiji in okoli nje od njenega sprejetja leta 2019, kot so med drugim vpliv nezakonite ruske vojaške agresije proti Ukrajini na geopolitično konkurenco in gospodarstva držav v regiji, umik ZDA iz Afganistana in nasilni talibanski prevzem oblasti v tej državi, prenosi oblasti v Kazahstanu in Turkmenistanu, nasilni konflikti med Tadžikistanom in Kirgizistanom ter vse večja regionalna vloga Kitajske; meni, da je Srednja Azija regija v strateškem interesu EU zaradi varnosti, povezljivosti, diverzifikacije virov energije, reševanja sporov in zaščite večstranskega mednarodnega reda, ki temelji na pravilih;

| 103. | pozdravlja dejstvo, da je neizzvana ruska invazija Ukrajine spodbudila EU, da na novo prednostno razvrsti svojo politiko širitve; poudarja, da morata širitev in poglabljanje Unije potekati vzporedno, vendar potreba po notranjih reformah EU ne bi smela biti izgovor za upočasnitev pristopnega procesa, ki temelji na dosežkih; pozdravlja podelitev statusa države kandidatke Ukrajini, Moldaviji ter Bosni in Hercegovini ter poziva, naj se tak status podeli Gruziji, če bodo opravljene prednostne naloge, ki jih je Komisija podrobno navedla v svojem mnenju; spodbuja Svet in Komisijo, naj pristopna pogajanja z novimi državami kandidatkami začneta čim prej po izpolnitvi specifičnih pogojev, ki jih je določila Komisija; pozdravlja prošnjo Republike Kosovo za članstvo v EU; poudarja, da se je širitev sicer izkazala kot najučinkovitejše orodje zunanje politike Unije, saj širi področje, na katerem imajo evropske vrednote in načela pomemben vpliv, vendar bi bilo treba njeno izvajanje ponovno oceniti, da bi omogočili pospešeno integracijo pristopnih držav, ki dokažejo strateško usmeritev k EU in neomajno zavezanost reformam, povezanim z EU, utrjevanju demokracije in usklajevanju zunanje politike, vključno z uvajanjem teh držav v specifične politike ter pobude Unije; |
| --- | --- |

103.

pozdravlja dejstvo, da je neizzvana ruska invazija Ukrajine spodbudila EU, da na novo prednostno razvrsti svojo politiko širitve; poudarja, da morata širitev in poglabljanje Unije potekati vzporedno, vendar potreba po notranjih reformah EU ne bi smela biti izgovor za upočasnitev pristopnega procesa, ki temelji na dosežkih; pozdravlja podelitev statusa države kandidatke Ukrajini, Moldaviji ter Bosni in Hercegovini ter poziva, naj se tak status podeli Gruziji, če bodo opravljene prednostne naloge, ki jih je Komisija podrobno navedla v svojem mnenju; spodbuja Svet in Komisijo, naj pristopna pogajanja z novimi državami kandidatkami začneta čim prej po izpolnitvi specifičnih pogojev, ki jih je določila Komisija; pozdravlja prošnjo Republike Kosovo za članstvo v EU; poudarja, da se je širitev sicer izkazala kot najučinkovitejše orodje zunanje politike Unije, saj širi področje, na katerem imajo evropske vrednote in načela pomemben vpliv, vendar bi bilo treba njeno izvajanje ponovno oceniti, da bi omogočili pospešeno integracijo pristopnih držav, ki dokažejo strateško usmeritev k EU in neomajno zavezanost reformam, povezanim z EU, utrjevanju demokracije in usklajevanju zunanje politike, vključno z uvajanjem teh držav v specifične politike ter pobude Unije;

| 104. | poudarja, da je potrebna zadostna in trajna podpora za energetsko varnost držav, ki se želijo pridružiti EU, s posebnim poudarkom na tistih državah, ki so še vedno močno izpostavljene ruski manipulaciji z oskrbo, pa tudi za vzpostavitev varnostnih dogovorov z državami pristopnicami, ki so izpostavljene ruski agresiji; |
| --- | --- |

104.

poudarja, da je potrebna zadostna in trajna podpora za energetsko varnost držav, ki se želijo pridružiti EU, s posebnim poudarkom na tistih državah, ki so še vedno močno izpostavljene ruski manipulaciji z oskrbo, pa tudi za vzpostavitev varnostnih dogovorov z državami pristopnicami, ki so izpostavljene ruski agresiji;

| 105. | poziva k dejavnejši in učinkovitejši komunikacijski strategiji ter okrepitvi prizadevanj za spodbujanje vloge in koristi širitve ter tesnega partnerstva med EU in državami Zahodnega Balkana, pa tudi za spodbujanje projektov, reform in misij SVOP, ki jih financira EU; |
| --- | --- |

105.

poziva k dejavnejši in učinkovitejši komunikacijski strategiji ter okrepitvi prizadevanj za spodbujanje vloge in koristi širitve ter tesnega partnerstva med EU in državami Zahodnega Balkana, pa tudi za spodbujanje projektov, reform in misij SVOP, ki jih financira EU;

| 106. | poudarja, da je nekaznovanje po invaziji v Gruziji leta 2008 eden od dejavnikov, ki so omogočili rusko vojaško agresijo proti Ukrajini; meni, da ukrajinska zmaga ne bo le zagotovila svobode zasedenim ukrajinskim regijam, med drugim Donbasu in Krimu, temveč tudi Belorusiji, in bo odločilna za ponovno vzpostavitev ozemeljske celovitosti Gruzije in Moldavije; |
| --- | --- |

106.

poudarja, da je nekaznovanje po invaziji v Gruziji leta 2008 eden od dejavnikov, ki so omogočili rusko vojaško agresijo proti Ukrajini; meni, da ukrajinska zmaga ne bo le zagotovila svobode zasedenim ukrajinskim regijam, med drugim Donbasu in Krimu, temveč tudi Belorusiji, in bo odločilna za ponovno vzpostavitev ozemeljske celovitosti Gruzije in Moldavije;

| 107. | poziva ESZD, naj pripravi temeljito poročilo o kršitvah sporazuma o prekinitvi ognja iz leta 2008, saj ima EU kot mediatorka sporazuma o prekinitvi ognja z dne 12. avgusta 2008 posebno odgovornost; poziva ESZD, naj opredeli in sporoči, katerih določb Ruska federacija še vedno ni izpolnila, ter predloži priporočila, ki bi lahko Rusko federacijo spodbudila, da izpolni te določbe, zlasti da umakne svoje vojaške sile z zasedenih gruzijskih ozemelj in omogoči vzpostavitev mednarodnih varnostnih mehanizmov v državi ter EU v skladu z njenim mandatom omogoči neoviran dostop do celotnega ozemlja Gruzije; |
| --- | --- |

107.

poziva ESZD, naj pripravi temeljito poročilo o kršitvah sporazuma o prekinitvi ognja iz leta 2008, saj ima EU kot mediatorka sporazuma o prekinitvi ognja z dne 12. avgusta 2008 posebno odgovornost; poziva ESZD, naj opredeli in sporoči, katerih določb Ruska federacija še vedno ni izpolnila, ter predloži priporočila, ki bi lahko Rusko federacijo spodbudila, da izpolni te določbe, zlasti da umakne svoje vojaške sile z zasedenih gruzijskih ozemelj in omogoči vzpostavitev mednarodnih varnostnih mehanizmov v državi ter EU v skladu z njenim mandatom omogoči neoviran dostop do celotnega ozemlja Gruzije;

| 108. | ponovno potrjuje, da je prihodnost prebivalcev Ukrajine, Moldavije in Gruzije ter Zahodnega Balkana v EU; ponovno potrjuje svojo zavezanost širitvi, ki nima alternative in je bolj kot kdaj koli prej geostrateška naložba v stabilno, močno in enotno EU; je trdno prepričan, da je možnost polnopravnega članstva v EU za države, ki želijo postati države članice EU, tudi v političnem, gospodarskem in varnostnem interesu Unije; poziva Gruzijo, naj konkretno izpolni prednostne naloge, ki jih je pripravila Komisija, Evropski svet pa potrdil v sklepih z dne 23. in 24. junija 2022; |
| --- | --- |

108.

ponovno potrjuje, da je prihodnost prebivalcev Ukrajine, Moldavije in Gruzije ter Zahodnega Balkana v EU; ponovno potrjuje svojo zavezanost širitvi, ki nima alternative in je bolj kot kdaj koli prej geostrateška naložba v stabilno, močno in enotno EU; je trdno prepričan, da je možnost polnopravnega članstva v EU za države, ki želijo postati države članice EU, tudi v političnem, gospodarskem in varnostnem interesu Unije; poziva Gruzijo, naj konkretno izpolni prednostne naloge, ki jih je pripravila Komisija, Evropski svet pa potrdil v sklepih z dne 23. in 24. junija 2022;

| 109. | pozdravlja ukrepe, ki jih je napovedala Komisija za okrepitev Ukrajine, kot sta dostop do našega notranjega trga in odprava stroškov gostovanja; verjame, da bodo enaki ukrepi razširjeni na Republiko Moldavijo in Gruzijo, ki prav tako potrebujeta odločno sporočilo o podpori EU in konkretnih ukrepih za vključevanje v EU, in sicer zaradi močnih destabilizirajočih sil, ki ogrožajo njuno demokracijo; |
| --- | --- |

109.

pozdravlja ukrepe, ki jih je napovedala Komisija za okrepitev Ukrajine, kot sta dostop do našega notranjega trga in odprava stroškov gostovanja; verjame, da bodo enaki ukrepi razširjeni na Republiko Moldavijo in Gruzijo, ki prav tako potrebujeta odločno sporočilo o podpori EU in konkretnih ukrepih za vključevanje v EU, in sicer zaradi močnih destabilizirajočih sil, ki ogrožajo njuno demokracijo;

| 110. | poudarja, da je EU zavezana suverenosti, ozemeljski celovitosti in politični neodvisnosti Ukrajine, Republike Moldavije in Gruzije v okviru njihovih mednarodno priznanih meja, in podpira njihova prizadevanja za popolno uveljavitev teh načel; v zvezi s tem izpostavlja pomen enotnosti in solidarnosti držav članic; |
| --- | --- |

110.

poudarja, da je EU zavezana suverenosti, ozemeljski celovitosti in politični neodvisnosti Ukrajine, Republike Moldavije in Gruzije v okviru njihovih mednarodno priznanih meja, in podpira njihova prizadevanja za popolno uveljavitev teh načel; v zvezi s tem izpostavlja pomen enotnosti in solidarnosti držav članic;

| 111. | poziva Komisijo, naj pozorno spremlja destabilizacijske ukrepe Rusije v Republiki Moldaviji ter moldavskim oblastem in civilni družbi zagotovi potrebno podporo pri odzivanju na nastajajoče grožnje; |
| --- | --- |

111.

poziva Komisijo, naj pozorno spremlja destabilizacijske ukrepe Rusije v Republiki Moldaviji ter moldavskim oblastem in civilni družbi zagotovi potrebno podporo pri odzivanju na nastajajoče grožnje;

| 112. | vztraja, da je treba zunanjo in varnostno politiko EU reformirati, da bi jo usmerili v preprečevanje kriz, regionalno sodelovanje na področju varnosti, globalno podnebno in okoljsko ukrepanje, krepitev političnih in socialnih človekovih pravic ter zagotavljanje izvajanja ciljev agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030; |
| --- | --- |

112.

vztraja, da je treba zunanjo in varnostno politiko EU reformirati, da bi jo usmerili v preprečevanje kriz, regionalno sodelovanje na področju varnosti, globalno podnebno in okoljsko ukrepanje, krepitev političnih in socialnih človekovih pravic ter zagotavljanje izvajanja ciljev agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030;

| 113. | ponovno izraža odločno podporo evropski prihodnosti in pristopu vseh držav Zahodnega Balkana k EU kot polnopravnih članic evropske družine; poziva države članice, naj obnovijo svojo zavezo širitvi, tako da izpolnijo zaveze EU do držav Zahodnega Balkana, zlasti s takojšnjo odpravo vizumske obveznosti za državljane Kosova; pozdravlja, da je bil Bosni in Hercegovini podeljen status kandidatke; poudarja pomen evropskega povezovanja teh partnerskih držav za stabilnost in varnost evropske celine kot celote; |
| --- | --- |

113.

ponovno izraža odločno podporo evropski prihodnosti in pristopu vseh držav Zahodnega Balkana k EU kot polnopravnih članic evropske družine; poziva države članice, naj obnovijo svojo zavezo širitvi, tako da izpolnijo zaveze EU do držav Zahodnega Balkana, zlasti s takojšnjo odpravo vizumske obveznosti za državljane Kosova; pozdravlja, da je bil Bosni in Hercegovini podeljen status kandidatke; poudarja pomen evropskega povezovanja teh partnerskih držav za stabilnost in varnost evropske celine kot celote;

| 114. | poudarja, da mora EU okrepiti verodostojnost širitvenega procesa, tako da ohrani njegovo naravo, ki temelji na dosežkih, vključno z ohranjanjem osrednje vloge, dodeljene demokraciji, temeljnim pravicam in pravni državi, ki so zajeti v poglavjih 23 in 24 pravnega reda v okviru revidirane metodologije širitve, obenem pa se izogibati politizaciji širitvenega procesa prek dvostranskih sporov; poudarja, da bi moral biti napredek na poti k EU odvisen od trajnega in nepovratnega napredka, doseženega s potrebnimi reformami v zvezi z EU, zlasti na področju pravne države; |
| --- | --- |

114.

poudarja, da mora EU okrepiti verodostojnost širitvenega procesa, tako da ohrani njegovo naravo, ki temelji na dosežkih, vključno z ohranjanjem osrednje vloge, dodeljene demokraciji, temeljnim pravicam in pravni državi, ki so zajeti v poglavjih 23 in 24 pravnega reda v okviru revidirane metodologije širitve, obenem pa se izogibati politizaciji širitvenega procesa prek dvostranskih sporov; poudarja, da bi moral biti napredek na poti k EU odvisen od trajnega in nepovratnega napredka, doseženega s potrebnimi reformami v zvezi z EU, zlasti na področju pravne države;

| 115. | pozdravlja začetek pristopnih pogajanj z Albanijo in Severno Makedonijo in poziva vse zadevne strani, naj sprejmejo potrebne ukrepe, da bi Albaniji in Severni Makedoniji omogočili hiter napredek; obsoja zlonamerni vpliv regionalnih akterjev ter rusko in drugo tuje vmešavanje v državah Zahodnega Balkana; |
| --- | --- |

115.

pozdravlja začetek pristopnih pogajanj z Albanijo in Severno Makedonijo in poziva vse zadevne strani, naj sprejmejo potrebne ukrepe, da bi Albaniji in Severni Makedoniji omogočili hiter napredek; obsoja zlonamerni vpliv regionalnih akterjev ter rusko in drugo tuje vmešavanje v državah Zahodnega Balkana;

| 116. | poudarja, da se morajo države Zahodnega Balkana popolnoma uskladiti s skupno zunanjo in varnostno politiko in sankcijami EU, zlasti njeno politiko sankcij proti tretjim državam; obžaluje, da je Srbija še vedno v zelo majhni meri usklajena s SZVP, zlasti v zvezi z vojaško agresijo Ruske federacije proti Ukrajini; ponavlja svoje stališče, da bi bilo treba dodatna pogajalska poglavja odpreti šele, ko bo Srbija okrepila svojo zavezanost reformi na področju demokracije in pravne države ter dokazala, da se je v celoti uskladila s SZVP; opozarja, da mora Srbija kot država, ki si prizadeva za evropsko integracijo, spoštovati skupne vrednote in pravice EU; |
| --- | --- |

116.

poudarja, da se morajo države Zahodnega Balkana popolnoma uskladiti s skupno zunanjo in varnostno politiko in sankcijami EU, zlasti njeno politiko sankcij proti tretjim državam; obžaluje, da je Srbija še vedno v zelo majhni meri usklajena s SZVP, zlasti v zvezi z vojaško agresijo Ruske federacije proti Ukrajini; ponavlja svoje stališče, da bi bilo treba dodatna pogajalska poglavja odpreti šele, ko bo Srbija okrepila svojo zavezanost reformi na področju demokracije in pravne države ter dokazala, da se je v celoti uskladila s SZVP; opozarja, da mora Srbija kot država, ki si prizadeva za evropsko integracijo, spoštovati skupne vrednote in pravice EU;

| 117. | poudarja, da je treba nujno okrepiti proces dialoga med Prištino in Beogradom pod vodstvom EU, da bi normalizirali dvostranske odnose na podlagi vzajemnega priznavanja; obsoja stalen vzorec zaostrovanja ukrepov Srbije in akterjev, ki jih podpira Srbija, tudi z nezakonitimi blokadami, nasilnimi napadi in grožnjami z vojaškimi akcijami, da bi prisilili popuščanje in spodkopali Republiko Kosovo; opozarja na svoje stališče, da je neodvisnost Republike Kosovo nepreklicna, in ponovno poziva pet držav članic, ki tega še niso storile, naj nemudoma priznajo neodvisnost Kosova; |
| --- | --- |

117.

poudarja, da je treba nujno okrepiti proces dialoga med Prištino in Beogradom pod vodstvom EU, da bi normalizirali dvostranske odnose na podlagi vzajemnega priznavanja; obsoja stalen vzorec zaostrovanja ukrepov Srbije in akterjev, ki jih podpira Srbija, tudi z nezakonitimi blokadami, nasilnimi napadi in grožnjami z vojaškimi akcijami, da bi prisilili popuščanje in spodkopali Republiko Kosovo; opozarja na svoje stališče, da je neodvisnost Republike Kosovo nepreklicna, in ponovno poziva pet držav članic, ki tega še niso storile, naj nemudoma priznajo neodvisnost Kosova;

| 118. | pozdravlja sklep Evropskega sveta, da se Bosni in Hercegovini 15. decembra 2022 podeli status kandidatke, pod pogojem, da sprejme več ukrepov za okrepitev pripravljenosti na pristopna pogajanja; poziva politične akterje v državi, naj pokažejo zavzetost in naredijo pomembne korake na poti do članstva v EU, tako da dosežejo napredek pri osmih korakih iz priporočila Komisije, znatno napredujejo pri 14 ključnih prednostnih nalogah, izvajajo obsežen sklop reform, vključno z volilnimi reformami v skladu z odločitvami domačih in mednarodnih sodišč, da bi zagotovili načeli enakosti in nediskriminacije za vse državljane in konstitutivne narode, kot je zapisano v ustavi, in ob polnem spoštovanju sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice z dne 22. decembra 2009 v zadevi Sejdić in Finci proti Bosni in Hercegovini; poziva Komisijo in ESZD, naj pomagata Bosni in Hercegovini pri hitrem izvajanju ključnih prednostnih nalog in preprečevanju, da bi ponovno zdrsnila v nacionalistične politike preteklosti; ponovno poudarja, da je treba zagotoviti, da se pravice vseh državljanov, ne glede na njihovo etnično, politično in versko pripadnost, v celoti spoštujejo v skladu s sodbami Evropskega sodišča za človekove pravice, odločbami ustavnega sodišča in priporočili Beneške komisije; |
| --- | --- |

118.

pozdravlja sklep Evropskega sveta, da se Bosni in Hercegovini 15. decembra 2022 podeli status kandidatke, pod pogojem, da sprejme več ukrepov za okrepitev pripravljenosti na pristopna pogajanja; poziva politične akterje v državi, naj pokažejo zavzetost in naredijo pomembne korake na poti do članstva v EU, tako da dosežejo napredek pri osmih korakih iz priporočila Komisije, znatno napredujejo pri 14 ključnih prednostnih nalogah, izvajajo obsežen sklop reform, vključno z volilnimi reformami v skladu z odločitvami domačih in mednarodnih sodišč, da bi zagotovili načeli enakosti in nediskriminacije za vse državljane in konstitutivne narode, kot je zapisano v ustavi, in ob polnem spoštovanju sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice z dne 22. decembra 2009 v zadevi Sejdić in Finci proti Bosni in Hercegovini

| 119. | obsoja separatistično retoriko in dejavnosti v Bosni in Hercegovini, vključno tem, da so bosanska država in akterji iz tretjih držav praznovali državne praznike, ki jih je ustavno sodišče Bosne in Hercegovine razglasilo za neustavne; ponovno poziva k sprejetju ciljno usmerjenih sankcij proti destabilizirajočim akterjem v Bosni in Hercegovini, tudi proti tistim, ki ogrožajo njeno suverenost in ozemeljsko celovitost, zlasti Miloradu Dodiku, ter drugim visokim uradnikom Republike Srbske in uradnikom tretjih držav, ki zagotavljajo politično in materialno podporo separatističnim politikam; poziva vse države članice, naj zagotovijo, da bo Svet lahko sprejel takšne sankcije; |
| --- | --- |

119.

obsoja separatistično retoriko in dejavnosti v Bosni in Hercegovini, vključno tem, da so bosanska država in akterji iz tretjih držav praznovali državne praznike, ki jih je ustavno sodišče Bosne in Hercegovine razglasilo za neustavne; ponovno poziva k sprejetju ciljno usmerjenih sankcij proti destabilizirajočim akterjem v Bosni in Hercegovini, tudi proti tistim, ki ogrožajo njeno suverenost in ozemeljsko celovitost, zlasti Miloradu Dodiku, ter drugim visokim uradnikom Republike Srbske in uradnikom tretjih držav, ki zagotavljajo politično in materialno podporo separatističnim politikam; poziva vse države članice, naj zagotovijo, da bo Svet lahko sprejel takšne sankcije;

| 120. | izreka pohvalo delu operacije EUFOR Althea in pozdravlja podaljšanje njenega mandata na obdobje po novembru 2022; poudarja, da ima ta misija še vedno ključno vlogo za varnost in stabilnost Bosne in Hercegovine, ter poziva EU in njene mednarodne partnerje, naj povečajo njene zmogljivosti; |
| --- | --- |

120.

izreka pohvalo delu operacije EUFOR Althea in pozdravlja podaljšanje njenega mandata na obdobje po novembru 2022; poudarja, da ima ta misija še vedno ključno vlogo za varnost in stabilnost Bosne in Hercegovine, ter poziva EU in njene mednarodne partnerje, naj povečajo njene zmogljivosti;

| 121. | ugotavlja, da je Svet v strateškem kompasu priznal, da varnost in stabilnost na celotnem Zahodnem Balkanu še vedno nista samoumevni in da obstaja tveganje, da bi se trenutno slabe evropske varnostne razmere razširile; opozarja, da se v strateškem kompasu poziva k podpori suverenosti, enotnosti in ozemeljski celovitosti Bosne in Hercegovine; |
| --- | --- |

121.

ugotavlja, da je Svet v strateškem kompasu priznal, da varnost in stabilnost na celotnem Zahodnem Balkanu še vedno nista samoumevni in da obstaja tveganje, da bi se trenutno slabe evropske varnostne razmere razširile; opozarja, da se v strateškem kompasu poziva k podpori suverenosti, enotnosti in ozemeljski celovitosti Bosne in Hercegovine;

| 122. | izraža zaskrbljenost glede časa, vsebine in načina uvedbe sprememb volilne zakonodaje Bosne in Hercegovine ter ustave Federacije Bosne in Hercegovine, ki jih je na dan volitev predlagal visoki predstavnik za Bosno in Hercegovino ter ki lahko ogrozijo demokratično legitimnost in utrdijo etnonacionalizem; |
| --- | --- |

122.

izraža zaskrbljenost glede časa, vsebine in načina uvedbe sprememb volilne zakonodaje Bosne in Hercegovine ter ustave Federacije Bosne in Hercegovine, ki jih je na dan volitev predlagal visoki predstavnik za Bosno in Hercegovino ter ki lahko ogrozijo demokratično legitimnost in utrdijo etnonacionalizem;

| 123. | poudarja, da morajo države kandidatke in potencialne države kandidatke Zahodnega Balkana v celoti uskladiti svoje politike s skupno zunanjo in varnostno politiko EU, ter poziva Komisijo in države članice, naj uporabijo SZVP kot orodje za okrepitev sodelovanja z državami Zahodnega Balkana; poudarja, da se morajo države, ki se želijo pridružiti EU, zaradi nezakonite ruske vojaške agresije v celoti uskladiti s temeljnimi vrednotami in skupnimi politikami; poudarja, da se o človekovih pravicah in človekovemu dostojanstvu ni mogoče pogajati, zato morajo države kandidatke pravice invalidov, članov skupnosti LGBTI+, žensk in deklet ter drugih ranljivih skupin vključiti v vse sektorje in politike; poziva k tesnejšemu sodelovanju med EU ter državami kandidatkami in potencialnimi kandidatkami na področju varnosti in obrambe; |
| --- | --- |

123.

poudarja, da morajo države kandidatke in potencialne države kandidatke Zahodnega Balkana v celoti uskladiti svoje politike s skupno zunanjo in varnostno politiko EU, ter poziva Komisijo in države članice, naj uporabijo SZVP kot orodje za okrepitev sodelovanja z državami Zahodnega Balkana; poudarja, da se morajo države, ki se želijo pridružiti EU, zaradi nezakonite ruske vojaške agresije v celoti uskladiti s temeljnimi vrednotami in skupnimi politikami; poudarja, da se o človekovih pravicah in človekovemu dostojanstvu ni mogoče pogajati, zato morajo države kandidatke pravice invalidov, članov skupnosti LGBTI+, žensk in deklet ter drugih ranljivih skupin vključiti v vse sektorje in politike; poziva k tesnejšemu sodelovanju med EU ter državami kandidatkami in potencialnimi kandidatkami na področju varnosti in obrambe;

| 124. | ostaja globoko zaskrbljen glede poročil, ki jih komisar za širitev in evropsko sosedsko politiko poskuša namenoma zaobiti in lahko ogrozijo osredotočenost na demokratične reforme in reforme na področju pravne države v državah pristopnicah; poziva Komisijo, naj začne neodvisno in nepristransko preiskavo o tem, ali ravnanje in politike komisarja za sosedsko politiko in širitev pomenijo kršitev kodeksa ravnanja za člane Komisije in obveznosti komisarja iz Pogodb; |
| --- | --- |

124.

ostaja globoko zaskrbljen glede poročil, ki jih komisar za širitev in evropsko sosedsko politiko poskuša namenoma zaobiti in lahko ogrozijo osredotočenost na demokratične reforme in reforme na področju pravne države v državah pristopnicah; poziva Komisijo, naj začne neodvisno in nepristransko preiskavo o tem, ali ravnanje in politike komisarja za sosedsko politiko in širitev pomenijo kršitev kodeksa ravnanja za člane Komisije in obveznosti komisarja iz Pogodb;

| 125. | je seznanjen s poročilom o Turčiji za leto 2022, ki ga je Komisija predstavila 12. oktobra 2022; je globoko zaskrbljen zaradi dejstva, da turška vlada ni zaustavila negativnega trenda glede poslabšanja demokracije, pravne države, temeljnih pravic in neodvisnosti sodstva ter da je zunanja politika Turčije še vedno v nasprotju s prednostnimi nalogami EU v okviru SZVP, saj je stopnja usklajenosti v obdobju poročanja znašala le 7 %; ponovno izraža svoje stališče z dne 18. maja 2022, da ne more predvideti nobenega nadaljevanja pristopnih pogajanj s Turčijo; vendar ostaja zavezan demokratičnemu in političnemu dialogu s Turčijo, zlasti njeno civilno družbo; |
| --- | --- |

125.

je seznanjen s poročilom o Turčiji za leto 2022, ki ga je Komisija predstavila 12. oktobra 2022; je globoko zaskrbljen zaradi dejstva, da turška vlada ni zaustavila negativnega trenda glede poslabšanja demokracije, pravne države, temeljnih pravic in neodvisnosti sodstva ter da je zunanja politika Turčije še vedno v nasprotju s prednostnimi nalogami EU v okviru SZVP, saj je stopnja usklajenosti v obdobju poročanja znašala le 7 %; ponovno izraža svoje stališče z dne 18. maja 2022, da ne more predvideti nobenega nadaljevanja pristopnih pogajanj s Turčijo; vendar ostaja zavezan demokratičnemu in političnemu dialogu s Turčijo, zlasti njeno civilno družbo;

| 126. | obžaluje, da Turčija še vedno ni ratificirala prošenj Švedske in Finske za članstvo v zvezi NATO; |
| --- | --- |

126.

obžaluje, da Turčija še vedno ni ratificirala prošenj Švedske in Finske za članstvo v zvezi NATO;

| 127. | znova poudarja, da ceni, da je Turčija obsodila neupravičeno rusko invazijo in vojaško agresijo nad Ukrajino ter njeno vlogo posrednice med Ukrajino in Rusijo, vključno z njenim bistvenim prispevkom pri pomembnem dogovoru o izvozu ukrajinskega žita; vendar izraža resno zaskrbljenost zaradi nenehnega pomanjkanja usklajenosti s sankcijami EU proti Rusiji, zlasti glede prostega pretoka blaga, ki izhaja iz sedanje carinske unije, in zaradi nedavno okrepljenih trgovinskih in finančnih odnosov z Rusijo; poudarja, da geopolitična vloga Turčije ne prevladuje nad resnimi pomanjkljivostmi na področju človekovih pravic v tej državi, ki so še vedno glavna ovira za napredek v odnosih med EU in Turčijo; |
| --- | --- |

127.

znova poudarja, da ceni, da je Turčija obsodila neupravičeno rusko invazijo in vojaško agresijo nad Ukrajino ter njeno vlogo posrednice med Ukrajino in Rusijo, vključno z njenim bistvenim prispevkom pri pomembnem dogovoru o izvozu ukrajinskega žita; vendar izraža resno zaskrbljenost zaradi nenehnega pomanjkanja usklajenosti s sankcijami EU proti Rusiji, zlasti glede prostega pretoka blaga, ki izhaja iz sedanje carinske unije, in zaradi nedavno okrepljenih trgovinskih in finančnih odnosov z Rusijo; poudarja, da geopolitična vloga Turčije ne prevladuje nad resnimi pomanjkljivostmi na področju človekovih pravic v tej državi, ki so še vedno glavna ovira za napredek v odnosih med EU in Turčijo;

| 128. | ponavlja svoj prejšnji poziv, da mora EU nujno opredeliti splošno strategijo za kratko-, srednje- in dolgoročne odnose s Turčijo, ki bo vključevala vse vidike in politike, da bi spodbudili stabilnejše, verodostojnejše in predvidljivejše partnerstvo, saj ima Turčija ključno vlogo v regiji, pa tudi ob upoštevanju, da ta država izvaja destabilizacijske dejavnosti na Zahodnem Balkanu, v vzhodnem Sredozemlju, na Bližnjem vzhodu in v Južnem Kavkazu ter da v njej prihaja do stalnega nazadovanja na področju demokracije; obžaluje nedavno agresivno retoriko turške vlade o Grčiji, državi članici in zaveznici v Natu; poziva vse vpletene strani, naj zmanjšajo napetosti in spodbujajo obnovitev diplomatskega dialoga, da bi našli trajne rešitve za spore v regiji; |
| --- | --- |

128.

ponavlja svoj prejšnji poziv, da mora EU nujno opredeliti splošno strategijo za kratko-, srednje- in dolgoročne odnose s Turčijo, ki bo vključevala vse vidike in politike, da bi spodbudili stabilnejše, verodostojnejše in predvidljivejše partnerstvo, saj ima Turčija ključno vlogo v regiji, pa tudi ob upoštevanju, da ta država izvaja destabilizacijske dejavnosti na Zahodnem Balkanu, v vzhodnem Sredozemlju, na Bližnjem vzhodu in v Južnem Kavkazu ter da v njej prihaja do stalnega nazadovanja na področju demokracije; obžaluje nedavno agresivno retoriko turške vlade o Grčiji, državi članici in zaveznici v Natu; poziva vse vpletene strani, naj zmanjšajo napetosti in spodbujajo obnovitev diplomatskega dialoga, da bi našli trajne rešitve za spore v regiji;

| 129. | obžaluje, da več kot 25 let po začetku t. i. barcelonskega procesa območje skupne blaginje, stabilnosti in svobode s sredozemskimi državami južnega sosedstva še ni oblikovano; poziva Komisijo, naj podpre države južnega sosedstva pri okrevanju po pandemiji covida-19 in ublaži njene negativne učinke na te države ter pretrese v oskrbi in zvišanja cen, ki so posledica ruske vojaške agresije proti Ukrajini, zlasti na področju prehranske varnosti in gnojil; pozdravlja črnomorsko pobudo za žito, pri kateri so posredovali Združeni narodi; poziva Rusijo, naj preneha uporabljati izvoz hrane kot orožje, kar lahko neodgovorno povzroči dodatno negotovost preskrbe s hrano v Afriki, Aziji in na Bližnjem vzhodu, ter naj v celoti izpolnjuje pogoje dogovora; poziva h krepitvi energetskih partnerstev z ustreznimi državami v regiji, pri čemer je treba v celoti upoštevati potrebo po diverzifikaciji dobaviteljev in virov energije, hkrati pa partnerskim državam pomagati pri njihovem zelenem in digitalnem prehodu; poziva k spodbujanju varnega, pravičnega in enakopravnega dostopa do cepiv po vsem svetu, tudi z začasno odpravo ustreznih patentnih pravic; |
| --- | --- |

129.

obžaluje, da več kot 25 let po začetku t. i. barcelonskega procesa območje skupne blaginje, stabilnosti in svobode s sredozemskimi državami južnega sosedstva še ni oblikovano; poziva Komisijo, naj podpre države južnega sosedstva pri okrevanju po pandemiji covida-19 in ublaži njene negativne učinke na te države ter pretrese v oskrbi in zvišanja cen, ki so posledica ruske vojaške agresije proti Ukrajini, zlasti na področju prehranske varnosti in gnojil; pozdravlja črnomorsko pobudo za žito, pri kateri so posredovali Združeni narodi; poziva Rusijo, naj preneha uporabljati izvoz hrane kot orožje, kar lahko neodgovorno povzroči dodatno negotovost preskrbe s hrano v Afriki, Aziji in na Bližnjem vzhodu, ter naj v celoti izpolnjuje pogoje dogovora; poziva h krepitvi energetskih partnerstev z ustreznimi državami v regiji, pri čemer je treba v celoti upoštevati potrebo po diverzifikaciji dobaviteljev in virov energije, hkrati pa partnerskim državam pomagati pri njihovem zelenem in digitalnem prehodu; poziva k spodbujanju varnega, pravičnega in enakopravnega dostopa do cepiv po vsem svetu, tudi z začasno odpravo ustreznih patentnih pravic;

| 130. | poziva Komisijo, naj v celoti izvaja pobude, opisane v skupnem sporočilu Komisije in podpredsednika/visokega predstavnika z dne 9. februarja 2021 o prenovljenem partnerstvu z južnim sosedstvom in sprejete v priporočilu Parlamenta o prenovljenem partnerstvu z južnim sosedstvom; |
| --- | --- |

130.

poziva Komisijo, naj v celoti izvaja pobude, opisane v skupnem sporočilu Komisije in podpredsednika/visokega predstavnika z dne 9. februarja 2021 o prenovljenem partnerstvu z južnim sosedstvom in sprejete v priporočilu Parlamenta o prenovljenem partnerstvu z južnim sosedstvom;

| 131. | poudarja, da sta nestabilnost in negotovost v evropskem južnem sosedstvu stalen izziv; poziva EU in njene države članice, naj okrepijo sodelovanje s partnerskimi državami v južnem sosedstvu, da bi ublažili posledice trgovine z ljudmi in tihotapljenja nezakonitega orožja in kulturnih dobrin ter preprečili nasilni ekstremizem in tako ohranili varnost in stabilnost v evropskem južnem sosedstvu; |
| --- | --- |

131.

poudarja, da sta nestabilnost in negotovost v evropskem južnem sosedstvu stalen izziv; poziva EU in njene države članice, naj okrepijo sodelovanje s partnerskimi državami v južnem sosedstvu, da bi ublažili posledice trgovine z ljudmi in tihotapljenja nezakonitega orožja in kulturnih dobrin ter preprečili nasilni ekstremizem in tako ohranili varnost in stabilnost v evropskem južnem sosedstvu;

| 132. | poudarja, da nestabilnost v Libiji nima posledic le za sosednje države, temveč tudi za Evropo; opozarja, da nedelujoča država, delitev na frakcije in razmah oboroženih skupin predstavljajo plodna tla za trgovce z drogami, orožjem in ljudmi; |
| --- | --- |

132.

poudarja, da nestabilnost v Libiji nima posledic le za sosednje države, temveč tudi za Evropo; opozarja, da nedelujoča država, delitev na frakcije in razmah oboroženih skupin predstavljajo plodna tla za trgovce z drogami, orožjem in ljudmi;

| 133. | obsoja, da Rusija v varnostnem svetu Združenih narodov nenehno ogroža razširitev zadnjega sirskega koridorja za humanitarno pomoč Bab Al Hava, s čimer ogroža več kot štiri milijone ljudi, ki so pri zadovoljevanju osnovnih potreb po hrani, zdravilih in drugih nujnih potrebščinah odvisni od humanitarne pomoči; |
| --- | --- |

133.

obsoja, da Rusija v varnostnem svetu Združenih narodov nenehno ogroža razširitev zadnjega sirskega koridorja za humanitarno pomoč Bab Al Hava, s čimer ogroža več kot štiri milijone ljudi, ki so pri zadovoljevanju osnovnih potreb po hrani, zdravilih in drugih nujnih potrebščinah odvisni od humanitarne pomoči;

| 134. | je zaskrbljen zaradi težkih gospodarskih in humanitarnih razmer v Afganistanu po nasilnem talibanskem prevzemu oblasti, ki zlasti negativno vpliva na pravice žensk in deklet, etnične in verske manjšine, zagovornike človekovih pravic, neodvisne predstavnike medijev in posameznike, ki so zagotovili pomoč EU in njenim državam članicam; izraža globoko zaskrbljenost zaradi regionalne nestabilnosti, ki jo je povzročil talibanski prevzem oblasti, in zlasti zaradi ambicij talibanov, da bi razširili svoj vpliv na sosednje države z vzpostavitvijo in krepitvijo terorističnih mrež po vsej regiji; ugotavlja, da je Pakistan v zvezi s tem še posebej ranljiv; |
| --- | --- |

134.

je zaskrbljen zaradi težkih gospodarskih in humanitarnih razmer v Afganistanu po nasilnem talibanskem prevzemu oblasti, ki zlasti negativno vpliva na pravice žensk in deklet, etnične in verske manjšine, zagovornike človekovih pravic, neodvisne predstavnike medijev in posameznike, ki so zagotovili pomoč EU in njenim državam članicam; izraža globoko zaskrbljenost zaradi regionalne nestabilnosti, ki jo je povzročil talibanski prevzem oblasti, in zlasti zaradi ambicij talibanov, da bi razširili svoj vpliv na sosednje države z vzpostavitvijo in krepitvijo terorističnih mrež po vsej regiji; ugotavlja, da je Pakistan v zvezi s tem še posebej ranljiv;

| 135. | poziva Komisijo in podpredsednika/visokega predstavnika, naj zagotovita popolno in pravočasno evakuacijo osebja posebnega predstavnika EU v Afganistanu in misije EUPOL Afganistan ter drugih posebno ranljivih oseb in njihovih vzdrževanih zakoncev, otrok, staršev in neporočenih sester v skladu s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/151 (7); |
| --- | --- |

135.

poziva Komisijo in podpredsednika/visokega predstavnika, naj zagotovita popolno in pravočasno evakuacijo osebja posebnega predstavnika EU v Afganistanu in misije EUPOL Afganistan ter drugih posebno ranljivih oseb in njihovih vzdrževanih zakoncev, otrok, staršev in neporočenih sester v skladu s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/151 (7

| 136. | poziva Komisijo in države članice, naj prebivalcem Afganistana zagotovijo dodatna sredstva za humanitarno pomoč; ponovno poudarja, da ne priznava talibanskega režima; podpira pet ključnih meril, ki jih je Svet sprejel 21. septembra 2021 in se uporabljajo kot vodilna načela za prihodnje sodelovanje s talibani, vendar meni, da si je treba močno prizadevati za opredelitev dolgoročne strategije za reševanje trenutnih izrednih razmer na področju človekovih pravic in apartheida med spoloma v Afganistanu; poziva EU, naj se odločneje zavzame za to, da bodo žrtve grozljivih zločinov v Afganistanu, tudi ženske in deklice, etnične manjšine in osebe LGBTIQ+, dosegle pravico na sodiščih, ter ponudi vso potrebno pomoč v nedavno obnovljeni preiskavi Mednarodnega kazenskega sodišča o hudodelstvih proti človečnosti in vojnih hudodelstvih v Afganistanu; najostreje obsoja odločitve talibanov, da ženskam in dekletom prepovejo srednješolsko in univerzitetno izobraževanje ter prepovejo zaposlovanje žensk v nevladnih organizacijah, kar bi lahko imelo katastrofalne humanitarne posledice; poziva Komisijo in države članice, naj skupaj z OZN, civilno družbo in mednarodnimi partnerji povečajo pritisk na talibane, da bi nemudoma preklicali te odločitve; |
| --- | --- |

136.

poziva Komisijo in države članice, naj prebivalcem Afganistana zagotovijo dodatna sredstva za humanitarno pomoč; ponovno poudarja, da ne priznava talibanskega režima; podpira pet ključnih meril, ki jih je Svet sprejel 21. septembra 2021 in se uporabljajo kot vodilna načela za prihodnje sodelovanje s talibani, vendar meni, da si je treba močno prizadevati za opredelitev dolgoročne strategije za reševanje trenutnih izrednih razmer na področju človekovih pravic in apartheida med spoloma v Afganistanu; poziva EU, naj se odločneje zavzame za to, da bodo žrtve grozljivih zločinov v Afganistanu, tudi ženske in deklice, etnične manjšine in osebe LGBTIQ+, dosegle pravico na sodiščih, ter ponudi vso potrebno pomoč v nedavno obnovljeni preiskavi Mednarodnega kazenskega sodišča o hudodelstvih proti človečnosti in vojnih hudodelstvih v Afganistanu; najostreje obsoja odločitve talibanov, da ženskam in dekletom prepovejo srednješolsko in univerzitetno izobraževanje ter prepovejo zaposlovanje žensk v nevladnih organizacijah, kar bi lahko imelo katastrofalne humanitarne posledice; poziva Komisijo in države članice, naj skupaj z OZN, civilno družbo in mednarodnimi partnerji povečajo pritisk na talibane, da bi nemudoma preklicali te odločitve;

| 137. | obsoja, da je v Iranu prišlo do brutalnega zatrtja demonstracij po smrti Mahse Amini, pri katerem je sodelovala tudi islamska revolucionarna garda, potem ko jo je iranska „policija za moralo“ nasilno aretirala, zlorabljala in z njo slabo ravnala; poziva EU in njene države članice, naj islamsko revolucionarno gardo zaradi terorističnih dejavnosti, zatiranja protestnikov in dobave brezpilotnih letal Rusiji uvrstijo na seznam oseb, skupin in subjektov, vpletenih v teroristična dejanja (v nadaljnjem besedilu: seznam EU za področje terorizma); ponovno izraža podporo miroljubnemu protestnemu gibanju po vsej državi, ki protestira proti uboju Mahse Amini, sistemskemu in vse večjemu zatiranju žensk ter resnim in množičnim kršitvam človekovih pravic in temeljnih svoboščin; je zgrožen, ker iranska policija in varnostne sile uporabljajo nebrzdano in nesorazmerno silo proti miroljubnim protestnikom; najostreje obsoja usmrtitev miroljubnih protestnikov, za katero stoji Islamska republika; meni, da je treba zaradi očitnega nespoštovanja človekovega dostojanstva in demokratičnih teženj lastnih državljanov, ki ga izkazuje iranski režim, ter podpore tega režima Ruski federaciji nadalje prilagoditi stališče EU do Irana; poziva oblasti Islamske republike, naj nemudoma razveljavijo vse smrtne kazni, izrečene v povezavi s protesti, ki potekajo, in nemudoma uvedejo moratorij na smrtno kazen s ciljem njene popolne odprave; poziva k odločnemu odzivu EU na vpletanje Irana v rusko vojaško agresijo proti Ukrajini; |
| --- | --- |

137.

obsoja, da je v Iranu prišlo do brutalnega zatrtja demonstracij po smrti Mahse Amini, pri katerem je sodelovala tudi islamska revolucionarna garda, potem ko jo je iranska „policija za moralo“ nasilno aretirala, zlorabljala in z njo slabo ravnala; poziva EU in njene države članice, naj islamsko revolucionarno gardo zaradi terorističnih dejavnosti, zatiranja protestnikov in dobave brezpilotnih letal Rusiji uvrstijo na seznam oseb, skupin in subjektov, vpletenih v teroristična dejanja (v nadaljnjem besedilu: seznam EU za področje terorizma); ponovno izraža podporo miroljubnemu protestnemu gibanju po vsej državi, ki protestira proti uboju Mahse Amini, sistemskemu in vse večjemu zatiranju žensk ter resnim in množičnim kršitvam človekovih pravic in temeljnih svoboščin; je zgrožen, ker iranska policija in varnostne sile uporabljajo nebrzdano in nesorazmerno silo proti miroljubnim protestnikom; najostreje obsoja usmrtitev miroljubnih protestnikov, za katero stoji Islamska republika; meni, da je treba zaradi očitnega nespoštovanja človekovega dostojanstva in demokratičnih teženj lastnih državljanov, ki ga izkazuje iranski režim, ter podpore tega režima Ruski federaciji nadalje prilagoditi stališče EU do Irana; poziva oblasti Islamske republike, naj nemudoma razveljavijo vse smrtne kazni, izrečene v povezavi s protesti, ki potekajo, in nemudoma uvedejo moratorij na smrtno kazen s ciljem njene popolne odprave; poziva k odločnemu odzivu EU na vpletanje Irana v rusko vojaško agresijo proti Ukrajini;

| 138. | odločno podpira težnje iranskega ljudstva, ki želi živeti v svobodni, stabilni, vključujoči in demokratični državi, ki bo spoštovala državne in mednarodne obveznosti na področju človekovih pravic in temeljnih svoboščin; v zvezi s tem pozdravlja omejevalne ukrepe, uvedene proti posameznikom in subjektom iz Irana, vključno s tako imenovano policijo za moralo, zaradi njihove vloge pri zatiranju sedanjih protestov, ki jih vodijo ženske v Iranu in s katerimi zahtevajo enake pravice in konec sistematične diskriminacije žensk ter splošnega kršenja človekovih pravic v Islamski republiki; pozdravlja resolucijo Sveta OZN za človekove pravice S35/1 z dne 24. novembra 2022 o vzpostavitvi neodvisne mednarodne misije za ugotavljanje dejstev o Islamski republiki Iran in poziva EU, naj v celoti podpre priprave na misijo in njeno izvajanje; poziva ESZD, Komisijo in države članice, naj v okviru vseh izmenjav z Iranom še naprej opozarjajo na vprašanja človekovih pravic; |
| --- | --- |

138.

odločno podpira težnje iranskega ljudstva, ki želi živeti v svobodni, stabilni, vključujoči in demokratični državi, ki bo spoštovala državne in mednarodne obveznosti na področju človekovih pravic in temeljnih svoboščin; v zvezi s tem pozdravlja omejevalne ukrepe, uvedene proti posameznikom in subjektom iz Irana, vključno s tako imenovano policijo za moralo, zaradi njihove vloge pri zatiranju sedanjih protestov, ki jih vodijo ženske v Iranu in s katerimi zahtevajo enake pravice in konec sistematične diskriminacije žensk ter splošnega kršenja človekovih pravic v Islamski republiki; pozdravlja resolucijo Sveta OZN za človekove pravice S35/1 z dne 24. novembra 2022 o vzpostavitvi neodvisne mednarodne misije za ugotavljanje dejstev o Islamski republiki Iran in poziva EU, naj v celoti podpre priprave na misijo in njeno izvajanje; poziva ESZD, Komisijo in države članice, naj v okviru vseh izmenjav z Iranom še naprej opozarjajo na vprašanja človekovih pravic;

| 139. | ponovno poudarja, da se sankcije proti vodstvu islamske revolucionarne garde ne smejo odpraviti, in poziva k dodatnim omejevalnim ukrepom proti njej; poziva Svet, naj islamsko revolucionarno gardo in njene pomožne sile, vključno s paravojaško milico Basidž in enoto Quds, uvrsti na seznam EU za področje terorizma; |
| --- | --- |

139.

ponovno poudarja, da se sankcije proti vodstvu islamske revolucionarne garde ne smejo odpraviti, in poziva k dodatnim omejevalnim ukrepom proti njej; poziva Svet, naj islamsko revolucionarno gardo in njene pomožne sile, vključno s paravojaško milico Basidž in enoto Quds, uvrsti na seznam EU za področje terorizma;

| 140. | ugotavlja, da je neširjenje orožja temelj za stabilizacijo Bližnjega vzhoda in zalivske regije; poziva k nadaljevanju diplomatskih prizadevanj, da bi Iranu preprečili razvoj jedrskega orožja; vendar meni, da pri nadaljnjih pogajanjih o skupnem celovitem načrtu ukrepanja ni mogoče prezreti drugih škodljivih politik, projektov in vojaških programov Irana; |
| --- | --- |

140.

ugotavlja, da je neširjenje orožja temelj za stabilizacijo Bližnjega vzhoda in zalivske regije; poziva k nadaljevanju diplomatskih prizadevanj, da bi Iranu preprečili razvoj jedrskega orožja; vendar meni, da pri nadaljnjih pogajanjih o skupnem celovitem načrtu ukrepanja ni mogoče prezreti drugih škodljivih politik, projektov in vojaških programov Irana;

| 141. | ponovno poudarja, da je treba podpreti pogodbo o skupnem celovitem načrtu ukrepanja in sedanja pogajanja za njeno izvajanje; |
| --- | --- |

141.

ponovno poudarja, da je treba podpreti pogodbo o skupnem celovitem načrtu ukrepanja in sedanja pogajanja za njeno izvajanje;

| 142. | meni, da bi morala EU okrepiti zmogljivosti projektne skupine StratCom South, da bi nadalje razvila konkretno strategijo za boj proti dezinformacijam v južnem sosedstvu, vključno z Islamsko republiko Iran, da bi se zoperstavili lažnim novicam in propagandi ter tako okrepili demokracijo in stabilnost; |
| --- | --- |

142.

meni, da bi morala EU okrepiti zmogljivosti projektne skupine StratCom South, da bi nadalje razvila konkretno strategijo za boj proti dezinformacijam v južnem sosedstvu, vključno z Islamsko republiko Iran, da bi se zoperstavili lažnim novicam in propagandi ter tako okrepili demokracijo in stabilnost;

| 143. | pozdravlja prizadevanja za krepitev odnosov EU z zalivskimi državami, kot je poudarjeno v skupnem sporočilu Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 18. maja 2022 o strateškem partnerstvu z zalivskimi državami; ugotavlja, da obstaja skupni interes za bolj strateško sodelovanje s partnericami iz zaliva, zlasti kar zadeva spodbujanje regionalne varnosti, sodelovanje, podnebne ukrepe in človekove pravice kot ključnih strateških ciljev; poziva EU in države članice, naj še naprej poudarjajo spoštovanje človekovih pravic in enakosti spolov ter postopno usklajevanje vrednot, zlasti za boj proti ruski vojaški agresiji proti Ukrajini in njenim posledicam; globoko obžaluje odločitev organizacije OPEC+ o zmanjšanju proizvodnje nafte, ki jo je sprejela zlasti Saudova Arabija, kar bo poslabšalo svetovno inflacijo in spodkopalo mednarodna prizadevanja za boj proti ruski vojaški agresiji proti Ukrajini; je seznanjen z dejstvom, da je Projektna skupina za finančno ukrepanje Združene arabske emirate zaradi strateških pomanjkljivosti pri preprečevanju pranja denarja dodala na seznam jurisdikcij, nad katerimi se izvaja poostren nadzor; je zaskrbljen, ker so postali varno zatočišče za ruske oligarhe, zoper katere je EU sprejela omejevalne ukrepe; poudarja, da je za resnično strateško partnerstvo z zalivskimi državami potreben dialog in sodelovanje na področju človekovih pravic ter uskladitev v boju proti ruski agresiji v Ukrajini; |
| --- | --- |

143.

pozdravlja prizadevanja za krepitev odnosov EU z zalivskimi državami, kot je poudarjeno v skupnem sporočilu Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 18. maja 2022 o strateškem partnerstvu z zalivskimi državami; ugotavlja, da obstaja skupni interes za bolj strateško sodelovanje s partnericami iz zaliva, zlasti kar zadeva spodbujanje regionalne varnosti, sodelovanje, podnebne ukrepe in človekove pravice kot ključnih strateških ciljev; poziva EU in države članice, naj še naprej poudarjajo spoštovanje človekovih pravic in enakosti spolov ter postopno usklajevanje vrednot, zlasti za boj proti ruski vojaški agresiji proti Ukrajini in njenim posledicam; globoko obžaluje odločitev organizacije OPEC+ o zmanjšanju proizvodnje nafte, ki jo je sprejela zlasti Saudova Arabija, kar bo poslabšalo svetovno inflacijo in spodkopalo mednarodna prizadevanja za boj proti ruski vojaški agresiji proti Ukrajini; je seznanjen z dejstvom, da je Projektna skupina za finančno ukrepanje Združene arabske emirate zaradi strateških pomanjkljivosti pri preprečevanju pranja denarja dodala na seznam jurisdikcij, nad katerimi se izvaja poostren nadzor; je zaskrbljen, ker so postali varno zatočišče za ruske oligarhe, zoper katere je EU sprejela omejevalne ukrepe; poudarja, da je za resnično strateško partnerstvo z zalivskimi državami potreben dialog in sodelovanje na področju človekovih pravic ter uskladitev v boju proti ruski agresiji v Ukrajini;

| 144. | ponovno izraža podporo Abrahamovemu sporazumu, s katerim so se diplomatski odnosi med Združenimi arabskimi emirati in Bahrajnom normalizirali, Maroko in Sudan pa sta pozneje podpisala sporazum o normalizaciji odnosov z Izraelom; |
| --- | --- |

144.

ponovno izraža podporo Abrahamovemu sporazumu, s katerim so se diplomatski odnosi med Združenimi arabskimi emirati in Bahrajnom normalizirali, Maroko in Sudan pa sta pozneje podpisala sporazum o normalizaciji odnosov z Izraelom;

| 145. | poudarja, da je EU glede izraelsko-palestinskega konflikta še naprej enotna v zavezi doseganju dvodržavne rešitve – na podlagi parametrov, določenih v sklepih Sveta iz julija 2014, ki Državi Izrael omogočajo sobivanje v miru, varnosti in vzajemnem priznavanju z neodvisno, demokratično, nedeljivo, suvereno in uspešno palestinsko državo in z Jeruzalemom kot prihodnjim glavnim mestom obeh držav. opozarja, da so naselbine na zasedenih palestinskih ozemljih po mednarodnem pravu nezakonite; poziva novo izraelsko vlado, naj dejavno in verodostojno pokaže svojo zavezanost dvodržavni rešitvi, ki ostaja ključni cilj politike EU pri bližnjevzhodnem mirovnem procesu in ključni element partnerstva med EU in Izraelom; |
| --- | --- |

145.

poudarja, da je EU glede izraelsko-palestinskega konflikta še naprej enotna v zavezi doseganju dvodržavne rešitve – na podlagi parametrov, določenih v sklepih Sveta iz julija 2014, ki Državi Izrael omogočajo sobivanje v miru, varnosti in vzajemnem priznavanju z neodvisno, demokratično, nedeljivo, suvereno in uspešno palestinsko državo in z Jeruzalemom kot prihodnjim glavnim mestom obeh držav. opozarja, da so naselbine na zasedenih palestinskih ozemljih po mednarodnem pravu nezakonite; poziva novo izraelsko vlado, naj dejavno in verodostojno pokaže svojo zavezanost dvodržavni rešitvi, ki ostaja ključni cilj politike EU pri bližnjevzhodnem mirovnem procesu in ključni element partnerstva med EU in Izraelom;

| 146. | je seznanjen s ponovno vzpostavitvijo pridružitvenega sveta EU-Izrael v letu 2022; ugotavlja, da pridružitveni svet ni namenjen le krepitvi partnerstva med EU in Izraelom, ampak bi se moral uporabljati tudi kot forum za dialog o vprašanjih, povezanih z izraelsko-palestinskim konfliktom, in kot sredstvo za oživitev bližnjevzhodnega mirovnega procesa; ponavlja in podpira stališče EU, ki ga je Svet določil in soglasno sprejel v okviru priprav na 12. pridružitveni svet, ki je potekal 3. oktobra 2022 v Bruslju; podpira prizadevanja visokega predstavnika pri povezovanju arabskih voditeljev, da bi dosegli celovit regionalni mir, ki bi končal izraelsko-palestinski konflikt in v regijo prinesel občutno varnost, trgovino in drugo sodelovanje; |
| --- | --- |

146.

je seznanjen s ponovno vzpostavitvijo pridružitvenega sveta EU-Izrael v letu 2022; ugotavlja, da pridružitveni svet ni namenjen le krepitvi partnerstva med EU in Izraelom, ampak bi se moral uporabljati tudi kot forum za dialog o vprašanjih, povezanih z izraelsko-palestinskim konfliktom, in kot sredstvo za oživitev bližnjevzhodnega mirovnega procesa; ponavlja in podpira stališče EU, ki ga je Svet določil in soglasno sprejel v okviru priprav na 12. pridružitveni svet, ki je potekal 3. oktobra 2022 v Bruslju; podpira prizadevanja visokega predstavnika pri povezovanju arabskih voditeljev, da bi dosegli celovit regionalni mir, ki bi končal izraelsko-palestinski konflikt in v regijo prinesel občutno varnost, trgovino in drugo sodelovanje;

| 147. | ponavlja svoje stališče, da morajo biti vsi učbeniki in šolsko gradivo, ki se financirajo iz skladov Unije, v skladu s standardi Unesca glede miru, strpnosti, soobstoja in nenasilja; |
| --- | --- |

147.

ponavlja svoje stališče, da morajo biti vsi učbeniki in šolsko gradivo, ki se financirajo iz skladov Unije, v skladu s standardi Unesca glede miru, strpnosti, soobstoja in nenasilja;

| 148. | pozdravlja sprejetje večletnega prispevka Unije za Agencijo Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev na Bližnjem vzhodu (UNRWA), ki zagotavlja predvidljivo podporo za palestinske begunce v skladu s skupno izjavo EU in UNRWA za obdobje 2021–2024; pozdravlja dodatni prispevek Unije navedeni agenciji v okviru mehanizma za hrano in odpornost za odpravo neustrezne prehranske varnosti; poudarja, da UNRWA še naprej prispeva k regionalni stabilnosti in miru; |
| --- | --- |

148.

pozdravlja sprejetje večletnega prispevka Unije za Agencijo Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev na Bližnjem vzhodu (UNRWA), ki zagotavlja predvidljivo podporo za palestinske begunce v skladu s skupno izjavo EU in UNRWA za obdobje 2021–2024; pozdravlja dodatni prispevek Unije navedeni agenciji v okviru mehanizma za hrano in odpornost za odpravo neustrezne prehranske varnosti; poudarja, da UNRWA še naprej prispeva k regionalni stabilnosti in miru;

| 149. | meni, da je Izrael pomemben partner EU; izreka pohvalo Izraelu in Libanonu za sporazum o določitvi njune morske meje; |
| --- | --- |

149.

meni, da je Izrael pomemben partner EU; izreka pohvalo Izraelu in Libanonu za sporazum o določitvi njune morske meje;

| 150. | najostreje obsoja rusko vojaško agresijo proti Ukrajini in vlogo Lukašenkovega režima v Belorusiji, ki to agresijo podpira; poziva rusko vodstvo, naj jo nemudoma konča ter se brezpogojno umakne s celotnega mednarodno priznanega ozemlja Ukrajine in vseh drugih držav, katerih ozemlje ali dele ozemlja nezakonito zaseda; poziva Rusijo, naj zagotovi prost pretok žita in drugih surovin po vsem svetu; poziva Svet, naj Rusijo označi za državnega sponzorja terorizma in državo, ki uporablja teroristična sredstva; poziva mednarodno skupnost, naj podpre vsa legitimna mednarodna in nacionalna sojenja, tudi na podlagi načela splošne sodne pristojnosti, da se preiščejo hudodelstva zoper človečnost in vojna hudodelstva, da bi vsi odgovorni za številne vojne zločine in kršitve človekovih pravic, vključno z množičnimi posilstvi in prisilnimi deportacijami Ukrajincev, odgovarjali pred sodiščem; ponovno poudarja, da bo morala Rusija plačati odškodnino za vso škodo in uničenje, ki ju je povzročila v Ukrajini; ugotavlja, da številni ruski državljani zapuščajo Rusijo, da bi se izognili vpoklicu; poziva, naj vsi, ki so na kakršen koli način prostovoljno pomagali Rusiji v tej vojni ali pri organizaciji nezakonitih referendumov, odgovarjajo za svoja dejanja in naj se individualno kaznujejo; |
| --- | --- |

150.

najostreje obsoja rusko vojaško agresijo proti Ukrajini in vlogo Lukašenkovega režima v Belorusiji, ki to agresijo podpira; poziva rusko vodstvo, naj jo nemudoma konča ter se brezpogojno umakne s celotnega mednarodno priznanega ozemlja Ukrajine in vseh drugih držav, katerih ozemlje ali dele ozemlja nezakonito zaseda; poziva Rusijo, naj zagotovi prost pretok žita in drugih surovin po vsem svetu; poziva Svet, naj Rusijo označi za državnega sponzorja terorizma in državo, ki uporablja teroristična sredstva; poziva mednarodno skupnost, naj podpre vsa legitimna mednarodna in nacionalna sojenja, tudi na podlagi načela splošne sodne pristojnosti, da se preiščejo hudodelstva zoper človečnost in vojna hudodelstva, da bi vsi odgovorni za številne vojne zločine in kršitve človekovih pravic, vključno z množičnimi posilstvi in prisilnimi deportacijami Ukrajincev, odgovarjali pred sodiščem; ponovno poudarja, da bo morala Rusija plačati odškodnino za vso škodo in uničenje, ki ju je povzročila v Ukrajini; ugotavlja, da številni ruski državljani zapuščajo Rusijo, da bi se izognili vpoklicu; poziva, naj vsi, ki so na kakršen koli način prostovoljno pomagali Rusiji v tej vojni ali pri organizaciji nezakonitih referendumov, odgovarjajo za svoja dejanja in naj se individualno kaznujejo;

| 151. | pozdravlja začasno prenehanje izvajanja sporazuma o poenostavitvi vizumskih postopkov med EU in Rusijo; poziva države članice, naj v celoti izvajajo smernice Komisije o splošni izdaji vizumov ruskim prosilcem in kontrolah ruskih državljanov na zunanjih mejah EU, ob doslednem spoštovanju prava EU in mednarodnega prava, ter naj zagotovijo, da se bo vsaka prošnja za azil, tudi prošnje oporečnikov, dezerterjev, tistih, ki so se izognili vpoklicu, in aktivistov, obravnavala posamično, ob upoštevanju varnostnih pomislekov gostiteljske države članice in v skladu s pravnim redom EU na področju azila; poziva Svet in Komisijo, naj pozorno spremljata razmere v zvezi z ruskimi vizumi; |
| --- | --- |

151.

pozdravlja začasno prenehanje izvajanja sporazuma o poenostavitvi vizumskih postopkov med EU in Rusijo; poziva države članice, naj v celoti izvajajo smernice Komisije o splošni izdaji vizumov ruskim prosilcem in kontrolah ruskih državljanov na zunanjih mejah EU, ob doslednem spoštovanju prava EU in mednarodnega prava, ter naj zagotovijo, da se bo vsaka prošnja za azil, tudi prošnje oporečnikov, dezerterjev, tistih, ki so se izognili vpoklicu, in aktivistov, obravnavala posamično, ob upoštevanju varnostnih pomislekov gostiteljske države članice in v skladu s pravnim redom EU na področju azila; poziva Svet in Komisijo, naj pozorno spremljata razmere v zvezi z ruskimi vizumi;

| 152. | pozdravlja sprejetje najnovejšega svežnja sankcij proti Rusiji; vseeno poziva Svet, naj razširi seznam posameznikov, zoper katere se izvajajo sankcije EU, in pri tem upošteva seznam 6 000 posameznikov, ki ga je predstavila fundacija Alekseja Navalnega za boj proti korupciji; |
| --- | --- |

152.

pozdravlja sprejetje najnovejšega svežnja sankcij proti Rusiji; vseeno poziva Svet, naj razširi seznam posameznikov, zoper katere se izvajajo sankcije EU, in pri tem upošteva seznam 6 000 posameznikov, ki ga je predstavila fundacija Alekseja Navalnega za boj proti korupciji;

| 153. | poziva pristojne institucije EU, naj skupaj pripravijo scenarije za konec vojne, pri čemer naj upoštevajo možnost, da bi bila Rusija destabilizirana in oslabljena, ter načrtujejo njeno morebitno reformo; |
| --- | --- |

153.

poziva pristojne institucije EU, naj skupaj pripravijo scenarije za konec vojne, pri čemer naj upoštevajo možnost, da bi bila Rusija destabilizirana in oslabljena, ter načrtujejo njeno morebitno reformo;

| 154. | poziva Komisijo in države članice, naj prevzamejo vodilno vlogo pri pripravi večstranskega mehanizma za nadzor, izvrševanje in izplačilo ruskih odškodnin Ukrajini; |
| --- | --- |

154.

poziva Komisijo in države članice, naj prevzamejo vodilno vlogo pri pripravi večstranskega mehanizma za nadzor, izvrševanje in izplačilo ruskih odškodnin Ukrajini;

| 155. | je seznanjen, da neizzvana in neupravičena ruska invazija na Ukrajino v številnih državah uživa široko podporo, zlasti zaradi učinkovitih ruskih in kitajskih dezinformacijskih kampanj; spodbuja podpredsednika/visokega predstavnika, Komisijo in države članice, naj izboljšajo diplomatske stike s temi državami, povečajo dvostransko in večstransko sodelovanje ter okrepijo strateško komuniciranje; poudarja osrednjo vlogo, ki jo bo imela strategija Global Gateway pri reševanju skupnih izzivov, in sicer na podlagi demokratičnih vrednot, enakopravnih partnerstev in okoljske trajnostnosti; |
| --- | --- |

155.

je seznanjen, da neizzvana in neupravičena ruska invazija na Ukrajino v številnih državah uživa široko podporo, zlasti zaradi učinkovitih ruskih in kitajskih dezinformacijskih kampanj; spodbuja podpredsednika/visokega predstavnika, Komisijo in države članice, naj izboljšajo diplomatske stike s temi državami, povečajo dvostransko in večstransko sodelovanje ter okrepijo strateško komuniciranje; poudarja osrednjo vlogo, ki jo bo imela strategija Global Gateway pri reševanju skupnih izzivov, in sicer na podlagi demokratičnih vrednot, enakopravnih partnerstev in okoljske trajnostnosti;

| 156. | je trdno prepričan, da bo le končna zmaga Ukrajine nad Rusijo ubranila svetovni red in odvrnila druge agresivne akterje od vojaške agresije; poziva mednarodno skupnost, naj čim bolj ublaži negativne učinke prelivanja posledic ruske vojaške agresije proti Ukrajini na Arktiko, kjer bi moralo ohranjanje miru, blaginje in stabilnosti ostati prednostna naloga; izraža zaskrbljenost zaradi ruskih vojaških dejavnosti na Arktiki in spreminjajočega se varnostnega okolja v regiji ter ponovno potrjuje strateški pomen Arktike; poziva k odločnejšemu nastopu EU v regiji, pri čemer je treba upoštevati nove varnostne razmere, ki so posledica ruske vojaške agresije proti Ukrajini, saj je ta ključnega strateškega pomena za EU z vidika podnebnih sprememb, industrijskih in gospodarskih politik, proste plovbe ter geostrateških vplivov, ter zaradi vse večjih ruskih in kitajskih interesov in teženj v tej regiji; |
| --- | --- |

156.

je trdno prepričan, da bo le končna zmaga Ukrajine nad Rusijo ubranila svetovni red in odvrnila druge agresivne akterje od vojaške agresije; poziva mednarodno skupnost, naj čim bolj ublaži negativne učinke prelivanja posledic ruske vojaške agresije proti Ukrajini na Arktiko, kjer bi moralo ohranjanje miru, blaginje in stabilnosti ostati prednostna naloga; izraža zaskrbljenost zaradi ruskih vojaških dejavnosti na Arktiki in spreminjajočega se varnostnega okolja v regiji ter ponovno potrjuje strateški pomen Arktike; poziva k odločnejšemu nastopu EU v regiji, pri čemer je treba upoštevati nove varnostne razmere, ki so posledica ruske vojaške agresije proti Ukrajini, saj je ta ključnega strateškega pomena za EU z vidika podnebnih sprememb, industrijskih in gospodarskih politik, proste plovbe ter geostrateških vplivov, ter zaradi vse večjih ruskih in kitajskih interesov in teženj v tej regiji;

| 157. | poziva, naj voditelji EU dejavno sodelujejo pri preprečevanju jedrskih groženj, ki so posledica ruske vojaške agresije proti Ukrajini, vključno z varnostjo jedrske elektrarne Zaporožje; |
| --- | --- |

157.

poziva, naj voditelji EU dejavno sodelujejo pri preprečevanju jedrskih groženj, ki so posledica ruske vojaške agresije proti Ukrajini, vključno z varnostjo jedrske elektrarne Zaporožje;

| 158. | poudarja pomen krepitve odnosov z Latinsko Ameriko in Karibi s posodobitvijo strategije EU-LAK, ki naj močno poudarja skupna prizadevanja za krepitev večstranskega svetovnega reda in mednarodnega prava ter spoštovanje demokracije in človekovih pravic, zlasti glede na vse večji in nesorazmeren vpliv Kitajske in Rusije v regiji v primerjavi z EU ter vse večjo ogroženost evropskih dobavnih verig zaradi ruske vojaške agresije proti Ukrajini; poziva države članice EU in ESZD, naj v regiji vodijo proaktivno diplomacijo in dodatno okrepijo obstoječa partnerstva s podobno mislečimi državami, trgovinske odnose, naložbe, podporo demokraciji in medparlamentarno sodelovanje; v zvezi s tem poudarja pomen enakosti spolov, podnebja in pravic domorodnih ljudstev ter da je treba hitro podpisati in ratificirati načrtovane uravnotežene in posodobljene pridružitvene sporazume s Čilom, Mehiko in Mercosurjem, ki vključujejo pravno zavezujoče in izvršljivo poglavje o trgovini in trajnostnem razvoju z močno razsežnostjo človekovih pravic ter so skladni s cilji evropskega zelenega dogovora, pod pogojem, da bo – v primeru Mercosurja – dosežen dogovor o dodatnem instrumentu za smiselno predhodno ratifikacijo zavez; pozdravlja zaključek pogajanj o naprednem okvirnem sporazumu med EU in Čilom; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj po več kot dveh letih pogajanj o dodatnem instrumentu čim prej doseže končni dogovor; poudarja, da morajo pridružitveni sporazum med EU in državami Srednje Amerike ratificirati vse strani; |
| --- | --- |

158.

poudarja pomen krepitve odnosov z Latinsko Ameriko in Karibi s posodobitvijo strategije EU-LAK, ki naj močno poudarja skupna prizadevanja za krepitev večstranskega svetovnega reda in mednarodnega prava ter spoštovanje demokracije in človekovih pravic, zlasti glede na vse večji in nesorazmeren vpliv Kitajske in Rusije v regiji v primerjavi z EU ter vse večjo ogroženost evropskih dobavnih verig zaradi ruske vojaške agresije proti Ukrajini; poziva države članice EU in ESZD, naj v regiji vodijo proaktivno diplomacijo in dodatno okrepijo obstoječa partnerstva s podobno mislečimi državami, trgovinske odnose, naložbe, podporo demokraciji in medparlamentarno sodelovanje; v zvezi s tem poudarja pomen enakosti spolov, podnebja in pravic domorodnih ljudstev ter da je treba hitro podpisati in ratificirati načrtovane uravnotežene in posodobljene pridružitvene sporazume s Čilom, Mehiko in Mercosurjem, ki vključujejo pravno zavezujoče in izvršljivo poglavje o trgovini in trajnostnem razvoju z močno razsežnostjo človekovih pravic ter so skladni s cilji evropskega zelenega dogovora, pod pogojem, da bo – v primeru Mercosurja – dosežen dogovor o dodatnem instrumentu za smiselno predhodno ratifikacijo zavez; pozdravlja zaključek pogajanj o naprednem okvirnem sporazumu med EU in Čilom; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj po več kot dveh letih pogajanj o dodatnem instrumentu čim prej doseže končni dogovor; poudarja, da morajo pridružitveni sporazum med EU in državami Srednje Amerike ratificirati vse strani;

| 159. | izraža podporo demokratičnemu in ustavnemu redu Peruja, ki ga je ogrozil zdaj že nekdanji predsednik Pedro Castillo in njegovi zavezniki, s tem ko je 7. decembra 2022 poskušal nezakonito razpustiti kongres, da bi se izognil svoji razrešitvi; izraža upanje, da bo brezhibno in odgovorno ravnanje perujskih oblasti še okrepilo demokracijo v državi, in poziva k čim hitrejši izvedbi predsedniških in parlamentarnih volitev, da se odpravi politični zastoj; |
| --- | --- |

159.

izraža podporo demokratičnemu in ustavnemu redu Peruja, ki ga je ogrozil zdaj že nekdanji predsednik Pedro Castillo in njegovi zavezniki, s tem ko je 7. decembra 2022 poskušal nezakonito razpustiti kongres, da bi se izognil svoji razrešitvi; izraža upanje, da bo brezhibno in odgovorno ravnanje perujskih oblasti še okrepilo demokracijo v državi, in poziva k čim hitrejši izvedbi predsedniških in parlamentarnih volitev, da se odpravi politični zastoj;

| 160. | ponovno poudarja, da je trdno zavezan obrambi in spodbujanju demokracije v Latinski Ameriki; obsoja očiten protidemokratični in nasilni skrajnodesničarski napad na brazilske demokratične institucije, ki se je zgodil 8. januarja 2023, zaradi namernih in razširjenih dezinformacij o legitimnosti nedavnih brazilskih predsedniških volitev; izraža polno podporo demokratično izvoljenemu predsedniku Brazilije Luli da Silvi ter hitremu in odločnemu odzivu brazilske vlade na upor; |
| --- | --- |

160.

ponovno poudarja, da je trdno zavezan obrambi in spodbujanju demokracije v Latinski Ameriki; obsoja očiten protidemokratični in nasilni skrajnodesničarski napad na brazilske demokratične institucije, ki se je zgodil 8. januarja 2023, zaradi namernih in razširjenih dezinformacij o legitimnosti nedavnih brazilskih predsedniških volitev; izraža polno podporo demokratično izvoljenemu predsedniku Brazilije Luli da Silvi ter hitremu in odločnemu odzivu brazilske vlade na upor;

| 161. | poudarja, da so odnosi EU z Afriško unijo izredno pomembni, da bi izpolnjevali potrebe in razvili velik potencial partnerskih držav v Afriki ter delovali v skupnem interesu; poziva Komisijo in podpredsednika/visokega predstavnika, naj uresničita zaveze, o katerih je bil dosežen dogovor na vrhu Afriške unije in EU, hitro izpeljeta projekte strategije Global Gateway v Afriki in okrepita partnerstva z državami na afriški celini na področjih varnosti, trgovine, zdravja, razvoja in pomoči za blažitev pandemije covida-19 v skladu s strateškim kompasom, in sicer na podlagi enakosti ter zlasti za spodbujanje ciljev trajnostnega razvoja, digitalne in zelene preobrazbe, človekovih pravic in mirnega reševanja sporov v skladu z načeli mednarodnega prava; poudarja, da je treba pri sodelovanju EU z Afriko, tudi prek razvojnega in trgovinskega sodelovanja, dati prednost prispevkom za močne in odporne družbe, krepitvi socialne enakosti in varnosti ter podpiranju demokratičnih struktur na terenu; |
| --- | --- |

161.

poudarja, da so odnosi EU z Afriško unijo izredno pomembni, da bi izpolnjevali potrebe in razvili velik potencial partnerskih držav v Afriki ter delovali v skupnem interesu; poziva Komisijo in podpredsednika/visokega predstavnika, naj uresničita zaveze, o katerih je bil dosežen dogovor na vrhu Afriške unije in EU, hitro izpeljeta projekte strategije Global Gateway v Afriki in okrepita partnerstva z državami na afriški celini na področjih varnosti, trgovine, zdravja, razvoja in pomoči za blažitev pandemije covida-19 v skladu s strateškim kompasom, in sicer na podlagi enakosti ter zlasti za spodbujanje ciljev trajnostnega razvoja, digitalne in zelene preobrazbe, človekovih pravic in mirnega reševanja sporov v skladu z načeli mednarodnega prava; poudarja, da je treba pri sodelovanju EU z Afriko, tudi prek razvojnega in trgovinskega sodelovanja, dati prednost prispevkom za močne in odporne družbe, krepitvi socialne enakosti in varnosti ter podpiranju demokratičnih struktur na terenu;

| 162. | pozdravlja dodelitev sredstev iz Evropskega razvojnega sklada za blažitev naraščajoče neustrezne prehranske varnosti, ki je med drugim posledica ruske invazije na Ukrajino; poziva, naj se po potrebi sprejmejo nadaljnji podobni ukrepi; ponovno poziva k prehodu na polno partnerstvo enakopravnih, v središču katerega bosta človekov razvoj in varstvo naravnih virov; |
| --- | --- |

162.

pozdravlja dodelitev sredstev iz Evropskega razvojnega sklada za blažitev naraščajoče neustrezne prehranske varnosti, ki je med drugim posledica ruske invazije na Ukrajino; poziva, naj se po potrebi sprejmejo nadaljnji podobni ukrepi; ponovno poziva k prehodu na polno partnerstvo enakopravnih, v središču katerega bosta človekov razvoj in varstvo naravnih virov;

| 163. | poziva k močni kampanji EU za strateško komuniciranje in ozaveščanje afriških držav, da bi preprečili škodljive diskurze, zlasti tiste, ki jih v regiji širita Ruska federacija in LRK; |
| --- | --- |

163.

poziva k močni kampanji EU za strateško komuniciranje in ozaveščanje afriških držav, da bi preprečili škodljive diskurze, zlasti tiste, ki jih v regiji širita Ruska federacija in LRK;

| 164. | obsoja vmešavanje Rusije v Afriki, ki ogroža demokracijo, zlasti prek povečanega vpliva družbe Wagner na celini; ostro obsoja zlorabe in kazniva dejanja, ki jih je zagrešila ta družba; |
| --- | --- |

164.

obsoja vmešavanje Rusije v Afriki, ki ogroža demokracijo, zlasti prek povečanega vpliva družbe Wagner na celini; ostro obsoja zlorabe in kazniva dejanja, ki jih je zagrešila ta družba;

| 165. | poziva, naj bo partnerstvo med Afriko in Evropo usmerjeno v oblikovanje območja solidarnosti, varnosti, miru in trajne blaginje; poziva EU, naj hitro ukrepa, da bi se zoperstavila vse večji prisotnosti skupine Wagner v več afriških državah, ki neti dodatno nestabilnost in ogroža prizadevanja v boju proti terorizmu; |
| --- | --- |

165.

poziva, naj bo partnerstvo med Afriko in Evropo usmerjeno v oblikovanje območja solidarnosti, varnosti, miru in trajne blaginje; poziva EU, naj hitro ukrepa, da bi se zoperstavila vse večji prisotnosti skupine Wagner v več afriških državah, ki neti dodatno nestabilnost in ogroža prizadevanja v boju proti terorizmu;

Krepitev parlamentarne diplomacije kot orodja zunanje politike

Krepitev parlamentarne diplomacije kot orodja zunanje politike

| 166. | poudarja poseben prispevek Parlamenta k zunanji in varnostni politiki EU s sredstvi parlamentarne diplomacije; poziva k strožjemu parlamentarnemu nadzoru nad zadevami strateškega pomena v evropskih zunanjih zadevah; opozarja, da na politični in tehnični ravni poteka intenzivno sodelovanje med ukrajinskim parlamentom in Evropskim parlamentom; |
| --- | --- |

166.

poudarja poseben prispevek Parlamenta k zunanji in varnostni politiki EU s sredstvi parlamentarne diplomacije; poziva k strožjemu parlamentarnemu nadzoru nad zadevami strateškega pomena v evropskih zunanjih zadevah; opozarja, da na politični in tehnični ravni poteka intenzivno sodelovanje med ukrajinskim parlamentom in Evropskim parlamentom;

| 167. | ugotavlja, da je Parlament prek svojih specifičnih instrumentov dejavno vključen v SZVP; poudarja, kako pomembni in edinstveni so programi Parlamenta za demokratizacijo, na primer „dialog Jeana Monneta“, namenjen spodbujanju in krepitvi dela parlamentov; opozarja, da bi morale vse institucije EU sodelovati pri dejavnostih, katerih cilj je boj proti svetovnemu nazadovanju na področju demokracije, vključno z opazovanjem volitev, mediacijo in dialogom, preprečevanjem konfliktov, nagrado in mrežo Saharova ter parlamentarno diplomacijo; |
| --- | --- |

167.

ugotavlja, da je Parlament prek svojih specifičnih instrumentov dejavno vključen v SZVP; poudarja, kako pomembni in edinstveni so programi Parlamenta za demokratizacijo, na primer „dialog Jeana Monneta“, namenjen spodbujanju in krepitvi dela parlamentov; opozarja, da bi morale vse institucije EU sodelovati pri dejavnostih, katerih cilj je boj proti svetovnemu nazadovanju na področju demokracije, vključno z opazovanjem volitev, mediacijo in dialogom, preprečevanjem konfliktov, nagrado in mrežo Saharova ter parlamentarno diplomacijo;

| 168. | poziva ESZD, naj svobodo tiska in svobodo izražanja uvrsti med prednostne naloge ter sprejme vse potrebne ukrepe za popolno spoštovanje smernic EU o svobodi izražanja na spletu in drugje; poziva delegacije EU, naj izboljšajo preventivne zaščitne ukrepe, načrtujejo odzivanje v izrednih razmerah za primere poslabšanja razmer na področju svobode tiska ter zagotovijo dokazljivo in prepoznavno podporo lokalnim novinarjem in civilni družbi; |
| --- | --- |

168.

poziva ESZD, naj svobodo tiska in svobodo izražanja uvrsti med prednostne naloge ter sprejme vse potrebne ukrepe za popolno spoštovanje smernic EU o svobodi izražanja na spletu in drugje; poziva delegacije EU, naj izboljšajo preventivne zaščitne ukrepe, načrtujejo odzivanje v izrednih razmerah za primere poslabšanja razmer na področju svobode tiska ter zagotovijo dokazljivo in prepoznavno podporo lokalnim novinarjem in civilni družbi;

| 169. | poziva k izboljšanju preventivne diplomacije EU kot proaktivnega orodja zunanje politike za preprečevanje izbruhov konfliktov med tretjimi stranmi in nudenje podpore pri iskanju mirnih rešitev za rastoče napetosti; |
| --- | --- |

169.

poziva k izboljšanju preventivne diplomacije EU kot proaktivnega orodja zunanje politike za preprečevanje izbruhov konfliktov med tretjimi stranmi in nudenje podpore pri iskanju mirnih rešitev za rastoče napetosti;

| 170. | poudarja, da so parlamentarne skupščine pomembne kot forumi za sodelovanje in institucionalni dialog ter zaradi njihovega dragocenega prispevka k evropskemu zunanjepolitičnemu delovanju v varnostnih zadevah, pa tudi zaradi potrebe po spodbujanju njihovih dejavnosti in zagotavljanju njihovega pravilnega delovanja in razvoja; |
| --- | --- |

170.

poudarja, da so parlamentarne skupščine pomembne kot forumi za sodelovanje in institucionalni dialog ter zaradi njihovega dragocenega prispevka k evropskemu zunanjepolitičnemu delovanju v varnostnih zadevah, pa tudi zaradi potrebe po spodbujanju njihovih dejavnosti in zagotavljanju njihovega pravilnega delovanja in razvoja;

| 171. | poziva Komisijo in države članice, naj omogočijo in okrepijo parlamentarni nadzor nad zunanjim delovanjem EU, tudi z nadaljevanjem rednih posvetovanj s podpredsednikom/visokim predstavnikom in Komisijo ter z vključevanjem Parlamenta v ustrezno nadaljnje izvajanje in nadzor evropskega mirovnega instrumenta in strateškega kompasa; opozarja, da Parlament do neke mere neformalno sodeluje z ESZD, pri čemer je bilo to sodelovanje okrepljeno na podlagi sklepa Sveta z dne 26. julija 2010 in izjave visoke predstavnice o politični odgovornosti iz leta 2010; poudarja, da je treba dodatno okrepiti okvir za medinstitucionalne odnose med Parlamentom in ESZD, vključno z njenimi delegacijami; poziva k sklenitvi okvirnega sporazuma o krepitvi sodelovanja na področju zunanjega delovanja med ESZD in Evropskim parlamentom, ki bi lahko izboljšal nabor orodij EU za zunanje delovanje; poudarja, da je treba vmesni pregled Evropskega obrambnega sklada uporabiti za to, da se z delegiranimi akti uvede ustrezen parlamentarni nadzor delovnih programov; poudarja, da je treba podobno raven parlamentarnega nadzora vzpostaviti tudi za prihodnji zakon o skupnih javnih naročilih (EDIRPA) in evropski program za naložbe v obrambo (EDIP); poudarja, da bi moral Parlament pregledno in pravočasno prejemati potrebne informacije in dokumente, da bi lahko ustrezno izpolnjeval svojo pomembno vlogo demokratičnega nadzora; |
| --- | --- |

171.

poziva Komisijo in države članice, naj omogočijo in okrepijo parlamentarni nadzor nad zunanjim delovanjem EU, tudi z nadaljevanjem rednih posvetovanj s podpredsednikom/visokim predstavnikom in Komisijo ter z vključevanjem Parlamenta v ustrezno nadaljnje izvajanje in nadzor evropskega mirovnega instrumenta in strateškega kompasa; opozarja, da Parlament do neke mere neformalno sodeluje z ESZD, pri čemer je bilo to sodelovanje okrepljeno na podlagi sklepa Sveta z dne 26. julija 2010 in izjave visoke predstavnice o politični odgovornosti iz leta 2010; poudarja, da je treba dodatno okrepiti okvir za medinstitucionalne odnose med Parlamentom in ESZD, vključno z njenimi delegacijami; poziva k sklenitvi okvirnega sporazuma o krepitvi sodelovanja na področju zunanjega delovanja med ESZD in Evropskim parlamentom, ki bi lahko izboljšal nabor orodij EU za zunanje delovanje; poudarja, da je treba vmesni pregled Evropskega obrambnega sklada uporabiti za to, da se z delegiranimi akti uvede ustrezen parlamentarni nadzor delovnih programov; poudarja, da je treba podobno raven parlamentarnega nadzora vzpostaviti tudi za prihodnji zakon o skupnih javnih naročilih (EDIRPA) in evropski program za naložbe v obrambo (EDIP); poudarja, da bi moral Parlament pregledno in pravočasno prejemati potrebne informacije in dokumente, da bi lahko ustrezno izpolnjeval svojo pomembno vlogo demokratičnega nadzora;

| 172. | opozarja na pomembno vlogo nacionalnih parlamentov v državah članicah; poudarja ključno vlogo, ki jo lahko ima parlamentarna skupščina Nata, in poziva Evropski parlament, naj še poglobi odnose z njo; |
| --- | --- |

172.

opozarja na pomembno vlogo nacionalnih parlamentov v državah članicah; poudarja ključno vlogo, ki jo lahko ima parlamentarna skupščina Nata, in poziva Evropski parlament, naj še poglobi odnose z njo;

| 173. | poziva vse institucije in agencije EU ter države članice, naj se v zadostni meri vključijo v boj proti dezinformacijam in propagandi, ki spodkopavajo njihove politike, tako da okrepijo strateško komuniciranje in diskurz o svojem delu; poziva, naj se delegacijam in misijam EU zagotovi večja podpora za strateško komuniciranje; |
| --- | --- |

173.

poziva vse institucije in agencije EU ter države članice, naj se v zadostni meri vključijo v boj proti dezinformacijam in propagandi, ki spodkopavajo njihove politike, tako da okrepijo strateško komuniciranje in diskurz o svojem delu; poziva, naj se delegacijam in misijam EU zagotovi večja podpora za strateško komuniciranje;

| 174. | obsoja vse poskuse tretjih držav, da bi se vmešavale ali podkupovale izvoljene uradnike; je odločen, da bo v celoti preiskal korupcijo in neprimerna dejanja tretjih držav, ki želijo pridobiti vpliv Parlamentu, in tudi ustrezno ukrepal; |
| --- | --- |

174.

obsoja vse poskuse tretjih držav, da bi se vmešavale ali podkupovale izvoljene uradnike; je odločen, da bo v celoti preiskal korupcijo in neprimerna dejanja tretjih držav, ki želijo pridobiti vpliv Parlamentu, in tudi ustrezno ukrepal;

| 175. | vztraja, da ima Parlament v zadevah s področja SZVP pravico do obveščenosti v skladu s členom 36 PEU; opozarja na sodbi Sodišča Evropske unije v zvezi s sporazumoma z Mauritiusom (8) in s Tanzanijo (9), v skladu s katerima je pravočasno in celovito obveščanje Parlamenta ključno, da se mu omogoči opravljanje vloge demokratičnega nadzora in svetovanja v zadevah na področju SZVP; |
| --- | --- |

175.

vztraja, da ima Parlament v zadevah s področja SZVP pravico do obveščenosti v skladu s členom 36 PEU; opozarja na sodbi Sodišča Evropske unije v zvezi s sporazumoma z Mauritiusom (8

9

| 176. | potrjuje, da bi moral Parlament v celoti uporabiti svoje nadzorne in proračunske pristojnosti v zvezi z odločitvami Unije o mednarodnih zadevah; poudarja pomen programov Parlamenta za podporo demokraciji, ki imajo velik potencial za krepitev vloge EU po svetu, saj vključujejo osrednje politične deležnike in omogočajo trajnostno demokratično upravljanje v državah, ki niso članice EU, in državah pristopnicah EU; |
| --- | --- |

176.

potrjuje, da bi moral Parlament v celoti uporabiti svoje nadzorne in proračunske pristojnosti v zvezi z odločitvami Unije o mednarodnih zadevah; poudarja pomen programov Parlamenta za podporo demokraciji, ki imajo velik potencial za krepitev vloge EU po svetu, saj vključujejo osrednje politične deležnike in omogočajo trajnostno demokratično upravljanje v državah, ki niso članice EU, in državah pristopnicah EU;

o

o o

| 177. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje predsedniku Evropskega sveta, Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

177.

naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje predsedniku Evropskega sveta, Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 347, 9.9.2022, str. 61.

1

(2)  UL C 465, 6.12.2022, str. 109.

2

(3)  UL L 102, 24.3.2021, str. 14.

3

(4)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0406.

4

(5)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0443.

5

(6)  COM(2022)0684.

6

(7)  Sklep Sveta (SZVP) 2022/151 z dne 3. februarja 2022 o ukrepanju Evropske unije v podporo evakuaciji nekaterih posebej ranljivih oseb iz Afganistana (UL L 25, 4.2.2022, str. 11).

7

(8)  Sodba z dne 24. junija 2014 v zadevi C-658/11, Evropski parlament proti Svetu Evropske unije, ECLI: EU:C:2014:2025.

8

(9)  Sodba z dne 14. junija 2016 v zadevi C-263/14, Evropski parlament proti Svetu Evropske unije, ECLI: EU:C:2016:435.

9

---

| 16.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 214/54 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 214/54

---

P9_TA(2023)0010

Izvajanje skupne varnostne in obrambne politike – letno poročilo 2022

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2023 o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike – letno poročilo 2022 (2022/2050(INI))

(2023/C 214/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju naslova V Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti poglavja 2, oddelek 2 o določbah o skupni varnostni in obrambni politiki (SVOP), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju naslova V Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti poglavja 2, oddelek 2 o določbah o skupni varnostni in obrambni politiki (SVOP),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/697 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o vzpostavitvi Evropskega obrambnega sklada (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/697 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o vzpostavitvi Evropskega obrambnega sklada (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. junija 2021 o vzpostavitvi Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. junija 2021 o vzpostavitvi Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa (2),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 19. julija 2022 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za okrepitev evropske obrambne industrije z aktom o skupnih javnih naročilih (EDIRPA) (COM(2022)0349), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 19. julija 2022 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za okrepitev evropske obrambne industrije z aktom o skupnih javnih naročilih (EDIRPA) (COM(2022)0349),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2017/2315 z dne 11. decembra 2017 o vzpostavitvi stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO) in določitvi seznama vključenih držav članic (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2017/2315 z dne 11. decembra 2017 o vzpostavitvi stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO) in določitvi seznama vključenih držav članic (3),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o vzpostavitvi pakta o civilnih vidikih SVOP, ki jih je Svet za zunanje zadeve sprejel na seji 19. novembra 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o vzpostavitvi pakta o civilnih vidikih SVOP, ki jih je Svet za zunanje zadeve sprejel na seji 19. novembra 2018,

| — | ob upoštevanju sklepa Sveta (SZVP) 2021/509 z dne 22. marca 2021 o vzpostavitvi Evropskega mirovnega instrumenta (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Sveta (SZVP) 2021/509 z dne 22. marca 2021 o vzpostavitvi Evropskega mirovnega instrumenta (4),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta (SZVP) 2021/748 (5), (SZVP) 2021/749 (6) in (SZVP) 2021/750 (7) z dne 6. maja 2021 o sodelovanju Kanade, Kraljevine Norveške in Združenih držav Amerike pri projektu PESCO za vojaško mobilnost, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta (SZVP) 2021/748 (5), (SZVP) 2021/749 (6) in (SZVP) 2021/750 (7) z dne 6. maja 2021 o sodelovanju Kanade, Kraljevine Norveške in Združenih držav Amerike pri projektu PESCO za vojaško mobilnost,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2021/1143 z dne 12. julija 2021 o misiji Evropske unije za vojaško usposabljanje v Mozambiku (EUTM Mozambique) (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2021/1143 z dne 12. julija 2021 o misiji Evropske unije za vojaško usposabljanje v Mozambiku (EUTM Mozambique) (8),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2022/638 z dne 13. aprila 2022 o spremembi Sklepa 2014/486/SZVP o svetovalni misiji Evropske unije za reformo sektorja civilne varnosti v Ukrajini (EUAM Ukraine) (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2022/638 z dne 13. aprila 2022 o spremembi Sklepa 2014/486/SZVP o svetovalni misiji Evropske unije za reformo sektorja civilne varnosti v Ukrajini (EUAM Ukraine) (9),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2022/1968 z dne 17. oktobra 2022 o vzpostavitvi misije za vojaško pomoč v podporo Ukrajini (EUMAM Ukraine) (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2022/1968 z dne 17. oktobra 2022 o vzpostavitvi misije za vojaško pomoč v podporo Ukrajini (EUMAM Ukraine) (10),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2022/1970 z dne 17. oktobra 2022 o spremembi Sklepa 2010/452/SZVP o nadzorni misiji Evropske unije v Gruziji (EUMM Georgia) (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2022/1970 z dne 17. oktobra 2022 o spremembi Sklepa 2010/452/SZVP o nadzorni misiji Evropske unije v Gruziji (EUMM Georgia) (11),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 22. oktobra 2021 ter 24. in 25. marca, 30. in 31. maja ter 23. in 24. junija 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 22. oktobra 2021 ter 24. in 25. marca, 30. in 31. maja ter 23. in 24. junija 2022,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve z dne 12. decembra 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve z dne 12. decembra 2022,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2022/2444 z dne 12. decembra 2022 o misiji Evropske unije za vojaško partnerstvo v Nigru (EUMPM Niger) (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2022/2444 z dne 12. decembra 2022 o misiji Evropske unije za vojaško partnerstvo v Nigru (EUMPM Niger) (12),

| — | ob upoštevanju sklepa Sveta (SZVP) 2022/1970 z dne 17. oktobra 2022 (13) o vzpostavitvi zmogljivosti EU za spremljanje v Armeniji in njegovega sklepa z dne 19. decembra 2022 o napotitvi prehodne skupine za pomoč pri načrtovanju v Armenijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Sveta (SZVP) 2022/1970 z dne 17. oktobra 2022 (13) o vzpostavitvi zmogljivosti EU za spremljanje v Armeniji in njegovega sklepa z dne 19. decembra 2022 o napotitvi prehodne skupine za pomoč pri načrtovanju v Armenijo,

| — | ob upoštevanju versajske izjave, sprejete na neformalnem srečanju voditeljev držav ali vlad 11. marca 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju versajske izjave, sprejete na neformalnem srečanju voditeljev držav ali vlad 11. marca 2022,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. januarja 2018 o celostnem pristopu k zunanjim konfliktom in krizam ter z dne 24. januarja 2022 o evropskih varnostnih razmerah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. januarja 2018 o celostnem pristopu k zunanjim konfliktom in krizam ter z dne 24. januarja 2022 o evropskih varnostnih razmerah,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 25. novembra 2013, 18. novembra 2014, 18. maja 2015, 27. junija 2016, 14. novembra 2016, 18. maja 2017, 17. julija 2017, 25. junija 2018, 17. junija 2019, 10. decembra 2019, 17. junija 2020, 12. oktobra 2020, 20. novembra 2020, 7. decembra 2020 in 10. maja 2021 o skupni varnostni in obrambni politiki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 25. novembra 2013, 18. novembra 2014, 18. maja 2015, 27. junija 2016, 14. novembra 2016, 18. maja 2017, 17. julija 2017, 25. junija 2018, 17. junija 2019, 10. decembra 2019, 17. junija 2020, 12. oktobra 2020, 20. novembra 2020, 7. decembra 2020 in 10. maja 2021 o skupni varnostni in obrambni politiki,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 5. junija 2020 o mladih v zunanjem delovanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 5. junija 2020 o mladih v zunanjem delovanju,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. aprila 2021 o prenovljenem partnerstvu z južnim sosedstvom – nova agenda za Sredozemlje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. aprila 2021 o prenovljenem partnerstvu z južnim sosedstvom – nova agenda za Sredozemlje,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o Bosni in Hercegovini/operaciji EUFOR Althea z dne 18. oktobra 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o Bosni in Hercegovini/operaciji EUFOR Althea z dne 18. oktobra 2021,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 24. januarja 2022 o krepitvi strateškega partnerstva med OZN in EU pri mirovnih operacijah in kriznem upravljanju: prednostne naloge za obdobje 2022–2024, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 24. januarja 2022 o krepitvi strateškega partnerstva med OZN in EU pri mirovnih operacijah in kriznem upravljanju: prednostne naloge za obdobje 2022–2024,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 21. februarja 2022 o podaljšanju in okrepitvi izvajanja koncepta „koordinirane prisotnosti na morju“ v Gvinejskem zalivu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 21. februarja 2022 o podaljšanju in okrepitvi izvajanja koncepta „koordinirane prisotnosti na morju“ v Gvinejskem zalivu,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 23. maja 2022 o razvoju vzpostavitvi stališča Evropske unije glede kibernetskih vprašanj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 23. maja 2022 o razvoju vzpostavitvi stališča Evropske unije glede kibernetskih vprašanj,

| — | ob upoštevanju seje Sveta za zunanje zadeve 16. maja 2022 in seje Sveta za zunanje zadeve z ministri za obrambo z dne 17. maja 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju seje Sveta za zunanje zadeve 16. maja 2022 in seje Sveta za zunanje zadeve z ministri za obrambo z dne 17. maja 2022,

| — | ob upoštevanju globalne strategije z naslovom Skupna vizija, enotno ukrepanje: močnejša Evropa – Globalna strategija za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije, ki jo je 28. junija 2016 predstavila podpredsednica Evropske komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalne strategije z naslovom Skupna vizija, enotno ukrepanje: močnejša Evropa – Globalna strategija za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije, ki jo je 28. junija 2016 predstavila podpredsednica Evropske komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

| — | ob upoštevanju Strateškega kompasa za varnost in obrambo – Za Evropsko unijo, ki varuje svoje državljane in državljanke, vrednote in interese ter prispeva k mednarodnemu miru in varnosti, ki ga je Svet odobril 21. marca 2022, Evropski svet pa podprl 25. marca 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Strateškega kompasa za varnost in obrambo – Za Evropsko unijo, ki varuje svoje državljane in državljanke, vrednote in interese ter prispeva k mednarodnemu miru in varnosti, ki ga je Svet odobril 21. marca 2022, Evropski svet pa podprl 25. marca 2022,

| — | ob upoštevanju načrta Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD) za podnebne spremembe in obrambo z dne 6. novembra 2020 in resolucije Parlamenta z dne 7. junija 2022 o tem načrtu (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načrta Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD) za podnebne spremembe in obrambo z dne 6. novembra 2020 in resolucije Parlamenta z dne 7. junija 2022 o tem načrtu (14),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 6. marca 2014 z naslovom Za odprto in varno svetovno področje pomorstva: elementi strategije Evropske unije za pomorsko varnost (JOIN(2014)0009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 6. marca 2014 z naslovom Za odprto in varno svetovno področje pomorstva: elementi strategije Evropske unije za pomorsko varnost (JOIN(2014)0009),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. julija 2020 o strategiji EU za varnostno unijo (COM(2020)0605), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. julija 2020 o strategiji EU za varnostno unijo (COM(2020)0605),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. februarja 2022 z naslovom Prispevek Komisije k evropski obrambi (COM(2022)0060), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. februarja 2022 z naslovom Prispevek Komisije k evropski obrambi (COM(2022)0060),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. februarja 2022 z naslovom Kažipot za tehnologije, kritične za varnost in obrambo (COM(2022)0061), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. februarja 2022 z naslovom Kažipot za tehnologije, kritične za varnost in obrambo (COM(2022)0061),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 18. maja 2022 o analizi vrzeli pri naložbah v obrambo in nadaljnjih korakih) (JOIN(2022)0024), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 18. maja 2022 o analizi vrzeli pri naložbah v obrambo in nadaljnjih korakih) (JOIN(2022)0024),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 16. decembra 2020 z naslovom Strategija EU za kibernetsko varnost v digitalnem desetletju (JOIN(2020)0018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 16. decembra 2020 z naslovom Strategija EU za kibernetsko varnost v digitalnem desetletju (JOIN(2020)0018),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. februarja 2021 z naslovom Akcijski načrt za sinergije med civilno, obrambno in vesoljsko industrijo (COM(2021)0070), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. februarja 2021 z naslovom Akcijski načrt za sinergije med civilno, obrambno in vesoljsko industrijo (COM(2021)0070),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 10. novembra 2022 z naslovom Akcijski načrt za vojaško mobilnost 2.0 (JOIN(2022)0048), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 10. novembra 2022 z naslovom Akcijski načrt za vojaško mobilnost 2.0 (JOIN(2022)0048),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 10. novembra 2022 z naslovom Politika EU za kibernetsko obrambo (JOIN(2022)0049), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 10. novembra 2022 z naslovom Politika EU za kibernetsko obrambo (JOIN(2022)0049),

| — | ob upoštevanju drugega letnega delovnega programa Evropskega obrambnega sklada za leto 2022, ki ga je Komisija sprejela 25. maja 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega letnega delovnega programa Evropskega obrambnega sklada za leto 2022, ki ga je Komisija sprejela 25. maja 2022,

| — | ob upoštevanju Severnoatlantske pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Severnoatlantske pogodbe,

| — | ob upoštevanju izjave z vrha v Madridu, ki so jo podali voditelji držav in vlad držav članic zveze Nato na srečanju Severnoatlantskega sveta v Madridu dne 29. junija 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave z vrha v Madridu, ki so jo podali voditelji držav in vlad držav članic zveze Nato na srečanju Severnoatlantskega sveta v Madridu dne 29. junija 2022,

| — | ob upoštevanju prošenj Švedske in Finske za pridružitev zvezi Nato, ki sta bili skupaj predloženi 18. maja 2022, in podpisa pristopnih protokolov za Finsko in Švedsko zaveznic Nata 5. julija 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošenj Švedske in Finske za pridružitev zvezi Nato, ki sta bili skupaj predloženi 18. maja 2022, in podpisa pristopnih protokolov za Finsko in Švedsko zaveznic Nata 5. julija 2022,

| — | ob upoštevanju strateškega koncepta zveze Nato za leto 2022, ki so ga sprejeli voditelji držav in vlad držav članic zveze Nato na vrhu v Madridu 29. junija 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega koncepta zveze Nato za leto 2022, ki so ga sprejeli voditelji držav in vlad držav članic zveze Nato na vrhu v Madridu 29. junija 2022,

| — | ob upoštevanju treh skupnih izjav o sodelovanju med EU in zvezo Nato, podpisanih 8. julija 2016, 10. julija 2018 in 10. januarja 2023, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju treh skupnih izjav o sodelovanju med EU in zvezo Nato, podpisanih 8. julija 2016, 10. julija 2018 in 10. januarja 2023,

| — | ob upoštevanju skupnega sklopa 74 predlogov za izvajanje varšavske skupne izjave, ki sta ga Svet EU in Severnoatlantski svet potrdila 6. decembra 2016 oziroma 5. decembra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sklopa 74 predlogov za izvajanje varšavske skupne izjave, ki sta ga Svet EU in Severnoatlantski svet potrdila 6. decembra 2016 oziroma 5. decembra 2017,

| — | ob upoštevanju sedmega poročila z dne 20. junija 2022 o napredku pri izvajanju skupnega sklopa predlogov, ki sta ga Svet EU in Severnoatlantski svet potrdila 6. decembra 2016 oziroma 5. decembra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sedmega poročila z dne 20. junija 2022 o napredku pri izvajanju skupnega sklopa predlogov, ki sta ga Svet EU in Severnoatlantski svet potrdila 6. decembra 2016 oziroma 5. decembra 2017,

| — | ob upoštevanju ustreznih poročil in priporočil, ki jih je sprejela parlamentarna skupščina zveze Nato, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustreznih poročil in priporočil, ki jih je sprejela parlamentarna skupščina zveze Nato,

| — | ob upoštevanju izjave z vrha EU-ZDA z naslovom Prenovljenemu čezatlantskemu partnerstvu naproti z dne 15. junija 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave z vrha EU-ZDA z naslovom Prenovljenemu čezatlantskemu partnerstvu naproti z dne 15. junija 2021,

| — | ob upoštevanju skupne izjave zunanjega ministra Združenih držav Amerike in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in podpredsednika Komisije z dne 3. decembra 2021 o začetku dialoga o varnosti in obrambi med EU in ZDA ter poznejših srečanj v okviru tega dialoga, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave zunanjega ministra Združenih držav Amerike in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in podpredsednika Komisije z dne 3. decembra 2021 o začetku dialoga o varnosti in obrambi med EU in ZDA ter poznejših srečanj v okviru tega dialoga,

| — | ob upoštevanju neupravičene in neizzvane ruske vojne agresije proti Ukrajini ter nezakonite invazije in priključitve Krima ter regij Donecka, Luganska, Hersona in Zaporožja, pa tudi zasedbe gruzijskih regij Abhazije in Južne Osetije ter pridnestrske regije Republike Moldavije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju neupravičene in neizzvane ruske vojne agresije proti Ukrajini ter nezakonite invazije in priključitve Krima ter regij Donecka, Luganska, Hersona in Zaporožja, pa tudi zasedbe gruzijskih regij Abhazije in Južne Osetije ter pridnestrske regije Republike Moldavije,

| — | ob upoštevanju novih tehnologij, kot so umetna inteligenca, vesoljske zmogljivosti in kvantno računalništvo, ki pomenijo nove priložnosti za človeštvo, a hkrati prinašajo tudi nove izzive na področju obrambne in zunanje politike, ki zahtevajo jasno strategijo in soglasje med zavezniki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju novih tehnologij, kot so umetna inteligenca, vesoljske zmogljivosti in kvantno računalništvo, ki pomenijo nove priložnosti za človeštvo, a hkrati prinašajo tudi nove izzive na področju obrambne in zunanje politike, ki zahtevajo jasno strategijo in soglasje med zavezniki,

| — | ob upoštevanju ustanovne listine Združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustanovne listine Združenih narodov,

| — | ob upoštevanju ustanovne listine Združenih narodov, zlasti člena 2.4, ki prepoveduje uporabo sile, in člena 51 o neodtujljivi pravici do individualne ali kolektivne samoobrambe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustanovne listine Združenih narodov, zlasti člena 2.4, ki prepoveduje uporabo sile, in člena 51 o neodtujljivi pravici do individualne ali kolektivne samoobrambe,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS),

| — | ob upoštevanju resolucij Varnostnega sveta OZN št. 1325 (2000), 1889 (2013), 2122 (2013), 2242 (2015) in 2493 (2019) o ženskah, miru in varnosti ter resolucij 2250 (2015), 2419 (2018) in 2535 (2020) o mladih, miru in varnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij Varnostnega sveta OZN št. 1325 (2000), 1889 (2013), 2122 (2013), 2242 (2015) in 2493 (2019) o ženskah, miru in varnosti ter resolucij 2250 (2015), 2419 (2018) in 2535 (2020) o mladih, miru in varnosti,

| — | ob upoštevanju resolucij Varnostnega sveta OZN o Cipru, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij Varnostnega sveta OZN o Cipru,

| — | ob upoštevanju Helsinške sklepne listine Konference o varnosti in sodelovanju v Evropi iz leta 1975, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Helsinške sklepne listine Konference o varnosti in sodelovanju v Evropi iz leta 1975,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2018 o avtonomnih orožnih sistemih (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2018 o avtonomnih orožnih sistemih (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2018 o vojaški mobilnosti (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2018 o vojaški mobilnosti (16),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2019 o gradnji zmogljivosti EU za preprečevanje konfliktov in mediacijo (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2019 o gradnji zmogljivosti EU za preprečevanje konfliktov in mediacijo (17),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 26. novembra 2019 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost in Direktive 2008/118/ES o splošnem režimu za trošarino v zvezi z obrambnimi prizadevanji v okviru Unije (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 26. novembra 2019 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost in Direktive 2008/118/ES o splošnem režimu za trošarino v zvezi z obrambnimi prizadevanji v okviru Unije (18),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 o izvozu orožja: izvajanje Skupnega stališča 2008/944/SZVP (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 o izvozu orožja: izvajanje Skupnega stališča 2008/944/SZVP (19),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2021 o izvajanju Direktive 2009/81/ES glede oddaje naročil na področju obrambe in varnosti ter Direktive 2009/43/ES glede prenosa obrambnih proizvodov (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2021 o izvajanju Direktive 2009/81/ES glede oddaje naročil na področju obrambe in varnosti ter Direktive 2009/43/ES glede prenosa obrambnih proizvodov (20),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2021 o sodelovanju med EU in Natom v okviru čezatlantskih odnosov (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2021 o sodelovanju med EU in Natom v okviru čezatlantskih odnosov (21),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2021 o stanju zmogljivosti kibernetske obrambe EU (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2021 o stanju zmogljivosti kibernetske obrambe EU (22),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. februarja 2022 o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike – letno poročilo 2021 (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. februarja 2022 o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike – letno poročilo 2021 (23),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. februarja 2022 o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike – letno poročilo 2021 (24), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. februarja 2022 o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike – letno poročilo 2021 (24),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. marca 2022 o ruski agresiji proti Ukrajini (25), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. marca 2022 o ruski agresiji proti Ukrajini (25),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2022 o tujem vmešavanju v vse demokratične procese v Evropski uniji, tudi o dezinformacijah (26), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2022 o tujem vmešavanju v vse demokratične procese v Evropski uniji, tudi o dezinformacijah (26),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. aprila 2022 o sklepih z zasedanja Evropskega sveta z dne 24. in 25. marca 2022, aktualnem dogajanju glede vojne proti Ukrajini ter sankcijah EU proti Rusiji in njihovem izvajanju (27), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. aprila 2022 o sklepih z zasedanja Evropskega sveta z dne 24. in 25. marca 2022, aktualnem dogajanju glede vojne proti Ukrajini ter sankcijah EU proti Rusiji in njihovem izvajanju (27),

| — | ob upoštevanju svojega priporočila z dne 8. junija 2022 Svetu in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o zunanji, varnostni in obrambni politiki EU po ruski vojni agresiji proti Ukrajini (28), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila z dne 8. junija 2022 Svetu in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o zunanji, varnostni in obrambni politiki EU po ruski vojni agresiji proti Ukrajini (28),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2022 o varnosti na območju vzhodnega partnerstva in vlogi skupne varnostne in obrambne politike (29), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2022 o varnosti na območju vzhodnega partnerstva in vlogi skupne varnostne in obrambne politike (29),

| — | ob upoštevanju priporočila z dne 14. septembra 2022 Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o obnovljenem partnerstvu z južnim sosedstvom – Nova agenda za Sredozemlje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila z dne 14. septembra 2022 Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o obnovljenem partnerstvu z južnim sosedstvom – Nova agenda za Sredozemlje,

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 14. decembra 2022 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za zagotavljanje podpore Ukrajini za leto 2023 (makrofinančna pomoč +) (30), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 14. decembra 2022 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za zagotavljanje podpore Ukrajini za leto 2023 (makrofinančna pomoč +) (30),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za ustavne zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za ustavne zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0296/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0296/2022),

| A. | ker se Evropa sooča z najbolj zapleteno kombinacijo vojaških in nevojaških groženj od konca hladne vojne, ki jo je Rusija še zaostrila z neizzvano, neupravičeno in nezakonito vojaško agresijo proti Ukrajini; ker nevojaške grožnje vključujejo dezinformacije, kibernetske napade, napade na kritično infrastrukturo, umore, sabotaže, gospodarski pritisk, izsiljevanje s hrano in energijo, instrumentalizacijo migracij in subverzivni politični vpliv; ker je vsaka namerna motnja delujoče evropske energetske infrastrukture nesprejemljiva in bi morala privesti do najodločnejšega možnega odziva; ker je ruska invazija Ukrajine napad na mednarodni red, ki temelji na pravilih; ker je ta vojaška agresija napad na evropsko varnostno strukturo, ki je bila zgrajena po drugi svetovni vojni in po koncu hladne vojne, Rusija pa je pri tem sodelovala; ker se je predsednik Putin v svoji vojni proti Ukrajini ter agresiji zoper Evropo in zahod namenoma odločil za zaostrovanje na podlagi pobud, kot so prirejanje zrežiranih referendumov na zasedenih ukrajinskih ozemljih, priključitev ozemelj Luganska, Donecka, Hersona in Zaporožja, delna mobilizacija ruskih sil ter ponavljajoče in stopnjujoče se grožnje, vključno z grožnjo uporabe jedrskega orožja; ker je odlok predsednika Vladimirja Putina z dne 21. septembra 2022, v katerem je napovedal delno mobilizacijo v Ruski federaciji, povzročil migracijski pritisk Rusov, ki bežijo iz svoje države čez meje z Gruzijo, Kazahstanom in baltskimi državami, predvsem pa je zaradi brutalne agresije proti Ukrajini in genocida nad Ukrajinci povzročil nepredstavljivo trpljenje, kar je privedlo do največjega vala beguncev po drugi svetovni vojni; ker Ukrajina ne brani le svoje suverenosti in ozemeljske celovitosti, temveč tudi skupne evropske vrednote demokracije; ker ni bilo trdnih in učinkovitih ukrepov, ki bi Rusijo odvrnili od napada na Ukrajino; ker je Rusija Ukrajini ter državam članicam Nata in EU večkrat grozila z jedrsko vojno; |
| --- | --- |

A.

ker se Evropa sooča z najbolj zapleteno kombinacijo vojaških in nevojaških groženj od konca hladne vojne, ki jo je Rusija še zaostrila z neizzvano, neupravičeno in nezakonito vojaško agresijo proti Ukrajini; ker nevojaške grožnje vključujejo dezinformacije, kibernetske napade, napade na kritično infrastrukturo, umore, sabotaže, gospodarski pritisk, izsiljevanje s hrano in energijo, instrumentalizacijo migracij in subverzivni politični vpliv; ker je vsaka namerna motnja delujoče evropske energetske infrastrukture nesprejemljiva in bi morala privesti do najodločnejšega možnega odziva; ker je ruska invazija Ukrajine napad na mednarodni red, ki temelji na pravilih; ker je ta vojaška agresija napad na evropsko varnostno strukturo, ki je bila zgrajena po drugi svetovni vojni in po koncu hladne vojne, Rusija pa je pri tem sodelovala; ker se je predsednik Putin v svoji vojni proti Ukrajini ter agresiji zoper Evropo in zahod namenoma odločil za zaostrovanje na podlagi pobud, kot so prirejanje zrežiranih referendumov na zasedenih ukrajinskih ozemljih, priključitev ozemelj Luganska, Donecka, Hersona in Zaporožja, delna mobilizacija ruskih sil ter ponavljajoče in stopnjujoče se grožnje, vključno z grožnjo uporabe jedrskega orožja; ker je odlok predsednika Vladimirja Putina z dne 21. septembra 2022, v katerem je napovedal delno mobilizacijo v Ruski federaciji, povzročil migracijski pritisk Rusov, ki bežijo iz svoje države čez meje z Gruzijo, Kazahstanom in baltskimi državami, predvsem pa je zaradi brutalne agresije proti Ukrajini in genocida nad Ukrajinci povzročil nepredstavljivo trpljenje, kar je privedlo do največjega vala beguncev po drugi svetovni vojni; ker Ukrajina ne brani le svoje suverenosti in ozemeljske celovitosti, temveč tudi skupne evropske vrednote demokracije; ker ni bilo trdnih in učinkovitih ukrepov, ki bi Rusijo odvrnili od napada na Ukrajino; ker je Rusija Ukrajini ter državam članicam Nata in EU večkrat grozila z jedrsko vojno;

| B. | ker je zmaga Ukrajine tudi stvar verodostojnosti EU ter njene varnostne in obrambne politike; |
| --- | --- |

B.

ker je zmaga Ukrajine tudi stvar verodostojnosti EU ter njene varnostne in obrambne politike;

| C. | ker mora EU v odziv na te grožnje nujno izboljšati učinkovitost svoje zunanje, varnostne in obrambne politike, da bi zaščitila svoje interese, vrednote in državljane znotraj in zunaj svojih meja, predvsem pa v svojem sosedstvu, zagotavljala mir, varnost ljudi, trajnostni razvoj in demokracijo ter podprla svoje partnerje; ker je namen strateškega kompasa opremiti EU s potrebnimi strateškimi usmeritvami, realističnimi in operativnimi orodji za prehod na skladno in verodostojno obrambno politiko, da bo učinkovito in zmogljivo zagotavljala varnost ter postala odločna akterka na svetovnem prizorišču; ker je še toliko nujneje okrepiti varnostne in obrambne zmogljivosti EU, tudi na podlagi doslej največje podpore Ukrajini, in sicer zlasti z Evropskim mirovnim instrumentom, ter zagotoviti dopolnjevanje z Natom; ker je treba zaradi ruske hibridne agresije obrambo svobodne Evrope zasnovati celovito in večplastno ter vanjo vključiti vsa kritična področja, od izboljšanja tradicionalnih vojaških zmogljivosti do zaščite kritične civilne infrastrukture, dobavnih verig in energetskih objektov, pa tudi dejaven boj proti dezinformacijam in kibernetskim grožnjam; ker je ruska agresija proti Ukrajini poudarila pomanjkanje naložb v varnost in obrambo v številnih državah članicah EU in Nata; ker je Nato na svoje vzhodno krilo napotil več tisoč dodatnih kopenskih, zračnih in pomorskih obrambnih sil; ker pomaga usklajevati prošnje za pomoč v imenu Ukrajine; ker je bila eksplozija, ki je poškodovala plinovode Severni tok, usmerjen napad na kritično infrastrukturo EU; ker je Belorusija postala sostorilka v ruski vojni proti Ukrajini; |
| --- | --- |

C.

ker mora EU v odziv na te grožnje nujno izboljšati učinkovitost svoje zunanje, varnostne in obrambne politike, da bi zaščitila svoje interese, vrednote in državljane znotraj in zunaj svojih meja, predvsem pa v svojem sosedstvu, zagotavljala mir, varnost ljudi, trajnostni razvoj in demokracijo ter podprla svoje partnerje; ker je namen strateškega kompasa opremiti EU s potrebnimi strateškimi usmeritvami, realističnimi in operativnimi orodji za prehod na skladno in verodostojno obrambno politiko, da bo učinkovito in zmogljivo zagotavljala varnost ter postala odločna akterka na svetovnem prizorišču; ker je še toliko nujneje okrepiti varnostne in obrambne zmogljivosti EU, tudi na podlagi doslej največje podpore Ukrajini, in sicer zlasti z Evropskim mirovnim instrumentom, ter zagotoviti dopolnjevanje z Natom; ker je treba zaradi ruske hibridne agresije obrambo svobodne Evrope zasnovati celovito in večplastno ter vanjo vključiti vsa kritična področja, od izboljšanja tradicionalnih vojaških zmogljivosti do zaščite kritične civilne infrastrukture, dobavnih verig in energetskih objektov, pa tudi dejaven boj proti dezinformacijam in kibernetskim grožnjam; ker je ruska agresija proti Ukrajini poudarila pomanjkanje naložb v varnost in obrambo v številnih državah članicah EU in Nata; ker je Nato na svoje vzhodno krilo napotil več tisoč dodatnih kopenskih, zračnih in pomorskih obrambnih sil; ker pomaga usklajevati prošnje za pomoč v imenu Ukrajine; ker je bila eksplozija, ki je poškodovala plinovode Severni tok, usmerjen napad na kritično infrastrukturo EU; ker je Belorusija postala sostorilka v ruski vojni proti Ukrajini;

| D. | ker je Svet za zunanje zadeve 12. decembra 2022 sklenil, da bo znesek skupne finančne zgornje meje evropskega mirovnega instrumenta v letu 2023 povečal za 2 milijardi EUR, pri čemer bi lahko bil ta znesek v poznejši fazi še povečan; |
| --- | --- |

D.

ker je Svet za zunanje zadeve 12. decembra 2022 sklenil, da bo znesek skupne finančne zgornje meje evropskega mirovnega instrumenta v letu 2023 povečal za 2 milijardi EUR, pri čemer bi lahko bil ta znesek v poznejši fazi še povečan;

| E. | ker sta se Parlament in Svet decembra 2022 dogovorila o svežnju podpore v višini 18 milijard EUR, ki bo prenesen v Ukrajino za pomoč v letu 2023; |
| --- | --- |

E.

ker sta se Parlament in Svet decembra 2022 dogovorila o svežnju podpore v višini 18 milijard EUR, ki bo prenesen v Ukrajino za pomoč v letu 2023;

| F. | ker bo, kot je navedeno v strateškem kompasu, „[m]očnejša in sposobnejša EU na področju varnosti in obrambe [...] pozitivno prispevala k svetovni in čezatlantski varnosti ter dopolnjevala Nato, ki ostaja temelj kolektivne obrambe svojih članic. To dvoje je namreč močno povezano.“; |
| --- | --- |

F.

ker bo, kot je navedeno v strateškem kompasu, „[m]očnejša in sposobnejša EU na področju varnosti in obrambe [...] pozitivno prispevala k svetovni in čezatlantski varnosti ter dopolnjevala Nato, ki ostaja temelj kolektivne obrambe svojih članic. To dvoje je namreč močno povezano.“;

| G. | ker celostni pristop EU do zunanjih konfliktov in kriz zagotavlja usklajeno uporabo različnih zmogljivosti EU, v okviru katerih bi se morala njena varnostna in obrambna politika ter druga civilna orodja vzajemno dopolnjevati, da bi prispevala k varnosti ljudi in trajnemu miru v Evropi in širše po svetu; |
| --- | --- |

G.

ker celostni pristop EU do zunanjih konfliktov in kriz zagotavlja usklajeno uporabo različnih zmogljivosti EU, v okviru katerih bi se morala njena varnostna in obrambna politika ter druga civilna orodja vzajemno dopolnjevati, da bi prispevala k varnosti ljudi in trajnemu miru v Evropi in širše po svetu;

| H. | ker je Ljudska republika Kitajska v zadnjem desetletju povečala svoje izdatke za obrambo za približno 600 % in uporablja svojo vojaško moč za ustrahovanje svojih sosed in grožnje tem državam, zlasti Tajvanu, kot je bilo nedavno razvidno iz vojaških vaj zatem, ko je avgusta 2022 Tajvan obiskala predsednica predstavniškega doma ZDA Nancy Pelosi; ker Kitajska vsak dan izvaja nevarne vojaške ukrepe in provokacije; ker Ljudska republika Kitajska ni sprejela jasnega stališča, kar zadeva rusko vojno agresijo proti Ukrajini, ki krši temeljna načela mednarodnega prava; ker se je vojaško sodelovanje med Rusijo in Kitajsko v letu 2022 znatno povečalo, kar je razvidno iz več skupnih vojaških vaj; |
| --- | --- |

H.

ker je Ljudska republika Kitajska v zadnjem desetletju povečala svoje izdatke za obrambo za približno 600 % in uporablja svojo vojaško moč za ustrahovanje svojih sosed in grožnje tem državam, zlasti Tajvanu, kot je bilo nedavno razvidno iz vojaških vaj zatem, ko je avgusta 2022 Tajvan obiskala predsednica predstavniškega doma ZDA Nancy Pelosi; ker Kitajska vsak dan izvaja nevarne vojaške ukrepe in provokacije; ker Ljudska republika Kitajska ni sprejela jasnega stališča, kar zadeva rusko vojno agresijo proti Ukrajini, ki krši temeljna načela mednarodnega prava; ker se je vojaško sodelovanje med Rusijo in Kitajsko v letu 2022 znatno povečalo, kar je razvidno iz več skupnih vojaških vaj;

| I. | ker sta Japonska in Južna Koreja, ki sta pomembni partnerici EU, konec decembra 2022 poudarili potrebo po sodelovanju z EU pri njunih posodobljenih varnostnih strategijah; ker je Japonska napovedala tudi podvojitev obrambnih izdatkov na 2 % bruto domačega proizvoda (BDP); ker se Japonska in Južna Koreja soočata s trojnim varnostnim izzivom zaradi groženj, ki jih predstavljajo Rusija, Kitajska in Severna Koreja; ker je Severna Koreja leta 2022 izvedla več kot 90 raketnih poskusov, kar je daleč največ doslej, krožijo pa tudi govorice o sedmem jedrskem poskusu, prvem po letu 2017, kar bi resno poslabšalo regionalno in svetovno varnost; |
| --- | --- |

I.

ker sta Japonska in Južna Koreja, ki sta pomembni partnerici EU, konec decembra 2022 poudarili potrebo po sodelovanju z EU pri njunih posodobljenih varnostnih strategijah; ker je Japonska napovedala tudi podvojitev obrambnih izdatkov na 2 % bruto domačega proizvoda (BDP); ker se Japonska in Južna Koreja soočata s trojnim varnostnim izzivom zaradi groženj, ki jih predstavljajo Rusija, Kitajska in Severna Koreja; ker je Severna Koreja leta 2022 izvedla več kot 90 raketnih poskusov, kar je daleč največ doslej, krožijo pa tudi govorice o sedmem jedrskem poskusu, prvem po letu 2017, kar bi resno poslabšalo regionalno in svetovno varnost;

| J. | ker vzhodno sosedstvo in Zahodni Balkan potrebujeta mirno reševanje konfliktov, boljšo stabilnost in varnost ter povečanje medsebojnega sodelovanja; ker ruska invazija na Ukrajino negativno vpliva na varnost v teh regijah; |
| --- | --- |

J.

ker vzhodno sosedstvo in Zahodni Balkan potrebujeta mirno reševanje konfliktov, boljšo stabilnost in varnost ter povečanje medsebojnega sodelovanja; ker ruska invazija na Ukrajino negativno vpliva na varnost v teh regijah;

| K. | ker arktična regija postaja vse pomembnejša za geopolitiko, gospodarski razvoj in promet, hkrati pa se sooča z izzivi, povezanimi s podnebnimi spremembami, militarizacijo in migracijami; ker vse pogostejše ruske vojaške dejavnosti in kopičenje vojske na Arktiki vzbujajo zaskrbljenost; |
| --- | --- |

K.

ker arktična regija postaja vse pomembnejša za geopolitiko, gospodarski razvoj in promet, hkrati pa se sooča z izzivi, povezanimi s podnebnimi spremembami, militarizacijo in migracijami; ker vse pogostejše ruske vojaške dejavnosti in kopičenje vojske na Arktiki vzbujajo zaskrbljenost;

| L. | ker se je vpliv Rusije v Afriki razširil, zlasti zaradi širjenja vpliva družbe Wagner Group na celini; ker je družba Wagner Group utrdila svojo navzočnost v državah, kot sta Mali in Srednjeafriška republika (SAR); ker je domnevno zagrešila grozodejstva v Ukrajini, Maliju, Libiji, Siriji in SAR; v Maliju je njen položaj okrepljen, ker oblasti nočejo sodelovati z zahodnimi partnerji (vključno z misijo Evropske unije za usposabljanje (EUTM) v Maliju), regionalnimi organizacijami in večdimenzionalno integrirano stabilizacijsko misijo Združenih narodov v Maliju (MINUSMA); |
| --- | --- |

L.

ker se je vpliv Rusije v Afriki razširil, zlasti zaradi širjenja vpliva družbe Wagner Group na celini; ker je družba Wagner Group utrdila svojo navzočnost v državah, kot sta Mali in Srednjeafriška republika (SAR); ker je domnevno zagrešila grozodejstva v Ukrajini, Maliju, Libiji, Siriji in SAR; v Maliju je njen položaj okrepljen, ker oblasti nočejo sodelovati z zahodnimi partnerji (vključno z misijo Evropske unije za usposabljanje (EUTM) v Maliju), regionalnimi organizacijami in večdimenzionalno integrirano stabilizacijsko misijo Združenih narodov v Maliju (MINUSMA);

| M. | ker stroški industrijske razdrobljenosti med državami, kar se tiče razvoja in javnega naročanja evropskih vojaških zmogljivosti, znašajo 25 do 100 milijard EUR letno, kar pomembno vpliva na splošno konkurenčnost obrambnega sektorja; ker so države članice leta 2020 skupaj nabavile le približno 11 % vse opreme, leta 2021 pa 8 %, kljub sofinanciranju prek programov, ki se financirajo iz proračuna EU, kot sta pripravljalni ukrep za raziskave na področju obrambe (PADR) in evropski program za razvoj obrambne industrije (EDIDP), in čeprav so se zavezale, da bodo dosegle 35 % skupnih javnih naročil za obrambo; ker so se med letoma 1999 in 2021 skupni izdatki EU za obrambo povečali za 20 % v primerjavi s 66 % v ZDA, 292 % v Rusiji in 592 % na Kitajskem; ker so se države članice dogovorile, da bodo za obrambo na boljši način namenile več sredstev, ki bi jih bilo treba usmeriti predvsem v pobude za sodelovanje in uskladiti z zavezami o obrambnih izdatkih držav članic EU in Nata; ker mora EU še naprej spodbujati raziskave, tehnološki razvoj in inovacije na področju varnosti in obrambe; ker si EU že več kot 20 let prizadeva, da bi postala zmogljiva varnostna akterka, a rezultati, kar zadeva zmogljivost, interoperabilnost in stroškovno učinkovito sodelovanje, ostajajo nekoliko omejeni, čeprav so bile vzpostavljene različne strukture in procesi, kot so Evropska obrambna agencija, načrt za razvoj zmogljivosti, stalno strukturno sodelovanje (PESCO), vojaška zmogljivost za načrtovanje in izvajanje operacij (MPCC) in usklajeni letni pregled na področju obrambe (CARD); ker se je od leta 2017 začelo izvajati skupno 61 projektov stalnega strukturnega sodelovanja, nobeden od njih pa ni prinesel oprijemljivih rezultatov; ker sta Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje predlagali vzpostavitev instrumenta za okrepitev evropske obrambne industrije z aktom o skupnih javnih naročilih (EDIRPA), ki naj bi bil kratkoročen instrument EU za spodbujanje skupnih javnih naročil za izpolnitev naših najnujnejših potreb; ker bo instrument poleg naložb držav članic prejel podporo iz proračuna EU v znesku 500 milijonov EUR; ker se pričakuje, da bo Komisija leta 2023 po dokončanju instrumenta EDIRPA predlagala uredbo o vzpostavitvi evropskega programa za naložbe v obrambo (EDIP), v kateri bodo določeni pogoji, pod katerimi bodo lahko države članice skupaj izvajale javna naročila in obenem uživale oprostitev plačila DDV in finančno podporo EU; ker obrambna politika ostaja ena od ključnih pristojnosti držav članic; |
| --- | --- |

M.

ker stroški industrijske razdrobljenosti med državami, kar se tiče razvoja in javnega naročanja evropskih vojaških zmogljivosti, znašajo 25 do 100 milijard EUR letno, kar pomembno vpliva na splošno konkurenčnost obrambnega sektorja; ker so države članice leta 2020 skupaj nabavile le približno 11 % vse opreme, leta 2021 pa 8 %, kljub sofinanciranju prek programov, ki se financirajo iz proračuna EU, kot sta pripravljalni ukrep za raziskave na področju obrambe (PADR) in evropski program za razvoj obrambne industrije (EDIDP), in čeprav so se zavezale, da bodo dosegle 35 % skupnih javnih naročil za obrambo; ker so se med letoma 1999 in 2021 skupni izdatki EU za obrambo povečali za 20 % v primerjavi s 66 % v ZDA, 292 % v Rusiji in 592 % na Kitajskem; ker so se države članice dogovorile, da bodo za obrambo na boljši način namenile več sredstev, ki bi jih bilo treba usmeriti predvsem v pobude za sodelovanje in uskladiti z zavezami o obrambnih izdatkih držav članic EU in Nata; ker mora EU še naprej spodbujati raziskave, tehnološki razvoj in inovacije na področju varnosti in obrambe; ker si EU že več kot 20 let prizadeva, da bi postala zmogljiva varnostna akterka, a rezultati, kar zadeva zmogljivost, interoperabilnost in stroškovno učinkovito sodelovanje, ostajajo nekoliko omejeni, čeprav so bile vzpostavljene različne strukture in procesi, kot so Evropska obrambna agencija, načrt za razvoj zmogljivosti, stalno strukturno sodelovanje (PESCO), vojaška zmogljivost za načrtovanje in izvajanje operacij (MPCC) in usklajeni letni pregled na področju obrambe (CARD); ker se je od leta 2017 začelo izvajati skupno 61 projektov stalnega strukturnega sodelovanja, nobeden od njih pa ni prinesel oprijemljivih rezultatov; ker sta Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje predlagali vzpostavitev instrumenta za okrepitev evropske obrambne industrije z aktom o skupnih javnih naročilih (EDIRPA), ki naj bi bil kratkoročen instrument EU za spodbujanje skupnih javnih naročil za izpolnitev naših najnujnejših potreb; ker bo instrument poleg naložb držav članic prejel podporo iz proračuna EU v znesku 500 milijonov EUR; ker se pričakuje, da bo Komisija leta 2023 po dokončanju instrumenta EDIRPA predlagala uredbo o vzpostavitvi evropskega programa za naložbe v obrambo (EDIP), v kateri bodo določeni pogoji, pod katerimi bodo lahko države članice skupaj izvajale javna naročila in obenem uživale oprostitev plačila DDV in finančno podporo EU; ker obrambna politika ostaja ena od ključnih pristojnosti držav članic;

| N. | ker znotraj SVOP poteka 12 civilnih misij in 8 vojaških operacij in je na tri celine napotenih približno 5 000 članov osebja; ker imajo samo tri od teh operacij izvršilni mandat (Atalanta, operacija IRINI pomorskih sil Evropske unije v Sredozemlju (EUNAVFOR MED IRINI), EUFOR Althea); ker na misije in operacije SVOP negativno vplivajo počasno odločanje in pretirano upravljanje podrobnosti s strani Sveta, kar potencirata nezadostno usklajevanje med dejavnostmi usposabljanja in zagotavljanje vojaške opreme partnerjem; ker se skupno število osebja, ki so ga napotile države članice, v zadnjih letih stalno zmanjšuje, na misije in operacije pa negativno vpliva tudi to, da države članice ne izpolnjujejo svoje zaveze, da bodo zagotovile zadostno število vojaškega ali civilnega osebja; ker taki operativni neuspehi zavirajo splošno učinkovitost misij in operacij SVOP; ker misije in operacije SVOP močno krepijo odpornost in stabilnost evropskega sosedstva; ker je pakt o civilnih vidikih SVOP ključni instrument za krepitev civilne SVOP; ker so misije in operacije SVOP EU pogosto tarča hibridnih groženj, vključno z dezinformacijami, kar ogroža njihovo učinkovitost pri stabilizaciji države, v katero se napotijo, in namesto tega krepi že obstoječo nestabilnost, ki koristi zgolj zlonamernim tretjim državam; ker je namen EUFOR Althea zagotoviti izvajanje Daytonskih sporazumov, o katerih so pogajanja potekala leta 1995, in ima ta operacija še vedno osrednjo vlogo pri varnosti in stabilnosti Bosne in Hercegovine in regije; ker je Varnostni svet OZN podaljšal mandat operacije EUFOR Althea za še eno leto; ker je nadaljevanje operacije EUFOR Althea v najboljšem interesu Bosne in Hercegovine ter regije; ker misija EU za pomoč na meji v Libiji in operacija EUNAVFOR MED IRINI prispevata k trajnemu miru, varnosti in stabilnosti z izvajanjem embarga na orožje, ki ga je proti Libiji uvedel varnostni svet OZN, in bojem proti nedovoljeni trgovini z orožjem in z ljudmi; |
| --- | --- |

N.

ker znotraj SVOP poteka 12 civilnih misij in 8 vojaških operacij in je na tri celine napotenih približno 5 000 članov osebja; ker imajo samo tri od teh operacij izvršilni mandat (Atalanta, operacija IRINI pomorskih sil Evropske unije v Sredozemlju (EUNAVFOR MED IRINI), EUFOR Althea); ker na misije in operacije SVOP negativno vplivajo počasno odločanje in pretirano upravljanje podrobnosti s strani Sveta, kar potencirata nezadostno usklajevanje med dejavnostmi usposabljanja in zagotavljanje vojaške opreme partnerjem; ker se skupno število osebja, ki so ga napotile države članice, v zadnjih letih stalno zmanjšuje, na misije in operacije pa negativno vpliva tudi to, da države članice ne izpolnjujejo svoje zaveze, da bodo zagotovile zadostno število vojaškega ali civilnega osebja; ker taki operativni neuspehi zavirajo splošno učinkovitost misij in operacij SVOP; ker misije in operacije SVOP močno krepijo odpornost in stabilnost evropskega sosedstva; ker je pakt o civilnih vidikih SVOP ključni instrument za krepitev civilne SVOP; ker so misije in operacije SVOP EU pogosto tarča hibridnih groženj, vključno z dezinformacijami, kar ogroža njihovo učinkovitost pri stabilizaciji države, v katero se napotijo, in namesto tega krepi že obstoječo nestabilnost, ki koristi zgolj zlonamernim tretjim državam; ker je namen EUFOR Althea zagotoviti izvajanje Daytonskih sporazumov, o katerih so pogajanja potekala leta 1995, in ima ta operacija še vedno osrednjo vlogo pri varnosti in stabilnosti Bosne in Hercegovine in regije; ker je Varnostni svet OZN podaljšal mandat operacije EUFOR Althea za še eno leto; ker je nadaljevanje operacije EUFOR Althea v najboljšem interesu Bosne in Hercegovine ter regije; ker misija EU za pomoč na meji v Libiji in operacija EUNAVFOR MED IRINI prispevata k trajnemu miru, varnosti in stabilnosti z izvajanjem embarga na orožje, ki ga je proti Libiji uvedel varnostni svet OZN, in bojem proti nedovoljeni trgovini z orožjem in z ljudmi;

| O. | ker konflikti nesorazmerno bolj prizadenejo ženske in dekleta ter med drugim krepijo nasilje na podlagi spola, kot se je pokazalo tudi v neupravičenem vojaškem nasilju Rusije proti Ukrajini; ker je sodelovanje žensk v mirovnih in vojaških operacijah treba spodbujati in krepiti; ker ženske predstavljajo 24 % udeležencev v civilnih misijah SVOP, vendar le 5 % v vojaških misijah in 6 % v vojaških operacijah (31); ker je glede na pomen enakosti spolov in prispevka žensk k mirovnim procesom nujno potrebno vključiti vidik spola v varnostno in obrambno politiko EU; |
| --- | --- |

O.

ker konflikti nesorazmerno bolj prizadenejo ženske in dekleta ter med drugim krepijo nasilje na podlagi spola, kot se je pokazalo tudi v neupravičenem vojaškem nasilju Rusije proti Ukrajini; ker je sodelovanje žensk v mirovnih in vojaških operacijah treba spodbujati in krepiti; ker ženske predstavljajo 24 % udeležencev v civilnih misijah SVOP, vendar le 5 % v vojaških misijah in 6 % v vojaških operacijah (31); ker je glede na pomen enakosti spolov in prispevka žensk k mirovnim procesom nujno potrebno vključiti vidik spola v varnostno in obrambno politiko EU;

| P. | ker so varnostna in obrambna partnerstva, pa tudi trajnostno sodelovanje na področju varnosti in obrambe, bistveni instrumenti za podporo prizadevanj EU, da postane globalna akterka; ker so sodelovanje med EU in zvezo Nato ter druga partnerstva, na primer z OZN, OVSE, Združenimi državami Amerike, Združenim kraljestvom, Kanado, Norveško, Ukrajino, Gruzijo, državami Zahodnega Balkana, Japonsko, Avstralijo, pa tudi Afriško unijo in nekaterimi afriškimi državami, sestavni steber SVOP; |
| --- | --- |

P.

ker so varnostna in obrambna partnerstva, pa tudi trajnostno sodelovanje na področju varnosti in obrambe, bistveni instrumenti za podporo prizadevanj EU, da postane globalna akterka; ker so sodelovanje med EU in zvezo Nato ter druga partnerstva, na primer z OZN, OVSE, Združenimi državami Amerike, Združenim kraljestvom, Kanado, Norveško, Ukrajino, Gruzijo, državami Zahodnega Balkana, Japonsko, Avstralijo, pa tudi Afriško unijo in nekaterimi afriškimi državami, sestavni steber SVOP;

| Q. | ker ima kulturna dediščina univerzalno razsežnost, saj priča o zgodovini, ki je neločljivo povezana z identiteto narodov, mednarodna skupnost pa jo mora varovati in ohraniti za prihodnje generacije; ker ima kulturna raznolikost pomembno vlogo pri promociji preprečevanja konfliktov, sprave in boja proti ekstremizmu; |
| --- | --- |

Q.

ker ima kulturna dediščina univerzalno razsežnost, saj priča o zgodovini, ki je neločljivo povezana z identiteto narodov, mednarodna skupnost pa jo mora varovati in ohraniti za prihodnje generacije; ker ima kulturna raznolikost pomembno vlogo pri promociji preprečevanja konfliktov, sprave in boja proti ekstremizmu;

| R. | ker so podatki in nove tehnologije, kot je umetna inteligenca, vse bolj ključni za ohranjanje vojaške konkurenčnosti in se uporabljajo pri razvoju novih ali boljših vojaških zmogljivosti, kot so kibernetsko orožje na podlagi umetne inteligence, brezpilotni zrakoplovi ter avtonomno ali polavtonomno orožje in vozila, ter orodij za obveščevalne dejavnosti in situacijsko zavedanje, vse to pa ima preobrazbeni učinek na vojaške operacije in strategijo; |
| --- | --- |

R.

ker so podatki in nove tehnologije, kot je umetna inteligenca, vse bolj ključni za ohranjanje vojaške konkurenčnosti in se uporabljajo pri razvoju novih ali boljših vojaških zmogljivosti, kot so kibernetsko orožje na podlagi umetne inteligence, brezpilotni zrakoplovi ter avtonomno ali polavtonomno orožje in vozila, ter orodij za obveščevalne dejavnosti in situacijsko zavedanje, vse to pa ima preobrazbeni učinek na vojaške operacije in strategijo;

| S. | ker Parlament s svojo dejavno vlogo pri oblikovanju politik SVOP krepi demokratične temelje EU; ker lahko Parlament zakonito izvaja politični nadzor in pregled nad izvršilno oblastjo na ravni EU; ker ni uradnih formalnih pooblastil za nadzor v zvezi z evropskim mirovnim instrumentom in Evropskim razvojnim skladom; ker se je diplomacija Parlamenta dokazala kot sredstvo in dopolnilo za krepitev strateškega komuniciranja ter prepoznavnosti in učinkovitosti misij in operacij SVOP; |
| --- | --- |

S.

ker Parlament s svojo dejavno vlogo pri oblikovanju politik SVOP krepi demokratične temelje EU; ker lahko Parlament zakonito izvaja politični nadzor in pregled nad izvršilno oblastjo na ravni EU; ker ni uradnih formalnih pooblastil za nadzor v zvezi z evropskim mirovnim instrumentom in Evropskim razvojnim skladom; ker se je diplomacija Parlamenta dokazala kot sredstvo in dopolnilo za krepitev strateškega komuniciranja ter prepoznavnosti in učinkovitosti misij in operacij SVOP;

Uporaba zagona za okrepitev SVOP

| 1. | poudarja, da se je evropska varnost drastično poslabšala zaradi neupravičene, neizzvane in nezakonite vojaške agresije Rusije proti Ukrajini; poudarja, da mora EU zaradi teh razmer okrepiti svojo strateško avtonomijo in skupna prizadevanja za vzpostavitev potrebne obrambne zmogljivosti ter pokazati večjo pripravljenost za nadaljnje enotno ukrepanje, da bi zagotovila varnost, ki jo pričakujejo državljani EU; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je odziv EU na rusko vojno proti Ukrajini ne samo največji doslej, ampak tudi enoten ter poteka tudi z zagotavljanjem vojaške opreme prek evropskega mirovnega instrumenta; ostaja zavezan podpori Ukrajini pri obrambi njene ozemeljske celovitosti, suverenosti in evropskih vrednot; poziva EU, naj poveča in pospeši svoja prizadevanja ter Ukrajini zagotovi vso finančno, humanitarno in vojaško pomoč ter opremo, vključno s smrtonosno opremo in predvsem težkim orožjem, med drugim tanke tipa Leopard in sodobne sisteme zračne obrambe, ki ga potrebuje za zmago v tej vojni; odločno pozdravlja odločitev Sveta, da po predhodnem pozivu Parlamenta vzpostavi misijo vojaške pomoči v podporo Ukrajini (EUMAM Ukraine), ki naj bi izboljšala vojaško zmogljivost ukrajinskih oboroženih sil za učinkovito izvedbo vojaških operacij, in na ta način omogoči Ukrajini, da brani svojo ozemeljsko celovitost znotraj mednarodno priznanih meja, učinkovito uveljavlja svojo suverenost in zaščiti civiliste; poziva države članice, naj pospešijo vojaško pomoč Ukrajini, zlasti oskrbo z orožjem v odziv na jasno opredeljene potrebe; v zvezi s tem poziva nemškega kanclerja Olafa Scholza, naj vzpostavi evropski konzorcij relevantnih evropskih držav, da bi Ukrajini nemudoma dobavili bojne tanke tipa Leopard 2; poziva EU in njene države članice, naj pomagajo izboljšati zmožnosti Ukrajine za obnavljanje svojih sil in učinkovito izvajanje operacij, ter ji tako pomagati pri ponovni vzpostavitvi ozemeljske celovitosti in učinkovitem uveljavljanju svoje suverenosti, zaščiti civilistov ter odvračanju vojaških ofenziv Rusije in odzivanju nanje; poziva k uvedbi nadaljnjih sankcij proti posameznikom, subjektom in organom, ki so odgovorni za različne zločine, storjene zoper Ukrajino; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da je potrebna solidarnost med državami članicami, zlasti s tistimi, ki so zaradi geografskega položaja neposredno izpostavljene različnim takojšnjim grožnjam in izzivom s kopnega, morja in zraka; v zvezi s tem v celoti podpira prizadevanja za operacionalizacijo člena 42(7) PEU; |
| --- | --- |

3.

| 4. | najostreje obsoja rusko nezakonito priključitev Krima in štirih ukrajinskih pokrajin Luganska, Donecka, Zaporožja in Hersona, ter obsoja ruske grožnje z uporabo jedrskega orožja; poudarja, da je izvajanje omejevalnih ukrepov proti Rusiji še vedno eden od ključnih elementov v naboru orodij EU za boj proti ruski vojaški agresiji proti Ukrajini; pozdravlja deveti sveženj omejevalnih ukrepov Komisije v odziv na nezakonite referendume, organizirane v ukrajinskih regijah, mobilizacijo ruskih nabornikov in Putinovo grožnjo z uporabo jedrskega orožja ter pozdravlja priprave na deveti sveženj; poudarja, da je nekaznovanje po invaziji v Gruziji leta 2008 eden od dejavnikov, ki so privedli do ruske vojne agresije proti Ukrajini; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva EU in države članice, naj znatno zmanjšajo vrzel med obljubljeno in dobavljeno vojaško pomočjo Ukrajini; poziva jih, naj odpravijo politična ozka grla, ki ovirajo dobavo zadostnih količin raket dolgega dosega, tankov in oklepnih vozil Ukrajini, da bi podprli začetek bolj intenzivne protiofenzive; poziva EU in njene partnerice, naj v sodelovanju z Ukrajino začnejo s srednje- in dolgoročnim načrtovanjem, da bi ocenile morebitni razvoj dogodkov na bojišču in napovedale morebitno povpraševanje po orožju in strelivu, pa tudi usmeritev in obseg morebitne pomoči; |
| --- | --- |

5.

| 6. | odločno pozdravlja nadaljevanje pomembne vojaške podpore za krepitev zmogljivosti Ukrajine na področju zračne obrambe in pehot; poziva EU in članice Nata, naj povečajo vojaško pomoč, še posebej z zagotavljanjem potrebnega težkega orožja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | je globoko pretresen nad napadi na več ukrajinskih jedrskih elektrarn in njihovo zasedbo ter nad tem, da so se v njih večkrat odvijale sovražnosti, odkar je Rusija začela svojo nezakonito vojno agresijo proti Ukrajini; je globoko zaskrbljen nad dejstvom, da ruske sile nadaljujejo zasedbo jedrske elektrarne Zaporožje, ki je največja jedrska elektrarna v Evropi, in da delavci elektrarne, med katerimi so nekatere začasno ugrabili, ves čas delajo pod pritiskom okupacijskih sil; je v enaki meri zaskrbljen nad dejstvom, da je bila oskrba elektrarne z električno energijo že večkrat prekinjena zaradi bojevanja v notranjosti in okolici elektrarne, kar močno povečuje tveganje jedrske katastrofe; zahteva takojšen umik ruskega vojaškega osebja iz notranjosti in okolice jedrske elektrarne Zaporožje in vzpostavitev demilitariziranega območja okoli elektrarne ob priznanju dejstva, da bojevanje v okolici elektrarne lahko privede do večje nesreče z nepredstavljivimi posledicami; poziva EU, naj nemudoma pomaga Mednarodni agenciji za atomsko energijo in drugim organizacijam izvesti potrebne ukrepe jedrske varnosti; poziva EU in njene države članice k zavzemanju za popolno prepoved vojaških napadov na jedrske objekte ali iz njih brez izjem in v skladu z mednarodnim pravom; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva EU in države članice, naj razmislijo o rešitvah za okrepitev objektov za vzdrževanje, servisiranje in popravila, da bi povečali vnovično dobavo popravljene vojaške opreme iz partnerskih držav; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja nove pobude EU za krepitev evropske varnosti in obrambe ter zmogljivosti držav članic EU, zlasti versajsko izjavo, strateški kompas in skupno sporočilo o vrzelih pri naložbah v obrambo; pozdravlja predlog Komisije za uredbo o spodbujanju skupnih javnih naročil (EDIRPA), poudarja pa tudi, da je treba dodeliti proračunska sredstva, zlasti prek držav članic in njihovih povečanih proračunov za obrambo; poudarja, da bi bilo treba preučiti možnosti za okrepitev vloge in odgovornosti Evropske obrambne agencije v prihodnjih skupnih projektih javnih naročil; poziva, naj se ambicije glede odhodkov za naložbe v obrambo in skupnih javnih naročil držav članic povečajo; pozdravlja napoved Komisije, da bo po dokončnem oblikovanju instrumenta za krepitev zmogljivosti evropske obrambne industrije s skupnimi javnimi naročili v 2023 predstavila uredbo o evropskem programu za naložbe v obrambo (EDIP), za katerega bi bilo treba prav tako povečati proračun; poudarja, da so to pomembni koraki v smeri evropske obrambne unije; poziva k povečanim priložnostim za financiranje evropske obrambne industrije, če se bo vlagalo v skupne projekte in ustvarjalo dodano vrednost; pozdravlja strateško pobudo za evropsko varnost (SESI), ki jo je Evropska investicijska banka napovedala 10. marca 2022 in katere namen je mobilizirati naložbe v vrednosti 6 milijard evrov za financiranje evropskih varnostnih in obrambnih sistemov z dvojno rabo, in banko spodbuja k raziskovanju vseh možnosti financiranja sodelovalnih projektov evropske obrambne industrije, tudi s revizijo svojih pravil; poziva k dodelitvi ustreznih proračunskih sredstev vsem evropskim obrambnim instrumentom, predvsem Evropskemu obrambnemu skladu, vojaški mobilnosti in prihodnji vzpostavitvi instrumentov EDIRPA in EDIP, ter zato poziva k ustreznemu proračunu za vse evropske obrambne instrumente; poudarja Natov cilj 2 %, ki je bil ponovno potrjen septembra 2014 na vrhu zveze Nato v Walesu, in pozdravlja dejstvo, da se v zadnjem času večina držav, ki so članice EU in Nata, približuje temu cilju, ki bi moral biti minimalni cilj, ki pa ga je kljub največjim varnostnim grožnjam v zadnjih desetletjih doslej doseglo le nekaj držav v Evropi, večinoma tiste na vzhodnem boku; vendar poudarja, da bodo glede na sedanji obseg izzivov potrebne nadaljnje naložbe v obrambni sektor; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja novo ambicijo strateškega kompasa, ki je Uniji zagotoviti vizijo, skupno kulturo strateške obrambe in orodja za učinkovito zagotavljanje varnosti ter okrepiti varnost in obrambo EU z izboljšanjem njene odpornosti in povečanjem njene zmogljivosti in odzivnosti, kar ji bo omogočilo hitro ukrepanje za zaščito naših interesov, načel in vrednot ter zaščito EU in njenih državljanov; pozdravlja, da strateški kompas vključuje trdno zavezanost spodbujanju in povečanju varnosti ljudi v okviru skupne varnostne in obrambne politike; opozarja, da mora biti strateški kompas dinamičen proces, ki ga je treba redno posodabljati in prilagajati na podlagi skupne analize nevarnosti; meni, da je strateški kompas pomembna spodbuda, ki bi lahko dala potreben zagon za oblikovanje prave evropske obrambne unije, ki bo temeljila na celostnem pristopu EU in Uniji omogočila vlogo zmogljive varnostne akterke in zanesljive partnerice; poziva k pravočasnemu in operativnemu izvajanju približno 80 konkretnih ukrepov ter k njihovemu rednemu posodabljanju skupaj z analizo nevarnosti EU; poudarja, da bo ta skupna analiza nevarnosti okrepila strateško kulturo EU ter prinesla smernice za prednostno razvrščanje ciljev politike in potrebne prilagoditve na področju varnosti in obrambe; pozdravlja, da se strateški kompas osredotoča zlasti na vzhodnoevropske partnerske države, in poziva EU, naj okrepi varnostno sodelovanje z Ukrajino, Gruzijo in Republiko Moldavijo, zlasti na področjih, kot so kibernetska varnost ter boj proti hibridnim grožnjam in dezinformacijam; ugotavlja, da bi se morali na nove zunanje varnostne izzive, s katerimi se soočajo EU in njene države članice, odzvati predvsem s potrditvijo in konkretnim izvajanjem zmogljivosti na kopnem, kar bo omogočilo boljše ocenjevanje kriznih razmer, hitrejše sprejemanje odločitev in odločnejše ukrepanje; poziva k trajni politični volji vseh držav članic in institucij EU v tem postopku, da bo Unija pripravljena za odziv na zelo različne vojaške in nevojaške grožnje; ponavlja poziv k tesnejšemu sodelovanju z mednarodnimi organizacijami, med drugim z OZN, Afriško unijo in njenimi mirovnimi misijami na skupnih območjih ter OVSE na področju varnosti; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj Pododboru za varnost in obrambo redno in izčrpno poroča o izvajanju strateškega kompasa; poudarja pomen smiselnega vključevanja civilne družbe v oblikovanje skupne varnostne in obrambne politike; |
| --- | --- |

10.

| 11. | odločno pozdravlja sveženj podpore v višini 18 milijard EUR, o katerem se je EU dogovorila decembra 2022, in meni, da gre dokaz neomajne podpore EU in njenih držav članic Ukrajini ter zgovoren znak, da se bo podpora nadaljevala, dokler bo potrebna; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja znatno uporabo evropskega mirovnega instrumenta v letu 2022 za podporo partnerjem pri preprečevanju konfliktov, ohranjanju miru in krepitvi mednarodne varnosti in stabilnosti; poziva države članice, naj povečajo proračun evropskega mirovnega instrumenta, da bi EU lahko okrepila odpornost in obrambne zmogljivosti Ukrajine, Republike Moldavije in Gruzije; opozarja, da morata vojaška pomoč in dobava orožja v okviru evropskega mirovnega instrumenta ustrezati operativnim potrebam ukrajinskih oboroženih sil, obenem pa morata biti v celoti skladni s skupnim stališčem EU o izvozu orožja, mednarodnim pravom o človekovih pravicah in humanitarnim pravom ter poskrbeti za ustrezno preglednost in odgovornost; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva EU, naj podpre načela iz sporazuma o varnosti iz Kijeva kot takojšnjo začasno rešitev za varnost Ukrajine; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja sklep Sveta iz decembra 2022 o povečanju proračuna evropskega mirovnega instrumenta in poziva k njegovemu hitremu izvajanju, vendar poudarja, da to verjetno ne bo zadostovalo, zato ponovno poudarja, da je treba dodatno zvišati proračunsko zgornjo mejo evropskega mirovnega instrumenta in oblikovati ločen finančni instrument za Ukrajino, ki bo zagotavljal ustrezno podporo državi; poudarja, da je treba glede na število kriz, s katerimi se spopada Afrika, poskrbeti za kontinuiteto podpore, ki se namenja afriškim partnerjem, ne da bi pri tem zanemarili druge prednostne regije, vključno z našim neposrednim sosedstvom; poziva k znatnemu povečanju vseh vidikov vojaške podpore, vključno z usposabljanjem in izmenjavo informacij z drugimi posebej ranljivimi državami, kot so Moldavija, Gruzija in države Zahodnega Balkana; poziva, naj vsa podpora evropskega mirovnega instrumenta za zagotavljanje opreme prispeva tudi h krepitvi tehnološke in industrijske baze evropske obrambe EU (EDTIB) ter naj se, kadar je to potrebno za evropsko suverenost, izvaja v sodelovanju z vsemi partnerji EU, vključno z zvezo Nato, da bi povečali učinkovitost in preprečili nepotrebno podvajanje; ponovno poudarja, da evropski mirovni instrument ponuja tudi možnost financiranja skupnih stroškov vojaških operacij v okviru SVOP; se strinja s strateškim kompasom, da je mogoče razširiti obseg skupnih stroškov, da bi omogočili večjo uporabo evropskega mirovnega instrumenta in spodbudili oblikovanje sil za vojaške misije in operacije SVOP; poziva k učinkoviti oceni izvajanja ukrepov pomoči iz tega instrumenta in njihovega vpliva na dinamiko konfliktov v partnerskih državah; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja pomen stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO) za izboljšanje obrambnih zmogljivosti EU; obžaluje, da države članice še vedno ne izkoriščajo vseh možnosti okvira PESCO in da napredek pri izvajanju ostaja daleč pod pričakovanji; poziva podpredsednika in visokega predstavnika k podrobni preučitvi rezultatov projektov PESCO in njihovih obetov, ki mora zajeti tudi možnost združevanja, prerazporeditve in celo ustavitve projektov, ki ne kažejo zadostnega napredka, in preusmeritve prizadevanj v manjše število prednostnih projektov, ki bi pripeljali do konkretnih ukrepov, kot je zapisano v strateškem kompasu; močno obžaluje, da Parlament ne more izvajati ustreznega nadzora nad projekti stalnega strukturnega sodelovanja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja pomen situacijskega zavedanja in strateškega predvidevanja, ki temeljita na obveščevalnih zmogljivostih v okviru strateškega kompasa; poudarja pomen, ki jih imajo točni in pravočasni obveščevalni podatki za učinkovito sprejemanje odločitev in krizno upravljanje EU, in potrebo po močni okrepitvi izmenjave obveščevalnih podatkov ter sodelovanja med državami članicami, tudi na ravni Unije, in s podobno mislečimi partnerji; poziva, naj se v misijah in operacijah SVOP po potrebi ustanovijo obveščevalne enote, ki bi posredovale informacije Obveščevalnemu in situacijskemu centru EU (EU IntCen), Vojaškemu štabu Evropske unije (EUMS), vojaški zmogljivosti za načrtovanje in izvajanje operacij (MPCC) in civilni zmogljivosti za načrtovanje in izvajanje operacij (CPCC); poziva, naj vse misije in operacije SVOP okrepijo sodelovanje in izmenjavo informacij z EU IntCen, EUMS, MPCC in CPCC; poudarja pomen varnih komunikacij za zanesljive obveščevalne podatke; poziva k stalnemu pretoku obveščevalnih podatkov o zunanjih in varnostnih vprašanjih, ki se pojavljajo zunaj Unije, iz držav članic v EU; poziva, naj se s povečanjem virov in zmogljivosti okrepita obveščevalni in situacijski center EU in center ESZD za krizno odzivanje, kar bi državam članicam omogočilo varno izmenjavo obveščevalnih podatkov, oblikovanje skupne strateške kulture in zagotavljanje strateških informacij za boljše predvidevanje in odzivanje na krize znotraj in zunaj EU; je seznanjen s pomembnim delom, ki ga opravlja Satelitski center Evropske unije (SatCen EU), in poudarja, da mora imeti EU ustrezna sredstva na področju posnetkov in zbiranja obveščevalnih podatkov v vesolju, zlasti za zagotavljanje satelitskih posnetkov visoke ločljivosti v podporo misijam in operacijam SVOP; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da se mora celotna družba veliko odločneje osredotočiti na odpornost in odziv na hibridne grožnje; poziva, naj se omogoči izvajanje obstoječih instrumentov Unije, da bodo dodatno prispevali k preprečevanju hibridnih groženj in boju proti njim; pozdravlja skupno sporočilo o politiki kibernetske obrambe EU in odločitev o razvoju hibridnega nabora orodij EU za usklajen odziv na hibridne kampanje; poziva EU in njene države članice, naj izboljšajo svoje zmogljivosti za prepoznavanje hibridnih groženj; poudarja, da je potreben nadaljnji razvoj politike in zmogljivosti EU na področju kibernetske obrambe, vključno z vzpostavitvijo enot za hitro odzivanje na kibernetske grožnje; poudarja, da se je treba boriti proti škodljivim dezinformacijam in propagandi; poudarja, da je treba nameniti posebno pozornost sredstvom, prostorom in dejavnostim ESZD v tujini in varnosti osebja EU, napotenega v nedemokratične države z represivnimi režimi; ponovno poudarja, da morajo nujno razviti svoje strateške komunikacijske zmogljivosti, vključno z varnimi komunikacijskimi sistemi in zmogljivostjo za hitro odzivanje; poudarja, da je treba partnerskim državam Zahodnega Balkana in vzhodnega partnerstva v tesnem sodelovanju z Natom pomagati pri učinkovitem boju proti kibernetskim napadom in hibridnemu vojskovanju; poudarja, da mora Evropska unija za boj proti vse pogostejšim grožnjam in porastu protievropskih diskurzov tretjih držav okrepiti prizadevanja za zagotavljanje podpore, usposabljanja in krepitve zmogljivosti s podobno mislečimi partnerskimi državami; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva k dodatni podpori pri usposabljanju in krepitvi zmogljivosti na področju upravljanja meja in kriznega upravljanja za države, v katerih so znatni migracijski tokovi, vključno z državami, v katere pritekajo ruski državljani, ki so začeli bežati iz Ruske federacije po mobilizaciji, pri čemer je treba v celoti spoštovati njihove temeljne pravice, še posebej za države članice in države, na ozemlju katerih so prisotne obstoječe misije ali operacije SVOP; poudarja, da je odpornost v digitalni dobi odvisna tudi od zmanjšanja odvisnosti od kritičnih materialov, kot so redke kovine, kritičnih komponent, kot so čipi, in kritičnih tehnologij, kot so brezpilotni zrakoplovi in avtonomna vojaška oprema; poudarja, da se polavtonomni in avtonomni brezpilotni zrakoplovi vse pogosteje uporabljajo v vojaških operacijah ter pri vzdrževanju in zagotavljanju varnosti kritičnih infrastrukturnih objektov; je globoko zaskrbljen nad njihovo dobavo in zlonamerno uporabo; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da odvisnost od totalitarnih in avtoritarnih režimov v kritičnih sektorjih, vključno z energijo, predstavlja resno varnostno tveganje za EU; poziva EU, naj prednostno obravnava zmanjšanje te odvisnosti in naj v sodelovanju z našimi demokratičnimi zavezniki zagotovi varne in odporne oskrbovalne verige; ugotavlja, da je treba celovito oceniti in sprejeti ukrepe za zaščito naftovodov in plinovodov na morju, kablov in druge strateške infrastrukture; poziva EU in njene države članice, naj z odločnimi ukrepi na energetskem trgu EU poskrbijo za stabilno oskrbo z energijo; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da je treba kritično evropsko infrastrukturo in oskrbovalne verige, kot so tiste v energetskem, elektroenergetskem, komunikacijskem, prometnem ali industrijskem sektorju, zavarovati in zaščititi pred sabotažami in tujim vmešavanjem ter vzpostaviti učinkovite sisteme spremljanja in nadzora; obsoja domnevno sabotažo plinovoda Severni tok v Baltskem morju in poziva k temeljiti preiskavi dogodka in sorazmernemu odzivu; poudarja, da je pomembno vključiti varovanje infrastrukture, kot so cevovodi in optični kabli, kar mora biti prednostna naloga; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pozdravlja načrt za podnebne spremembe in obrambo, v katerem so podnebne spremembe prepoznane kot dejavnik, ki povečuje tveganja in bistveno vpliva na našo dolgoročno varnost, ter so določeni konkretni ukrepi za obravnavanje vedno pomembnejše povezave med podnebjem in varnostjo; priporoča, naj se posledice podnebnih sprememb upoštevajo pri načrtovanju in izvajanju misij in operacij SVOP; poudarja, da je treba povečati naložbe v zeleno obrambo, zlasti tako, da se večji del vojaških inovacij ter tehnoloških inovacij z dvojno rabo osredotoči na ogljično nevtralna goriva in pogonske sisteme za vojaška letala, ladje in druga vozila; poudarja, da bi si morali zunanje delovanje EU in oborožene sile držav članic prizadevati za zmanjšanje svojega ogljičnega odtisa in s tem omiliti svoj vpliv na podnebne spremembe in okolje; ponovno poziva EU, naj pri izvajanju ustreznih skladov EU ubere pristop, ki bo že sam po sebi upošteval energetski, ogljični in okoljski odtis; |
| --- | --- |

21.

| 22. | je seznanjen z novimi varnostnimi izzivi na Arktiki, ki jih povzročajo spreminjajoče se okolje, vse večja militarizacija in rastoči geopolitični interes v regiji; poudarja, da je treba politiko EU za Arktiko vključiti v SVOP; poudarja, da se mora EU vključevati v učinkovite oblike sodelovanja z zvezo Nato, tudi v sodelovanje za situacijsko zavedanje; poudarja, da mora Arktika ostati območje miroljubnega sodelovanja, pri tem pa je treba upoštevati nove varnostne razmere, ki so posledica ruske vojne agresije proti Ukrajini, in svari pred rastočo militarizacijo te regije; spodbuja države članice EU, naj stalno strukturno sodelovanje (PESCO) uporabijo kot platformo za spodbujanje okrepljenega usposabljanja za iskanje in reševanje na Arktiki ter boljšega kriznega upravljanja okoljskih nesreč, kot so razlitja nafte; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da je nujno še bolj okrepiti vlogo EU kot sile, ki zagotavlja svetovno pomorsko varnost; pozdravlja revizijo strategije EU za pomorsko varnost in poudarja, da mora biti revidirana strategija usklajena s strateškim kompasom ter odražati nove priložnosti in izzive; meni, da je podobne revizije treba izvesti tudi v drugih politikah EU in zato pozdravlja prihodnje sporočilo o vesolju in SVOP, ki se pričakuje v začetku leta 2023; poudarja, da mora EU glede na naraščajoče geopolitične napetosti na morju varovati svobodo plovbe in poskrbeti za učinkovit nadzor svojih zunanjih morskih meja, s katerim bo preprečevala nezakonite dejavnosti; poziva države članice, naj utrdijo svoje pomorske vojaške zmogljivosti, da bi izboljšale prisotnost in prepoznavnost EU v pomorskem sektorju; |
| --- | --- |

23.

| 24. | priznava pomen koordinirane prisotnosti na morju kot ključnega orodja pri krepitvi delovanja EU na področju pomorske varnosti po vsem svetu; poudarja prispevek pilotnega projekta koordinirane prisotnosti na morju v Gvinejskem zalivu k zmanjševanju varnostnih incidentov in pozdravlja podaljšanje projekta do leta 2024; pozdravlja širitev koordinirane prisotnosti na morju na severozahod Indijskega oceana; poudarja pomen tesnega sodelovanja in dopolnilnih ukrepov z drugimi operacijami SVOP v regiji, med drugim z operacijo EUNAVFOR Atalanta; podpira dragoceno delo misij SVOP EUBAM Libya in EUNAVFOR MED IRINI, ki prispevata k trajnemu miru, varnosti in stabilnosti; še naprej podpira zlasti osrednjo nalogo operacije IRINI pri uveljavljanju embarga OZN na orožje za Libijo; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da je nujno treba znatno povečati naložbe v regionalni in svetovni nadzor nad orožjem, neširjenje in razoroževanje, zlasti v večstranske pristope; poudarja, da sta pri izvozu orožja potrebni večja preglednost in konvergenca na nacionalni in evropski ravni, še posebej v pričakovanju obdobja povečanih izdatkov za obrambo; opozarja, da morajo države članice spoštovati skupno stališče EU o izvozu orožja, in priznava njihove pristojnosti v njihovih politikah za obrambne nakupe; poziva države članice, naj v celoti spoštujejo Skupno stališče Sveta 2008/944/SZVP z dne 8. decembra 2008, ki opredeljuje skupna pravila glede nadzora izvoza vojaške tehnologije in opreme (32), kakor je bilo spremenjeno s Sklepom Sveta (SZVP) 2019/1560 (33), ter naj dosledno izvajajo četrto merilo o regionalni stabilnosti in ustavijo postopek izdaje dovoljenja za izvoz orožja, če obstaja očitno tveganje, da bi nameravani prejemnik orožje lahko agresivno uporabil zoper drugo državo, še zlasti pa države članice EU; priznava pristojnosti držav članic v njihovih politikah javnih naročil za obrambo; poudarja pomembnost temeljitega ocenjevanja vlog za odobritev izvoza tehnologije in vojaške opreme; obžaluje uporabo ruskih nadzvočnih izstrelkov v Ukrajini in meni, da bi si morala EU prizadevati za pomoč pri preprečevanju mednarodne tekme v oboroževanju z nadzvočnimi izstrelki; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opozarja, da je treba politike izvoza orožja opredeliti kot del varnostne politike in nujno vzpostaviti učinkovito politiko izvoza orožja na ravni držav članic, ki bo zagotovila, da bodo države članice EU v celoti spoštovale osem pravno zavezujočih meril o izvozu orožja, da njihov nacionalni izvoz ne bo podžigal regionalnih napetosti ali ogrožal varnosti drugih držav članic, zaveznikov, partnerjev ali EU kot celote, ter da bodo v celoti podpirale legitimne varnostne in obrambne potrebe držav zaveznic in partnerskih držav, zlasti tistih, katerih ozemeljska celovitost je kršena in ki uveljavljajo svojo pravico do samoobrambe, kot je zapisana v Listini OZN; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ponovno potrjuje, da v celoti podpira zavezo EU in njenih držav članic Pogodbi o neširjenju jedrskega orožja (NPT); vztraja, da je treba zagotoviti, da bo imela EU odločno in konstruktivno vlogo pri razvoju in okrepitvi svetovnih prizadevanj za neširjenje orožja, ki temeljijo na pravilih; izraža globoko zaskrbljenost, ker je bila deseta pregledna konferenca pogodbenic Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja zaradi nepripravljenosti Rusije na soglasje brezplodna; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ugotavlja, da lahko države članice ocenijo reformo postopka odločanja, da bi izkoristile precejšen neizkoriščeni potencial Pogodb, zlasti z aktiviranjem člena 31 PEU, ki bi glasovanje s kvalificirano večino razširil na področja, povezana s skupno varnostno in obrambno politiko, ter s celovito uporabo premostitvenih klavzul in področja uporabe členov, ki krepijo solidarnost in medsebojno pomoč EU v primeru kriz in zagotavljajo suverenost EU; predlaga razmislek o spremembah Pogodb v primeru skupne varnostne in obrambne politike, o katerih bi se razpravljalo in odločalo na konvenciji po konferenci o prihodnosti Evrope, ki bi morala obravnavati (1) prehod s soglasja na glasovanje s kvalificirano večino za sklepe Sveta z vojaškimi posledicami z izjemo klavzule o vzajemni obrambi v členu 42(7) PEU o obrambnih zadevah v primerih, ko se premostitvene klavzule ne uporabljajo, in sicer le v primeru dobave vojaške opreme ali misij SVOP, ki ne vključujejo izvršilnega mandata, (2) vključitev določb v člena 42 in 46 PEU, ki omogočajo skupna javna naročila za obrambno opremo in druge odhodke za varnost iz proračuna Unije ter vzpostavitev skupnih in stalno nameščenih večnacionalnih vojaških enot, vključno s poveljniško strukturo, ter (3) revizijo člena 346 PDEU, da bi zmanjšali možnosti za odstopanje držav članic od določb direktive o javnih naročilih ter uvedli zahtevo, da mora utemeljitev teh odstopanj oceniti Komisija in jih je treba posredovati Parlamentu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva podpredsednika/visokega predstavnika in države članice, naj izkoristijo celoten potencial določb Pogodbe na področju SVOP in resno razmislijo o načinih izvajanja člena 44 PEU o zaupanju izvajanja nalog SVOP skupini držav članic, da bi skupna varnostna in obrambna politika postala prožnejša in učinkovitejša na terenu ter obenem ohranila močno evropsko razsežnost; poudarja, da je pomembno še naprej izvajati vaje; poudarja, da je pomembno še naprej izvajati operacionalizacijo člena 42(7) PEU o medsebojni pomoči na kratek rok in pojasniti skladnost med tem in 5. členom Severnoatlantske pogodbe, glede na to, da nekatere države članice EU niso članice Nata; poudarja, da pogoji za uporabo člena 42(7) in načini zagotavljanja potrebne pomoči nikoli niso bili jasno opredeljeni; poudarja, da bi lahko sprememba Pogodbe opredelila teroristične napade, hibridne napade, dezinformacijske kampanje in gospodarsko prisilo tretjih držav kot elemente, ki bi sprožili člen 42(7) PEU; |
| --- | --- |

29.

Izboljšanje zmogljivosti s povečano, skupno in pametnejšo porabo

| 30. | pozdravlja prizadevanja EU, da bi okrepila svoje vojaške in civilne zmogljivosti; poudarja, da je treba bolje in v celoti izkoristiti pobude in proračune EU za razvoj zmogljivosti, zlasti predvideni uredbi o instrumentih EDIRPA in EDIP, Evropski obrambni sklad, projekt PESCO, usklajeni letni pregled na področju obrambe (CARD) ter vojaško mobilnost, pa tudi pakt o civilnih vidikih SVOP, da bi zapolnili kritične vrzeli v zmogljivostih, zagotovili hitro premeščanje vojaških sil, napolnili izpraznjene zaloge, zmanjšali razdrobljenost v sektorju obrambnih naročil, dosegli popolno interoperabilnost sil, okrepili oskrbovalne verige EDTIB z izključitvijo podjetij pod državnim nadzorom iz nepartnerskih držav, ki bi lahko ogrozile odpornost, inovativni značaj in konkurenčnost EDTIB z morebitnimi kontrolami izvoza ali intelektualno lastnino z vohunjenjem; poziva k čim večji skladnosti med temi pobudami, da bi preprečili prekrivanje in zagotovili učinkovitost javnih naložb, še posebej med projektoma PESCO in Evropski obrambni sklad, pri katerih je treba pojasniti povezave; pozdravlja akcijski načrt za sinergije med civilno, obrambno in vesoljsko industrijo ter poziva k njegovemu pospešenemu izvajanju; spodbuja prenos tehnologij iz obrambnega sektorja v civilni sektor; poziva države članice, naj se v procesu krepitve vojaških zmogljivosti EU osredotočijo na potrebe vojaškega osebja in specializirano usposabljanje za reševanje novih vprašanj (npr. podnebnih sprememb); poudarja, da bi vsak napredek na tem področju prav tako okrepil evropski steber v zvezi Nato; meni, da je dragocen prispevek oboroženih sil med pandemijo covida-19 pokazal, kako pomembna je uporaba vojaških sredstev in zmogljivosti držav članic v podporo mehanizmu Unije na področju civilne zaščite; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pozdravlja napovedi držav članic o načrtih obrambnih naložb, ki bodo namenjene vojaškim javnim naročilom in izboljšanju obrambnih sil članic, in sicer na podlagi modela Evropskega obrambnega sklada in kot je poudarjeno v skupnem sporočilu o vrzelih pri naložbah v obrambo; meni, da je ključnega pomena zapolniti opredeljene vrzeli pri naložbah v obrambo, na primer v obnovitev zalog, zlasti nadomestitev sovjetskih sistemov, okrepitev sistemov zračne in raketne obrambe, vključno z razpravo o izvedljivosti vseevropskega protiraketnega ščita, in poziva k sodelovanju z Natovo pobudo za zaščito evropskega neba, operacionalizaciji sistema Eurodrone, širitvi obstoječih zmogljivosti glavnih bojnih tankov in oklepnih vozil, krepitvi evropskih zmogljivosti za gradnjo ladij in krepitev pomorskih sil, povečanju sodelovanja na morju za boj proti hibridnim grožnjam za morske kable in cevovode, ki so bistvenega pomena za energetsko varnost in varnost povezljivosti v Evropi, izboljšanju varne satelitske povezljivosti in vlaganju v industrijska partnerstva, ki dajejo prednost sodelovanju z malimi in srednjimi podjetji in večjim naložbam v raziskave in razvoj ter prispevajo k močnejšemu evropskemu ekosistemu kibernetske obrambe in širijo program vojaške mobilnosti EU; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da je treba dopolniti pobude za razvoj zmogljivosti s skupnimi mehanizmi javnih naročil; poudarja, da je skupno javno naročanje obrambnih proizvodov, razvitih in proizvedenih v Evropi, bistveno orodje za učinkovito javno porabo, zato poziva države članice, naj izkoristijo EDIRPA za skupno nabavo obrambnih proizvodov in preprečevanje konkurence, prihranek stroškov, krepitev EDTIB in spodbujanje interoperabilnosti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva države članice, naj se zavežejo znatnemu povečanju sredstev za predvidene skupne mehanizme javnih naročil EU, kot sta EDIRPA in EDIP, z zagotovitvijo ustreznega financiranja ter hitro in temeljito ukrepajo na tem odločilnem področju, obenem pa poskrbijo za interoperabilnost z Natom; meni, da bi morala biti pravila, ki se bodo uporabljala za EDIRPA, podobna tistim, ki so bila sprejeta za Evropski obrambni sklad; opozarja, da bi morala finančna podpora, ki jo zagotavljata EDIRPA in prihodnji EDIP, prednostno koristiti evropski industriji; poziva države članice, naj instrument sprejmejo čim prej po zaključku pogajanj med Parlamentom, Svetom in Komisijo; poziva Svet, naj mu zagotovi potrebno finančno podporo; meni, da bi morala biti pravila, ki se bodo uporabljala za EDIRPA, podobna tistim, ki so bila sprejeta za Evropski obrambni sklad in so se izkazala za koristna, zlasti kar zadeva sodelovanje tretjih držav; poziva države članice, naj si prizadevajo za javno naročanje in razvoj obrambnih zmogljivosti, ki so zasnovana in proizvedena v EU; meni, da samo oprostitev plačila DDV ne bo zadostovala za to, da bi prihodnji evropski program za naložbe v obrambo postal odločilen pri podpori tehnološke in industrijske baze evropske obrambe; poziva Komisijo, naj razmisli o različnih mehanizmih finančnih spodbud, s katerimi bi podprli EDTIB; poziva visokega predstavnika/podpredsednika in države članice, naj vzpostavijo nov zunajproračunski finančni instrument, ki bi združil del nacionalnih obrambnih proračunov in nujno obravnaval celoten življenjski cikel vojaških zmogljivosti na ravni EU, da bi zagotovili njihovo učinkovito izvedbo – od skupnih raziskav in razvoja ter skupnih javnih naročil do skupnega vzdrževanja, usposabljanja in zanesljivosti oskrbe; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja, da je treba nujno vzpostaviti resnično evropski trg za obrambno opremo; poudarja, da je treba nameniti večjo finančno podporo za razvojno-raziskovalno delo in proizvodnjo EU v zvezi z visokotehnološkimi obrambnimi sistemi, ki bi bili sicer predragi za posamezne države članice, da bo lahko EDTIB ostala konkurenčna ter izpolnjevala dejanske potrebe, zahteve in vedno večje ambicije oboroženih sil, se prilagodila novim grožnjam, pa tudi da bi zmanjšali odvisnost od tujih strani; opozarja, da bi poleg razvoja zmogljivosti lahko Evropski obrambni sklad prispeval tudi k utrjevanju EDTIB; poziva, naj se Evropski obrambni sklad ovrednoti pred vmesnim pregledom večletnega finančnega okvira, tako da bo mogoče okrepiti proračun sklada, če bo to potrebno; spodbuja ustanovitev dodatnih pobud, ki bi povečale sodelovanje malih in srednje velikih podjetij ter inovacije v obrambni in vojaški industriji; poziva k nadaljnjemu razvoju novih tehnologij, kot sta umetna inteligenca in kvantno računalništvo, z močnim povezovanjem med vojaškimi in civilnimi inovacijami; poudarja pomen zmanjševanja odvisnosti od kritičnih tehnologij in vrednostnih verig, da bo EU lahko napredovala glede operativnih zmogljivosti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja pozitivne učinke naložb v obrambno industrijo z vidika gospodarstva in tehnologije; poziva k novim in pametnejšim naložbam v obrambo, da bi spodbujali sodelovanje industrije, prihranke pri stroških in večjo interoperabilnost; ponovno poudarja, da je delovanje znotraj okvira EU eden od načinov, kako zmanjšati razdrobljenost in preprečiti podvajanje; poziva k povečanju sinergij z drugimi finančnimi instrumenti EU in olajšanju dostopa do zasebnega financiranja za obrambno industrijo; opozarja, da sta Evropski obrambni sklad in PESCO ključna za razvoj prave evropske obrambne unije z izboljšanjem obrambnega sodelovanja med državami članicami; poziva, naj bodo druge politike EU skladne s prizadevanji EU za krepitev obrambne industrije; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva k hitri reviziji večletnega finančnega okvira, da bi zagotovili potrebna sredstva za instrumente EU na področju obrambe; v zvezi s tem poziva, naj se okrepi Evropski obrambni sklad; spodbuja EU, naj oceni, kdaj bi bil primeren čas za revizijo večletnega finančnega okvira; poudarja, da je treba dodatna sredstva, dodeljena za izpolnitev Natovega cilja porabe 2 % BDP za obrambo, uporabiti usklajeno in v medsebojnem sodelovanju članic EU in Nato; poziva h krepitvi dostopa industrijskih panog do zasebnega financiranja, da bi evropski obrambni industriji trajno omogočili zadosten dostop do javnega in zasebnega financiranja in naložb; poziva Komisijo, naj razmisli o razvoju parametrov za finančni produkt, ki bi bil namenjen financiranju naložb v evropsko varnost, vključno z ukrepi obrambne industrije; poziva k spodbujanju naložb v kritične sektorje, kot je kibernetika; |
| --- | --- |

36.

Krepitev misij in operacij SVOP

| 37. | podpira revizijo in krepitev vseh civilnih misij in vojaških operacij SVOP z namenom, da se bolje uskladijo z dejanskimi potrebami držav, ki jih to zadeva; podpira izboljšave pri oblikovanju sil in krepitvi zmogljivosti v vseh misijah in operacijah SVOP, zlasti tistih, na katere vplivajo vedno hujše grožnje, in sicer tako, da se jim zagotovijo zanesljivejši in prožnejši mandati, pa tudi vsi potrebni viri, kadri, finančna sredstva, usposabljanje, strateška komunikacijska orodja in oprema, ki so potrebni za izpolnjevanje zahtev bolj usmerjenih ciljev misij; priznava, da so za prilagajanje razvijajočim se grožnjam potrebni učinkovito usposabljanje in operativne zmogljivosti; poudarja, da je treba izboljšati njihovo odpornost in učinkovitost tako, da se jim omogoči boljše reševanje hibridnih varnostnih izzivov, na primer z boljšim usklajevanjem z drugimi akterji EU in agencijami s področja pravosodja in notranjih zadev, pa tudi s podobno mislečimi partnerji zunaj EU, krepitvijo strateškega komuniciranja in nadaljnjim vlaganjem v zmogljivosti kibernetske obrambe; |
| --- | --- |

37.

| 38. | meni, da je pomembno, da misije in operacije SVOP temeljijo na jasnem razumevanju vrst kriz in konfliktov, na katere se želi EU odzvati s civilnimi in vojaškimi instrumenti, posebno v okoljih, kjer drugi niso pripravljeni ali sposobni posredovati oziroma v okoljih, ki so sovražna ali ne dovoljujejo delovanja; opozarja, da mora biti vsako delovanje EU verodostojno v očeh lokalnih in regionalnih oblasti, še posebej zato, ker druge, pogosto bolj zlonamerne strani z veseljem vskočijo in zapolnijo vrzeli; opozarja, da je treba pri misijah posebno pozornost posvečati konfliktni dinamiki in zanesljivim procesom ocenjevanja in zmanjševanja tveganj, ter da morajo misije vključevati več spremljanja in vrednotenja intervencij SVOP glede na učinek in več mehanizmov za posvetovanje in povratne informacije; poudarja, da je za vojaške operacije še posebej pomembno, da imajo določbe o časovni omejitvi, ki naj bi omogočale vzdržen umik; ugotavlja, da imajo od trenutno osmih vojaških operacij le tri izvršilni mandat; opozarja, da celotno delovanje EU v Sahelu in na Afriškem rogu obsega šest civilnih misij in šest vojaških operacij; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva, naj se do sredine leta 2023 sprejme nov pakt o civilnih vidikih SVOP, ki bo določal cilje glede vrste, števila in obsega civilnih misij, ter naj se do leta 2024 vzpostavi proces razvoja civilnih zmogljivosti, kot je določeno v strateškem kompasu; opozarja, da je bistveno, da se pakt o civilnih vidikih SVOP 2.0 sprejme v prvi polovici leta 2023, da se zagotovi kontinuiteta v procesu razvoja civilnih zmogljivosti; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD), naj znova preuči sporazume o sodelovanju s tretjimi državami z namenom, da se okrepi njihovo sodelovanje v misijah SVOP; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, da je treba nujno vzpostaviti strukturo vojaške zmogljivosti za načrtovanje in izvajanje operacij (MPCC) kot prednostno strukturo za poveljevanje in nadzor med vojaškimi operacijami EU, zlasti ko gre za uporabo prihodnjih zmogljivosti za hitro napotitev; zahteva, naj se nemudoma doseže polna operativna zmogljivost v skladu s sklepi Sveta z dne 19. novembra 2018, v katerih je bil predviden rok za leto 2020; zahteva tudi, naj se število uslužbencev v MPCC občutno poveča tudi do 250; meni, da bi moral biti eden od obstoječih štirih nacionalnih operativnih štabov zasnovan kot nadomestna možnost; ponovno poziva, naj se omogoči varno izmenjavo tajnih podatkov, med drugim z državami članicami in misijami oziroma operacijami SVOP; poudarja, da mora MPCC načrtovati in izvajati vse vojaške misije na podlagi jasne linije poveljevanja ter da ji je treba priskrbeti ustrezno osebje, finančna sredstva in infrastrukturo; poudarja, da je zaradi ruske vojne agresije proti Ukrajini napredek v zvezi s tem nujnejši; |
| --- | --- |

40.

| 41. | je zaskrbljen zaradi vse večjega prirejanja informacij, dezinformacij in hibridnih groženj ter napadov, ki izvirajo zlasti iz Rusije in Kitajske, pa tudi s strani drugih akterjev, in neposredno vplivajo na več območij ter misij in operacij SVOP; poudarja, da mora EU povečati sodelovanje s podobno mislečimi partnerskimi državami in skupaj z njimi poskrbeti za podporo, usposabljanje in krepitev zmogljivosti za boj proti tujemu prirejanju informacij in vmešavanju; poziva ESZD, naj sprejme konkretne ukrepe za podporo misijam in operacijam SVOP, ki se zoperstavljajo in borijo proti dezinformacijam in propagandi, in za krepitev zmogljivosti svojega oddelka StratCom, vključno s projektnimi skupinami; |
| --- | --- |

41.

| 42. | je zaskrbljen zaradi trajne strukturne težave z zagotavljanjem polnega števila osebja v misijah in operacijah SVOP; odločno poziva države članice, naj se držijo svoje odločitve, da bodo uvedle misije in operacije tako, da zagotovijo potrebno osebje; opozarja, da je v strateškem kompasu poudarjeno, da misije in operacije SVOP zahtevajo bolj usposobljeno osebje; odločno poziva vse države članice, naj izpolnijo svoje zaveze, da bo njihovo dejansko delovanje ustrezalo njihovim ambicijam; poziva Evropsko unijo, naj osebju, ki sodeluje v misijah in operacijah, zagotovi ustrezno opremo in usposabljanje; odločno poziva države članice, naj pri usposabljanju in skupni napotitvi vojaškega osebja v okviru EU upoštevajo socialne in delovne pravice vojaškega osebja; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva, naj se glede na pomen, ki jo ima zmogljivost za hitro napotitev za varnostno in obrambno strukturo EU, čim prej oziroma najkasneje do leta 2025 izvede operacionalizacija predloga podpredsednika in visokega predstavnika o zmogljivosti za hitro napotitev iz strateškega kompasa, da se zagotovi zmožnost hitrega in odločnega odzivanja med krizami in da bo služila državljanom, interesom in vrednotam EU po vsem svetu in jih zaščitila; poziva države članice, naj se zavežejo, da bodo do leta 2025 znatno zmanjšale kritične vrzeli v strateških spodbujevalcih, zlasti tistih, povezanih z zmogljivostjo za hitro napotitev; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja, da morajo biti enakost spolov in pravice žensk osrednji element varnostnih in obrambnih ukrepov; ostro obsoja vojne zločine proti civilnemu prebivalstvu, vključno z uporabo spolnega nasilja kot orožja v vojni; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva podpredsednika in visokega predstavnika ter države članice, naj pospešijo izvedbo zavez za enakost spolov iz strateškega kompasa in tako poskrbijo za učinkovito vključevanje načela enakosti spolov; poudarja pomen ukrepov na področju kibernetske varnosti za nadziranje in preprečevanje trgovine z ženskami v konfliktih; spodbuja države članice, naj zmanjšajo poklicne ovire za ženske v svojih obrambnih silah; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja, da udeležba žensk v misijah in operacijah SVOP prispeva k učinkovitosti le-teh in je gonilo verodostojnosti EU kot zagovornice enakih pravic žensk in moških po vsem svetu, ter ob tem opozarja na akcijski načrt EU za enakost spolov (GAP) III (2020–2024), ki narekuje sistematično vključevanje vidika spola v vse politike EU in zunanje delovanje, vključno s SVOP; poziva ESZD, naj spodbuja povečanje števila žensk zlasti v vojaških operacijah SVOP in bolj uravnoteženo razmerje med spoloma pri sestavi osebja in vodstva misij in operacij SVOP; meni, da je pristop ničelne tolerance do spolnega nadlegovanja in izkoriščanja ter nadlegovanja na podlagi spola v vseh misijah in operacijah SVOP bistvenega pomena; poudarja, da je delo svetovalcev za enakost spolov v misijah in operacijah SVOP pomembno in da jih je treba financirati; poziva k sodelovanju med misijami in operacijami SVOP ter Evropskim inštitutom za enakost spolov; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj Pododboru za varnost in obrambo (SEDE) poroča o napredku glede ukrepov za enakost spolov; |
| --- | --- |

46.

| 47. | priznava pomembno vlogo mladih in mladinskih organizacij pri ohranjanju in spodbujanju miru in varnosti; poziva ESZD, naj se zaveže, da bo bolj sistematično vključevala mlade v svojo agendo za mlade, mir in varnost ter da se bo zavzemala za in sprejela bolj celovit strateški okvir za izvajanje omenjene agende; poziva ESZD, naj vključi mlade kot partnerje pri načrtovanju in izvedbi prizadevanj za razoroževanje, demobilizacijo in reintegracijo; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pozdravlja začetek neizvršne misije SVOP za vojaško pomoč Ukrajini (EUMAM Ukraine); pričakuje, da bo misija na prilagodljiv način omogočala usposabljanje ukrajinskih oboroženih sil s strateškim svetovanjem, neizvršno podporo, krepitvijo zmogljivosti in splošno vojaško podporo v boju proti ruski agresiji in nudila pomoč pri osvoboditvi okupiranih regij Ukrajine; meni, da bo misija EUMAM učinkovita, če bo MPCC okrepljena in bo sposobna izvajati strateško poveljevanje in kontrolo nad misijo; poziva ESZD, naj omogoči udeležbo v misiji tretjim državam; poziva države članice, naj ustrezno podprejo izvedbo misije; poudarja, da je treba ukrajinskemu ljudstvu sporočiti, da bo EU ostala na njihovi strani v celotnem obdobju ruske agresije; |
| --- | --- |

48.

| 49. | želi pohvaliti in poudariti pomen dela, ki ga opravlja svetovalna misija Evropske unije za reformo sektorja civilne varnosti v Ukrajini (EUAM Ukraine); je seznanjen z novimi nalogami misije, ki so zagotavljati podporo organom kazenskega pregona za omogočanje pretoka beguncev iz Ukrajine v sosednje države članice, vstop humanitarne pomoči v Ukrajino ter svetovanje, usposabljanje in podporo institucijam pravne države za omogočanje preiskav in pregona mednarodne kriminalitete; poziva k pregledu in okrepitvi mandata misije EU za pomoč na meji (EUBAM) med Ukrajino in Republiko Moldavijo, da se prilagodi novi geopolitični stvarnosti; poziva k povečanju števila osebja in okrepitvi zmogljivosti za odzivanje, virov in strateškega komuniciranja misij in operacij SVOP v Bosni in Hercegovini, Ukrajini in Gruziji ter k okrepitvi diplomatske prisotnosti EU v državah vzhodnega partnerstva in Zahodnega Balkana; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pozdravlja sodelovanje med EU in Natom na Zahodnem Balkanu, tudi prek operacij EUFOR Althea in mednarodnih sil KFOR; opozarja, da izkušnje, pridobljene v okviru obeh operacij, pomembno prispevajo k vsem sedanjim in prihodnjim vojaškim in civilnim misijam ter operacijam skupne varnostne in obrambne politike; poziva h krepitvi EUFOR Althea v Bosni in Hercegovini v tesnem sodelovanju z Natom in drugimi zavezniki, da bi zagotovili potrebno stabilnost za državo in celotno regijo; pozdravlja nedvoumno podporo EU podaljšanju mandata EUFOR Althea; poudarja, da je treba vzporedno z okvirom EUFOR dvostransko okrepiti sodelovanje z Bosno in Hercegovino na področju vojaške varnosti; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poudarja, da je treba še naprej tesno sodelovati z afriškimi in mednarodnimi partnerji, da bi zagotovili skupna prizadevanja za stabilizacijo in razvoj, zlasti z Afriško unijo, Medvladno agencijo za razvoj, OZN in mednarodnimi finančnimi institucijami ter drugimi ključnimi dvostranskimi in regionalnimi akterji; poudarja globalno zavezanost Evropske Unije v Sahelu in na Afriškem rogu z osmimi civilnimi misijami (EUCAP Sahel Mali, EUCAP Sahel Niger, EUCAP Somalia) in vojaškimi misijami (EUTM Mali, EUTM Somalia, EUNAVFOR Atalanta, EUNAVFOR MED IRINI, EUMPM Niger); |
| --- | --- |

51.

| 52. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi razvoja dogodkov na območju Sahela in nedavnih državnih udarov v regiji; poudarja strateški pomen te regije za EU; obsoja vse večjo aktivnost družbe Wagner Group, ki jo podpira Kremelj, v Sahelu in na drugih delih afriške celine; je trdno prepričan, da je delovanje te družbe v Zahodni Afriki v nasprotju s ciljem vzpostavitve miru, varnosti in stabilnosti v regiji; priznava, da nekatere mednarodne misije v Sahelu še niso dosegle svojega glavnega cilja, ki je vzpostaviti trajen mir v tej regiji, in da je zato potreben razmislek o nalogah in vlogah mednarodnih misij in politik; je podobno zaskrbljen zaradi vse večje prisotnosti in dejavnosti islamističnih terorističnih skupin, zlasti Al Kaide, Daiša in Al Šababa na Bližnjem vzhodu in v Afriki; poziva k skupnim ukrepom in skladnosti politik med različnimi intervencijami EU in partnerjev v Sahelu; obžaluje slabšanje varnostnih razmer v Maliju in pozdravlja odločitev o začasni prekinitvi vsega operativnega usposabljanja in dobave vojaške opreme državi; poziva EU in države članice, naj zagotovijo učinkovito pomoč, prilagojeno potrebam prizadetih držav; |
| --- | --- |

52.

| 53. | meni, da mora morebitna mednarodna varnostna podpora v regiji dajati prednost izboljšanju zaščite civilistov, odpravljanju dinamike konfliktov in spodbujanju dobrega upravljanja varnostnega sektorja; poudarja, da je treba okrepiti politično sodelovanje z ustreznimi vladami, da bi zagotovili večjo preglednost, se borili proti korupciji, spodbujali vključevanje in sodelovali z državljani v prizadevanjih za omejitev izbruha oboroženih in etničnih konfliktov; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pozdravlja podaljšanje misije SVOP EUCAP Sahel za dve leti in vztraja, da se je pri razvoju obmejnih zmogljivosti držav v Sahelu pod vodstvom EU pomembno usklajevati z misijo EUBAM Libya; poziva k skupnim prizadevanjem EU in OZN za reševanje problematike destabilizacije in nasilja v Maliju ter za sodelovanje z lokalnimi silami pri zavzemanju za stabilnost in varnost; je seznanjen s podaljšanjem in preusmeritvijo misij EUAM in EUTM v Srednjeafriški republiki in še vedno zelo zaskrbljen nad nenehnim slabšanjem političnih in varnostnih razmer v tej državi; pozdravlja dosedanji napredek misije EUTM Mozambique in poziva ESZD, naj obravnava možnost dobave smrtonosnega orožja mozambiškim silam v okviru evropskega mirovnega instrumenta in pospeši dobavo opreme; poziva k široki in javni razpravi o delovanju EU v Mozambiku in k javnemu dialogu o tem, kakšen bi lahko bil smiseln in celosten pristop k obravnavanju temeljnih vzrokov nemirov v Cabu Delgadu; opozarja na poročila o sistematičnih in nasilnih napadih varnostnih sil na velike dele lokalnega prebivalstva, prisilnih razselitvah, ki so jih izvajale varnostne sile, visokih stopnjah neenakosti, zanemarjanju nekaterih regij s strani centralne vlade, sporih o naravnih virih, visokih ravneh korupcije in kršitvah različnih pravic; podpira reformo mozambiških oboroženih sil in vztraja, da je treba zavzeti celosten pristop do krize v Cabu Delgadu; pozdravlja pomoč nigrskim oboroženim silam iz evropskega mirovnega instrumenta in poudarja, da je Nigru treba zagotoviti vojaško pomoč v okviru SVOP; poziva Svet, naj okrepi usklajene pomorske operacije v Gvinejskem zalivu; poziva k podaljšanju mandata EUNAVFOR Atalanta, ki se bo iztekel konec leta 2022, da bi omogočili nadaljnji boj proti piratstvu; |
| --- | --- |

54.

| 55. | obžaluje vedno večjo neustreznost misij EUTM, ki naj bi reševale varnostne izzive držav v Sahelu in centralni Afriki (Mali in Srednjeafriška republika); poziva, naj se temeljito preučijo cilji in vodilna načela misij EUTM; meni, da je treba mandate EUTM razširiti zlasti na spremljevalne ukrepe, da se svetovalcem EU na terenu omogoči čim bolj natančno preverjanje, v kakšnem obsegu so se programi usposabljanja ustrezno izvajali in so skladni z operativnimi potrebami lokalnih oboroženih sil; poudarja dodano vrednost svetovalnih misij za strukture poveljevanja posameznih misij in v skladu s tem spodbuja sodelovanje držav članic v EUTM, zlasti v svetovalni vlogi, kjer bi novi častniki lahko omogočili zagotavljanje pomembne podpore pri izvajanju operacij in večstranske vojaške pomoči; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pozdravlja sklep Sveta o vzpostavitvi misije za vojaško partnerstvo za podporo Nigru (EUMPM Niger), katere cilj je okrepitev zmožnosti nigrskih oboroženih sil za obvladovanje groženj državi, zaščito prebivalstva Nigra in zagotovitev varnega in stabilnega okolja skladno s pravom o človekovih pravicah in mednarodnim humanitarnim pravom; |
| --- | --- |

56.

| 57. | v zvezi s pomorsko komponento operacije IRINI opozarja na mednarodne obveznosti glede iskanja in reševanja ljudi v stiski na morju; poziva države članice, naj zagotovijo, da bo operacija IRINI potekala popolnoma v skladu s pomorskim pravom, zlasti z obveznostmi glede iskanja in reševanja; ponovno izraža globoko zaskrbljenost nad usodo migrantov, prosilcev za azil in beguncev v Libiji, katerih že tako nevzdržen položaj se še naprej slabša; poziva libijske oblasti in milice, naj zaprejo centre za pridržanje migrantov; obžaluje, da je predviden umik ladij z vseh območij, na katerih je veliko migrantov; zahteva pojasnilo glede predvidenega postopka odločanja in pogojev morebitnega prihodnjega odločanja o tako imenovanem učinku dejavnikov privlačevanja, za katerega trenutno ni znanstvenih dokazov; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ponovno poziva EU, naj v celoti izkoristi svoj položaj in ugled, ki ga ima v indijsko-pacifiški regiji, in sicer kot verodostojna in avtonomna svetovna sila, ki si prizadeva za mir v času vse večje geopolitične tekmovalnosti med svetovnimi in regionalnimi silami v tej regiji; opozarja, da celovit sklop civilnih in vojaških ukrepov pomoči, vključno z dobro razvitimi nevojaškimi prispevki, pomeni dodano vrednost delovanja EU v indijsko-pacifiški regiji; |
| --- | --- |

58.

| 59. | izraža hudo zaskrbljenost nad naglo krepitvijo kitajske vojske na Južnokitajskem morju in nad stalnimi vojaškimi pritiski, jurišnimi vajami, kršitvami zračnega prostora in drugimi spornimi vojaškimi dejavnostmi Kitajske, vključno s kibernetskimi in dezinformacijskimi kampanjami zoper Tajvan; poziva Kitajsko, naj ustavi vse te dejavnosti, ki ogrožajo stabilnost celotne regije in v splošnem neposredno vplivajo na evropsko varnost in blaginjo; ponovno izraža podporo sodelovanju med EU in Tajvanom; |
| --- | --- |

59.

| 60. | odločno pozdravlja zanesljivo sklicevanje na sodelovanje EU v nedavni posodobitvi nacionalne varnostne strategije Japonske in v indijsko-pacifiški strategiji Južne Koreje; ponovno poudarja tesno partnerstvo z Japonsko in Južno Korejo ter poziva EU, naj še poglobi vojaško in obrambno sodelovanje z obema ključnima partnericama; |
| --- | --- |

60.

| 61. | odločno obsoja številna testiranja izstrelkov, ki jih je Severna Koreja izvedla leta 2022, in poudarja, da mora mednarodna skupnost povečati prizadevanja za kontrolo Severne Koreje in preprečiti, da bi v letu 2023 izvedla dodaten jedrski poskus, kar bi resno zaostrilo in ogrozilo regionalno in svetovno varnost; poudarja posebno odgovornost Kitajske in Rusije glede Severne Koreje in ju poziva, naj uporabita svoj vpliv, da preprečita nadaljnje stopnjevanje razmer; |
| --- | --- |

61.

| 62. | je resno zaskrbljen zaradi dobave orožja Severne Koreje družbi Wagner Group in poudarja, da to še izpostavlja, da se morajo EU in njene države članice bolj osredotočiti ne samo na Korejski polotok, ampak tudi na indijsko-pacifiško regijo kot celoto; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ostro obsoja Iran, ker Rusiji dobavlja drone in izstrelke za nezakonito vojno proti Ukrajini, in opozarja, da s tem krši resolucijo Varnostnega sveta OZN 2231(2015); pozdravlja sklep Sveta z dne 12. decembra 2022, da sprejme dodatne sankcije proti Iranu zaradi nenehnih kršitev človekovih pravic nad lastnim narodom in njegove dejavne podpore Rusiji, ki se uporablja proti ukrajinskemu narodu; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva Svet in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj varstvo kulturne dediščine vključita v svoje misije in operacije SVOP, da bi lokalnim partnerjem zagotovila pomoč in izobraževanje za obravnavo varnostnih izzivov, povezanih z ohranitvijo in varstvom kulturne dediščine; poziva EU, naj obravnava nenehne in rastoče grožnje varstvu in ohranjanju kulturne dediščine ter zatre tihotapljenje kulturnih predmetov, zlasti na konfliktnih območjih; ugotavlja, da so kraja kulturne dediščine in uničevanje zgodovinskih korenin družbe povečujeta njeno dovzetnost za radikalizacijo; poziva EU, naj razvije široko strategijo za boj proti takim grožnjam; opozarja, da je EUAM Iraq edina misija skupne varnostne in obrambne politike, ki zajema komponento zaščite kulturne dediščine; pričakuje, da bo ta misija popolnoma izpolnila vse razsežnosti svojega mandata, vključno z zaščito kulturne dediščine in bojem proti trgovini z artefakti; poziva, naj se te določbe razširijo na vse mandate misij ali operacij v okviru skupne varnostne in obrambne politike; |
| --- | --- |

64.

Sistematizacija partnerstev na področju varnosti in obrambe

| 65. | v strateško pomembnih primerih poziva k okrepitvi partnerstev na področju varnosti in obrambe s podobno mislečimi partnerji po vsem svetu, da bi uresničili ambicije EU kot sile, ki zagotavlja varnost; meni, da je treba varnostna in obrambna vprašanja bolj sistematično vključevati v politične dialoge EU s podobno mislečimi partnerji; pozdravlja načrte za sklic sploh prvega foruma EU za partnerstvo na področju varnosti in obrambe; poziva k odločnejši, enotnejši in doslednejši drži do nedemokratičnih držav, ki ogrožajo evropsko varnost in mednarodni red; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poudarja, da EU in zveza Nato delita temeljne skupne demokratične vrednote; poziva k poglobitvi odnosov med EU in zvezo Nato na podlagi načel vključenosti, vzajemnosti, vzajemne odprtosti in preglednosti, v skladu z avtonomijo odločanja in postopki naših posameznih organizacij ter brez poseganja v posebno naravo varnostne in obrambne politike vseh naših članic; pozdravlja tretjo skupno izjavo EU in zveze Nato ter poudarja, kako pomembni so nadaljnji ukrepi za poglobitev tega partnerstva, ki naj temelji na vsebini strateškega kompasa EU in novega strateškega koncepta zveze Nato ter na konkretnih ukrepih za nadaljnjo krepitev sodelovanja, zlasti na področju vojaške mobilnosti, infrastrukture z dvojno rabo in odpornosti ter številčnejših skupnih vaj; poudarja, da je treba strateško partnerstvo z zvezo Nato močno nadgraditi, da bo temeljilo na krepitvi politične enotnosti in solidarnosti ter okrepljenem političnem dialogu o vseh vidikih skupnih izzivov in strateško pomembnih vprašanjih, vključno z izzivi, ki so povezani s podnebnimi spremembami in naglo digitalizacijo; spodbuja usklajene in operativne odzive mehanizmov za preprečevanje konfliktov in krizno upravljanje, da bi se zoperstavili skupnim nastajajočim grožnjam na geografskih območjih in področjih skupnega interesa; poudarja, da razvoj zmogljivosti EU krepi tudi evropski steber v okviru zveze Nato in ustrezno prispeva k čezatlantski varnosti; z zaskrbljenostjo opaža globoka in vztrajna obdobja napetosti med državami članicami EU in Turčijo, zaveznico Nata, ki ovirajo sodelovanje med EU in zvezo Nato; |
| --- | --- |

66.

| 67. | čeprav priznava pomen in potencial strateškega partnerstva s Turčijo, obžaluje splošno destabilizacijsko vlogo Turčije na številnih področjih, ki vzbujajo zaskrbljenost EU in sosedskih držav, kar ogroža mir, varnost in stabilnost v regiji; je izredno zaskrbljen zaradi nezakonitih dejavnosti in groženj Turčije z vojaškimi ukrepi zoper države članice EU v vzhodnem Sredozemlju, zlasti zoper Grčijo in Ciper, ter jih odločno obsoja; obžaluje, da Turčija kljub prizadevanjem za umiritev razmer nadaljuje z enostranskimi provokacijami in neupoštevanjem resolucije Varnostnega sveta OZN o embargu na orožje za Libijo v zvezi z operacijo IRINI, s čimer krši mednarodno pravo, med drugim UNCLOS in suverene pravice držav članic EU na tem področju; ponovno poudarja, da EU obsoja podpis dveh memorandumov o soglasju med Turčijo in Libijo o obsežnem varnostnem in vojaškem sodelovanju in razmejitvi pomorskih con, ki sta v nasprotju z mednarodnim pravom; ponavlja, da je EU pripravljena uporabiti vse instrumente in možnosti, ki so ji na voljo, vključno s tistimi iz člena 29 PEU in člena 215 PDEU, da bi zaščitila svoje interese in interese držav članic ter ohranila stabilnost v regiji; ugotavlja, da je Turčija vse bolj navzoča na območjih, kjer ima EU ključne varnostne interese in misije SVOP, in poziva Turčijo, naj se vzdrži spodkopavanja interesov in misij EU na teh območjih; ponovno poziva Turčijo, naj se pridruži sankcijam EU proti Rusiji; poziva države članice, naj v celoti spoštujejo Skupno stališče 2008/944/SZVP v zvezi s Turčijo in med drugim dosledno uporabljajo četrto merilo o regionalni stabilnosti; |
| --- | --- |

67.

| 68. | odločno podpira Natovo politiko odprtih vrat; poudarja pomen pristopa Finske in Švedske k zvezi Nato, ki naj bi pripomogel k varnosti EU in zaveznic Nata; pozdravlja, da je večina zaveznic Nata hitro ratificirala protokola o pristopu Finske in Švedske k Natu, ter obžaluje dejstvo, da Turčija še ni ratificirala prošenj Švedske in Finske za pridružitev zvezi Nato; poudarja, da je treba obravnavati varnostne in obrambne pomisleke držav članic, ki niso del Nata; poziva EU in Nato, naj okrepita sodelovanje pri podpiranju krepitve zmogljivosti naših partnerjev; |
| --- | --- |

68.

| 69. | meni, da so sinergije in skladnost z izvajanjem strateškega koncepta zveze Nato in strateškega kompasa EU bistvenega pomena, zlasti kar se tiče boja proti ruski agresiji zoper Ukrajino, zoperstavljanja proti ruskemu sostorilcu – Lukašenkovemu režimu v Belorusiji, obravnave izzivov, ki jih prinašajo kitajske prisilne politike, širjenja zlonamernih dezinformacij, pa tudi kibernetske obrambe, hibridnih groženj in podpore strateškim partnerjem; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poudarja, da je razvoj skladnih, dopolnilnih in interoperabilnih obrambnih zmogljivosti pomemben za povečanje varnosti evroatlantskega območja v skladu z načelom enotnega nabora sil; poziva EU in zvezo Nato, naj ohranita vodilni tehnološki položaj na področju vojaških zmogljivosti na svetovni ravni; poudarja, da je treba zagotoviti skladnost izložkov med ustreznimi procesi načrtovanja razvoja zmogljivosti EU in zveze Nato; poudarja, da mora EU razviti lastne obrambne zmogljivosti in strateško avtonomijo, da bi okrepila tudi svojo sposobnost, da postane močnejša partnerica svojih zaveznic; poziva države članice EU in Nata, naj svoj vojaški proračun povečajo na vsaj 2 % BDP v skladu s smernicami zveze Nato; |
| --- | --- |

70.

| 71. | pozdravlja sodelovanje ZDA, Kanade in Norveške v projektu PESCO za vojaško mobilnost, ki je bistven za obrambo Evrope in pomemben za povečanje skladnosti med ustreznimi prizadevanji EU in Nata, ki bi olajšala premike vojaških sil; ne glede na to opozarja, da je treba o sodelovanju tretjih držav v posameznih projektih PESCO odločati za vsak primer posebej, kadar je tako sodelovanje v strateškem interesu EU; pozdravlja nedavno prijavo Združenega kraljestva za sodelovanje v projektu PESCO za vojaško mobilnost; opominja države članice, ki sodelujejo v projektih PESCO, da morajo hitro izpolnjevati svoje operativne zaveze in zaveze glede sodelovanja; pozdravlja strukturirani dialog med EU in zvezo Nato o vojaški mobilnosti; pozdravlja akcijski načrt za vojaško mobilnost 2.0, kot sta ga predstavila Komisija ter podpredsednik in visoki predstavnik 10. novembra 2022, in poziva k njegovi hitri izvedbi v sinergiji s projektom PESCO za vojaško mobilnost; poziva k okrepitvi instrumenta za povezovanje Evrope v zvezi s projekti vojaške mobilnosti; poziva države članice, naj poskrbijo za poenostavitev in harmonizacijo postopkov za vojaško mobilnost in skrajšanje rokov za izdajo dovoljenj, da bodo lahko hitreje ukrepale in se učinkoviteje odzivale; poudarja, da je treba z novim akcijskim načrtom za vojaško mobilnost zagotoviti, da bodo potrebe na področju infrastrukture, odpornosti in logistike ocenjene z vojaškega strateškega vidika; poudarja, da so potrebna dodatna finančna sredstva za to vodilno pobudo za sodelovanje med EU in Natom; poziva EU, naj razmisli o možnosti, da bi povabila Ukrajino, Gruzijo in Republiko Moldavijo k sodelovanju v projektih PESCO, na primer k projektu vojaške mobilnosti; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poudarja pomen tesnih odnosov EU z ZDA, ki temeljijo na skupnih vrednotah demokracije, svobode in pravne države; ceni predanost in zavezanost ZDA in sedanje ameriške administracije teritorialni obrambi Evrope, zlasti glede na rusko vojaško agresijo proti Ukrajini, ki ogroža vso celino; upošteva, da se tudi Združene države srečujejo s izzivi v indijsko-pacifiški regiji pri zoperstavljanju vse bolj vojaški drži Kitajske, in poudarja, da morajo države članice EU okrepiti svoja prizadevanja za izboljšanje evropskih obrambnih zmogljivosti, da bi utrle pot za dolgoročen prenos bremena, s katerim bi EU prevzela večjo odgovornost za lastno obrambo; |
| --- | --- |

72.

| 73. | pozdravlja dialog med EU in ZDA o varnosti in obrambi kot pomemben mejnik v tesnejšem čezatlantskem sodelovanju; spodbuja podpredsednika in visokega predstavnika, naj v tem dialogu posebno pozornost nameni varnosti v vzhodnem in južnem sosedstvu in v razpravo vključi področja, kot so vzajemne varnostne in obrambne pobude, misije in operacije SVOP, razoroževanje in neširjenje orožja, boj proti terorizmu, izboljšanje izmenjave informacij med obveščevalnimi službami, vpliv prelomnih tehnologij, podnebne spremembe, hibridne grožnje, kibernetska obramba, vojaška mobilnost, krizno upravljanje in odnosi s strateškimi konkurenti; |
| --- | --- |

73.

| 74. | ponovno poziva k institucionaliziranemu varnostnemu in obrambnemu sodelovanju z Združenim kraljestvom; spodbuja Združeno kraljestvo, naj resno sodeluje z EU pri reševanju perečih strateških izzivov, tako da zagotovi dopolnjevanje in sinergije ukrepov; spodbuja podpredsednika in visokega predstavnika, naj priložnostno povabi Združeno kraljestvo na neuradna srečanja ministrov na Svetu za zunanje zadeve (in obrambo), da bi izmenjali mnenja o vprašanjih skupnega pomena, ob popolni zaščiti avtonomije odločanja EU; opozarja na to, da sta vzporedna projekta za razvoj letalskih bojnih sistemov prihodnosti neučinkovita poraba sredstev, in zato priporoča združitev obeh projektov; pozdravlja podporo Združenega kraljestva Ukrajini; |
| --- | --- |

74.

| 75. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi vse večje nestabilnosti našega sosedstva, ki je pogosto posledica namernih dejanj zlonamernih akterjev, ki z različnimi ukrepi slabijo demokratične reforme, da bi na koncu oslabili EU; poudarja, da je varnost EU tesno povezana z varnostjo naših najbližjih sosedov v vzhodnem in južnem sosedstvu EU, pa tudi na Zahodnem Balkanu; poziva k poglobljenemu vojaškemu in varnostnemu sodelovanju s podobno mislečimi državami vzhodnega partnerstva, tudi s krepitvijo varnostne razsežnosti vzhodnega partnerstva, ter k okrepljenim dialogom o varnostni in obrambni politiki, zlasti z Ukrajino, Gruzijo in Moldavijo; poziva k povečanemu sodelovanju na področju varnosti in obrambe s partnerji v južnem sosedstvu; poziva EU, naj v Sredozemlju prevzame pomembno vlogo, saj je postala akterka, ki bi lahko zagotovila stabilnost te regije, tudi v okviru energetske varnosti; poziva k okrepljenemu sodelovanju s partnerskimi državami v Sredozemlju v boju proti ekstremizmu, terorizmu, trgovini z ljudmi in nezakoniti trgovini z orožjem; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poziva k okrepitvi sodelovanja med EU in Natom na vzhodnem krilu zavezništva in k povečanju števila evropskega vojaškega osebja na območju Črnega morja; meni, da je bistveno odkriti in izkoristiti strateški položaj Črnega morja v okviru ruske vojne v Ukrajini ter povečati naložbe v evropske vojaške projekte v regiji, tudi kar zadeva posodobitev in krepitev vojaške industrije in infrastrukture; |
| --- | --- |

76.

| 77. | izraža globoko zaskrbljenost glede naraščajočih napetosti in ponavljajočih se izbruhih sovražnosti med Azerbajdžanom in Armenijo, ki je bila napadena znotraj svojih mednarodno priznanih meja, Rusija pa tam nima stabilizacijske vloge; poziva podpredsednika in visokega predstavnika, naj v celoti sodeluje v prizadevanjih za spoštovanje prekinitve ognja; pozdravlja uvedbo civilne zmogljivosti EU za spremljanje razmer v Armeniji in napotitev prehodne skupine za pomoč pri načrtovanju, da bi izboljšala obveščenost EU o varnostnih razmerah ter prispevala k načrtovanju in pripravi morebitne civilne misije SVOP v tej državi; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poudarja, da Rusija še vedno ne spoštuje v celoti sporazuma o premirju med Gruzijo in Rusijo z dne 12. avgusta 2008, pri katerem je posredovala EU; ostro obsoja nezakonito vojaško prisotnost Rusije v gruzijskih regijah Abhazije in Chinvalske regije/Južne Osetije in njihovo zasedbo; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj pripravi temeljito poročilo o kršitvah sporazuma o premirju z dne 12. avgusta 2008, za katerega ima EU kot posrednica sporazuma posebno odgovornost, naj opredeli in jasno sporoči, katerih določb Ruska federacija še vedno ni izpolnila, ter predloži priporočila, ki bi lahko Rusko federacijo spodbudila k izpolnitvi njenih mednarodnih obveznosti, zlasti da bi umaknila svoje vojaške sile z zasedenih gruzijskih ozemelj in omogočila vzpostavitev mednarodnega varnostnega mehanizma na teh ozemljih, ter da bi nadzorni misiji EU (EUMM) omogočila neoviran dostop do celotnega ozemlja Gruzije v skladu z mandatom; |
| --- | --- |

78.

| 79. | poudarja pomen, ki ga ima tesno usklajevanje s stališči SZVP za države kandidatke in potencialne države kandidatke EU; v zvezi z Zahodnim Balkanom opozarja na odnose Srbije z Rusijo in na to, da Srbija ni obsodila neupravičenih in nelegitimnih dejanj Rusije proti Ukrajini, pa tudi na posledice teh odnosov na Zahodnem Balkanu; poziva k močnejši vojaški varnosti, vključno s civilno/vojaško in policijsko/vojaško varnostjo, sodelovanju s podobno mislečimi državami Zahodnega Balkana, zlasti na področjih, kot so odpornost, kibernetska varnost, hibridne grožnje, upravljanje meja, boj proti terorizmu in boj proti dezinformacijam; v zvezi s tem poziva ESZD, naj okrepi vlogo delegacij EU in misij SVOP v tretjih državah, da bi se izboljšala njihova sposobnost odkrivanja in razkrivanja dezinformacijskih kampanj, ki jih organizirajo tuji državni akterji; |
| --- | --- |

79.

| 80. | poziva k tesnejšim odnosom in sodelovanju s partnerji v Latinski Ameriki in na Karibih, da bi dosegli skupne cilje in interese na področju varnosti in obrambe; |
| --- | --- |

80.

Okrepitev nadzora Parlamenta nad skupno varnostno in obrambno politiko

| 81. | poudarja, da bi se moral Parlament bolj aktivno vključevati v proces odločanja o SVOP in obrambnoindustrijski politiki, zlasti kar se tiče izvajanja strateškega kompasa, Evropskega obrambnega sklada, EDIRPA, EDIP in evropskega mirovnega instrumenta ter različnih politik in pobud, ki vplivajo na evropsko obrambo in varnost oziroma so zanju še posebej pomembne; spodbuja predloge Parlamenta, zlasti Pododbora za varnost in obrambo, za nadaljnje ukrepe za izboljšanje njegovega učinka na skupno varnostno in obrambno politiko, in za zagotavljanje učinkovitosti, skladnosti, demokratične odgovornosti in ustreznega parlamentarnega nadzora pobud EU na področju obrambe in varnosti z:






  — | vključitvijo Pododbora za varnost in obrambo kot odbora, ki soodloča v postopku odločanja v skladu s členom 58 Poslovnika Evropskega parlamenta, pri vseh zakonodajnih dosjejih z znatnimi in pomembnimi posledicami za varnost in obrambo, |
| --- | --- | --- |

81.

—

vključitvijo Pododbora za varnost in obrambo kot odbora, ki soodloča v postopku odločanja v skladu s členom 58 Poslovnika Evropskega parlamenta, pri vseh zakonodajnih dosjejih z znatnimi in pomembnimi posledicami za varnost in obrambo,

| — | uporabo vmesnega pregleda evropskega obrambnega sklada in prihodnjih pogajanj o instrumentu EDIRPA, da bi se za delovne programe glavnih programov obrambne industrije izvajale ustrezne in smiselne pravice parlamentarnega nadzora na podlagi delegiranih aktov, |
| --- | --- |

—

uporabo vmesnega pregleda evropskega obrambnega sklada in prihodnjih pogajanj o instrumentu EDIRPA, da bi se za delovne programe glavnih programov obrambne industrije izvajale ustrezne in smiselne pravice parlamentarnega nadzora na podlagi delegiranih aktov,

| — | ustanovitvijo polnopravnega obrambnega sveta, |
| --- | --- |

—

ustanovitvijo polnopravnega obrambnega sveta,

| — | ustanovitvijo Odbora za varnost in obrambo v polni sestavi, |
| --- | --- |

—

ustanovitvijo Odbora za varnost in obrambo v polni sestavi,

| — | krepitvijo sodelovanja med parlamentarnimi odbori, v katerih se razpravlja o varnostnih in obrambnih zadevah, |
| --- | --- |

—

krepitvijo sodelovanja med parlamentarnimi odbori, v katerih se razpravlja o varnostnih in obrambnih zadevah,

| — | pojasnitvijo pravice Parlamenta do informacij in dostopa do njih v skladu s členom 36 PEU, |
| --- | --- |

—

pojasnitvijo pravice Parlamenta do informacij in dostopa do njih v skladu s členom 36 PEU,

| — | krepitvijo medparlamentarnega dialoga in sodelovanja z nacionalnimi parlamenti na področju evropske varnosti in obrambe, tudi prek medparlamentarne konference o SZVP/SVOP, da bi okrepila odgovornost in nadzor nad varnostno in obrambno politiko; |
| --- | --- |

—

krepitvijo medparlamentarnega dialoga in sodelovanja z nacionalnimi parlamenti na področju evropske varnosti in obrambe, tudi prek medparlamentarne konference o SZVP/SVOP, da bi okrepila odgovornost in nadzor nad varnostno in obrambno politiko;

| 82. | poziva k nadaljnji krepitvi odnosov Parlamenta s parlamentarno skupščino zveze Nato, v okviru katere bi moral Parlament podpreti ustanovitev Natovega centra za odpornost demokracije, katerega cilj bo spremljati in opredeliti izzive za demokracijo, človekove pravice in pravno državo ter olajšati demokracijo in upravno pomoč državam članicam in partnerskim državam; |
| --- | --- |

82.

o

o o

| 83. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Evropskemu svetu, Svetu, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, predsednici Komisije in pristojnim komisarjem, generalnemu sekretarju OZN, generalnemu sekretarju zveze Nato, predsedniku parlamentarne skupščine zveze Nato, agencijam EU za varnost in obrambo ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

83.

---

(1)  UL L 170, 12.5.2021, str. 149.

(2)  UL L 209, 14.6.2021, str. 1.

(3)  UL L 331, 14.12.2017, str. 57.

(4)  UL L 102, 24.3.2021, str. 14.

(5)  UL L 160, 7.5.2021, str. 106.

(6)  UL L 160, 7.5.2021, str. 109.

(7)  UL L 160, 7.5.2021, str. 112.

(8)  UL L 247, 13.7.2021, str. 93.

(9)  UL L 117, 19.4.2022, str. 38.

(10)  UL L 270, 18.10.2022, str. 85.

(11)  UL L 270, 18.10.2022, str. 93.

(12)  UL L 319, 13.12.2022, str. 86.

(13)  UL L 270, 18.10.2022, str. 93.

(14)  UL C 493, 27.12.2022, str. 19.

(15)  UL C 433, 23.12.2019, str. 86.

(16)  UL C 388, 13.11.2020, str. 22.

(17)  UL C 23, 21.1.2021, str. 16.

(18)  UL C 232, 16.6.2021, str. 71.

(19)  UL C 385, 22.9.2021, str. 47.

(20)  UL C 494, 8.12.2021, str. 54.

(21)  UL C 99, 1.3.2022, str. 105.

(22)  UL C 132, 24.3.2022, str. 102.

(23)  UL C 342, 6.9.2022, str. 148.

(24)  UL C 342, 6.9.2022, str. 167.

(25)  UL C 125, 18.3.2022, str. 2.

(26)  UL C 347, 9.9.2022, str. 61.

(27)  UL C 434, 15.11.2022, str. 59.

(28)  UL C 493, 27.12.2022, str. 136.

(29)  UL C 493, 27.12.2022, str. 70.

(30)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0439.

(31)  Report on the Follow-up Baseline Study on Integrating Human Rights and Gender Equality into the European Union’s Common Security and Defence Policy (Poročilo o izhodiščni študiji o nadaljnjem spremljanju vključevanja človekovih pravic in enakosti spolov v skupno varnostno in obrambno politiko Evropske unije).

(32)  UL L 335, 13.12.2008, str. 99.

(33)  UL L 239, 17.9.2019, str. 16.

---

| 16.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 214/77 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 214/77

---

P9_TA(2023)0011

Človekove pravice in demokracija v svetu ter politika Evropske unije na tem področju – letno poročilo 2022

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2023 o človekovih pravicah in demokraciji v svetu ter politiki Evropske unije na tem področju – letno poročilo 2022 (2022/2049(INI))

(2023/C 214/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina),

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju členov 2, 3, 8, 21 in 23 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 3, 8, 21 in 23 Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju členov 17 in 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 17 in 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, zlasti načel 2, 3, 11 in 17, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, zlasti načel 2, 3, 11 in 17,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic ter drugih pogodb in dokumentov OZN o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic ter drugih pogodb in dokumentov OZN o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o preprečevanju in kaznovanju zločina genocida iz leta 1948 ter resolucije 43/29 o preprečevanju genocida, ki jo je Svet OZN za človekove pravice sprejel 22. junija 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o preprečevanju in kaznovanju zločina genocida iz leta 1948 ter resolucije 43/29 o preprečevanju genocida, ki jo je Svet OZN za človekove pravice sprejel 22. junija 2020,

| — | ob upoštevanju Mednarodne konvencije OZN proti jemanju talcev z dne 17. decembra 1979, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodne konvencije OZN proti jemanju talcev z dne 17. decembra 1979,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk z dne 18. decembra 1979, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk z dne 18. decembra 1979,

| — | ob upoštevanju Deklaracije o odpravi vseh oblik nestrpnosti in diskriminacije na podlagi vere in prepričanja, ki jo je generalna skupščina OZN razglasila z resolucijo 36/55 z dne 25. novembra 1981, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije o odpravi vseh oblik nestrpnosti in diskriminacije na podlagi vere in prepričanja, ki jo je generalna skupščina OZN razglasila z resolucijo 36/55 z dne 25. novembra 1981,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN proti mučenju in drugemu okrutnemu, nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju z dne 10. decembra 1984, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN proti mučenju in drugemu okrutnemu, nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju z dne 10. decembra 1984,

| — | ob upoštevanju Deklaracije OZN o pravicah pripadnikov narodnih ali etničnih, verskih in jezikovnih manjšin z dne 18. decembra 1992, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije OZN o pravicah pripadnikov narodnih ali etničnih, verskih in jezikovnih manjšin z dne 18. decembra 1992,

| — | ob upoštevanju deklaracije OZN o zagovornikih človekovih pravic, ki je bila soglasno sprejeta 9. decembra 1998, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije OZN o zagovornikih človekovih pravic, ki je bila soglasno sprejeta 9. decembra 1998,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah z dne 20. novembra 1989 in njenih dveh izbirnih protokolov, sprejetih 25. maja 2000, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah z dne 20. novembra 1989 in njenih dveh izbirnih protokolov, sprejetih 25. maja 2000,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov z dne 13. decembra 2006, ki je v EU začela veljati 21. januarja 2011 v skladu s Sklepom Sveta št. 2010/48/ES z dne 26. novembra 2009 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s strani Evropske skupnosti (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov z dne 13. decembra 2006, ki je v EU začela veljati 21. januarja 2011 v skladu s Sklepom Sveta št. 2010/48/ES z dne 26. novembra 2009 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s strani Evropske skupnosti (1),

| — | ob upoštevanju Mednarodne konvencije o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem, ki jo je generalna skupščina OZN sprejela 20. decembra 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodne konvencije o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem, ki jo je generalna skupščina OZN sprejela 20. decembra 2006,

| — | ob upoštevanju Deklaracije OZN o pravicah domorodnih ljudstev, sprejete 13. septembra 2007, in konvencije Mednarodne organizacije dela št. 169 o domorodnih ljudstvih in plemenih iz leta 1989, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije OZN o pravicah domorodnih ljudstev, sprejete 13. septembra 2007, in konvencije Mednarodne organizacije dela št. 169 o domorodnih ljudstvih in plemenih iz leta 1989,

| — | ob upoštevanju pogodbe OZN o trgovini z orožjem, zlasti njenega člena 7 o izvozu in oceni izvoza, ter kodeksa ravnanja EU glede izvoza orožja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pogodbe OZN o trgovini z orožjem, zlasti njenega člena 7 o izvozu in oceni izvoza, ter kodeksa ravnanja EU glede izvoza orožja,

| — | ob upoštevanju Pekinške deklaracije z dne 15. septembra 1995, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pekinške deklaracije z dne 15. septembra 1995,

| — | ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, ki je bila sprejeta 25. septembra 2015, ter zlasti ciljev št. 1, 4, 5, 8, 10 in 16, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, ki je bila sprejeta 25. septembra 2015, ter zlasti ciljev št. 1, 4, 5, 8, 10 in 16,

| — | ob upoštevanju globalnega dogovora o varnih, urejenih in zakonitih migracijah z dne 19. decembra 2018 in globalnega dogovora o beguncih iz leta 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalnega dogovora o varnih, urejenih in zakonitih migracijah z dne 19. decembra 2018 in globalnega dogovora o beguncih iz leta 2018,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN z dne 24. marca 2022 o humanitarnih posledicah agresije proti Ukrajini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN z dne 24. marca 2022 o humanitarnih posledicah agresije proti Ukrajini,

| — | ob upoštevanju ocene Urada visokega komisarja OZN za človekove pravice z dne 31. avgusta 2022 o pomislekih, kar zadeva človekove pravice v avtonomni ujgurski regiji Xinjiang v Ljudski republiki Kitajski, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocene Urada visokega komisarja OZN za človekove pravice z dne 31. avgusta 2022 o pomislekih, kar zadeva človekove pravice v avtonomni ujgurski regiji Xinjiang v Ljudski republiki Kitajski,

| — | ob upoštevanju izjave predsednika neodvisne mednarodne preiskovalne komisije OZN za Ukrajino na 51. zasedanju Sveta za človekove pravice z dne 23. septembra 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsednika neodvisne mednarodne preiskovalne komisije OZN za Ukrajino na 51. zasedanju Sveta za človekove pravice z dne 23. septembra 2022,

| — | ob upoštevanju akcijskega programa mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju iz leta 1994 ter rezultatov preglednih konferenc, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega programa mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju iz leta 1994 ter rezultatov preglednih konferenc,

| — | ob upoštevanju konvencij Sveta Evrope, in sicer Konvencije o varstvu človekovih pravic in dostojanstva človeškega bitja v zvezi z uporabo biologije in medicine (CETS št. 164), sprejete 4. aprila 1997, in njenih protokolov, Konvencije o ukrepanju proti trgovini z ljudmi (CETS št. 197), sprejete 16. maja 2005, in Konvencije o zaščiti otrok pred spolnim izkoriščanjem in spolno zlorabo (CETS št. 201), sprejete 25. oktobra 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencij Sveta Evrope, in sicer Konvencije o varstvu človekovih pravic in dostojanstva človeškega bitja v zvezi z uporabo biologije in medicine (CETS št. 164), sprejete 4. aprila 1997, in njenih protokolov, Konvencije o ukrepanju proti trgovini z ljudmi (CETS št. 197), sprejete 16. maja 2005, in Konvencije o zaščiti otrok pred spolnim izkoriščanjem in spolno zlorabo (CETS št. 201), sprejete 25. oktobra 2007,

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija) z dne 11. maja 2011, ki je niso ratificirale vse države članice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija) z dne 11. maja 2011, ki je niso ratificirale vse države članice,

| — | ob upoštevanju Protokola Sveta Evrope št. 6 h Konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ki zadeva odpravo smrtne kazni, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola Sveta Evrope št. 6 h Konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ki zadeva odpravo smrtne kazni,

| — | ob upoštevanju resolucije, ki jo je 16. marca 2022 sprejel Odbor ministrov Sveta Evrope, o prenehanju članstva Ruske federacije v Svetu Evrope, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije, ki jo je 16. marca 2022 sprejel Odbor ministrov Sveta Evrope, o prenehanju članstva Ruske federacije v Svetu Evrope,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta o Ukrajini z dne 30. in 31. maja 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta o Ukrajini z dne 30. in 31. maja 2022,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2020/1998 z dne 7. decembra 2020 o omejevalnih ukrepih proti hudim kršitvam in zlorabam človekovih pravic (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2020/1998 z dne 7. decembra 2020 o omejevalnih ukrepih proti hudim kršitvam in zlorabam človekovih pravic (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. junija 2021 o vzpostavitvi Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. junija 2021 o vzpostavitvi Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa (3),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 12. julija 2021 o prednostnih nalogah EU v okviru OZN med 76. zasedanjem generalne skupščine OZN, september 2021–september 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 12. julija 2021 o prednostnih nalogah EU v okviru OZN med 76. zasedanjem generalne skupščine OZN, september 2021–september 2022,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 24. januarja 2022 o prednostnih nalogah EU v forumih OZN za človekove pravice v letu 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 24. januarja 2022 o prednostnih nalogah EU v forumih OZN za človekove pravice v letu 2022,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 18. julija 2022 o prednostnih nalogah EU v okviru OZN med 77. zasedanjem generalne skupščine OZN, september 2022–september 2023, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 18. julija 2022 o prednostnih nalogah EU v okviru OZN med 77. zasedanjem generalne skupščine OZN, september 2022–september 2023,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in Komisije z dne 25. marca 2020 z naslovom Akcijski načrt EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2020–2024 (JOIN(2020)0005) in sklepov Sveta o tej temi z dne 18. novembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in Komisije z dne 25. marca 2020 z naslovom Akcijski načrt EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2020–2024 (JOIN(2020)0005) in sklepov Sveta o tej temi z dne 18. novembra 2020,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in Komisije z dne 25. novembra 2020 z naslovom Akcijski načrt EU za enakost spolov III (GAP III) – Ambiciozna agenda za enakost spolov in opolnomočenje žensk v zunanjem delovanju EU (JOIN(2020)0017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in Komisije z dne 25. novembra 2020 z naslovom Akcijski načrt EU za enakost spolov III (GAP III) – Ambiciozna agenda za enakost spolov in opolnomočenje žensk v zunanjem delovanju EU (JOIN(2020)0017),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. marca 2021 o strategiji EU o otrokovih pravicah (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. marca 2021 o strategiji EU o otrokovih pravicah (COM(2021)0142),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2021 z naslovom Unija enakosti: strategija o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030 (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2021 z naslovom Unija enakosti: strategija o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030 (COM(2021)0101),

| — | ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic, ki jih je Svet sprejel 14. junija 2004, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic, ki jih je Svet sprejel 14. junija 2004,

| — | ob upoštevanju smernic EU o spodbujanju spoštovanja mednarodnega humanitarnega prava (4), ki so bile posodobljene v letu 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o spodbujanju spoštovanja mednarodnega humanitarnega prava (4), ki so bile posodobljene v letu 2009,

| — | ob upoštevanju smernic EU o smrtni kazni, ki jih je Svet posodobil 12. aprila 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o smrtni kazni, ki jih je Svet posodobil 12. aprila 2013,

| — | ob upoštevanju smernic EU za spodbujanje in varstvo svobode veroizpovedi ali prepričanja, ki jih je Svet sprejel 24. junija 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU za spodbujanje in varstvo svobode veroizpovedi ali prepričanja, ki jih je Svet sprejel 24. junija 2013,

| — | ob upoštevanju smernic za spodbujanje in varstvo vseh človekovih pravic oseb LGBTI (lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev), ki jih je Svet sprejel 24. junija 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic za spodbujanje in varstvo vseh človekovih pravic oseb LGBTI (lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev), ki jih je Svet sprejel 24. junija 2013,

| — | ob upoštevanju smernic EU o človekovih pravicah glede svobode izražanja na spletu in drugje, ki jih je Svet sprejel 12. maja 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o človekovih pravicah glede svobode izražanja na spletu in drugje, ki jih je Svet sprejel 12. maja 2014,

| — | ob upoštevanju smernic EU o človekovih pravicah za nediskriminacijo v zunanjem delovanju, ki jih je Svet sprejel 18. marca 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o človekovih pravicah za nediskriminacijo v zunanjem delovanju, ki jih je Svet sprejel 18. marca 2019,

| — | ob upoštevanju smernic EU o človekovih pravicah glede varne pitne vode in sanitarnih storitev, ki jih je Svet sprejel 17. junija 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o človekovih pravicah glede varne pitne vode in sanitarnih storitev, ki jih je Svet sprejel 17. junija 2019,

| — | ob upoštevanju spremenjenih smernic za politiko EU do tretjih držav glede mučenja in drugih krutih, nečloveških ali poniževalnih kazni ali ravnanja, sprejetih 16. septembra 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spremenjenih smernic za politiko EU do tretjih držav glede mučenja in drugih krutih, nečloveških ali poniževalnih kazni ali ravnanja, sprejetih 16. septembra 2019,

| — | ob upoštevanju spremenjenih smernic o dialogih o človekovih pravicah s partnerskimi državami/tretjimi državami, kot jih je 22. februarja 2021 odobril Svet, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spremenjenih smernic o dialogih o človekovih pravicah s partnerskimi državami/tretjimi državami, kot jih je 22. februarja 2021 odobril Svet,

| — | ob upoštevanju evropske ocene izvajanja smernic EU o zagovornikih človekovih pravic z dne 24. avgusta 2022, ki jo je pripravila služba Evropskega parlamenta za raziskave, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropske ocene izvajanja smernic EU o zagovornikih človekovih pravic z dne 24. avgusta 2022, ki jo je pripravila služba Evropskega parlamenta za raziskave,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. septembra 2012 z naslovom Korenine demokracije in trajnostnega razvoja: sodelovanje Evrope s civilno družbo na področju zunanjih odnosov (COM(2012)0492), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. septembra 2012 z naslovom Korenine demokracije in trajnostnega razvoja: sodelovanje Evrope s civilno družbo na področju zunanjih odnosov (COM(2012)0492),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o skrbnem pregledu v podjetjih glede trajnostnosti in spremembi Direktive (EU) 2019/1937 (COM(2022)0071), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o skrbnem pregledu v podjetjih glede trajnostnosti in spremembi Direktive (EU) 2019/1937 (COM(2022)0071),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prepovedi proizvodov, proizvedenih s prisilnim delom, na trgu Unije (COM(2022)0453), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prepovedi proizvodov, proizvedenih s prisilnim delom, na trgu Unije (COM(2022)0453),

| — | ob upoštevanju poročila visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z naslovom Letno poročilo o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z naslovom Letno poročilo o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2021,

| — | ob upoštevanju strateške pobude varuhinje človekovih pravic z dne 7. julija 2021 o tem, kako Komisija zagotavlja spoštovanje človekovih pravic v okviru mednarodnih trgovinskih sporazumov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateške pobude varuhinje človekovih pravic z dne 7. julija 2021 o tem, kako Komisija zagotavlja spoštovanje človekovih pravic v okviru mednarodnih trgovinskih sporazumov,

| — | ob upoštevanju nagrade Saharova za svobodo misli, ki jo je leta 2021 prejel Aleksej Navalni, vodilni ruski politik, odvetnik in protikorupcijski aktivist, ki je od januarja 2021 pridržan v Rusiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nagrade Saharova za svobodo misli, ki jo je leta 2021 prejel Aleksej Navalni, vodilni ruski politik, odvetnik in protikorupcijski aktivist, ki je od januarja 2021 pridržan v Rusiji,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. julija 2018 o kršitvi pravic domorodnih ljudstev v svetu, vključno s prilaščanjem zemljišč (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. julija 2018 o kršitvi pravic domorodnih ljudstev v svetu, vključno s prilaščanjem zemljišč (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2019 o smernicah EU in mandatu posebnega odposlanca EU za spodbujanje svobode veroizpovedi ali prepričanja zunaj EU (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2019 o smernicah EU in mandatu posebnega odposlanca EU za spodbujanje svobode veroizpovedi ali prepričanja zunaj EU (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2020 o enakosti spolov v zunanji in varnostni politiki EU (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2020 o enakosti spolov v zunanji in varnostni politiki EU (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2021 s priporočili Komisiji o primerni skrbnosti in odgovornosti podjetij (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2021 s priporočili Komisiji o primerni skrbnosti in odgovornosti podjetij (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2021 o varstvu človekovih pravic in zunanji migracijski politiki EU (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2021 o varstvu človekovih pravic in zunanji migracijski politiki EU (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2021 o učinkih podnebnih sprememb na človekove pravice in vlogi okoljevarstvenikov pri tem vprašanju (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2021 o učinkih podnebnih sprememb na človekove pravice in vlogi okoljevarstvenikov pri tem vprašanju (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. julija 2021 o globalnem režimu sankcij EU na področju človekovih pravic (zakon Magnickega) (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. julija 2021 o globalnem režimu sankcij EU na področju človekovih pravic (zakon Magnickega) (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2021 s priporočili Komisiji o opredelitvi nasilja na podlagi spola kot novega področja kriminala, vključenega na seznam iz člena 83(1) PDEU (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2021 s priporočili Komisiji o opredelitvi nasilja na podlagi spola kot novega področja kriminala, vključenega na seznam iz člena 83(1) PDEU (12),

| — | ob upoštevanju svojega priporočila z dne 17. februarja 2022 Svetu in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko glede korupcije in človekovih pravic (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila z dne 17. februarja 2022 Svetu in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko glede korupcije in človekovih pravic (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. februarja 2022 o človekovih pravicah in demokraciji v svetu ter politiki Evropske unije na tem področju – letno poročilo za leto 2021 (14), in svojih resolucij o predhodnih letnih poročilih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. februarja 2022 o človekovih pravicah in demokraciji v svetu ter politiki Evropske unije na tem področju – letno poročilo za leto 2021 (14), in svojih resolucij o predhodnih letnih poročilih,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. aprila 2022 o zaščiti otrok in mladih, ki zaradi vojne v Ukrajini bežijo v EU (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. aprila 2022 o zaščiti otrok in mladih, ki zaradi vojne v Ukrajini bežijo v EU (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. maja 2022 o preganjanju manjšin zaradi njihovega prepričanja ali veroizpovedi (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. maja 2022 o preganjanju manjšin zaradi njihovega prepričanja ali veroizpovedi (16),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. maja 2022 z naslovom Oblikovanje strategije EU za spodbujanje izobraževanja otrok po svetu: blažitev posledic pandemije covida-19 (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. maja 2022 z naslovom Oblikovanje strategije EU za spodbujanje izobraževanja otrok po svetu: blažitev posledic pandemije covida-19 (17),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. maja 2022 o posledicah vojne v Ukrajini za ženske (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. maja 2022 o posledicah vojne v Ukrajini za ženske (18),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2022 o boju proti nekaznovanju vojnih hudodelstev v Ukrajini (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2022 o boju proti nekaznovanju vojnih hudodelstev v Ukrajini (19),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2022 o stanju človekovih pravic v Xinjiangu in tamkajšnjih policijskih kartotekah (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2022 o stanju človekovih pravic v Xinjiangu in tamkajšnjih policijskih kartotekah (20),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2022 o novem trgovinskem instrumentu za prepoved proizvodov, ki so rezultat prisilnega dela (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2022 o novem trgovinskem instrumentu za prepoved proizvodov, ki so rezultat prisilnega dela (21),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 9. junija 2022 z naslovom Grožnje za pravico do splava po svetu: morebitna ukinitev pravice do splava v ZDA s strani vrhovnega sodišča (22) in z dne 7. julija 2022 z naslovom Odločitev vrhovnega sodišča ZDA o odpravi pravice do splava v Združenih državah in potreba po zaščiti pravice do splava in zdravja žensk, tudi v EU (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 9. junija 2022 z naslovom Grožnje za pravico do splava po svetu: morebitna ukinitev pravice do splava v ZDA s strani vrhovnega sodišča (22) in z dne 7. julija 2022 z naslovom Odločitev vrhovnega sodišča ZDA o odpravi pravice do splava v Združenih državah in potreba po zaščiti pravice do splava in zdravja žensk, tudi v EU (23),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij, sprejetih od leta 2019, zlasti v letih 2021 in 2022, o kršitvah človekovih pravic, demokracije in pravne države (znanih kot nujne resolucije), sprejetih v skladu s členom 144 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij, sprejetih od leta 2019, zlasti v letih 2021 in 2022, o kršitvah človekovih pravic, demokracije in pravne države (znanih kot nujne resolucije), sprejetih v skladu s členom 144 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0298/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0298/2022),

| A. | ker Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države ter spoštovanja človekovih pravic, kot je določeno v členu 2 PEU; ker bi morala Unijo pri njenem delovanju na mednarodni ravni voditi načela, ki so bila podlaga njenega nastanka, razvoja in širitve in ki jih želi s svojim delovanjem tudi spodbujati v svetu, kot je določeno v členu 21 PEU; |
| --- | --- |

A.

ker Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države ter spoštovanja človekovih pravic, kot je določeno v členu 2 PEU; ker bi morala Unijo pri njenem delovanju na mednarodni ravni voditi načela, ki so bila podlaga njenega nastanka, razvoja in širitve in ki jih želi s svojim delovanjem tudi spodbujati v svetu, kot je določeno v členu 21 PEU;

| B. | ker je treba človekove pravice in človekovo dostojanstvo, da bi se jih učinkovito varovalo in zagovarjalo, umestiti v središče vseh zunanjih politik EU, vključno s politikami na področju razvoja, trgovine, varnosti in obrambe, migracij, sosedstva in širitve; |
| --- | --- |

B.

ker je treba človekove pravice in človekovo dostojanstvo, da bi se jih učinkovito varovalo in zagovarjalo, umestiti v središče vseh zunanjih politik EU, vključno s politikami na področju razvoja, trgovine, varnosti in obrambe, migracij, sosedstva in širitve;

| C. | ker je usklajenost notranjih in zunanjih politik EU nepogrešljiv del verodostojne in učinkovite politike EU na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

C.

ker je usklajenost notranjih in zunanjih politik EU nepogrešljiv del verodostojne in učinkovite politike EU na področju človekovih pravic;

| D. | ker je Unija trdno prepričana v multilateralizem, svetovni red, ki temelji na pravilih in spoštovanju mednarodnega prava in demokratičnih postopkov, ter niz univerzalnih vrednot, načel in norm, vključno s tistimi iz ustanovne listine OZN, ki usmerjajo države članice OZN in njihove medsebojne odnose, in jih v celoti podpira; |
| --- | --- |

D.

ker je Unija trdno prepričana v multilateralizem, svetovni red, ki temelji na pravilih in spoštovanju mednarodnega prava in demokratičnih postopkov, ter niz univerzalnih vrednot, načel in norm, vključno s tistimi iz ustanovne listine OZN, ki usmerjajo države članice OZN in njihove medsebojne odnose, in jih v celoti podpira;

| E. | ker je enakost spolov temeljna vrednota EU; ker sta pravici do enakega obravnavanja in nediskriminacije temeljni pravici, zapisani v Pogodbah in Listini, ter bi ju bilo treba v celoti spoštovati; ker je v skladu s členom 3 Listine pravica do osebne celovitosti bistvenega pomena; ker bi zato morali načelo enakosti spolov in presečni pristop izvajati in ju vključiti kot horizontalno načelo pri vseh dejavnostih in politikah EU; |
| --- | --- |

E.

ker je enakost spolov temeljna vrednota EU; ker sta pravici do enakega obravnavanja in nediskriminacije temeljni pravici, zapisani v Pogodbah in Listini, ter bi ju bilo treba v celoti spoštovati; ker je v skladu s členom 3 Listine pravica do osebne celovitosti bistvenega pomena; ker bi zato morali načelo enakosti spolov in presečni pristop izvajati in ju vključiti kot horizontalno načelo pri vseh dejavnostih in politikah EU;

| F. | ker porast avtoritarizma, neliberalizma, populizma in kršitev človekovih pravic po svetu ogroža svetovni red, ki temelji na pravilih, ter vrednote in načela, na katerih temelji Unija; ker po indeksu demokracije za leto 2021 trenutno manj kot polovica svetovnega prebivalstva (45,7 %) živi v neki vrsti demokracije, več kot 37 % prebivalstva pa v avtoritarnih režimih; |
| --- | --- |

F.

ker porast avtoritarizma, neliberalizma, populizma in kršitev človekovih pravic po svetu ogroža svetovni red, ki temelji na pravilih, ter vrednote in načela, na katerih temelji Unija; ker po indeksu demokracije za leto 2021 trenutno manj kot polovica svetovnega prebivalstva (45,7 %) živi v neki vrsti demokracije, več kot 37 % prebivalstva pa v avtoritarnih režimih;

| G. | ker je terorizem še vedno ena največjih groženj mednarodnemu miru in varnosti ter očitna kršitev človekovih pravic in temeljnih svoboščin; |
| --- | --- |

G.

ker je terorizem še vedno ena največjih groženj mednarodnemu miru in varnosti ter očitna kršitev človekovih pravic in temeljnih svoboščin;

| H. | ker je pandemija covida-19 povzročila nazadovanje na področju varstva človekovih pravic po svetu, kar je posledica instrumentov in politik, ki se uporabljajo pod pretvezo upočasnitve širjenja virusa in so bili v številnih primerih povezani z izgubo državnih demokratičnih načel v številnih državah; |
| --- | --- |

H.

ker je pandemija covida-19 povzročila nazadovanje na področju varstva človekovih pravic po svetu, kar je posledica instrumentov in politik, ki se uporabljajo pod pretvezo upočasnitve širjenja virusa in so bili v številnih primerih povezani z izgubo državnih demokratičnih načel v številnih državah;

| I. | ker so okoljske izredne razmere, vključno s tistimi, ki so posledica podnebnih sprememb in krčenja gozdov, vzrok za kršitve človekovih pravic in ne prizadenejo le ljudi v njihovi neposredni bližini, temveč vse človeštvo; ker se je v zadnjih letih povečalo število umorov, napadov in drugih oblik nasilja zoper ljudi, ki zagovarjajo človekove pravice, okolje in dostop narodov do njihovih zemljišč in naravnih virov; ker sta spreminjanje podnebja in degradacija okolja nujna in medsebojno povezana izziva, ki sta podlaga za trajnostni razvoj in tudi uveljavljanje človekovih pravic na svetovni ravni; |
| --- | --- |

I.

ker so okoljske izredne razmere, vključno s tistimi, ki so posledica podnebnih sprememb in krčenja gozdov, vzrok za kršitve človekovih pravic in ne prizadenejo le ljudi v njihovi neposredni bližini, temveč vse človeštvo; ker se je v zadnjih letih povečalo število umorov, napadov in drugih oblik nasilja zoper ljudi, ki zagovarjajo človekove pravice, okolje in dostop narodov do njihovih zemljišč in naravnih virov; ker sta spreminjanje podnebja in degradacija okolja nujna in medsebojno povezana izziva, ki sta podlaga za trajnostni razvoj in tudi uveljavljanje človekovih pravic na svetovni ravni;

| J. | ker lahko energetska kriza skupaj s proizvodno krizo, s katero se sooča Evropa, poveča revščino in ranljivost v Evropi, kar bi lahko škodljivo vplivalo na človekove pravice; |
| --- | --- |

J.

ker lahko energetska kriza skupaj s proizvodno krizo, s katero se sooča Evropa, poveča revščino in ranljivost v Evropi, kar bi lahko škodljivo vplivalo na človekove pravice;

| K. | ker kršitve pravic do svobode misli, vesti in veroizpovedi, vključno s pravico do verovanja ali neverovanja, izražanja teističnih, agnostičnih ali ateističnih stališč, spreminjanja ali opustitve vere ter javnega izražanja svoje vere, povzročajo zatiranje, konflikte in vojne po svetu; |
| --- | --- |

K.

ker kršitve pravic do svobode misli, vesti in veroizpovedi, vključno s pravico do verovanja ali neverovanja, izražanja teističnih, agnostičnih ali ateističnih stališč, spreminjanja ali opustitve vere ter javnega izražanja svoje vere, povzročajo zatiranje, konflikte in vojne po svetu;

Splošni trendi in svetovni izzivi za demokracijo in človekove pravice

| 1. | ponovno potrjuje univerzalnost in nedeljivost človekovih pravic ter neodtujljivo dostojanstvo vsakega človeka; v zvezi s tem poudarja, da je trdno zavezan reševanju izzivov na področju človekovih pravic v EU in po vsem svetu, ter ponovno poudarja dolžnost EU in njenih držav članic, da si prizadevajo za vodilno vlogo v svetu pri spodbujanju in varstvu človekovih pravic, temeljnih svoboščin in demokracije v skladu s temeljnimi vrednotami Unije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vztraja, da mora biti varstvo človekovih pravic, temeljnih svoboščin in dostojanstva vsakega človeka temelj zunanje politike Unije; odločno spodbuja Unijo, naj si v ta namen prizadeva za trajno in ambiciozno zavezo, da bo varstvo človekovih pravic na poenostavljen način postalo osrednji del vseh politik EU in da se bo okrepila skladnost med notranjimi in zunanjimi politikami EU na tem področju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opozarja, da bi bilo treba akcijski načrt EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2020–2024 uporabiti kot načrt prednostnih nalog EU na področju človekovih pravic, zato bi moral biti v središču vseh zunanjepolitičnih dejavnosti EU; poudarja, kako pomembno je, da države članice prevzamejo odgovornost za akcijski načrt EU in javno poročajo o svojih ukrepih v okviru akcijskega načrta; spodbuja nacionalne in regionalne parlamente, nacionalne institucije za človekove pravice in organizacije civilne družbe, naj sodelujejo z organi na ravni držav članic v zvezi s prispevki k izvajanju zunanje politike EU na področju človekovih pravic; poziva, naj bo Parlament vključen v prihodnji pregled in posodobitev vseh smernic EU o človekovih pravicah s strani Sveta ter naj se zagotovi večja preglednost pri njihovem izvajanju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi resnih groženj človekovim pravicam in demokraciji po vsem svetu in ugotavlja, da se število demokracij še naprej zmanjšuje, število avtoritarnih režimov pa povečuje, ter da so se razmere na področju človekovih pravic za skoraj 75 % svetovnega prebivalstva v njihovih državah v preteklem letu poslabšale; z zaskrbljenostjo opozarja na hude kršitve človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava v vse več krajih po svetu ter na razširjeno nekaznovanje teh kršitev; |
| --- | --- |

4.

| 5. | obžaluje, da nekateri avtoritarni voditelji poleg slabega upravljanja pandemije in svetovnih virov povečujejo svojo represijo politične opozicije, nasprotovanja, zagovornikov človekovih pravic, organizacij civilne družbe, vključno s tistimi, ki jih vodijo skupnosti, ter mnenjskimi in verskimi organizacijami, in neodvisnih medijev ter podžigajo in poglabljajo obstoječe notranje in mednarodne konflikte ter sprožajo nove, ki imajo uničujoče posledice za človekove pravice, čeprav bi se bilo treba po vsem svetu solidarno osredotočiti na grožnje, ki jih predstavljajo podnebne spremembe, in odpravljanje negativnih učinkov pandemije covida-19; obžaluje številne primere, ko so avtoritarni voditelji zlorabili učinke pandemije, da bi upravičili zaostrovanje svojih represivnih politik; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, kako pomembno je, da EU in njene države članice pri reševanju svetovnih izzivov na področju človekovih pravic in demokracije dosledno delujejo skupaj, zlasti v večstranskih forumih, ter da ohranijo doslednost svojih notranjih in zunanjih politik; meni, da vztrajanje pri soglasju za nekatere zunanje politične odločitve EU, tudi sankcije za kršitelje človekovih pravic, ovira nujno odločno ukrepanje zaradi spremenljivih geopolitičnih okoliščin in bi bilo treba zato o njem ponovno razmisliti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva EU in njene države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja po vsem svetu, da bi podprle demokracijo in človekove pravice; v zvezi s tem poziva EU in njene države članice, naj same in v sodelovanju s podobno mislečimi mednarodnimi partnerji preprečijo nesprejemljive poskuse oslabitve demokratičnih institucij in splošnih človekovih pravic ter zmanjšanja prostora in vloge civilne družbe; ponovno poudarja pomen multilateralizma kot instrumenta za doseganje tega cilja; poudarja, da je treba vprašanja demokracije in človekovih pravic postaviti v središče diplomatskih odnosov EU z vsemi sogovorniki, zlasti z državami, ki veljajo za naše strateške partnerice; poudarja tudi, kako velikega pomena je vprašanja človekovih pravic postaviti v središče parlamentarnih dejavnosti EU, tudi z nadgradnjo pododbora za človekove pravice v samostojen odbor; ugotavlja, da se je 26. avgusta 2022 začel izvajati pilotni projekt za ustanovitev evropske diplomatske akademije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ponovno izjavlja, da mora biti EU v skladu s svojimi ambicioznimi zavezami in svojo retoriko zunanje politike na področju človekovih pravic postaviti zgled, da se prepreči spodkopavanje njene verodostojnosti pri nasprotovanju svetovnemu demokratičnemu nazadovanju; poziva institucije in organe EU, vključno z Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD), naj zagotovijo, da bodo EU in države članice v skupni zunanji in varnostni politiki EU dosledno izvajale svoje obveznosti na področju človekovih pravic; glede tega jih spodbuja, naj uporabijo vsa diplomatska orodja, tako zasebno kot javno, ter dvostranske in večstranske forume za opozarjanje na vprašanja človekovih pravic s partnerskimi državami; ponovno poziva EU, naj bo posebej pozorna, da se ocenijo in preprečijo kršitve, povezane z njenimi politikami, projekti in financiranjem, tudi s strani Evropske investicijske banke in Evropske banke za obnovo in razvoj, v tretjih državah, ter vzpostavi mehanizem za pritožbe, namenjen posameznikom ali skupinam, katerih pravice bi bile lahko kršene pri delovanju EU v teh državah; |
| --- | --- |

8.

Vojna agresija proti Ukrajini

| 9. | najostreje obsoja nezakonito, neupravičeno in neizzvano rusko agresijo proti Ukrajini ter sodelovanje Belorusije, ki Rusiji s svojega ozemlja omogoča smrtonosne napade na Ukrajino; v zvezi s tem izraža globoko žalost zaradi človeškega trpljenja in obsoja hude kršitve človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava, ki so jih v Ukrajini povzročile ruske oborožene sile in njihovi zavezniki; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja skupna prizadevanja EU, njenih držav članic in civilne družbe pri odzivu na vojno; poleg tega pozdravlja solidarnost z Ukrajino, ki so jo številne države pokazale v svojih stališčih na zasedanjih in glasovanjih generalne skupščine OZN o nezakoniti vojni v Ukrajini; ponovno poudarja, da je treba okrepiti diplomatska prizadevanja EU do držav, ki so se vzdržale ali glasovale proti resoluciji o agresiji proti Ukrajini, ki jo je generalna skupščina OZN sprejela 2. marca 2022, in naslednjim resolucijam o tej zadevi, da bi pojasnili resnost ruske agresije in potrebo po soglasnem odzivu mednarodne skupnosti na to očitno kršitev mednarodnega prava; poziva EU in njene države članice, naj ukrajinskemu ljudstvu zagotovijo podporo, ki jo potrebuje za obrambo svoje svobode, demokracije, človekovih pravic in mednarodnega prava; pozdravlja sankcije brez primere, ki so bile doslej uvedene zaradi vojne, ter poziva k njihovemu usklajenemu izvajanju; prav tako poziva EU in države članice, naj podprejo prizadevanja in okrepijo neodvisne ruske organizacije civilne družbe, da bi pomagale položiti temelje bodoči demokraciji v Rusiji; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ostro obsoja dejstvo, da ruske oborožene sile in njihovi zavezniki izvajajo grozodejstva, vojna hudodelstva in resno kršijo mednarodno humanitarno pravo, vključno s spolnim nasiljem, nasiljem na podlagi spola ter mučenjem in pobijanjem civilistov in vojnih ujetnikov, in je zaradi tega zelo zaskrbljen; poziva k sprejetju vseh potrebnih ukrepov, da se zagotovi čimprejšnja identifikacija in odgovornost storilcev vojnih hudodelstev in kršitev človekovih pravic v Ukrajini ter da se zagotovi učinkovito povračilo škode, ki so jo utrpeli ukrajinski civilisti; poziva EU in njene države članice, naj še naprej v celoti podpirajo ustrezne deležnike, ukrepe in mehanizme na tem področju, vključno z ukrajinskimi tožilci, preiskovalci in sodstvom, Mednarodnim kazenskim sodiščem, preiskovalno komisijo Sveta OZN za človekove pravice in nacionalnimi preiskavami v skladu z načelom splošne sodne pristojnosti; v zvezi s tem pozdravlja dejstvo, da je EU podprla preiskovalne zmogljivosti Mednarodnega kazenskega sodišča, da bi mu pomagala pri preiskavi vojnih hudodelstev v Ukrajini; poudarja, kako pomembno je hitro zbrati in ohraniti dokaze o vojnih hudodelstvih in hudodelstvih zoper človečnost, ter pozdravlja prizadevanja civilne družbe v zvezi s tem; poziva Komisijo, naj v tem procesu zagotovi vso potrebno pomoč, vključno s sredstvi iz instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa, in poziva države članice, naj v tem procesu sodelujejo, kadar je to mogoče; pozdravlja spremenjeni mandat svetovalne misije EU v Ukrajini in predlog Komisije o podaljšanju mandata Eurojusta za podporo boju proti nekaznovanju v vseh okoliščinah; poziva, naj se sprejme informirana odločitev o najustreznejših rešitvah, s katerimi bi terjali odgovornost tistih, ki so omogočili rusko vojaško agresijo proti Ukrajini in vojna hudodelstva, storjena na ukrajinskem ozemlju, kar bi moralo vključevati sprožitev pregona zaradi kaznivih dejanj agresije na posebej ustanovljenem mednarodnem sodišču ali v pristojnosti Mednarodnega kazenskega sodišča; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva EU in njene države članice, naj še naprej uporabljajo vse razpoložljive instrumente za podporo ukrajinskemu ljudstvu v boju za osvoboditev Ukrajine izpod okupatorja ter pomoč ljudem, ki so na begu iz Ukrajine in iščejo pomoč v državah članicah EU; ugotavlja, da je od začetka ruske vojaške agresije proti Ukrajini v EU vstopilo 8,8 milijona Ukrajincev, od tega jih 4 milijone uživa začasno zaščito ali podobno nacionalno zaščito v Evropi; pozdravlja vse izraze solidarnosti in pomoči, ki jih državljani EU izkazujejo ukrajinskemu ljudstvu, vključno z njihovim sodelovanjem pri humanitarni pomoči, in pozdravlja začetek izvajanja direktive o začasni zaščiti (24), da bi zagotovili takojšnjo zaščito in pravice razseljenih Ukrajincev, ki prihajajo v EU; poudarja, kako pomembno je povečano financiranje držav gostiteljic, vključno z večjim poudarkom na dostopu do izobraževanja, gospodarskih priložnostih, stanovanjih, zdravstvenem varstvu in vključevanju v družbo gostiteljic; poudarja, da je treba med drugim podpirati žrtve spolnega nasilja, nasilja na podlagi spola in reproduktivnega nasilja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | obsoja prisilno premestitev in deportacijo ukrajinskih otrok, tudi iz zdravstvenih ustanov, v Rusko federacijo in na ukrajinska ozemlja, ki jih zaseda Rusija, ter njihovo prisilno posvojitev v ruske družine; poziva EU in njene države članice, naj zagotovijo podporo pri iskanju teh otrok in njihovi ponovni združitvi z družinami ali zakonitimi skrbniki; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da je imela nezakonita, neupravičena in neizzvana vojna agresija proti Ukrajini izjemen vpliv na svetovno prehransko varnost, saj je Ukrajina peta največja izvoznica žita na svetu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | je zelo zaskrbljen zaradi varnosti jedrskih objektov v Ukrajini, ki bi lahko vsak trenutek postali tarča vojaškega obstreljevanja; poziva EU, njene države članice in mednarodno skupnost, naj vzpostavijo varnostna območja okoli teh jedrskih objektov; |
| --- | --- |

15.

Krepitev politik, instrumentov in diplomacije EU za varstvo človekovih pravic in demokracije v svetu in za doseganje napredka na tem področju

NDICI – Globalna Evropa ter tematski program za človekove pravice in demokracijo

| 16. | poziva EU, naj razmisli o tem, kako v vseh instrumentih in strategijah EU spodbujati in najbolje uporabiti pristop, ki temelji na človekovih pravicah, da bi okrepili zunanjo politiko EU na področju človekovih pravic ter se prilagodili geopolitičnemu dogajanju in sovplivali nanj; poudarja, da je instrument NDICI – Globalna Evropa, vključno z njegovim tematskim programom o človekovih pravicah in demokraciji, eno glavnih orodij, ki jih ima EU na voljo za izboljšanje razmer na področju človekovih pravic po svetu in pomoč pri spodbujanju odpornih, vključujočih in demokratičnih družb ter pri zoperstavljanju vplivom avtoritarnih režimov; poudarja, da je sodelovanje lokalnih akterjev civilne družbe bistveno za zaščito človekovih pravic in demokracije v njihovih državah, in ponovno poziva, naj se jih v celoti vključi v vse ustrezne zunanje dejavnosti EU; v zvezi s tem pozdravlja neprecenljivo pomoč, ki jo organizacije civilne družbe in aktivisti po vsem svetu trenutno prejemajo v okviru tematskega programa za človekove pravice in demokracijo instrumenta NDICI – Globalna Evropa in Evropske ustanove za demokracijo; poudarja pomen, ki se v okviru instrumenta NDICI – Globalna Evropa pripisuje spodbujanju človekovih pravic in demokracije s strateškimi mednarodnimi in lokalnimi partnerji, med drugim v misijah EU za opazovanje volitev; poudarja vlogo, ki jo ima Parlament pri procesu načrtovanja tega instrumenta, ter poziva Komisijo in ESZD, naj izboljšata pravočasno posredovanje vseh ustreznih informacij, da bo Parlament lahko ustrezno opravljal svojo vlogo, kot je določena v Pogodbah, zlasti v geopolitičnih dialogih na visoki ravni s Komisijo; poziva Komisijo in ESZD, naj začneta dialog s Parlamentom, da bi poskrbeli za izboljšave na tem področju; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja pomen dolgoročnega načrtovanja in neprekinjene podpore projektom in pobudam v okviru instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa, zlasti kadar gre za regije, ki jih prizadenejo konflikti, vojna in naravne nesreče; poziva Komisijo in ESZD, naj v vse tematske in geografske programe instrumenta NDICI – Globalna Evropa vključita podporo demokraciji kot medsektorsko prednostno nalogo; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ponovno poziva k večji preglednosti določb o človekovih pravicah v sporazumih o financiranju v okviru instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa ter k pojasnitvi tega mehanizma in meril za začasno prekinitev izvajanja teh sporazumov v primeru kršenja človekovih pravic, demokratičnih načel ali pravne države ter tudi v hudih primerih korupcije; poziva Komisijo, naj ne uporablja proračunske podpore vladam tretjih držav kot načina za sodelovanje, če so v državi razširjene kršitve človekovih pravic in se zatirajo zagovorniki človekovih pravic; |
| --- | --- |

18.

Posebni predstavnik EU za človekove pravice

| 19. | v celoti podpira delo posebnega predstavnika EU za človekove pravice, ki z namenom zagovarjanja in spodbujanja človekovih pravic po svetu sodeluje s tretjimi državami in podobno mislečimi partnerji, ter njegovo pomembno vlogo pri krepitvi učinkovitosti politik EU na področju človekovih pravic, s tem ko si prizadeva za njihovo večjo skladnost; poudarja, da bi morali posebni predstavnik EU za človekove pravice in drugi posebni predstavniki EU za države in regije tesno sodelovati, da bi se skladnost še izboljšala, in poziva k večji prepoznavnosti vloge posebnega predstavnika EU za človekove pravice; poudarja, da je pomembno, da posebni predstavnik EU za človekove pravice še naprej sodeluje z mednarodnimi organizacijami, vključno z OZN in njenimi posebnimi poročevalci, ki jih imenuje Svet OZN za človekove pravice, ter s predstavniki ali odposlanci drugih držav, odgovornimi za človekove pravice; poziva posebnega predstavnika EU, naj se v javnosti bolj zavzame za posamezne zagovornike človekovih pravic in tesneje sodeluje z organizacijami civilne družbe in zagovorniki človekovih pravic v EU in posameznih državah; poudarja, kako pomembno je, da posebni predstavniki EU za državne in regionalne razmere sodelujejo z nacionalnimi organi na področju varstva človekovih pravic in v konkretnih posameznih primerih; spodbuja posebnega predstavnika EU za človekove pravice, naj nadaljuje diplomatska prizadevanja za večjo podporo EU mednarodnemu humanitarnemu pravu in mednarodnemu pravosodju; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ponovno poudarja, da bi morala biti pred imenovanjem posebnega predstavnika EU za človekove pravice izvedena predstavitev v Parlamentu; priporoča, naj se postavi okvir, v katerem bo posebni predstavnik EU za človekove pravice odgovarjal Parlamentu za uresničitev ciljev, določenih v njegovem delovnem programu na začetku njegovega mandata, in bo moral redno poročati o napredku pri doseganju teh ciljev; poudarja, da je treba kljub temu, da Parlament ohranja sodelovanje z ESZD, okrepljeno s Sklepom Sveta 2010/427/EU (25) in izjavo podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko iz leta 2010 o politični odgovornosti, dodatno okrepiti okvir medinstitucionalnih odnosov med Parlamentom in ESZD, vključno z njenimi delegacijami, na področju človekovih pravic; poudarja, da mora ESZD vključiti Parlament v pripravo smernic in navodil za izvajanje instrumentov EU za človekove pravice, kot so smernice EU o človekovih pravicah in mehanizmi EU za potrebno skrbnost ter boj proti korupciji v tretjih državah; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da je pomembno obravnavati izzive, ki nastanejo zaradi usklajevanja med institucijami EU pri upravljanju zunanjih odnosov EU na področju človekovih pravic; pozdravlja povečano usklajevanje med delegacijami EU, sedežem ESZD in generalnim direktoratom Komisije za mednarodna partnerstva v zvezi z nujnimi individualnimi primeri zagovornikov človekovih pravic; |
| --- | --- |

21.

Posebni odposlanec za spodbujanje svobode veroizpovedi ali prepričanja zunaj EU

| 22. | z obžalovanjem ugotavlja, da je mesto posebnega odposlanca EU za spodbujanje svobode veroizpovedi ali prepričanja zunaj EU nezasedeno že več kot leto dni; ponovno poziva Svet in Komisijo, naj opravita takojšnjo, pregledno in celovito oceno učinkovitosti in dodane vrednosti mandata posebnega odposlanca, vključno v smislu njegovega institucionalnega položaja, da bi mu zagotovili ustrezna kadrovska in finančna sredstva ter primerno podprli institucionalni mandat posebnega odposlanca, njegove zmogljivosti in naloge; pozdravlja, da je bil Frans van Daele 7. decembra 2022 imenovan za posebnega odposlanca za spodbujanje svobode veroizpovedi zunaj EU; opozarja, da bi se morale naloge posebnega odposlanca osredotočati na spodbujanje in zaščito svobode misli, vesti, veroizpovedi in prepričanja, pa tudi na spodbujanje pravice do neverovanja, verskega odpadništva in ateističnih stališč; poudarja, da bi moral posebni odposlanec posebno pozornost nameniti tudi prisilni spreobrnitvi, zlorabi zakonov o bogokletju in položaju ogroženih nevernikov; |
| --- | --- |

22.

| 23. | priporoča, naj posebni odposlanec tesno in dopolnjujoče sodeluje s posebnim predstavnikom EU za človekove pravice in delovno skupino Sveta za človekove pravice; poleg tega poziva posebnega odposlanca, naj se redno posvetuje s Parlamentom ter sodeluje s komisarji, odposlanci in veleposlaniki držav članic, odgovornimi za spodbujanje svobode veroizpovedi ali prepričanja, da bi uskladili ukrepe; |
| --- | --- |

23.

Dialogi EU o človekovih pravicah in drugi dvostranski stiki s tretjimi državami

| 24. | poudarja, da so dialogi o človekovih pravicah s tretjimi državami priložnost za osredotočanje na izzive na področju človekovih pravic, in poziva, naj se izvajajo na način, ki se osredotoča na rezultat, redno pregledujejo in naj se v celoti izkoristi njihov potencial; ponovno poziva, naj dialogi o človekovih pravicah že od samega začetka temeljijo na jasnem sklopu meril uspešnosti, ki bodo omogočila spremljanje učinkovitosti dialogov; poziva ESZD, naj sistematično ocenjuje in sporoča izide dialogov ter jih ustrezno upošteva; poudarja, da je za učinkovitost dialogov pomembno, da se ne uporabljajo kot samostojno orodje, temveč da se vključijo v celovit sklop dejavnosti EU z zadevnimi tretjimi državami, vključno s tistimi, ki so povezane s trgovinsko politiko, s čimer se racionalizira razsežnost človekovih pravic in okrepijo sporočila, posredovana v dialogih; opozarja, kako pomembno je navajati posamezne primere, zlasti tiste, ki jih Parlament izpostavi v svojih resolucijah, in primere ogroženih nagrajencev in finalistov Saharova, v okviru dialogov o človekovih pravicah ter skrbeti za ustrezno spremljanje teh primerov in za to, da se bo o ukrepanju v zvezi z njimi poročalo Parlamentu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja pomen sistematičnega, resničnega, dostopnega in vključujočega posvetovanja z vsemi organizacijami civilne družbe in deležniki v celotnem postopku dialoga o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pozdravlja nadaljevanje dialogov o človekovih pravicah s tretjimi državami zaradi ugodnejših okoliščin za sodelovanje; meni, da bi morala EU prilagoditi svoje cilje, tudi glede širšega vodenja dvostranskih odnosov, če po vrsti dialogov o človekovih pravicah ni oprijemljivega napredka, kar se je zgodilo v več primerih; |
| --- | --- |

26.

Delegacije EU

| 27. | meni, da je izredno pomembno, da se v delegacijah EU sprejmejo vsi možni ukrepi za ozaveščanje o smernicah EU o človekovih pravicah, in poziva vse delegacije, naj zagotovijo ustrezno izvajanje teh smernic; v zvezi s tem ponovno poziva delegacije EU in njihove kontaktne točke za človekove pravice v tretjih državah, naj povečajo svoja prizadevanja, tako da zagotavljajo redno podporo zagovornikom človekovih pravic, vključno z nagrajenci in finalisti nagrade Saharova, ki so v nevarnosti, ter temeljito obravnavajo teme in posamezne primere iz resolucij Parlamenta o kršitvah človekovih pravic, demokracije in pravne države; poziva uradnike v delegacijah EU, naj državne organe opozarjajo na primere zatiranja in preganjanja zagovornikov človekovih pravic, demokratične opozicije in aktivistov civilne družbe, in če so prizadeti posamezniki v priporu, naj spremljajo njihov položaj, jih obiščejo v zaporu, se udeležijo njihovih sodnih postopkov in obravnavajo njihove primere v dialogih o človekovih pravicah, ki jih EU vodi z zadevnimi državami; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opozarja na primere, ko so misije držav članic EU in delegacije EU uporabljale različne pristope k varstvu in spodbujanju človekovih pravic v tretjih državah, čeprav imajo države članice EU na tem področju skupno zavezo; poudarja, da bi morala veleposlaništva držav članic EU enako kot delegacije EU postati čedalje pomembnejša pri spodbujanju spoštovanja človekovih pravic in njihovem varstvu ter pri podpiranju civilne družbe v tretjih državah; poziva delegacije EU, naj ustanovijo delovne skupine za človekove pravice, ki bodo združevale ustrezne službe veleposlaništev držav članic in delegacij EU, ter naj tesno sodelujejo s predstavniki mednarodnih in regionalnih organizacij civilne družbe v zadevnih tretjih državah; |
| --- | --- |

28.

Globalni režim sankcij EU na področju človekovih pravic (zakon Magnickega EU)

| 29. | pozdravlja dejstvo, da se globalni režim sankcij EU na področju človekovih pravic vse bolj uporablja kot bistveno orodje za krepitev vloge EU kot svetovnega akterja na področju človekovih pravic, in sicer z uporabo ciljno usmerjenih sankcij Sveta; poziva k učinkovitemu, celovitemu in usklajenemu izvajanju že sprejetih omejevalnih ukrepov ter k sprejetju dodatnih ukrepov, če je to potrebno; poziva EU k bolj dinamični uporabi tega orodja kot sestavnega dela njene zunanje politike na področju človekovih pravic; poziva k strogi, dosledni in enotni uporabi omejevalnih ukrepov in njihovem spremljanju v vseh državah članicah kot pogoj za verodostojnost in učinkovitost zunanjega delovanja EU; poziva EU, naj sodeluje s podobno mislečimi partnerji, da bi spodbudila več držav k sprejetju režimov sankcij ter usklajevala skupno sprejemanje ciljno usmerjenih omejevalnih ukrepov za povečanje njihove učinkovitosti na svetovni ravni; pozdravlja zavezo predsednice Komisije v njenem govoru o stanju v Uniji leta 2022, da bo predstavila ukrepe za posodobitev zakonodajnega okvira EU za boj proti korupciji in vključitev korupcije v globalni režim sankcij na področju človekovih pravic, kar je v skladu s stališčem Parlamenta, da bi učinkovito ukrepali proti tistim, ki ekonomsko in finančno podpirajo kršitelje človekovih pravic; ponovno poziva k uvedbi glasovanja s kvalificirano večino za odločitve Sveta in izvajanje sankcij v okviru globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic; ponovno poziva Komisijo in Svet, naj si pri prihodnjih ciljno usmerjenih sankcijah prizadevata za vključitev priporočil Parlamenta, kot so opredeljena v njegovih resolucijah in drugje; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja uvrstitve na seznam v letu 2021 v okviru globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic; poziva Svet, države članice in ESZD, naj razvijejo strategijo za izboljšanje vzajemnega delovanja med globalnim režimom sankcij EU na področju človekovih pravic in geografskimi režimi sankcij, zlasti z boljšo uporabo globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic za boj proti kršitvam, ki jih ni mogoče neposredno povezati z državo, na primer v primerih, ko plačanci kršijo človekove pravice na ozemljih, ki niso pod vladnim nadzorom, ali v čezmejnih primerih, kot je trgovina z ljudmi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | je zelo zaskrbljen glede namernih politik nekaterih držav, ki izvajajo aretacije, samovoljno pridržanje in sodni pregon tujcev, tudi državljanov EU, na podlagi izmišljenih obtožb za propagandne namene ali da bi zapornike uporabile kot sredstvo v mednarodnih pogajanjih in izmenjavah ali za izvajanje političnega pritiska, ter obsoja takšne politike; poudarja, da je izvajanje takšne politike dejanje jemanja talcev v smislu Mednarodne konvencije proti jemanju talcev; poziva Komisijo, ESZD in države članice, naj sprejmejo ukrepe za preprečevanje takšnih dejanj in naj državljane EU, zlasti tiste z dvojnim državljanstvom, opozorijo na nevarnost aretacije med obiskom nekaterih držav; poziva Svet, naj razmisli o uporabi omejevalnih ukrepov v okviru globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic zoper osebe ali subjekte, odgovorne za samovoljne aretacije ali pridržanje državljanov EU kot „talcev države“; |
| --- | --- |

31.

Korupcija in človekove pravice

| 32. | poudarja, da korupcija resno slabi demokratično upravljanje, ovira uveljavljanje človekovih pravic po vsem svetu, omogoča in ohranja kršitve človekovih pravic in pravne države ter nesorazmerno vpliva na najbolj ranljive in marginalizirane posameznike in skupine v družbi; poziva, naj bo boj proti korupciji del vseh prizadevanj in politik EU za spodbujanje človekovih pravic in demokracije, in sicer z oblikovanjem posebne globalne protikorupcijske strategije, vključno s programi v okviru zunanjih finančnih instrumentov EU in krepitvijo nadzorne vloge Parlamenta; poudarja, kako pomembno je, da EU in njene države članice dajejo zgled in se borijo proti korupciji akterjev s sedežem v EU in pri zunanjem financiranju uporabljajo najvišje standarde preglednosti ter okrepijo podporo za organizacije civilne družbe, aktiviste in preiskovalne novinarje, ki se ukvarjajo z bojem proti korupciji; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva EU, naj predlaga oblikovanje sklopa protikorupcijskih standardov, ki bi se enotno uporabljali po vsem svetu, spodbuja ustanovitev učinkovitih protikorupcijskih organov in sprejetje trdnih regulativnih okvirov ter obravnava jurisdikcije, kjer velja pravilo tajnosti, in davčne oaze; podpira spodbujanje sodelovanja med EU, njenimi državami članicami, tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, zlasti na ravni pravosodja, kazenskega pregona in obveščevalnih služb, da bi izmenjevali najboljše prakse in učinkovita orodja za boj proti korupciji in za njeno preprečevanje; poziva k ustanovitvi mednarodnega protikorupcijskega sodišča pod nadzorom OZN; |
| --- | --- |

33.

Klavzule o človekovih pravicah v mednarodnih sporazumih

| 34. | ponovno poziva, naj se v sporazume med EU in tretjimi državami vključijo stroge klavzule o človekovih pravicah, za katere so opredeljena jasna merila uspešnosti in postopki, ki jih je treba upoštevati v primeru kršitev; poziva Komisijo in ESZD, naj dejavno razmislita o tem, kako zagotoviti spremljanje in učinkovito izvrševanje klavzul o človekovih pravicah v obstoječih mednarodnih sporazumih; poudarja, da bi se morala EU hitro in odločno odzvati na vztrajne kršitve klavzul o človekovih pravicah s strani tretjih držav, tudi s prekinitvijo ustreznih sporazumov, če se druge možnosti izkažejo za neučinkovite; poudarja, da pregled splošne sheme preferencialov EU, tekoči zakonodajni postopek za novo uredbo o splošni shemi preferencialov in pregled izvajanja mednarodnih konvencij o človekovih pravicah, vključno s pravicami delavcev, v državah upravičenkah do splošne sheme preferencialov ponujajo priložnost za okrepitev zavezanosti spoštovanju človekovih pravic v zadevnih tretjih državah; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisijo, naj pri pogajanjih o sporazumih o prosti trgovini s tretjimi državami od njih zahteva ratifikacijo glavnih mednarodnih konvencij o človekovih pravicah, pravicah delavcev in okolju, vključno z Mednarodnim paktom o državljanskih in političnih pravicah ter Mednarodnim paktom o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah; poudarja, da bi morale tretje države v idealnem primeru te konvencije ratificirati pred zaključkom pogajanj o sporazumih o prosti trgovini, da bi spoštovanje teh konvencij vključili v bistven vidik sporazumov o prosti trgovini in se dogovorili o posebnih klavzulah; nadalje poziva, naj vsebinske klavzule sporazumov o prosti trgovini priznavajo, da morajo države pogodbenice spoštovati in varovati človekove pravice, kot je določeno v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah, običajnem pravu in mednarodnih konvencijah, katerih pogodbenice so; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, kako pomembna je kakovost predhodnih in naknadnih ocen učinka na trajnostnost, in poziva k njenemu znatnemu povečanju; poudarja, da bi moral biti cilj ocene učinka na trajnostnost zagotoviti, da sporazum, o katerem potekajo pogajanja, v svojih podrobno oblikovanih klavzulah zagotavlja zadostna orodja za preprečevanje negativnih vplivov na človekove pravice; priporoča, da organizacije civilne družbe sodelujejo pri usmerjanju ocen učinka na trajnostnost, da ocene izvajajo strokovnjaki za človekove pravice in pravice delavcev ter da se upoštevajo prispevki organizacij civilne družbe; |
| --- | --- |

36.

Dejavnosti v podporo demokraciji

| 37. | poudarja, da leto 2022 obeležuje deseto obletnico odločitve Parlamenta, da prevzame politično vodstvo in se zaveže k večjemu napredku pri dejavnostih v podporo demokraciji, ki jih od leta 2014 izvaja v okviru celovitega pristopa k podpiranju demokracije; zlasti pozdravlja podporo za krepitev zmogljivosti partnerskih parlamentov, mediacijo in spodbujanje kulture dialoga in sklepanja kompromisov, tudi med mladimi političnimi voditelji, ter za krepitev vloge poslank, zagovornikov človekovih pravic ter predstavnikov organizacij civilne družbe in svobodnih medijev; poziva Komisijo, naj nadaljuje in okrepi svoje dejavnosti na teh področjih ter poveča financiranje in pomoč organom in agencijam EU ter drugim organizacijam, ki delujejo na podlagi nepovratnih sredstev, pri tem pa naj se spoštuje načelo nediskriminacije; poudarja, da je glede na sedanje razmere povečanih svetovnih napetosti in represije neposredna podpora organizacijam civilne družbe, zagovornikom človekovih pravic in ljudem, ki izražajo kritično in odklonilno mnenje, izjemnega pomena v vse večjem številu držav; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja pomen misij EU za opazovanje volitev in prispevka Parlamenta k razvoju in izboljšanju njihove metodologije; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj razmisli o posodobitvi metodologije za opazovanje volitev, da bi upoštevala spremenjene okoliščine v zadnjih dveh desetletjih; poziva tretje države, naj izvajajo priporočila, ki jih pripravijo misije EU za opazovanje volitev, da bi izboljšali organizacijo in prihodnje volilne procese ter tako povečali njihovo preglednost in zakonitost za okrepitev ravni demokracije v zadevnih državah; poudarja, da je nujno treba okrepiti podporo EU lokalnim opazovalcem volitev, zlasti z vidika zaščite; ponovno poziva EU, naj tesno sodeluje z domačimi in mednarodnimi organizacijami, kot so urad OVSE za demokratične institucije in človekove pravice, Svet Evrope in druge organizacije, ki so podprle deklaracijo o načelih za mednarodno opazovanje volitev; |
| --- | --- |

38.

Multilateralizem in delo EU na večstranski ravni

| 39. | znova potrjuje, da je za učinkovito varstvo človekovih pravic po svetu potrebno tesno mednarodno sodelovanje na večstranski ravni; poudarja posebno pomembno vlogo OZN in njenih organov kot glavnega foruma, ki mora biti sposoben učinkovito podpreti prizadevanja za mir in varnost, trajnostni razvoj ter spoštovanje človekovih pravic in mednarodnega prava; poziva EU in njene države članice, naj še naprej politično in finančno podpirajo delo OZN, vključno z vsemi organi OZN za človekove pravice, kot so zlasti organi za spremljanje izvajanja pogodb in posebni postopki; poziva generalnega sekretarja OZN, naj v ta namen zagotovi ustrezna sredstva iz proračuna OZN, in poziva države članice, naj povečajo svoje prostovoljne prispevke; poudarja, da si morajo EU in njene države članice prizadevati za enotno nastopanje v OZN in drugih večstranskih forumih ter na ta način spodbujati najvišje standarde človekovih pravic; opozarja na obveznosti vseh držav članic OZN, da spodbujajo in varujejo vse človekove pravice in temeljne svoboščine, kot je zapisano v ustanovni listini Združenih narodov in resoluciji generalne skupščine Združenih narodov 60/251; obžaluje, da sta dve stalni članici Varnostnega sveta OZN odgovorni za hude kršitve človekovih pravic, ki pomenijo vojna hudodelstva in celo genocid; poziva države članice OZN, naj se izogibajo ukrepom, ki bi poslabšali razmere na področju varstva človekovih pravic; poudarja, da ima Svet OZN za človekove pravice odgovornost obravnavati vse hude kršitve človekovih pravic po svetu; obžaluje dejstvo, da številne članice Sveta OZN za človekove pravice očitno ne izpolnjujejo svojih obveznosti na področju človekovih pravic, dokazano hudo kršijo človekove pravice in ne sodelujejo z mehanizmi OZN za človekove pravice; v zvezi s tem poziva k temeljiti reformi meril za člane Sveta OZN za človekove pravice; poziva ESZD, naj začne in vodi prizadevanja za usklajeno stališče EU in držav članic o članstvu v Svetu OZN za človekove pravice, kar bi spodbujalo večjo preglednost volilnega postopka, zlasti z objavo glasov držav članic EU in utemeljitvijo njihovih glasov, in resnično konkurenčen proces, tako da se zagotovi, da trije regionalni bloki, v katerih so države članice EU, ponudijo več kandidatov kot sedežev, in zagotovilo odgovornost kandidatov s preverjanjem njihovih prostovoljnih zavez in rezultatov pri sodelovanju s Svetom za človekove pravice in organi OZN za spremljanje izvajanja pogodb in posebnimi postopki; |
| --- | --- |

39.

| 40. | odločno obsoja vse napade na nosilce mandatov posebnih postopkov OZN in na neodvisnost njihovih mandatov; poziva države članice in demokratične partnerje EU, naj se odločno zoperstavijo tem poskusom in izvajajo vse možne ukrepe za pomoč pri zagotavljanju varnih in odprtih možnosti za interakcijo posameznikov in organizacij civilne družbe z OZN, njenimi predstavniki in mehanizmi; poudarja delo preiskovalnih komisij OZN in misij za ugotavljanje dejstev, ki se vse pogosteje uporabljajo za odzivanje na primere resnih kršitev mednarodnega humanitarnega prava in mednarodnega prava o človekovih pravicah ter za boj proti nekaznovanju; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva EU in države članice, naj podprejo krepitev regionalnih sistemov varstva človekovih pravic, tudi s finančno pomočjo in medregionalno izmenjavo izkušenj; poudarja zlasti ključno vlogo nadzornih organov in pravosodnih mehanizmov, vzpostavljenih v okviru teh regionalnih sistemov, ter njihovo dopolnjevanje s sistemom OZN za človekove pravice; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva EU in države članice, naj v večstranskih forumih vodijo prizadevanja za sprejetje splošno priznane opredelitve terorizma, pri tem pa naj upoštevajo cilj boja proti tej nadlogi; poziva jih tudi, naj vodijo prizadevanja v okviru osmega pregleda globalne strategije OZN za boj proti terorizmu, ki bo potekal leta 2023, da bi z odločnimi besedami priznali negativni vpliv zlorabe protiterorističnih zakonov in politik na državljanski prostor, in poziva vse države, naj sprejmejo potrebne ukrepe za reformo ali razveljavitev svoje protiteroristične zakonodaje, da ne bi negativno vplivala na civilno družbo in zagovornike človekovih pravic; poziva EU in države članice, naj v forumih OZN vodijo prizadevanja za vzpostavitev konstruktivnega dialoga z organizacijami civilne družbe in zagovorniki človekovih pravic ter zagotovijo, da bodo ti učinkovito vključeni v vse faze razvoja in izvajanja protiterorističnih politik; |
| --- | --- |

42.

| 43. | je globoko zaskrbljen zaradi vse pogostejših napadov avtoritarnih režimov na svetovni red, ki temelji na pravilih, vključno z izpodbijanjem univerzalnosti človekovih pravic, njihovo relativizacijo, trditvijo, da so instrument kulturne hegemonije zahodnih držav, spodkopavanjem mednarodnega prava človekovih pravic z njegovo novo razlago ter spodkopavanjem delovanja organov in mehanizmov OZN, ki omogočajo, da so države odgovorne za kršitve človekovih pravic; poudarja, da mora EU kot glavno prednostno nalogo varovati univerzalnost človekovih pravic ter v ta namen prevzeti vodilno vlogo pri oblikovanju pakta in delovati v zavezništvu z drugimi demokracijami in podobno mislečimi partnerji, da bi okrepili večstranske organizacije in zaščitili svetovni red, ki temelji na pravilih, pred avtoritarnimi silami v vzponu; poudarja, da manjša učinkovitost organov OZN prinaša dejanske stroške v smislu konfliktov, izgubljenih življenj in človeškega trpljenja ter resno slabi splošno sposobnost držav, da se soočajo s svetovnimi izzivi; poziva države članice EU in podobno misleče partnerje, naj si močneje prizadevajo, da bi ta trend preobrnile; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja, da je treba opraviti nepristransko, pošteno in pregledno oceno vlog nevladnih organizacij za posvetovalni status v Ekonomskem in socialnem svetu OZN (ECOSOC); poziva k sprejetju ukrepov za vzpostavitev lastnega sedeža Unije v vseh večstranskih forumih, vključno z Varnostnim svetom OZN, poleg že obstoječega stalnega sedeža ene od držav članic v Varnostnem svetu, kar bi okrepilo sposobnost ukrepanja EU ter njeno doslednost in verodostojnost v svetu; poziva EU in njene države članice, naj sodelujejo v splošni razpravi generalne skupščine OZN, in poziva članice ECOSOC, naj še naprej odpravljajo neupravičene ovire, s katerimi se srečujejo nevladne organizacije, ki želijo pridobiti akreditacije ECOSOC, zlasti tiste, katerih vloge so že zelo dolgo nerešene; |
| --- | --- |

44.

Spoštovanje mednarodnega humanitarnega prava

| 45. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se mednarodno humanitarno pravo in mednarodno pravo o človekovih pravicah vse pogosteje ne spoštuje, zlasti v sedanjih konfliktih po svetu; poudarja, kako zelo je pomembno, da lahko agencije za humanitarno pomoč in dobrodelne organizacije zagotovijo polno, pravočasno in neovirano pomoč vsem ranljivim skupinam prebivalstva, ter poziva vse strani v oboroženih spopadih, naj zaščitijo civilno prebivalstvo ter humanitarne, zdravstvene, medijske in izobraževalne delavce; poziva k sistematičnemu vzpostavljanju humanitarnih koridorjev v regijah, kjer vihrajo vojne in boji, da se z njimi ogroženim civilistom omogoči, da se izognejo konfliktu, in ostro obsoja vse napade nanje; |
| --- | --- |

45.

| 46. | opozarja, da bi moralo mednarodno humanitarno pravo usmerjati politike EU v razmerah okupacije ali priključitve ozemlja, in poudarja pomen zagotavljanja njihove doslednosti v teh razmerah; poudarja odgovornost podjetij s sedežem v EU, da izvajajo najstrožje politike potrebne skrbnosti za vse gospodarske ali finančne dejavnosti na zadevnih ozemljih ali z njimi ter da zagotovijo strogo skladnost z mednarodnim pravom in politiko sankcij EU, kadar se uporabljajo; |
| --- | --- |

46.

Boj proti nekaznovanju in krepitev mednarodnega kazenskega pravosodja

| 47. | poudarja, da je v regijah in državah, ki jih prizadenejo konflikti, vedno povezava med kršitvami človekovih pravic in razširjenim nekaznovanjem ter neizvajanjem odgovornosti; odločno pozdravlja stalni prispevek Mednarodnega kazenskega sodišča k boju proti nekaznovanosti; poziva EU in njene države članice, naj Mednarodnemu kazenskemu sodišču ponudijo zadostno podporo, da bo lahko opravljalo svoje delo; ponovno obsoja nenehna prizadevanja za spodkopavanje legitimnosti in dela Mednarodnega kazenskega sodišča; poziva EU in njene države članice, naj si še naprej prizadevajo za njihovo preprečevanje ter se odzovejo na grožnje in sankcije proti zagovornikom človekovih pravic in pričam, ki sodelujejo z Mednarodnim kazenskim sodiščem; poudarja ključno vlogo Mednarodnega kazenskega sodišča pri preiskovanju vojnih hudodelstev in hudodelstev zoper človečnost; poziva EU in njene države članice, naj s sodiščem še naprej sodelujejo v boju proti tem kaznivim dejanjem in pri njihovem preprečevanju; pozdravlja nenehno podporo EU in njenih držav članic Mednarodnemu kazenskemu sodišču in poziva države članice EU, naj to zavezo uskladijo s trajnostnim financiranjem, kar je potrebno za zagotovitev pravice v vseh primerih, ki pridejo pred Mednarodno kazensko sodišče; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva, naj EU podpre tožilca Mednarodnega kazenskega sodišča pri preiskovanju in pregonu domnevnih storilcev vojnih hudodelstev, hudodelstev zoper človečnost in morda celo genocida, in sicer s politično podporo, zbiranjem in zagotovitvijo vseh dokazov, ki jih ima EU, vključno z obveščevalnimi podatki iz javnih virov, informacijami in podatki, satelitskimi posnetki in prestreženo komunikacijo, ter ustreznimi kadrovskimi in finančnimi viri za splošni proračun Mednarodnega kazenskega sodišča, da bi v celoti obvarovali njegovo neodvisnost in nepristranskost; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva EU in njene države članice, naj svoje partnerske države spodbujajo k ratifikaciji Rimske pogodbe in s tem k razširitvi pristojnosti Mednarodnega kazenskega sodišča; poziva EU, naj ukrepa v skladu s sklepom Sveta 2011/168/SZVP o Mednarodnem kazenskem sodišču (26) in hkrati ohrani močno stališče EU o kaznivem dejanju agresije, k čemur je Parlament pozval v resoluciji z dne 17. julija 2014 o kaznivem dejanju agresije (27); |
| --- | --- |

49.

| 50. | znova poziva Komisijo, naj razvije celovit akcijski načrt EU za boj proti nekaznovanju, ki bi moral med drugim vključevati poglavje o pomembni vlogi organizacij civilne družbe v boju proti nekaznovanju in zaščiti civilne družbe v vseh razmerah, kjer je to potrebno, ter o ukrepih za boj proti nekaznovanju za spolno nasilje in nasilje na podlagi spola, vključno s kršitvami spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic v konfliktnih razmerah; poziva EU in njene mednarodne partnerje, naj v celoti izkoristijo vse ustrezne instrumente za boj proti nekaznovanju, vključno s podporo univerzalni sodni pristojnosti na nacionalni ravni, posebnimi sodišči na nacionalni in mednarodni ravni, tudi za kaznivo dejanje agresije, prav tako pa naj vzpostavijo prožne mehanizme sodelovanja in financiranja za hitro zbiranje in analizo dokazov o kaznivih dejanjih; poziva Komisijo, naj poskrbi, da se bodo ti instrumenti uporabljali usklajeno in da se bodo dopolnjevali z drugimi ustreznimi instrumenti EU in držav članic; poziva Komisijo, naj zasnuje program za krepitev zmogljivosti držav članic in tudi tretjih držav, da bodo v svojih nacionalnih pravnih sistemih uporabile načelo splošne pristojnosti; |
| --- | --- |

50.

Napredek pri splošni odpravi smrtne kazni ter preprečevanju mučenja in drugih oblik grdega ravnanja

| 51. | znova poudarja, da načelno nasprotuje smrtni kazni, ki je kruta, nečloveška in ponižujoča kazen ter je nepovratna; poudarja, da si mora EU neomajno prizadevati za splošno odpravo smrtne kazni, ki je glavni cilj njene zunanje politike na področju človekovih pravic; poziva EU in njene države članice, naj na vseh mednarodnih forumih zagovarjajo odpravo smrtne kazni in se zavzemajo za čim širšo podporo temu stališču; spodbuja nadaljnja prizadevanja organov OZN za splošno odpravo smrtne kazni v skladu z resolucijami Generalne skupščine OZN; odločno obsoja uveljavljanje zakonov o bogokletju, ki v primeru obsodbe predvidevajo smrtno kazen po vsem svetu; ponovno poudarja, da svoboda izbire veroizpovedi, tudi verovanja ali neverovanja, ostaja temeljna človekova pravica, ki je ni mogoče kaznovati s smrtjo ali poniževalnim ravnanjem; poziva vse države, ki še niso odpravile smrtne kazni ali uvedle takojšnjega moratorija, naj to storijo kot prvi korak k njeni odpravi; poziva tudi zadevne države, naj zmanjšajo seznam kaznivih dejanj ali prekrškov, ki se kaznujejo s smrtjo; poziva k preglednosti v zvezi s smrtnimi obsodbami in usmrtitvami v državah, ki teh statističnih podatkov ne razkrivajo; |
| --- | --- |

51.

| 52. | obsoja vse primere mučenja, nečloveškega ali ponižujočega ravnanja, prisilna izginotja, samovoljna pridržanja in nezakonite uboje ter obžaluje, da so v več državah še vedno pogosti; z veliko zaskrbljenostjo opaža, da število primerov mučenja po vsem svetu narašča, storilci pa povečini ostajajo nekaznovani; se zaveda, da je v boju proti mučenju in drugim oblikam grdega ravnanja zelo pomembna vloga organizacij civilne družbe in zagovornikov človekovih pravic; |
| --- | --- |

52.

Odzivanje na svetovne izzive na področju človekovih pravic in demokracije

Odziv na pandemijo covida-19 in okrevanje po njej

| 53. | je močno zaskrbljen zaradi dolgoročnih negativnih posledic pandemije covida-19 za splošno stanje demokracije in človekove pravice po vsem svetu; poudarja, da nesorazmerno negativno vplivajo na skupine v najbolj ranljivem položaju, vključno z ženskami, otroki, invalidi, nekaterimi kroničnimi bolniki, starejšimi, lezbijkami, geji, biseksualnimi, transspolnimi, interspolnimi in queer osebami (osebe LGBTIQ), obubožanimi, pripadniki etničnih, verskih in drugih manjšin, begunci in migranti ter osebami v zaporu ali priporu; je zaskrbljen tudi zaradi zamud in ovir za storitve zdravja ter posledičnega porasta nenačrtovanih nosečnosti, spolnega nasilja in nasilja na podlagi spola, nevarnih splavov ter smrti mater in novorojenčkov; z obžalovanjem ugotavlja, da so bili preventivni ukrepi proti covidu-19 uporabljeni kot pretveza za zavrnitev obiskov družinskih članov ali odvetnikov v centrih za pridržanje in za kršenje pravic pridržanih oseb; izreka pohvalo zagovornikom človekovih pravic in novinarjem, ki včasih celo tvegajo svoja življenja, kadar poročajo o kršitvah človekovih pravic med pandemijo ali jih skušajo preprečiti; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ponovno poudarja, da sta uživanje najvišjega dosegljivega zdravstvenega standarda in splošni dostop do zdravstvenega varstva med temeljnimi pravicami vsakega človeka brez razlike; poziva EU in njene države članice, naj podprejo zaščito teh pravic, zlasti v državah in regijah, kjer so zdravstvene storitve najbolj omejene, in poziva države, naj dosežejo napredek pri lajšanju dostopa do zdravstvenih storitev; meni, da bi morala EU še naprej financirati razvoj in svetovno dobavo cepiva proti covidu-19, zagotavljati izobraževanje o koristih cepljenja ter povečati razpoložljivost, dostopnost in cenovno dostopnost cepiv, da bi preprečili bolezni, ki se jim je mogoče s cepljenjem izogniti; |
| --- | --- |

54.

| 55. | znova poudarja, da so osebna svoboda, svoboda zbiranja, svoboda misli, vesti, veroizpovedi in prepričanja ter svoboda izražanja temelji demokracije; je močno zaskrbljen, ker zlasti avtoritarni režimi za omejevanje teh svoboščin vse pogosteje uporabljajo tehnologije za množični nadzor, razmere pa so se pod pretvezo ukrepov za preprečevanje covida-19 še poslabšale; poziva k strogi in učinkoviti prepovedi prodaje tehnologij za množični nadzor; poziva k odločnejšemu odzivu na množično infiltracijo dezinformacij in teorij zarote na digitalnem področju, ki jih v veliki meri, a ne izključno, ohranjajo avtoritarni režimi in nedržavni akterji; |
| --- | --- |

55.

Pravice žensk, njihovo opolnomočenje in enakost spolov

| 56. | obsoja dejstvo, da še nobena država na svetu ni dosegla enakosti spolov; poudarja, da sta v vseh regijah sveta še vedno razširjena nasilje na podlagi spola in presečna diskriminacija; poudarja, da so ženske, deklice in dekleta še vedno glavne žrtve nasilnih kriz ter da se spolno in reproduktivno nasilje in nasilje na podlagi spola nadaljujejo v številnih krajih po svetu, zlasti v oboroženih spopadih, kjer se uporabljajo kot vojno orožje; poudarja, da so tarča nasilja zlasti zagovornice človekovih pravic, aktivistke, novinarke in odvetnice, ki se vse pogosteje soočajo s spletnim nadlegovanjem in ustrahovanjem ter nenehnimi grožnjami in napadi; |
| --- | --- |

56.

| 57. | z veliko zaskrbljenostjo opozarja na porast nasilja na podlagi spola in nasilja v družini ter obžaluje nazadovanje spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic tako v državah v razvoju kot v razvitih državah; ponovno poziva EU in njene države članice, naj v celoti podprejo pravico žensk do telesne nedotakljivosti, dostojanstva in samostojnega odločanja ter se učinkovito borijo proti nasilju na podlagi spola in nasilju v družini; opozarja na dejstvo, da so ženske kljub prizadevanjem EU še vedno v manjšini na vodstvenih položajih, zaslužijo manj za enako odgovorno delo in položaj kot moški, njihove sposobnosti in znanja pa so zaradi spola podcenjene ali se jih zmanjšuje; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva EU in njene mednarodne partnerje, naj okrepijo prizadevanja, da bi ženskam, deklicam, dekletom in ranljivim skupinam zagotovili polno uživanje človekovih pravic in enake možnosti za vse; poziva, da se po vsem svetu odpravijo zakoni in prakse, ki ženskam preprečujejo uveljavljanje pravic, zlasti pravic do izobraževanja, dela ter udeležbe v političnem in javnem odločanju; obžaluje, da se ženskam in gospodinjstvom, ki jih vodijo, zlasti v humanitarnih krizah, odrekajo humanitarna pomoč in osnovne storitve, ker državni in lokalni organi vztrajajo, da morajo te storitve opravljati ženske, hkrati pa jim omejujejo možnosti zaposlitve; poziva države, ki še niso ratificirale in začele izvajati Istanbulske konvencije, naj to storijo čim prej; |
| --- | --- |

58.

| 59. | odločno obsoja vsakršno uporabo zgodnjih in prisilnih porok, hišnega pripora, posilstva in drugega ponižujočega ravnanja z ženskami v ta namen; poziva Komisijo in posebnega predstavnika EU za človekove pravice, naj obravnavata vprašanje zgodnjih in prisilnih porok; |
| --- | --- |

59.

| 60. | želi opomniti države, da morajo brez diskriminacije ponuditi celovite storitve spolnega in reproduktivnega zdravja in pravice, tudi sodobne kontracepcijske metode, varen in zakonit splav, materinsko, predporodno in poporodno zdravstveno oskrbo, pomoč pri oploditvi ter izobraževanje in informacije o spolnem in reproduktivnem zdravju in pravicah, med drugim izčrpno spolno vzgojo; poziva k nadaljnji krepitvi zakonskih pravic in zaščite ter k odpravi ovir za dostop do spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic na svetovni ravni; ponovno poziva k vključitvi pravice do varnega in zakonitega splava v Listino; pozdravlja objavo posodobljenih smernic Svetovne zdravstvene organizacije, ki vsebujejo ključna priporočila zdravstvenim sistemom glede opravljanja splava; poziva EU in njene države članice, naj v multilateralnih in bilateralnih odnosih v skladu z mednarodnim pravom in standardi o človekovih pravicah odločno podpirajo in spodbujajo spolno in reproduktivno zdravje in pravice, vključno s splavom; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva k bolj usklajenim prizadevanjem za odpravo uporabe spolnega nasilja kot vojnega orožja in boj proti nekaznovanju storilcev; poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva za popolno izkoreninjenje prakse pohabljanja ženskih spolnih organov po vsem svetu; poziva k večji zavezanosti in podpori EU za varstvo pravic žensk v tretjih državah v okviru njenih prizadevanj za preprečevanje in reševanje konfliktov, ohranjanje miru, humanitarno pomoč in obnovo po konfliktih, tranzicijsko pravičnost ter spodbujanje človekovih pravic in demokratičnih reform, s posebnim poudarkom na pravicah žensk, ki so izpostavljene sovražnosti, diskriminaciji ali stigmatizaciji, ki so noseče ali imajo novorojene otroke, so brezposelne ali živijo v revščini; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ponovno poudarja, da je potrebno odločno ukrepanje za celovito izvajanje akcijskega načrta EU za enakost spolov III; poziva EU, naj se v skladu s svojim akcijskim načrtom za enakost spolov III odločno spopade s presečnostjo in oblikuje politiko za boj proti večplastni diskriminaciji, s katero se soočajo milijoni žensk in deklet, ki so žrtve kastnega razlikovanja ter kršitev državljanskih, političnih, gospodarskih, socialnih in kulturnih pravic, vključno s spolno zlorabo in nasiljem, razseljevanjem, prisilnim delom, med drugim za odplačilo dolgov, prostitucijo in trgovino z ljudmi; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ponovno obsoja prakso nadomestnega materinstva v komercialne namene, ki je svetovni pojav in ženske po vsem svetu izpostavlja izkoriščanju in trgovini z ljudmi, hkrati pa se osredotoča zlasti na finančno in socialno ranljive ženske; poudarja, da močno vpliva na ženske, pravice žensk, zdravje žensk in enakost spolov, ter poudarja njene čezmejne posledice; poziva k oblikovanju evropskega pravnega okvira za obravnavo negativnih posledic nadomestnega materinstva v komercialne namene; |
| --- | --- |

63.

| 64. | obsoja zakonodajo, politike in prakso, ki omogočajo izbiro otrok glede na spol, raso, invalidnost ali druge značilnosti; |
| --- | --- |

64.

Otrokove pravice

| 65. | poziva k sistematičnemu in doslednemu pristopu k spodbujanju in varstvu otrokovih pravic v celotni zunanji politiki EU; poziva k bolj usklajenim prizadevanjem za zaščito otrokovih pravic v kriznih ali izrednih razmerah in pozdravlja sklepe Sveta v zvezi s tem; izraža zaskrbljenost, da vse več kriz po svetu, skupaj z dolgotrajnimi posledicami pandemije covida-19, vodi v vse večje kršitve otrokovih pravic po svetu, vključno z nasiljem, zgodnjimi in prisilnimi porokami, spolnimi zlorabami, vključno s pohabljanjem spolnih organov, trgovino z ljudmi, med drugim prisilnim ločevanjem staršev in njihovih otrok v primerih sodobnega suženjstva, delom in prisilnim delom otrok, novačenjem otrok kot vojakov, pomanjkanjem dostopa do izobraževanja in zdravstvenega varstva, podhranjenostjo in skrajno revščino; poudarja nesorazmerne in dolgoročne učinke neustrezne prehranske varnosti na otroke, ki neposredno vplivajo ne le na njihovo zdravje in razvoj, temveč tudi na njihovo izobraževanje, spodbujajo pa tudi nezaslišano prakso otroških porok; poudarja, da je po svetu še vedno veliko otrok, ki so prisiljeni delati v težko dostopnih krajih v pogosto nevarnih razmerah, kot so rudniki, pri pridobivanju surovin, vključno z redkimi minerali, v industriji in kmetijstvu; poudarja, da je bilo leto 2021 mednarodno leto za odpravo dela otrok, in opozarja na politiko ničelne tolerance EU do te prakse; poziva države, ki še niso ratificirale Konvencije OZN o otrokovih pravicah, naj to nemudoma storijo; |
| --- | --- |

65.

| 66. | obžaluje nenehne napade na otroke, ki se uporabljajo kot vojno sredstvo; znova poudarja, da so mladoletniki zaradi svoje ranljivosti pogosto prve žrtve nasilja tam, kjer divja vojna, zlasti ko gre za povračilne ukrepe med vojskujočimi se plemeni, skupinami in etničnimi skupnostmi; obsoja prisilno rekrutiranje mladoletnih otrok na vojnih območjih ter njihovo izkoriščanje in usmerjanje spolnega nasilja nanje; poudarja, da je treba poiskati možnosti za ponovno vključevanje in odškodnino za otroke, ki so jim bile kršene pravice, ter da je treba agendo OZN za otroke v oboroženih spopadih vključiti v vse zunanje ukrepe EU; poziva zadevne države članice, naj zagotovijo zaščito otrok, ki so njihovi državljani in so zaprti ali pridržani v tretjih državah; poziva Komisijo, naj naredi več v boju proti nekaznovanju vojnih hudodelstev proti otrokom, tesneje sodeluje s humanitarnimi in nevladnimi organizacijami, ki se posvečajo otrokom, ter pri sodelovanju in partnerstvu s tretjimi državami poskrbi, da bodo pravice otrok zaščitene; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poudarja, da je zlasti v zvezi s pravico do izobraževanja prišlo do nazadovanja, saj so se zaradi covida-19, pa tudi verskega ekstremizma in diskriminacije deklet na podlagi spola pojavile neprimerljive motnje v izobraževanju; izraža zaskrbljenost zaradi izključevanja nosečih najstnic iz šol; opozarja, da ima vsak otrok pravico do izčrpne spolne vzgoje, ki ne diskriminira, sloni na dokazih, je znanstveno točna in primerna starosti ter zanika škodljive spolne norme; poziva EU, naj okrepi prizadevanja, da bi omogočili dostop do izobraževanja, vključno z inovativnimi načini za izogibanje oviram, ki jih postavljajo nacionalni organi; poziva Komisijo in ESZD, naj okrepita podporo tretjim državam, da bi jim pomagali pri prilagajanju na izzive, s katerimi se soočajo med pandemijo covida-19 na področju izobraževanja; poudarja, da bi bilo mogoče podporo zagotoviti v obliki povečanega financiranja v okviru instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa, lahko pa bi vključevala tudi krepitev zmogljivosti in najboljše prakse na podlagi izkušenj, pridobljenih v delegacijah EU po vsem svetu; poudarja, da bo zaradi spreminjajočega se mednarodnega okolja morda potrebna finančna rešitev, ki bo omogočila odziv več donatorjev za pokritje naraščajoče finančne vrzeli za dosego četrtega cilja OZN glede trajnostnega razvoja, ki si prizadeva zagotoviti vključujoče in pravično kakovostno izobraževanje ter spodbujati možnosti vseživljenjskega učenja za vse; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva Komisijo in ESZD, naj še naprej zanesljivo financirata izobraževanje prek vseh zunanjih finančnih instrumentov EU v skladu z merilom 10 % za izobraževanje v instrumentu NDICI – Globalna Evropa; poziva Komisijo in ESZD, naj podpreta tudi vlade tretjih držav pri vzpostavljanju in nadaljnjem razvoju izobraževalnih sistemov, ki bodo bolj upoštevali vidik spola in bodo vključujoči; opozarja, da je OZN dostop žensk do izobraževanja uvrstila med temeljne pravice; meni, da bi morala biti osrednja naloga politike EU spodbujanje dostopa deklic do izobraževanja ter izobraževanja in zaposlovanja žensk na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike; v zvezi s tem vztraja, da morajo imeti dekleta možnost dokončati izobraževanje in dobivati starosti prilagojene informacije in storitve, brez diskriminacije in spolne pristranskosti ter z enakimi možnostmi, da uresničijo svoj potencial; poudarja, da je treba nujno odpraviti s spolom povezane ovire za izobraževanje, kot so zakoni, politike in škodljive družbeno-kulturne norme, ki dekletom preprečujejo nadaljnje izobraževanje v primeru nosečnosti, poroke ali materinstva; spodbuja, naj se z izobraževanjem odpravljajo spolni stereotipi in škodljive družbeno-kulturne norme ter naj se z izobraževanjem, ki upošteva vidik spola, preprečuje nasilje; |
| --- | --- |

68.

Pravice starejših

| 69. | poziva EU in njene države članice, naj ustvarijo nove možnosti za krepitev pravic starejših; spominja na izzive pri polnem uživanju vseh človekovih pravic starejših, vključno z diskriminacijo na podlagi starosti, revščino, nasiljem, pomanjkanjem socialne zaščite, zdravstvenega varstva in drugih osnovnih storitev ter ovirami pri zaposlovanju; poudarja delo odprte delovne skupine OZN za staranje v zvezi s pravno zavezujočim instrumentom za okrepitev varstva človekovih pravic starejših ter poziva EU in države članice, naj razmislijo o dejavni podpori temu delu; |
| --- | --- |

69.

Pravice invalidov

| 70. | pozdravlja, da je bila sprejeta strategija EU o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030, saj gre za orodje za izboljšanje položaja invalidov in njihovih pravic po vsem svetu, zlasti revščine in diskriminacije, pa tudi težav z dostopom do izobraževanja, zdravstvenega varstva in zaposlitve ter udeležbe v političnem življenju; poziva k sistematičnemu notranjemu in zunanjemu izvajanju te strategije; poudarja, da dolžnost nege invalidov običajno nosijo družine, zlasti ženske, in poziva EU, naj tretjim državam pomaga pri oblikovanju politik, s katerimi bi podprli negovalce invalidov; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva Komisijo in države članice, naj z zunanjim delovanjem EU storijo več za spodbujanje enakih pravic za invalide; poudarja, da je potreben strukturiran dialog z invalidskimi organizacijami v partnerskih državah, da bi zagotovili njihovo smiselno in uspešno sodelovanje pri načrtovanju, izvajanju in spremljanju instrumentov EU za zunanje financiranje; poudarja, da je treba države kandidatke in potencialne kandidatke pozvati k izvajanju reform za izboljšanje položaja invalidov, in poziva Komisijo, naj jim pomaga pri razvoju strukturiranega postopka za posvetovanje z invalidi in njihovimi predstavniškimi organizacijami; poziva, naj se delegacijam EU zagotovijo naložbe, usposabljanje in krepitev zmogljivosti za izvajanje določb o humanitarnem delovanju in mednarodnem sodelovanju Konvencije OZN o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

71.

Nestrpnost, ksenofobija in diskriminacija

| 72. | poudarja, da nasprotuje in obsoja nestrpnost, ksenofobijo in diskriminacijo na podlagi rase, etnične pripadnosti, narodnosti, družbenega razreda, invalidnosti, kaste, vere, prepričanja, starosti, spola, spolne usmerjenosti ali spolne identitete, zaradi česar v številnih svetovnih regijah prihaja do ubojev in pregona, zlasti v konfliktnih razmerah; poudarja, da so rasizem, diskriminacija, ksenofobija, versko preganjanje in s tem povezana nestrpnost še vedno velik problem po vsem svetu in povzročajo kršitve pravic na vseh področjih življenja, vključno z dostopom do izobraževanja, zdravstvenega varstva, dela in dostopa do pravnega varstva, ter da so se ta vprašanja zaradi pandemije covida-19 še zaostrila; poziva EU in njene države članice, naj prevzamejo vodilno vlogo pri svetovnem boju proti antisemitizmu, in pozdravlja sprejetje strategije EU v ta namen; poziva Komisijo, ESZD in delegacije EU, naj v sodelovanju z državami članicami in s prispevkom Parlamenta v dialogu z lokalnimi predstavniki in organizacijami civilne družbe razvijejo posebne lokalne strategije za pomoč pri boju proti kastni diskriminaciji v državah, ki jih najbolj zaznamuje, ter te države povabijo na posvetovanja, ki sledijo iz sporazumov ali instrumentov EU, vključno z dialogi o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

72.

| 73. | priporoča, naj Evropski parlament v vseh svojih ustreznih odborih (odbori za zunanje zadeve, razvoj in mednarodno trgovino ter Pododbor za človekove pravice) in delegacijah obravnava kastno diskriminacijo, imenuje kontaktno točko za kastno diskriminacijo in se pri obisku držav, ki jih zadeva to vprašanje, posvetuje z organizacijami dalitov in s sogovorniki Parlamenta in oblastmi obravnava vprašanje kastne diskriminacije in kot del mednarodnega dneva odprave rasne diskriminacije organizira pregled ukrepov EU in napredka na tem področju; |
| --- | --- |

73.

Nacionalne, etnične in jezikovne manjšine

| 74. | obžaluje, da številne države kljub zavezam za zaščito manjšin izvajajo politike prisilne asimilacije narodnih, etničnih in jezikovnih manjšin, tako da ne upoštevajo njihovih pravic; poudarja, da manjšine ne bi smele postati tarča ali instrument vojaških napetosti ali konfliktov; opozarja na obveznosti držav, ki temeljijo na mednarodnih pogodbah in sporazumih, da zaščitijo pravice teh manjšin na svojih ozemljih; poziva vlade partnerskih držav EU, naj spoštujejo pravice narodnih, etničnih in jezikovnih manjšin, vključno z njihovo kulturo, jezikom, vero, tradicijo in zgodovino, da bi ohranili raznolikost ter jezikovno in kulturno identiteto; poziva EU in njene države članice, naj v ta namen dejavno podpirajo te partnerske države; poziva Komisijo, naj podpre varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin pripadnikov manjšin po vsem svetu, tudi v okviru tematskih programov za človekove pravice in demokracijo instrumenta NDICI – Globalna Evropa; |
| --- | --- |

74.

Pravice LGBTIQ

| 75. | odločno obsoja kršitve človekovih pravic, vključno z diskriminacijo, stigmatizacijo, samovoljnim pridržanjem, mučenjem, preganjanjem in uboji, s katerimi se po vsem svetu še vedno soočajo LGBTIQ osebe; meni, da bi morali prakso in posamezne primere nasilja, usmerjene zoper posameznike zaradi njihove resnične ali zaznane spolne usmerjenosti, spolne identitete ali spolnih značilnosti, kaznovati in izkoreniniti; poudarja, da se LGBTIQ osebe in njihovi zagovorniki po svetu še naprej soočajo s kršitvami človekovih pravic, vključno z diskriminacijo, stigmatizacijo, preganjanjem, nasiljem in uboji; poziva EU, naj si še bolj prizadeva, da bi LGBTIQ osebe lahko v celoti uživale svoje človekove pravice tako v EU kot zunaj nje, in naj ima vodilno vlogo pri zagovarjanju njihove zaščite v svojih zunanjih politikah; poziva k celovitemu izvajanju strategije za enakost LGBTIQ oseb za obdobje 2020–2025 kot orodja EU za izboljšanje položaja LGBTIQ oseb po svetu; poziva institucije EU, naj bodo zgled in proaktivno branijo pravice LGBTIQ oseb po vsem svetu ter temeljito in dosledno uporabljajo smernice EU v celotni zunanji politiki EU za spodbujanje in zaščito uživanja vseh človekovih pravic LGBTIQ oseb; |
| --- | --- |

75.

Svoboda izražanja, svoboda medijev in pravica do obveščenosti

| 76. | poudarja izjemen pomen svobode izražanja na spletu in zunaj njega in dostopa do zanesljivih informacij za demokracijo in razcvet državljanskega prostora; izraža globoko zaskrbljenost zaradi vse večjega omejevanja in kršitev pravic do zasebnosti, svobode izražanja, svobode obveščanja ter svobode združevanja in zbiranja s strani državnih in nedržavnih akterjev v številnih državah po svetu, zlasti novinarjev, in sicer s cenzuro ali potrebo po samocenzuri ter zlorabo zakonov o boju proti terorizmu, pranju denarja, obrekovanju in korupciji, ki se uporabljajo za utišanje novinarjev, organizacij civilne družbe in zagovornikov človekovih pravic; obsoja uporabo preširoke terminologije, ki oblastem omogoča, da prepovejo nešteto dejanj in inkriminirajo zakonito delo na področju človekovih pravic, hkrati pa številni zakonodajni akti teh držav ne vsebujejo zadostnih zagotovil na področju človekovih pravic, zlasti v zvezi s pravico do poštenega sojenja; poleg tega obsoja uporabo tehnologij, kot je vohunska programska oprema, za preganjanje novinarjev ter oviranje ali nadzorovanje njihovega dela; poleg tega izraža globoko zaskrbljenost v zvezi s fizično varnostjo novinarjev, napadi nanje, vključno z zunajsodnimi uboji in samovoljnimi pridržanji, ter dejstvom, da je bilo v letu 2022 ubitih že več kot 61 novinarjev in medijskih delavcev; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poziva Komisijo, naj zaščiti svobodo izražanja in zagotovi javni dostop do informacij prek interneta, da bi uresničila svobodo govora; obsoja brutalno zatiranje in uporabo sile, nadlegovanje, samovoljno pridržanje in zunajsodne uboje miroljubnih protestnikov v številnih tretjih državah; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poziva EU, naj podpre verodostojne medije in vire informacij, ki prispevajo k odgovornosti oblasti in demokratičnim prehodom; izraža zaskrbljenost zaradi razširjene uporabe strateških tožb za onemogočanje udeležbe javnosti za utišanje novinarjev, aktivistov, sindikalistov in zagovornikov človekovih pravic, vključno z zagovorniki okoljskih človekovih pravic, po vsem svetu; poudarja, da ta praksa še bolj omejuje prostor za civilno družbo in zagovornike človekovih pravic po vsem svetu, saj se državljanski prostor že več let nenehno krči, javni organi in zasebni akterji pa vse pogosteje napadajo pravice do svobode izražanja ter svobode združevanja in zbiranja; v zvezi s tem pozdravlja predlog Komisije za direktivo, katere cilj je zaščititi novinarje in zagovornike človekovih pravic pred nepoštenimi sodnimi postopki in strateškimi tožbami za onemogočanje udeležbe javnosti; |
| --- | --- |

78.

| 79. | poziva Komisijo in ESZD, naj v sodelovanju z državami članicami razvijeta strategijo za spopadanje z razširjeno uporabo strateških tožb za onemogočanje udeležbe javnosti proti zagovornikom človekovih pravic, novinarjem, aktivistom in sindikalistom po vsem svetu; nadalje poziva Komisijo in ESZD, naj v to strategijo vključita smernice o tem, kako učinkovito zaščititi žrtve takšnih tožb, tudi s finančno pomočjo za kritje pravdnih stroškov; poziva delegacije EU, naj dokumentirajo strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti in jih vključijo v svoje dejavnosti spremljanja, poročanja in ocenjevanja; spodbuja zakonodajalce iz tretjih držav, naj pripravijo zakone z istim ciljem, in sicer kot del splošnih pobud, namenjenih podpiranju in varovanju svobode izražanja, vključno s svobodo in pluralnostjo medijev; |
| --- | --- |

79.

| 80. | pozdravlja namero Komisije, da prek akcijskega načrta za evropsko demokracijo financira projekte za pomoč novinarjem pri pravnih in praktičnih vprašanjih, tudi zunaj EU; poziva EU, naj okrepi prizadevanja za pomoč novinarjem na udaru po vsem svetu, da bi jim zagotovila varnost, tudi z zagotavljanjem varnega zatočišča in sredstev za nadaljevanje dela, če morajo zapustiti kraj prebivališča, ter s tesnim sodelovanjem s partnerskimi državami na tem področju, zlasti v okviru partnerskih sporazumov EU s tretjimi državami; pozdravlja vlogo, ki jo imajo v ta namen programi, kot so Media4Democracy, in dejavnosti Evropske ustanove za demokracijo, ki jih financira EU; |
| --- | --- |

80.

| 81. | je močno zaskrbljen zaradi omejevanja akademske svobode ter vse večje cenzure in zapornih kazni za univerzitetne profesorje po vsem svetu, kar ima velike posledice za pravico do izobraževanja; poziva EU in države članice, naj z dvostranskim in večstranskim sodelovanjem okrepijo diplomatska prizadevanja ter zaščito in podporo v zvezi z grožnjami ali napadi državnih in nedržavnih akterjev na akademsko svobodo; poziva EU, naj zagotovi stalno podporo na visoki ravni Globalnemu kampusu za človekove pravice, ki je primer vodilne pobude EU za podporo izobraževanju o človekovih pravicah po vsem svetu; |
| --- | --- |

81.

Svoboda misli, vesti, veroizpovedi ali prepričanja

| 82. | ugotavlja, da leta 2021 beležimo 40. obletnico Deklaracije OZN o odpravi vseh oblik nestrpnosti in diskriminacije na podlagi vere ali prepričanja; želi spomniti, da je svoboda misli, vesti, veroizpovedi ali prepričanja temeljna pravica vsakega človeka in velja za vse enako; z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da se v številnih državah po svetu še vedno krši pravica do svobode misli, vesti in veroizpovedi, prepričanja ali neverovanja, do samoopredelitve kot ateist ali agnostik, vključno s pravico do izražanja verskih ali neverskih prepričanj v izražanju, poučevanju in praksi ter pravico do spreminjanja ali opustitve vere; poudarja negativne posledice pandemije covida-19, saj jih nekatere vlade še vedno uporabljajo kot izgovor za nadaljnje diskriminatorne prakse, vključno z nasiljem nad verskimi manjšinami in valjenjem krivde nanje; obsoja nasilje nad osebami, ki pripadajo manjšinam na podlagi svojega prepričanja ali veroizpovedi, in njihovo preganjanje; obžaluje, da to zadeva številne verske in svetovnonazorske skupnosti ter skupine ljudi, ki so atesti, humanisti, agnostiki ali se ne identificirajo z nobeno religijo; z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da se neverske, laične in humanistične organizacije v številnih državah vse pogosteje soočajo s preganjanjem, vključno z valovi spodbujanja nasilja, sovraštva in pobojev, kakršnih še ni bilo; |
| --- | --- |

82.

| 83. | obsoja napade na številne posameznike in organizacije civilne družbe zaradi mirne kritike ali satire verskih prepričanj ali dvoma vanje ter opozarja, da je izražanje kritičnih mnenj o veri legitimen izraz svobode mišljenja ali umetniškega ustvarjanja; |
| --- | --- |

83.

| 84. | nadalje izraža zaskrbljenost zaradi zlorabe in uporabe vere za podžiganje nestrpnosti ali spodkopavanje človekovih pravic, na primer pravic LGBTIQ oseb in žensk, in sicer spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic, ter pravic otrok do svobode misli, vesti in veroizpovedi; |
| --- | --- |

84.

| 85. | poziva EU in njene države članice, naj okrepijo prizadevanja za zaščito pravice do svobode misli, vesti, veroizpovedi ali prepričanja, prav tako pa naj ta vprašanja izpostavijo na forumih OZN za človekove pravice ter sodelujejo z ustreznimi mehanizmi in odbori OZN; poziva Komisijo in Svet, naj razvijeta ambiciozne programe za varstvo te pravice po vsem svetu, vključno s spodbujanjem in podporo mednarodnih prizadevanj za zbiranje dokazov o grozodejstvih na podlagi prepričanja ali vere, privedbo storilcev pred sodišče, učinkovitim izvrševanjem kazenskih sankcij in vrnitvijo odškodnine žrtvam; poziva Svet, Komisijo, ESZD in države članice, naj s tretjimi državami sodelujejo pri sprejemanju ukrepov za preprečevanje kaznivih dejanj iz sovraštva in boj proti njim v vseh zunanjih politikah EU; poziva ESZD in delegacije EU, naj po potrebi verske organizacije vključijo v dialog s civilno družbo, da bi politike človekovih pravic prilagodili verskim in kulturnim razmeram v posameznih državah, med drugim zaradi vloge nekaterih verskih organizacij pri odzivanju na humanitarne krize; ugotavlja, da prebivalcev, ki se ne identificirajo z nobeno religijo, ne bi smeli zanemariti v okviru politike EU na področju svobode misli, vesti, veroizpovedi in prepričanja; poziva k oceni smernic EU za spodbujanje in varstvo svobode veroizpovedi ali prepričanja iz leta 2013, kot je določeno v členu 70 smernic; |
| --- | --- |

85.

Zagovorniki človekovih pravic in organizacije civilne družbe

| 86. | odločno podpira delo zagovornikov človekovih pravic in opozarja na tveganja, s katerimi se soočajo pri svojih prizadevanjih za varstvo človekovih pravic, vključno z grožnjami proti njim in njihovim družinam, nadlegovanjem in nasiljem; obsoja dejstvo, da je bilo zaradi svojega dela ubitih na stotine zagovornikov človekovih pravic, med njimi večina okoljevarstvenikov; pozdravlja prizadevanja EU za podporo zagovornikom človekovih pravic pri njihovem delu, vključno z mehanizmom ProtectDefenders.eu; poziva, naj se ta prizadevanja okrepijo, da bi ublažili vse večja tveganja, s katerimi se soočajo zagovorniki človekovih pravic po svetu, vključno s samovoljnim pridržanjem in odvzemom prostosti, verbalnimi in fizičnimi napadi, pravnim nadlegovanjem in omejitvami ter nadnacionalnimi grožnjami ali zatiranjem; poziva države članice, naj prekinejo vse veljavne sporazume o izročitvi z državami, v katerih stanje človekovih pravic ni v skladu z mednarodnimi obveznostmi držav članic glede nevračanja; |
| --- | --- |

86.

| 87. | poziva EU in njene države članice, naj dejavno obravnavajo zakonodajne ali upravne poskuse zaprtja prostorov za zaščito človekovih pravic; poziva EU in njene države članice, naj oblikujejo strateško vizijo na visoki ravni za boj proti naraščajočim globalnim napadom na zagovornike človekovih pravic, tudi s sprejetjem odločnih sklepov Sveta EU za zunanje zadeve, v katerih bo določena skupna strategija na visoki ravni za globalno ukrepanje EU glede zagovornikov človekovih pravic, ter v celoti izvajajo svoje politične zaveze o zaščiti ogroženih zagovornikov človekovih pravic, kot so tiste iz akcijskega načrta EU za demokracijo in človekove pravice 2020–2024 ter smernic EU o zagovornikih človekovih pravic; poziva EU in njene države članice, naj tudi dejavno podpirajo razvoj in izvajanje ustreznih in učinkovitih sistemov za zaščito zagovornikov človekovih pravic, ki so ogroženi ali v ranljivem položaju, tudi s smiselnim posvetovanjem z njimi in na podlagi celovitih, kvalitativnih analiz tveganja, pri čemer naj zagotovijo, da bodo takšni mehanizmi celoviti in ustrezno financirani, da bodo ocenjevali tveganja in jih obvladovali na preventiven način, ter naj oblikujejo načrte za zaščito, ki bodo resnično ustrezali potrebam posameznikov, skupin in skupnosti po zaščiti; poziva EU in njene države članice, zlasti posebnega predstavnika EU za človekove pravice in veleposlanike EU, k dejavnejšemu objavljanju izjav za javnost ter k drugim oblikam javnega in zasebnega angažmaja v podporo zagovornikom človekovih pravic, ki so ogroženi ali zaprti za daljše obdobje, prav tako pa naj pomagajo pri obiskih v zaporih in omogočajo zunanje obiske njihovih družin; vztraja, da morajo ESZD in delegacije EU posebno pozornost nameniti položaju ogroženih prejemnikov nagrade Saharova in nominirancev zanjo ter v sodelovanju z državami članicami in Parlamentom odločno ukrepati, da bi zagotovile njihovo dobro počutje, varnost ali osvoboditev; poziva ESZD, naj redno poroča o ukrepih, sprejetih v zvezi z nagrajenci in finalisti nagrade Saharova, ki so priprti, katerih svoboda je omejena ali za katere ni znano, kje se nahajajo; |
| --- | --- |

87.

| 88. | izraža zaskrbljenost zaradi ovir, s katerimi se po vsem svetu srečujejo zagovorniki človekovih pravic pri dostopu do humanitarnih ali kratkoročnih vizumov EU; opozarja na pomen tega bistvenega orodja za varnost in zaščito, ki zagovornikom človekovih pravic omogoča dostop do varnega zatočišča, če ga potrebujejo, pa tudi, da izkoristijo obstoječe možnosti za počitek in predah ter programe za začasno premestitev ali izvajajo nujne dejavnosti mednarodnega ozaveščanja, mobilizacije in mreženja na ozemlju EU; poziva k vseevropskemu programu za izdajanje humanitarnih vizumov za kratkoročno bivanje za začasno premestitev ogroženih zagovornikov človekovih pravic ter k bolj usklajeni politiki EU v zvezi z izdajanjem nujnih vizumov za zagovornike človekovih pravic s strani držav članic; poziva EU, naj razvije bolj predvidljivo, usklajeno in dosledno vizumsko politiko za zagovornike človekovih pravic, ki bo omogočala prožne in odzivne protokole, tudi v kritičnih razmerah; |
| --- | --- |

88.

| 89. | obžaluje različne oblike prepovedi in omejitev, ki so jim izpostavljene organizacije civilne družbe in njihove dejavnosti, kot so zakoni, vključno s protiterorističnimi zakoni, katerih cilj je skrčiti prostor civilne družbe in utišati drugače misleče, ali spodbujanje organizacij, ki jih sponzorirajo vlade tretjih držav (nevladne organizacije, ki jih organizira vlada); obžaluje, da se je v številnih državah razširilo sprejemanje zakonov o tako imenovanih tujih agentih, ki posameznike in subjekte, ki prejemajo financiranje iz tujine, zavezujejo, da se registrirajo kot tuji agenti; zlasti je zaskrbljen zaradi uporabe teh zakonov za stigmatizacijo in omejevanje dela civilne družbe in zagovornikov človekovih pravic, tudi z omejevanjem pravice do dostopa do financiranja; poziva EU, naj si v sodelovanju s sogovorniki prizadeva za razveljavitev ali revizijo teh zakonov, ter poziva institucije in organe EU, zlasti ESZD v sodelovanju s Komisijo, naj v ta namen razvijejo usklajeno strategijo; |
| --- | --- |

89.

| 90. | obžaluje, da se zagovornice človekovih pravic soočajo z nasiljem na podlagi spola in nimajo zadostnega dostopa do ustreznih sredstev in zaščitnih mehanizmov; obsoja nenehne spolne napade, grožnje, ustrahovanja, kriminalizacijo in celo umore zagovornic človekovih pravic in aktivistk za pravice žensk; obžaluje tudi, da so zagovornice človekovih pravic, ki se ukvarjajo s spolnim in reproduktivnim zdravjem in pravicami, tarče napadov po vsem svetu, ter poziva EU in njene države članice, naj javno in zasebno obsodijo te napade in grožnje ter proaktivno poskrbijo za ustrezno zastopanost zagovornikov spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic na posvetih; poudarja, da mora EU politično in finančno podpreti organizacije civilne družbe, ki spodbujajo pravice deklic in žensk na vseh področjih; |
| --- | --- |

90.

Migranti in begunci

| 91. | znova potrjuje neodtujljive človekove pravice migrantov, beguncev in prisilno razseljenih oseb, ki se morajo odražati v migracijski in azilni politiki EU in njenem sodelovanju s tretjimi državami na tem področju; poudarja, da bi morala EU okrepiti prizadevanja za priznavanje in razvoj načinov za odpravo temeljnih vzrokov nedovoljenih migracij in prisilnega razseljevanja, zlasti žensk, otrok, etničnih, verskih in svetovnonazorskih manjšin ter invalidov, ki so med najbolj ranljivimi, s čimer bi okrepila odpornost izvornih skupnosti migrantov in jim pomagala, da bi svojim članom omogočile dostojno in varno življenje v matični državi; poudarja, da je treba migracijske tokove in azilne politike upravljati na način, ki temelji na načelih solidarnosti, ravnotežja in delitve odgovornosti med državami; poziva EU in njene države članice, naj pomagajo državam, ki gostijo večino beguncev, in tranzitnim državam ter državam izvora; poziva EU in njene države članice, naj zagotovijo, da evropsko financiranje, usposabljanje ali druge oblike podpore tretjim državam, povezane z migracijami, neposredno ali posredno ne bodo omogočale kršitev človekovih pravic niti krepile ali ohranjale nekaznovanja teh kršitev; znova poudarja, da je tesno sodelovanje s tretjimi državami ključno, če želimo preprečiti tihotapljenje migrantov in trgovino z ljudmi; zlasti poudarja, da je treba razširiti boj proti organiziranim kriminalnim združbam, ki se ukvarjajo s trgovino z ljudmi, pri čemer je treba dosledno upoštevati mednarodne standarde človekovih pravic; v zvezi s tem poudarja, da sta razširjanje informacij in kampanje ozaveščanja o tveganjih tihotapljenja bistvenega pomena; poziva, naj humanitarne operacije, ki jih financira EU, upoštevajo posebne potrebe otrok in drugih ranljivih skupin ter zagotovijo njihovo zaščito v obdobju, ko so razseljeni; v zvezi s tem obsoja nameščanje otrok migrantov v centre za pridržanje, zlasti če so ločeni od svojih staršev ali zakonitih skrbnikov; poudarja pomen razvoja učinkovitega okvira varnih in zakonitih poti v EU in v zvezi s tem pozdravlja sporočilo Komisije o privabljanju znanj, spretnosti in talentov v EU, vključno z vzpostavitvijo partnerstev za privabljanje talentov s partnerskimi državami; |
| --- | --- |

91.

| 92. | znova opozarja, da je predan pravicam beguncem, zagotovljenim z mednarodnim pravom o človekovih pravicah in beguncih, zlasti s Konvencijo o statusu beguncev iz leta 1951 in njenim protokolom iz leta 1967; opozarja, da imajo države obveznost zaščititi begunce in spoštovati njihove pravice v skladu z ustreznim mednarodnim pravom; obžaluje številne smrti migrantov na migracijskih poteh in nezakonito zavračanje migrantov, ki kršijo mednarodno pravo; opozarja, da bi morale EU in njene države članice pri svojih zunanjih in ekstrateritorialnih ukrepih, sporazumih in sodelovanju na področju migracij, meja in azila spoštovati in varovati človekove pravice, zlasti tiste iz Listine, vključno s pravico do življenja, svobode in azila, z individualno obravnavo prošenj za azil in načelom nevračanja; v zvezi s tem poudarja, kako pomembno je, da države članice dajejo zgled in dosledno spoštujejo svoje obveznosti po mednarodnem begunskem pravu ter znatno povečajo svojo pomoč tistim, ki bežijo pred zatiranjem ali vojno, svoje zmogljivosti za sprejem in svoje zaveze za preselitev oseb; |
| --- | --- |

92.

| 93. | poziva EU in njene države članice, naj zagotovijo popolno preglednost, kar zadeva sredstva, ki jih dodelijo tretjim državam za sodelovanje na področju migracij; ponovno poziva Komisijo, naj zagotovi pregledne predhodne ocene tveganja, ki jih izvajajo neodvisni organi in strokovnjaki EU, o vplivu formalnega, neformalnega ali finančnega sodelovanja EU s tretjimi državami na pravice migrantov, beguncev in prisilno razseljenih oseb ter naj te ocene in mehanizme spremljanja v celoti upošteva pri ocenjevanju vpliva sodelovanja s tretjimi državami na področju migracij na človekove pravice; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je število ljudi, prisilno razseljenih po vsem svetu zaradi preganjanja, konfliktov, nasilja, kršitev človekovih pravic ali dogodkov, ki resno motijo javni red, ob koncu leta 2021 doseglo rekordnih 89 milijonov, od tega 36,5 milijona otrok; opozarja, da se begunci in migranti, zlasti migranti brez dokumentov, po vsem svetu soočajo z ovirami pri dostopu do zdravstvenega varstva, da se med razseljevanjem pogosto pojavljata spolno nasilje in nasilje na podlagi spola in da žrtve, ki so preživele spolno nasilje in nasilje na podlagi spola, ne prejemajo osnovne oskrbe na področju spolnega in reproduktivnega zdravja, ki jo potrebujejo; v zvezi s tem poudarja, da sta mednarodno delovanje in sodelovanje pomembnejša kot kdaj koli prej, da se zagotovi zaščita beguncev; |
| --- | --- |

93.

Domorodna ljudstva

| 94. | z obžalovanjem ugotavlja, da se domorodna ljudstva po vsem svetu še vedno soočajo z razširjeno in sistematično diskriminacijo in preganjanjem, vključno s prisilnim razseljevanjem; obsoja samovoljne aretacije in uboje zagovornikov človekovih pravic in zemljiških pravic, ki se zavzemajo za pravice domorodnih ljudstev; opozarja, da imajo domorodna ljudstva pomembno vlogo pri trajnostnem upravljanju naravnih virov in ohranjanju biotske raznovrstnosti; poziva vlade, naj v skladu s cilji trajnostnega razvoja OZN izvajajo razvojne in okoljske politike, ki spoštujejo gospodarske, socialne in kulturne pravice ter vključujejo domorodna ljudstva in lokalno prebivalstvo; ponovno poziva EU, države članice in njihove partnerje v mednarodni skupnosti, naj sprejmejo vse ukrepe, ki so potrebni za priznavanje, varstvo in uveljavljanje pravic domorodnih ljudstev, vključno z njihovo pravico do jezika, zemljišča, ozemelj in virov, kot je določeno v Deklaraciji OZN o pravicah domorodnih ljudstev, zlasti v zvezi s svobodnim, predhodnim in informiranim soglasjem; priporoča, naj EU in njene države članice v veljavnih in prihodnjih okvirih za potrebno skrbnost upoštevajo domorodna ljudstva in omenijo pravice iz deklaracije OZN; ponovno poudarja, da je treba vzpostaviti pritožbeni mehanizem in tako omogočiti vlaganje pritožb v zvezi s kršitvami in zlorabami pravic domorodnih ljudstev, ki izhajajo iz dejavnosti državnih in nedržavnih akterjev; priporoča državam, naj ratificirajo določbe konvencije Mednarodne organizacije dela št. 169 z dne 27. junija 1989 o domorodnih ljudstvih in plemenih, če tega še niso storile; |
| --- | --- |

94.

Vojne in konflikti po svetu ter njihov vpliv na človekove pravice

| 95. | je zelo zaskrbljen zaradi nenehnih vojn in vojaških konfliktov po svetu; poudarja, da človekovim pravicam zaradi sodobnega vojskovanja in konfliktov po vsem svetu dandanes pretijo številne grožnje; poudarja, da so v takšne konflikte poleg samih držav pogosto vključeni nedržavni akterji, tudi zasebna vojaška in varnostna podjetja ter teroristične organizacije; poudarja katastrofalne humanitarne posledice teh konfliktov in njihove uničujoče posledice za civiliste, ki so neposredno tarča napadov, trpijo hude kršitve človekovih pravic in pogosto nimajo dostopa do sodnega varstva ali pravnih sredstev oziroma je ta dostop omejen; poziva EU, naj še naprej razvija in uvaja orodja, s katerimi se bo lahko hitro in učinkovito odzivala na takšne konflikte, pri tem pa naj tudi obravnava temeljne vzroke zanje, vlaga v preprečevanje konfliktov in mediacijo, išče in ohranja prostor za politične rešitve, sklepa zavezništva s podobno mislečimi državami in regionalnimi organizacijami, nudi nadaljnjo finančno in tehnično podporo ter osebje za misije za ohranjanje miru in vojaške operacije ter podpira pobude za poglabljanje zaupanja med vojskujočimi se stranmi; poziva EU, naj pomaga ustaviti kršitve človekovih pravic in zagotovi pomoč žrtvam; |
| --- | --- |

95.

| 96. | obsoja vse pogostejše kršitve demokratičnih ustav po svetu; znova izraža zaskrbljenost zaradi grožnje, ki jo predstavljajo vojaški prevzemi na račun civilnih življenj, varnosti in miru; poudarja, da je treba okrepiti odgovornost in se boriti proti nekaznovanju kršitev človekovih pravic in vojnih hudodelstev, ki so bili storjeni med nasilnimi menjavami režimov; |
| --- | --- |

96.

| 97. | znova poudarja, da humanitarne krize zaostrujejo izzive za zdravstveno varstvo, ter opozarja, da so ranljive skupine, kot so begunci, ženske in dekleta, na vojnih območjih še posebej izpostavljene spolnemu nasilju, spolno prenosljivim boleznim, spolnemu izkoriščanju, posilstvu kot orožju in neželenim nosečnostim; poziva Komisijo in države članice, naj pri humanitarnem odzivanju prednost namenijo enakosti spolov ter spolnemu in reproduktivnemu zdravju, tudi v smislu usposabljanja humanitarnih akterjev in prihodnjega financiranja; poziva EU, naj upošteva vidik spola, da bi razumela, kako konflikti vplivajo na ženske in skupnost LGBTIQ, ter ga vključi v vsa prizadevanja za preprečevanje in reševanje konfliktov, pa tudi v operacije za ohranjanje miru, humanitarno pomoč in obnovo po konfliktih, tranzicijsko pravičnost ter spodbujanje človekovih pravic in demokratičnih reform; |
| --- | --- |

97.

| 98. | znova poziva države članice, naj dosledno spoštujejo določbe 7. člena pogodbe OZN o trgovini z orožjem o izvozu in oceni izvoza ter skupno stališče EU glede izvoza orožja (28) in s tem pomagajo zajeziti oborožene konflikte in hude kršitve človekovih pravic ali mednarodnega humanitarnega prava, med drugim tako, da ne izvažajo orožja in opreme za nadzor, ki bi lahko akterjem uvoznikom omogočila ali olajšala kršitve človekovih pravic oziroma mednarodnega humanitarnega prava; |
| --- | --- |

98.

Pravica do hrane in prehranska varnost

| 99. | opozarja, da je pravica do varstva pred lakoto človekova pravica; poudarja, da je zelo zaskrbljen zaradi izzivov na področju pravice do hrane in prehranske varnosti ter cenovne dostopnosti hrane v številnih državah po svetu; poziva EU, države članice in mednarodno skupnost, naj nemudoma okrepijo prizadevanja, da bi ustavile trend resnega pomanjkanja hrane; poudarja, da je za slabo stanje na področju prehranske varnosti sicer več vzrokov, vendar so ga poslabšali številni konflikti po svetu, vključno s sedanjimi konflikti v državah, ki so velike svetovne izvoznice primarnih živil, kar je imelo izjemne posledice na več območjih sveta; odločno obsoja uporabo oziroma grožnje z uporabo prehranske varnosti kot političnega instrumenta vojne; |
| --- | --- |

99.

| 100. | z zaskrbljenostjo opozarja, da se lahko versko, nazorsko ali etnično poreklo uporabi kot dejavnik diskriminacije pri razdeljevanju hrane in humanitarne pomoči v primeru neustrezne prehranske varnosti in humanitarnih kriz; poziva EU, njene države članice in Komisijo, naj vlade zadevnih tretjih držav opozorijo na ta problem; |
| --- | --- |

100.

Podnebne spremembe in okolje

| 101. | poudarja, da so človekove pravice, zdravo okolje in boj proti podnebnim spremembam medsebojno odvisni; pozdravlja napredek pri priznanju pravice do čistega, zdravega in trajnostnega okolja, kot je določeno v resoluciji 76/300 Generalne skupščine OZN; poudarja, da ceni izjemno pomembno delo zagovornikov okoljskih človekovih pravic, vključno z zagovorniki zemljiških pravic in pravic do vode, novinarjev, preiskovalnih novinarjev, žvižgačev, odvetnikov, pa tudi staroselskih aktivistov, da bi ohranili in zaščitili to okolje, kljub grožnjam z nasiljem nad njimi in nevarnosti za njihova življenja; poleg tega priznava pomembno vlogo organizacij civilne družbe in domorodnih ljudstev pri neprecenljivih prizadevanjih za ohranjanje in varstvo okolja; |
| --- | --- |

101.

| 102. | poudarja, da podnebne spremembe ogrožajo tudi uveljavljanje človekovih pravic, vključno s pravico do prehranske varnosti, varne pitne vode, sanitarnih storitev, zdravja in ustreznega bivališča, ter pravic lokalnih skupnosti; zavrača nezakonito izkoriščanje naravnih virov, ki predstavlja velik trajnostni in okoljski izziv; poleg tega opozarja na tveganja, ki jih podnebne spremembe predstavljajo za mir in varnost, saj neustrezna prehranska varnost in pomanjkanje vode lahko privedeta do boja za dostop do naravnih virov, s tem pa povzročita nestabilnost in konflikte znotraj držav oziroma med njimi; poudarja, da so biotska raznovrstnost in človekove pravice medsebojno povezane in soodvisne, ter opozarja na obveznosti držav s področja človekovih pravic, da varujejo biotsko raznovrstnost, od katere so te pravice odvisne, vključno z zagotavljanjem sodelovanja državljanov pri odločitvah, ki zadevajo biotsko raznovrstnost, in dostopa do učinkovitih pravnih sredstev v primerih izgube in krčenja biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

102.

| 103. | poziva EU, naj se poskuša zoperstaviti učinkom podnebnih sprememb, tudi z uvedbo učinkovitih in vzdržnih političnih ukrepov, in naj izpolnjuje cilje Pariškega sporazuma; poziva EU in države članice, naj povečajo prispevek k boju proti podnebnim spremembam in izgubi biotske raznovrstnosti na svetovni ravni, pri čemer naj predvsem zagotovijo, da se blago, ki ga uvaža EU, proizvaja v skladu s človekovimi pravicami, ki jih varuje mednarodno pravo, vključno s pravicami domorodnih ljudstev, in ne prispeva k uničevanju ali poškodovanju naravnih ekosistemov, zlasti primarnih gozdov in pragozdov, ter uporabijo uravnotežen pristop, ki ne škoduje prebivalstvu v tretjih državah; poudarja, da so najmanj razvite države najbolj izpostavljene podnebnim spremembam, saj se najtežje soočajo z njihovimi uničujočimi posledicami, čeprav proizvajajo manjše količine toplogrednih plinov kot bogatejše države; |
| --- | --- |

103.

Poslovanje, trgovina in človekove pravice

| 104. | poudarja, da trgovinski sporazumi EU pogosto omogočajo sodelovanje s tretjimi državami pri reševanju njihovih notranjih razmer, saj zagotavljajo nekatere pogoje, ki bi izboljšali življenjski standard, omogočajo pa tudi pogojevanje za izboljšanje razmer na področju človekovih pravic v teh državah; vendar ugotavlja, da je bil v nekaterih primerih v zadevnih državah dosežen le majhen napredek ali pa ga sploh ni bilo; ugotavlja, da pretirane in izkoriščevalske poslovne dejavnosti pogosto škodljivo vplivajo na človekove pravice v tretjih državah; opozarja, naj vsebinske klavzule, vključene v sporazume o prosti trgovini, določajo, da morajo države pogodbenice spoštovati, varovati in spodbujati človekove pravice, kot je določeno v splošni deklaraciji o človekovih pravicah, običajnem pravu in mednarodnih konvencijah, katerih pogodbenice so; |
| --- | --- |

104.

| 105. | poziva EU in njene države članice, naj najostreje obsodijo zatiranje civilne družbe, zlasti kadar se to dogaja v državah, s katerimi je EU sklenila sporazume o prosti trgovini, in naj učinkovito sodelujejo z nacionalnimi organi v teh državah, tudi na najvišji ravni, da bi zagotovile svobodno delovanje civilne družbe ter njeno sodelovanje v javnih zadevah in spremljanje in dokumentiranje izvajanja sporazumov o prosti trgovini; poziva EU, naj obravnava vsako kršitev zavez iz sporazumov o prosti trgovini, vključno s tistimi iz poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju ter določb o bistvenih elementih v sporazumih o partnerstvu in sodelovanju; trdi, da mora EU v primerih resnih ali razširjenih kršitev na tej podlagi sprožiti klavzule o človekovih pravicah ter predvideti posebne pogoje in ustrezne ukrepe, vključno z ustanovitvijo posebnega organa za spremljanje človekovih pravic, ki bi ocenjeval spoštovanje zavez glede človekovih pravic v okviru sporazumov o prosti trgovini in pogodbenicam dajal priporočila; |
| --- | --- |

105.

| 106. | poziva EU, naj v trgovinskih sporazumih dosledno uporablja klavzule za zaščito človekovih pravic, vključno s pozornejšim spremljanjem in izvajanjem zavez na področju človekovih pravic, ter naj pri tem, ko tretjim državam odobri prednostni dostop do svojega trga, izkoristi ves potencial pogojevanja v zvezi s človekovimi pravicami; zlasti poziva k tesnejši povezavi med preferencialno obravnavo in napredkom na področju človekovih pravic v posodobljeni uredbi o splošni shemi preferencialov (GSP+); poziva k večji preglednosti v vseh fazah postopka za dodelitev statusa GSP+, vključno z boljšim sodelovanjem s civilno družbo in s spremljanjem morebitnih kršitev; poziva Komisijo, naj Parlament ustrezno obvešča o zadevah na tem področju; poziva strani, ki sodelujejo pri pogajanjih o sporazumih EU ali pri vzpostavljanju ali krepitvi odnosov EU s tretjo državo, naj preučijo možnost dvostranskega stalnega povabila k medsebojnemu opazovanju volitev; poudarja, da bi bilo treba to možnost obravnavati tudi v obstoječih sporazumih; ponovno poziva Komisijo, naj pred odobritvijo preferencialnega režima državi sistematično izvaja ocene učinka na človekove pravice, osredotočene na tveganje za kršitev človekovih pravic, prav tako pa hitro preišče in se odzove na morebitne kršitve, vključno s preklicem statusa GSP+, če je to upravičeno; poudarja, da so potrebni ustrezni viri in jasni postopki za ustrezno izvajanje ocen vpliva na človekove pravice in spremljanje uporabe mednarodnih konvencij o človekovih pravicah; v zvezi s tem poziva k povečanju človeških virov v ustreznih delegacijah EU, da bi prispevali k tem ocenam, in naj EU spremlja preferencialni dostop do trga EU v skladu s shemo GSP+; |
| --- | --- |

106.

| 107. | pozdravlja predlog Komisije za direktivo o skrbnem pregledu v podjetjih glede trajnostnosti kot korak k spodbujanju odgovornega ravnanja podjetij v zvezi s človekovimi, delavskimi in okoljskimi pravicami; poudarja, da je pomembno terjati odgovornost podjetij prek sodnih mehanizmov, vključno s civilno odgovornostjo; poudarja, da bi morale zahteve direktive glede poročanja o strategijah na področju trajnostnosti in potrebne skrbnosti veljati za vsa velika podjetja, pa tudi za mala in srednja podjetja, ki kotirajo na borzi ali delujejo v svetovnih regijah in gospodarskih sektorjih z visokim tveganjem; poziva, naj se v direktivo vključi poseben člen o posvetovanju z deležniki, zlasti s prizadetimi osebami in lokalnimi skupnostmi, sindikati, predstavniki delavcev in zagovorniki človekovih pravic; |
| --- | --- |

107.

| 108. | obsoja vse oblike prisilnega dela in sodobnega suženjstva; poudarja, da poročilo o najnovejši globalni oceni sodobnega suženjstva ugotavlja, da je bilo med letoma 2016 in 2021 še dodatnih 2,7 milijona ljudi žrtev prisilnega dela, pri tem pa jih je 17,3 milijona samo v zasebnem sektorju; pozdravlja predlog uredbe o prepovedi proizvodov, proizvedenih s prisilnim delom, na trgu Unije, ki ga je pripravila Komisija; poudarja tudi, da je pandemija covida-19 ta trend še poslabšala; poudarja, da je kriza povzročila tudi poslabšanje delovnih pogojev za številne delavce, v nekaterih primerih pa je privedla do prisilnega dela; poziva EU in njene države članice, naj se v večnacionalnih forumih postavijo na čelo ukrepov za izkoreninjenje prisilnega dela in sodobnega suženjstva; opozarja države članice, da je treba te dejavnosti kazensko preganjati in obsoditi tako v državah izvora kot v skupinah z mednarodno mobilnostjo; ponovno poziva vse države, naj v celoti izvajajo vodilna načela OZN o podjetništvu in človekovih pravicah, ter poziva države članice EU, ki še niso sprejele državnih akcijskih načrtov v zvezi s tem, naj to storijo čim prej; spodbuja Evropsko unijo in države članice, naj konstruktivno in dejavno sodelujejo pri delu odprte medvladne delovne skupine OZN za nadnacionalne družbe in druga podjetja v zvezi s človekovimi pravicami ter naj za ta namen sprejmejo pogajalski mandat; meni, da je to nujen korak naprej pri spodbujanju in varstvu človekovih pravic; |
| --- | --- |

108.

| 109. | obsoja vse bolj razširjeno prakso, da avtoritarne države gostijo velike športne ali kulturne dogodke, da bi okrepile svojo mednarodno legitimnost, pri tem pa še bolj zatirajo domače oporečnike; poziva EU in njene države članice, naj sodelujejo z nacionalnimi športnimi zvezami, podjetji in organizacijami civilne družbe ter se posvetujejo o načinih njihove udeležbe na tovrstnih dogodkih; poziva k oblikovanju političnega okvira EU za šport in človekove pravice; |
| --- | --- |

109.

Človekove pravice in digitalne tehnologije

| 110. | poudarja, da morajo človekove pravice v celoti zajemati digitalno sfero in da morajo biti zaščitene pred nezakonito uporabo tehnologije s strani državnih ali nedržavnih akterjev, ki te tehnologije ponujajo ali izkoriščajo; poudarja tveganja, ki jih digitalne tehnologije, vključno z umetno inteligenco, predstavljajo za osebno svobodo, pravico do zasebnosti in demokracijo na splošno, ter obsoja vlogo digitalnih tehnologij pri kršitvah človekovih pravic, zlasti prek nadzorovanja, spremljanja, nadlegovanja in omejevanja svobode izražanja; poudarja grožnje, ki jih predstavljajo dezinformacijske kampanje v kombinaciji z digitalnimi orodji; poudarja tudi, da nove digitalne tehnologije predstavljajo posebno grožnjo za zagovornike človekovih pravic, predstavnike opozicije, novinarje in druge, saj omogočajo nadzorovanje, omejevanje in spodkopavanje njihovih dejavnosti; poziva k intenzivnejšim prizadevanjem za vzpostavitev celovitega svetovnega pravnega okvira o digitalnih tehnologijah, ki bi moral uporabiti možne koristi, ki jih te tehnologije lahko prinesejo za blaginjo ljudi, ob doslednem spoštovanju človekovih pravic; vztraja, da je pomemben odprt, svoboden, stabilen in varen kibernetski prostor, ki podpira temeljne vrednote demokracije, človekovih pravic in pravne države; odločno podpira prostovoljne, nezavezujoče norme za odgovorno ravnanje držav v kibernetskem prostoru, ki vključujejo spoštovanje zasebnosti in temeljnih pravic državljanov; poziva k hitremu sprejetju akta o umetni inteligenci kot učinkovitega orodja za zagotavljanje, da se umetna inteligenca uporablja v ta namen, pri tem pa naj se posebna pozornost posveti umetni inteligenci z visokim tveganjem; poziva, naj se ekonomija pozornosti, ki jo med drugim uporabljajo platforme družbenih medijev, uvrsti med umetno inteligenco z visokim tveganjem, da bi ranljive skupine zaščitili pred tem, da postanejo tarča dezinformacij in manipulacij javnega mnenja; |
| --- | --- |

110.

| 111. | obžaluje, da avtoritarni režimi omejujejo tudi dostop državljanov do interneta, vključno s prekinitvami (dostopa do) interneta med javnimi zborovanji in protesti; poziva EU in njene države članice, naj v sodelovanju z drugimi demokratičnimi državami vlagajo v raziskave in tehnologijo, ki bodo omogočile neoviran in cenovno ugoden dostop do interneta po vsem svetu; poziva EU, naj financira raziskave na področju učinkovitih digitalnih načinov za filtriranje in preprečevanje digitalnega širjenja lažnih novic, dezinformacij in zlonamerne propagande; |
| --- | --- |

111.

o

o o

| 112. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic, Varnostnemu svetu OZN, generalnemu sekretarju OZN, predsedniku 78. zasedanja Generalne skupščine OZN, predsedniku Sveta OZN za človekove pravice, visokemu komisarju OZN za človekove pravice in vodjem delegacij EU. |
| --- | --- |

112.

---

(1)  UL L 23, 27.1.2010, str. 35.

(2)  UL L 410 I, 7.12.2020, str. 1.

(3)  UL L 209, 14.6.2021, str. 1.

(4)  UL C 303, 15.12.2009, str. 12.

(5)  UL C 118, 8.4.2020, str. 15.

(6)  UL C 411, 27.11.2020, str. 30.

(7)  UL C 404, 6.10.2021, str. 202.

(8)  UL C 474, 24.11.2021, str. 11.

(9)  UL C 15, 12.1.2022, str. 70.

(10)  UL C 15, 12.1.2022, str. 111.

(11)  UL C 99, 1.3.2022, str. 152.

(12)  UL C 117, 11.3.2022, str. 88.

(13)  UL C 342, 6.9.2022, str. 295.

(14)  UL C 342, 6.9.2022, str. 191.

(15)  UL C 434, 15.11.2022, str. 50.

(16)  UL C 465, 6.12.2022, str. 33.

(17)  UL C 465, 6.12.2022, str. 44.

(18)  UL C 465, 6.12.2022, str. 155.

(19)  UL C 479, 16.12.2022, str. 68.

(20)  UL C 493, 27.12.2022, str. 96.

(21)  UL C 493, 27.12.2022, str. 132.

(22)  UL C 493, 27.12.2022, str. 120.

(23)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0302.

(24)  Direktiva Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (UL L 212, 7.8.2001, str. 12).

(25)  Sklep Sveta 2010/427/EU z dne 26. julija 2010 o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje (UL L 201, 3.8.2010, str. 30).

(26)  Sklep Sveta 2011/168/SZVP z dne 21. marca 2011 o Mednarodnem kazenskem sodišču in razveljavitvi Skupnega stališča 2003/444/SZVP (UL L 76, 22.3.2011, str. 56).

(27)  UL C 224, 21.6.2016, str. 31.

(28)  Skupno stališče Sveta 2008/944/SZVP z dne 8. decembra 2008, ki opredeljuje skupna pravila glede nadzora izvoza vojaške tehnologije in opreme (UL L 335, 13.12.2008, str. 99).

---

četrtek 19. januarja 2023

| 16.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 214/104 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 214/104

---

P9_TA(2023)0012

Humanitarne posledice blokade v Gorskem Karabahu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2023 o humanitarnih posledicah blokade v Gorskem Karabahu (2023/2504(RSP))

(2023/C 214/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Armeniji in Azerbajdžanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Armeniji in Azerbajdžanu,

| — | ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker samooklicani okoljevarstveniki iz Azerbajdžana od 12. decembra 2022 blokirajo Lačinski koridor, ki je edina povezava med Gorskim Karabahom in Armenijo oziroma zunanjim svetom; ker ima zato 120 000 Armencev, ki živijo v Gorskem Karabahu, oviran dostop do osnovnega blaga in storitev, vključno s hrano, gorivom in zdravili, kar pomeni, da je to območje blokirano; |
| --- | --- |

A.

ker samooklicani okoljevarstveniki iz Azerbajdžana od 12. decembra 2022 blokirajo Lačinski koridor, ki je edina povezava med Gorskim Karabahom in Armenijo oziroma zunanjim svetom; ker ima zato 120 000 Armencev, ki živijo v Gorskem Karabahu, oviran dostop do osnovnega blaga in storitev, vključno s hrano, gorivom in zdravili, kar pomeni, da je to območje blokirano;

| B. | ker je zaradi blokade nastala huda humanitarna kriza, ki je močno prizadela najranljivejše prebivalstvo; ker je premestitev kritično bolnih pacientov skoraj nemogoča, zaradi česar je umrla ena oseba; ker je na stotine družin še vedno ločenih; |
| --- | --- |

B.

ker je zaradi blokade nastala huda humanitarna kriza, ki je močno prizadela najranljivejše prebivalstvo; ker je premestitev kritično bolnih pacientov skoraj nemogoča, zaradi česar je umrla ena oseba; ker je na stotine družin še vedno ločenih;

| C. | ker se je humanitarna kriza še zaostrila, ko je Azerbajdžan začel ovirati oskrbo Gorskega Karabaha z zemeljskim plinom, kar je onemogočilo ogrevanje hiš, bolnišnic in šol; |
| --- | --- |

C.

ker se je humanitarna kriza še zaostrila, ko je Azerbajdžan začel ovirati oskrbo Gorskega Karabaha z zemeljskim plinom, kar je onemogočilo ogrevanje hiš, bolnišnic in šol;

| D. | ker Azerbajdžan z blokiranjem Lačinskega koridorja krši svoje mednarodne obveznosti iz tristranske izjave o premirju z dne 9. novembra 2020, v skladu s katero mora zagotoviti varnost oseb, vozil in tovora, ki se premikajo po koridorju v obe smeri; |
| --- | --- |

D.

ker Azerbajdžan z blokiranjem Lačinskega koridorja krši svoje mednarodne obveznosti iz tristranske izjave o premirju z dne 9. novembra 2020, v skladu s katero mora zagotoviti varnost oseb, vozil in tovora, ki se premikajo po koridorju v obe smeri;

| E. | ker oviranje uporabe Lačinskega koridorja zavira mirovni proces med Armenijo in Azerbajdžanom ter spodkopava mednarodno zaupanje; |
| --- | --- |

E.

ker oviranje uporabe Lačinskega koridorja zavira mirovni proces med Armenijo in Azerbajdžanom ter spodkopava mednarodno zaupanje;

| 1. | obžaluje tragične humanitarne posledice blokade Lačinskega koridorja in konflikta v Gorskem Karabahu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Azerbajdžan, naj spoštuje in izvaja tristransko izjavo z dne 9. novembra 2020 ter nemudoma ponovno odpre Lačinski koridor, da se omogočita svoboda gibanja in dostop do osnovnega blaga in storitev, kar bi zagotovilo varnost v regiji in preživetje prebivalcev; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da je treba sprejeti celovit mirovni sporazum, ki bo zagotavljal pravice in varnost armenskega prebivalstva v Gorskem Karabahu; poziva Azerbajdžan, naj zaščiti pravice Armencev v Gorskem Karabahu in se vzdrži podžigajoče retorike, s katero Armence poziva, naj zapustijo Gorski Karabah, in spodbuja njihovo diskriminacijo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Azerbajdžan, naj v prihodnje ne ogroža delovanja prometnih, energetskih in komunikacijskih povezav med Armenijo in Gorskim Karabahom; |
| --- | --- |

4.

| 5. | odločno obsoja azerbajdžansko pripisovanje krivde zagovornikom človekovih pravic in organizacijam civilne družbe ter poziva predstavništva EU in držav članic, naj jih podprejo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | obsoja neukrepanje ruskih „mirovnikov“; meni, da so nujna pogajanja o njihovi zamenjavi z mednarodnimi mirovnimi silami OVSE v okviru mandata OZN; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva, naj se mednarodnim organizacijam odobri neoviran dostop do Gorskega Karabaha, da bi ocenili razmere in nudili potrebno humanitarno pomoč; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva k misiji OZN ali OVSE za ugotavljanje dejstev na Lačinskem koridorju, da bi ocenili humanitarne razmere na terenu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva k takojšnjemu nadaljevanju pogajanj brez predpogojev na podlagi načel Helsinške sklepne listine; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva EU, naj si dejavno prizadeva in tudi poskrbi, da prebivalci Gorskega Karabaha ne bodo več talci azerbajdžanskega aktivizma, uničujoče vloge Rusije in nedejavnosti skupine iz Minska; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, Svetu Evrope ter predsednikoma, vladama in parlamentoma Armenije in Azerbajdžana. |
| --- | --- |

11.

---

| 16.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 214/106 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 214/106

---

P9_TA(2023)0013

Vdor v brazilske demokratične institucije

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2023 o vdoru v brazilske demokratične institucije (2023/2505(RSP))

(2023/C 214/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker je 8. januarja 2023 več tisoč desničarskih skrajnežev in podpornikov nekdanjega brazilskega predsednika Jaira Bolsonara vdrlo v nacionalni kongres, vrhovno sodišče in predsedniško palačo v Brasílii, kjer je so za seboj pustili razdejanje in pozvali k vojaškemu posredovanju, da bi strmoglavili predsednika Lulo da Silvo; ker je bil Bolsonarov nekdanji minister za pravosodje Anderson Torres aretiran, guverner zveznega okrožja (ki vključuje Brasílio) Ibaneis Rocha pa suspendiran; |
| --- | --- |

A.

ker je 8. januarja 2023 več tisoč desničarskih skrajnežev in podpornikov nekdanjega brazilskega predsednika Jaira Bolsonara vdrlo v nacionalni kongres, vrhovno sodišče in predsedniško palačo v Brasílii, kjer je so za seboj pustili razdejanje in pozvali k vojaškemu posredovanju, da bi strmoglavili predsednika Lulo da Silvo; ker je bil Bolsonarov nekdanji minister za pravosodje Anderson Torres aretiran, guverner zveznega okrožja (ki vključuje Brasílio) Ibaneis Rocha pa suspendiran;

| B. | ker so nasilni napadi skrajne desnice na demokratične institucije svetovni pojav; ker so dogodki v Brasílii nezaslišan napad na brazilske demokratične institucije in ker je opaziti nekatere vzporednice z napadom na ameriški Kapitol leta 2021; ker sta imela nekdanji predsednik ZDA Donald Trump in nekdanji brazilski predsednik Jair Bolsonaro pri teh dogodkih osrednjo vlogo; |
| --- | --- |

B.

ker so nasilni napadi skrajne desnice na demokratične institucije svetovni pojav; ker so dogodki v Brasílii nezaslišan napad na brazilske demokratične institucije in ker je opaziti nekatere vzporednice z napadom na ameriški Kapitol leta 2021; ker sta imela nekdanji predsednik ZDA Donald Trump in nekdanji brazilski predsednik Jair Bolsonaro pri teh dogodkih osrednjo vlogo;

| C. | ker platforme družbenih medijev še vedno ne moderirajo ali omejujejo širjenja protidemokratičnih kampanj, nadnacionalnega fašizma in ekstremizma, zlasti prek algoritmov, ki spodbujajo sovražne vsebine in dezinformacije, ter niso pripravljene odstraniti nezakonite vsebine, pri teh dogodkih pa so imele ključno vlogo, saj so še podžigale agresivno retoriko in nasilje ter olajšale mobilizacijo in širjenje dezinformacij; |
| --- | --- |

C.

ker platforme družbenih medijev še vedno ne moderirajo ali omejujejo širjenja protidemokratičnih kampanj, nadnacionalnega fašizma in ekstremizma, zlasti prek algoritmov, ki spodbujajo sovražne vsebine in dezinformacije, ter niso pripravljene odstraniti nezakonite vsebine, pri teh dogodkih pa so imele ključno vlogo, saj so še podžigale agresivno retoriko in nasilje ter olajšale mobilizacijo in širjenje dezinformacij;

| 1. | kar najostreje obsoja kazniva dejanja podpornikov nekdanjega predsednika Bolsonara in podpira stalna prizadevanja za hitro, nepristransko, temeljito in učinkovito preiskavo, da bi identificirali, kazensko preganjali in privedli pred sodišče vse vpletene, vključno s pobudniki, organizatorji in finančnimi podporniki, ter terjali odgovornost državnih institucij, ki niso ukrepale, da bi te napade preprečile; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izraža solidarnost z demokratično izvoljenim predsednikom Lulo da Silvo, njegovo vlado in brazilskimi institucijami; |
| --- | --- |

2.

| 3. | obžaluje, da skušajo nekdanji predsednik Bolsonaro in nekateri njegovi politični podporniki diskreditirati volilni sistem in volilne organe, čeprav ni dokazov o volilnih goljufijah, in jih poziva, naj sprejmejo demokratični izid volitev; |
| --- | --- |

3.

| 4. | priznava povezavo med naraščajočim nadnacionalnim fašizmom, rasizmom, ekstremizmom in, med drugim, dogodki v Brasílii, vdorom v ameriški Kapitol januarja 2021 in aretacijami decembra 2022 zaradi načrtovanega napada na nemški bundestag; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da je vrhovno sodišče 13. januarja 2023 odobrilo zahtevo zveznih tožilcev za preiskavo nekdanjega predsednika Bolsonara, saj bi ta „utegnil zelo pomembno prispevati k pojavu kaznivih in terorističnih dejanj“; izraža zaskrbljenost nad dejanji oziroma nedejavnostjo javnih uslužbencev, zlasti guvernerja in vojaške policije zveznega okrožja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, kako pomembni so zakonodajni okviri, kot je akt o digitalnih storitvah, ki ureja platforme družbenih medijev in tehnološka podjetja, pri učinkovitem boju proti širjenju in preprečevanju sovražnega govora in napačnih informacij prek spleta ter onemogočanju nadaljnje radikalizacije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, Svetu Evrope ter predsedniku, vladi in parlamentu Brazilije. |
| --- | --- |

7.

---

| 16.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 214/107 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 214/107

---

P9_TA(2023)0014

Položaj novinarjev v Maroku, zlasti primer Omarja Radija

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2023 o položaju novinarjev v Maroku, zlasti primeru Omarja Radija (2023/2506(RSP))

(2023/C 214/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker je neodvisni preiskovalni novinar Omar Radi, ki je poročal s protestov gibanja Hirak in o državnih korupcijskih škandalih, od julija 2020 pridržan in julija 2021 obsojen na šest let zapora zaradi izmišljenih obtožb o vohunjenju in obtožb o posilstvu; ker je bila njegova obsodba po pritožbi marca 2022 potrjena; ker so bila kršena številna jamstva dolžnega pravnega postopanja, zaradi česar je bilo sojenje nepošteno in pristransko; ker so te kršitve vključevale dolgotrajno enoletno pridržanje pred sojenjem brez utemeljitve in preprečitev dostopa do njegovega spisa, dvema ključnima pričama obrambe pa ni bilo omogočeno nastopanje pred sodiščem; ker se je Omar Radi pritožil na kasacijsko sodišče; ker je leta 2022 prejel nagrado Novinarji brez meja za svobodo tiska; |
| --- | --- |

A.

ker je neodvisni preiskovalni novinar Omar Radi, ki je poročal s protestov gibanja Hirak in o državnih korupcijskih škandalih, od julija 2020 pridržan in julija 2021 obsojen na šest let zapora zaradi izmišljenih obtožb o vohunjenju in obtožb o posilstvu; ker je bila njegova obsodba po pritožbi marca 2022 potrjena; ker so bila kršena številna jamstva dolžnega pravnega postopanja, zaradi česar je bilo sojenje nepošteno in pristransko; ker so te kršitve vključevale dolgotrajno enoletno pridržanje pred sojenjem brez utemeljitve in preprečitev dostopa do njegovega spisa, dvema ključnima pričama obrambe pa ni bilo omogočeno nastopanje pred sodiščem; ker se je Omar Radi pritožil na kasacijsko sodišče; ker je leta 2022 prejel nagrado Novinarji brez meja za svobodo tiska;

| B. | ker je novinar Taufik Buašrin od februarja 2018 pridržan in je bil septembra 2021 na podlagi pritožbe obsojen na 15 let zapora zaradi kaznivih dejanj zoper spolno nedotakljivost; ker je prišlo do hudih kršitev jamstev dolžnega pravnega postopanja v primeru Sulejmana Raisunija, ki je bil februarja 2022 na nepoštenem sojenju obsojen na petletno zaporno kazen zaradi kaznivih dejanj zoper spolno nedotakljivost; |
| --- | --- |

B.

ker je novinar Taufik Buašrin od februarja 2018 pridržan in je bil septembra 2021 na podlagi pritožbe obsojen na 15 let zapora zaradi kaznivih dejanj zoper spolno nedotakljivost; ker je prišlo do hudih kršitev jamstev dolžnega pravnega postopanja v primeru Sulejmana Raisunija, ki je bil februarja 2022 na nepoštenem sojenju obsojen na petletno zaporno kazen zaradi kaznivih dejanj zoper spolno nedotakljivost;

| C. | ker se svoboda tiska v Maroku nenehno slabša in je država na svetovnem indeksu svobode medijev za leto 2022 padla na 135. mesto; ker so številni novinarji, npr. Ignacio Cembrero, pod digitalnim nadzorom, jih ustrahujejo in sodno nadlegujejo ter obsojajo na dolge zaporne kazni, npr. Mati Mondžib; |
| --- | --- |

C.

ker se svoboda tiska v Maroku nenehno slabša in je država na svetovnem indeksu svobode medijev za leto 2022 padla na 135. mesto; ker so številni novinarji, npr. Ignacio Cembrero, pod digitalnim nadzorom, jih ustrahujejo in sodno nadlegujejo ter obsojajo na dolge zaporne kazni, npr. Mati Mondžib;

| D. | ker je organizacija Novinarji brez meja leta 2020 pri posebni poročevalki OZN o nasilju nad ženskami in dekleti izrazila zaskrbljenost zaradi zlorabe obtožb o spolnih napadih za diskreditacijo novinarjev, saj je to zaskrbljujoča praksa, ki sta jo obsodila tudi feministična organizacija Khmisa in maroško združenje za človekove pravice; |
| --- | --- |

D.

ker je organizacija Novinarji brez meja leta 2020 pri posebni poročevalki OZN o nasilju nad ženskami in dekleti izrazila zaskrbljenost zaradi zlorabe obtožb o spolnih napadih za diskreditacijo novinarjev, saj je to zaskrbljujoča praksa, ki sta jo obsodila tudi feministična organizacija Khmisa in maroško združenje za človekove pravice;

| 1. | poziva maroške organe, naj spoštujejo svobodo izražanja in svobodo medijev ter naj zaprtim novinarjem, zlasti Omarju Radiju, Sulejmanu Raisuniju in Taufiku Buašrinu, zagotovijo pošteno sojenje z vsemi jamstvi dolžnega pravnega postopanja, zajamčijo njihovo takojšnjo začasno izpustitev in prenehajo nadlegovati vse novinarje, njihove odvetnike in družine; poziva jih tudi, naj izpolnijo svoje mednarodne obveznosti na področju človekovih pravic v skladu s pridružitvenim sporazumom med EU in Marokom; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ostro obsoja zlorabo obtožb o spolnih napadih za odvračanje novinarjev od opravljanja njihovega dela; meni, da ta zloraba ogroža pravice žensk; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je zelo zaskrbljen zaradi domnev, da so maroški organi podkupili poslance Evropskega parlamenta; poziva k uporabi enakih ukrepov, kot veljajo za predstavnike Katarja; ponovno poudarja svojo zavezo, da bo v celoti preiskal in obravnaval primere korupcije, v katere so vpletene države, ki niso članice EU in želijo pridobiti vpliv v Evropskem parlamentu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je v svoji resoluciji z dne 15. decembra 2022 pozval k ustanovitvi posebnega odbora, ki bi bil zadolžen, da poišče morebitne pomanjkljivosti v pravilih Evropskega parlamenta o preglednosti, integriteti in korupciji ter pripravi predloge za reforme; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva maroške organe, naj prenehajo nadzorovati novinarje, tudi z vohunsko programsko opremo Pegasus podjetja NSO, ter naj sprejmejo in izvajajo zakonodajo za njihovo zaščito; poziva države članice, naj v skladu z uredbo o blagu z dvojno rabo prenehajo izvažati tehnologijo za nadzor v Maroko; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva k takojšnji in brezpogojni izpustitvi Naserja Zefzafija, nominiranca za nagrado Saharova za leto 2018; poziva k izpustitvi vseh političnih zapornikov; obsoja kršitve pravic miroljubnih protestnikov in aktivistov diaspore; obžaluje pomanjkljive sodne postopke in obsodbe 43 protestnikov gibanja Hirak ter njihovo mučenje v zaporu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva EU in njene države članice, naj maroške organe še naprej opozarjajo na primere pridržanih novinarjev in zapornikov vesti ter se udeležujejo njihovih sojenj; poziva EU, naj uporabi svoj vpliv za konkretno izboljšanje razmer na področju človekovih pravic v Maroku; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter predsedniku, vladi in parlamentu Maroka. |
| --- | --- |

8.

---

| 16.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 214/109 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 214/109

---

P9_TA(2023)0015

Ustanovitev sodišča, pristojnega za kaznivo dejanje agresije v Ukrajini

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2023 o ustanovitvi sodišča, pristojnega za kaznivo dejanje agresije v Ukrajini (2022/3017(RSP))

(2023/C 214/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Ukrajini in Rusiji, zlasti resolucije z dne 19. maja 2022 o boju proti nekaznovanju vojnih hudodelstev v Ukrajini (1) in svoje resolucije z dne 23. novembra 2022 o uvrstitvi Ruske federacije med države, ki podpirajo terorizem (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Ukrajini in Rusiji, zlasti resolucije z dne 19. maja 2022 o boju proti nekaznovanju vojnih hudodelstev v Ukrajini (1) in svoje resolucije z dne 23. novembra 2022 o uvrstitvi Ruske federacije med države, ki podpirajo terorizem (2),

| — | ob upoštevanju londonske deklaracije z dne 13. januarja 1942, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju londonske deklaracije z dne 13. januarja 1942,

| — | ob upoštevanju ustanovne listine Združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustanovne listine Združenih narodov,

| — | ob upoštevanju resolucij generalne skupščine OZN št. 3314 (XXIX) z dne 14. decembra 1974 o opredelitvi agresije in št. 377 (V) (resolucija „Združeni za mir“) z dne 3. novembra 1950, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij generalne skupščine OZN št. 3314 (XXIX) z dne 14. decembra 1974 o opredelitvi agresije in št. 377 (V) (resolucija „Združeni za mir“) z dne 3. novembra 1950,

| — | ob upoštevanju Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, zlasti njegovega člena 8a, in sprememb iz Kampale o kaznivem dejanju agresije in sporazuma iz leta 2006 med Mednarodnim kazenskim sodiščem in Evropsko unijo o sodelovanju in pomoči, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, zlasti njegovega člena 8a, in sprememb iz Kampale o kaznivem dejanju agresije in sporazuma iz leta 2006 med Mednarodnim kazenskim sodiščem in Evropsko unijo o sodelovanju in pomoči,

| — | ob upoštevanju resolucij parlamentarne skupščine Sveta Evrope št. 2433 (2022), 2436 (2022), 2463 (2022) in 2473 (2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij parlamentarne skupščine Sveta Evrope št. 2433 (2022), 2436 (2022), 2463 (2022) in 2473 (2022),

| — | ob upoštevanju odredbe Meddržavnega sodišča z dne 16. marca 2022 o domnevnem genocidu na podlagi Konvencije o preprečevanju in kaznovanju zločina genocida, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odredbe Meddržavnega sodišča z dne 16. marca 2022 o domnevnem genocidu na podlagi Konvencije o preprečevanju in kaznovanju zločina genocida,

| — | ob upoštevanju resolucije o vojaški agresiji Ruske federacije proti Ukrajini in njenemu prebivalstvu ter njeni grožnji za varnost v regiji OVSE, sprejeti na 29. letnem zasedanju parlamentarne skupščine Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) od 2. do 6. julija 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije o vojaški agresiji Ruske federacije proti Ukrajini in njenemu prebivalstvu ter njeni grožnji za varnost v regiji OVSE, sprejeti na 29. letnem zasedanju parlamentarne skupščine Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) od 2. do 6. julija 2022,

| — | ob upoštevanju skupne izjave zunanjih ministrov Estonije, Latvije in Litve z dne 16. oktobra 2022, v kateri so pozvali k ustanovitvi posebnega sodišča, pristojnega za kaznivo dejanje agresije proti Ukrajini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave zunanjih ministrov Estonije, Latvije in Litve z dne 16. oktobra 2022, v kateri so pozvali k ustanovitvi posebnega sodišča, pristojnega za kaznivo dejanje agresije proti Ukrajini,

| — | ob upoštevanju resolucij generalne skupščine OZN z dne 2. marca 2022 z naslovom Agresija proti Ukrajini in z dne 12. oktobra 2022 z naslovom Ozemeljska celovitost Ukrajine: spoštovanje načel Ustanovne listine Organizacije združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij generalne skupščine OZN z dne 2. marca 2022 z naslovom Agresija proti Ukrajini in z dne 12. oktobra 2022 z naslovom Ozemeljska celovitost Ukrajine: spoštovanje načel Ustanovne listine Organizacije združenih narodov,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN z dne 2. novembra 2022 z naslovom Poročilo Mednarodnega kazenskega sodišča in z dne 14. novembra 2022 z naslovom Nadaljnja pravna sredstva in reparacije za agresijo proti Ukrajini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN z dne 2. novembra 2022 z naslovom Poročilo Mednarodnega kazenskega sodišča in z dne 14. novembra 2022 z naslovom Nadaljnja pravna sredstva in reparacije za agresijo proti Ukrajini,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 20. in 21. oktobra 2022 ter 15. decembra 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 20. in 21. oktobra 2022 ter 15. decembra 2022,

| — | ob upoštevanju izjave predsednice Komisije Ursule von der Leyen z dne 30. novembra 2022 o ruski odgovornosti in uporabi zamrznjenega ruskega premoženja, v kateri navaja, da je treba s podporo OZN ustanoviti specializirano sodišče za preiskovanje in pregon ruskega kaznivega dejanja agresije proti Ukrajini, ter naknadnih izjav na visoki ravni s strani Nemčije, Poljske in drugih držav, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsednice Komisije Ursule von der Leyen z dne 30. novembra 2022 o ruski odgovornosti in uporabi zamrznjenega ruskega premoženja, v kateri navaja, da je treba s podporo OZN ustanoviti specializirano sodišče za preiskovanje in pregon ruskega kaznivega dejanja agresije proti Ukrajini, ter naknadnih izjav na visoki ravni s strani Nemčije, Poljske in drugih držav,

| — | ob upoštevanju člena 132(2) in (4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) in (4) Poslovnika,

| A. | ker v skladu z ustanovno listino OZN in načeli mednarodnega prava vse države uživajo enako suverenost in se morajo v mednarodnih odnosih vzdržati groženj ali uporabe sile zoper ozemeljsko celovitost ali politično neodvisnost drugih držav; |
| --- | --- |

A.

ker v skladu z ustanovno listino OZN in načeli mednarodnega prava vse države uživajo enako suverenost in se morajo v mednarodnih odnosih vzdržati groženj ali uporabe sile zoper ozemeljsko celovitost ali politično neodvisnost drugih držav;

| B. | ker Rusija od februarja 2014 izvaja nezakonito, neizzvano in neupravičeno vojaško agresijo proti Ukrajini, ki jo je ponovno začela 24. februarja 2022 z obsežno invazijo v Ukrajino; |
| --- | --- |

B.

ker Rusija od februarja 2014 izvaja nezakonito, neizzvano in neupravičeno vojaško agresijo proti Ukrajini, ki jo je ponovno začela 24. februarja 2022 z obsežno invazijo v Ukrajino;

| C. | ker vojaška agresija Ruske federacije proti Ukrajini pomeni očitno in grobo kršitev ustanovne listine OZN, temeljnih načel mednarodnega prava in različnih mednarodnih sporazumov, kot je Helsinška sklepna listina, Pariška listina za novo Evropo in memorandum iz Budimpešte; |
| --- | --- |

C.

ker vojaška agresija Ruske federacije proti Ukrajini pomeni očitno in grobo kršitev ustanovne listine OZN, temeljnih načel mednarodnega prava in različnih mednarodnih sporazumov, kot je Helsinška sklepna listina, Pariška listina za novo Evropo in memorandum iz Budimpešte;

| D. | ker ruske sile od tedaj izvajajo neselektivne napade na stanovanjska območja in civilno infrastrukturo in so ubile več tisoč ukrajinskih civilistov ter po vsej državi izvajajo teroristična dejanja, katerih tarča je civilna infrastruktura; |
| --- | --- |

D.

ker ruske sile od tedaj izvajajo neselektivne napade na stanovanjska območja in civilno infrastrukturo in so ubile več tisoč ukrajinskih civilistov ter po vsej državi izvajajo teroristična dejanja, katerih tarča je civilna infrastruktura;

| E. | ker je bilo ubitih že več tisoč civilistov, tudi otrok, še več pa jih je bilo mučenih, nadlegovanih, spolno napadenih, ugrabljenih ali prisilno razseljenih; ker to nečlovečno ravnanje ruskih sil in njihovih zaveznikov nikakor ni v skladu z mednarodnim humanitarnim pravom; |
| --- | --- |

E.

ker je bilo ubitih že več tisoč civilistov, tudi otrok, še več pa jih je bilo mučenih, nadlegovanih, spolno napadenih, ugrabljenih ali prisilno razseljenih; ker to nečlovečno ravnanje ruskih sil in njihovih zaveznikov nikakor ni v skladu z mednarodnim humanitarnim pravom;

| F. | ker poročila o grozodejstvih, ki so jih ruske oborožene sile med okupacijo zagrešile v Buči, Irpinu in drugih ukrajinskih mestih, razkrivajo brutalnost vojaške agresije, ki jo Ruska federacija izvaja proti Ukrajini, in kažejo, kako pomembno je usklajeno mednarodno ukrepanje za ugotavljanje odgovornosti za kaznivo dejanje agresije in vseh kršitev mednarodnega humanitarnega prava; |
| --- | --- |

F.

ker poročila o grozodejstvih, ki so jih ruske oborožene sile med okupacijo zagrešile v Buči, Irpinu in drugih ukrajinskih mestih, razkrivajo brutalnost vojaške agresije, ki jo Ruska federacija izvaja proti Ukrajini, in kažejo, kako pomembno je usklajeno mednarodno ukrepanje za ugotavljanje odgovornosti za kaznivo dejanje agresije in vseh kršitev mednarodnega humanitarnega prava;

| G. | ker je Rusija 30. septembra 2022 enostransko razglasila priključitev ukrajinskih pokrajin Doneck, Herson, Lugansk in Zaporožje, ki jih je delno zasedala; |
| --- | --- |

G.

ker je Rusija 30. septembra 2022 enostransko razglasila priključitev ukrajinskih pokrajin Doneck, Herson, Lugansk in Zaporožje, ki jih je delno zasedala;

| H. | ker so Evropski parlament ter številni nacionalni parlamenti in skupščine Rusko federacijo označili kot državo, ki podpira terorizem, in državo, ki uporablja teroristična sredstva; |
| --- | --- |

H.

ker so Evropski parlament ter številni nacionalni parlamenti in skupščine Rusko federacijo označili kot državo, ki podpira terorizem, in državo, ki uporablja teroristična sredstva;

| I. | ker je vojaška agresija Rusije proti Ukrajini najbolj nezaslišano dejanje agresije političnega vodstva določene države v Evropi po letu 1945 in zato zahteva ustrezen pravni odziv na mednarodni ravni; ker je generalna skupščina OZN v svojih resolucijah (3) ocenila, da je agresija Ruske federacije proti Ukrajini kršitev člena 2(4) ustanovne listine OZN in da mora Ruska federacija odgovarjati za vse kršitve mednarodnega prava v Ukrajini ali proti njej, vključno z agresijo, ki je kršitev ustanovne listine OZN; ker tisti, ki so odgovorni za kaznivo dejanje agresije proti Ukrajini, ne smejo ostati nekaznovani; |
| --- | --- |

I.

ker je vojaška agresija Rusije proti Ukrajini najbolj nezaslišano dejanje agresije političnega vodstva določene države v Evropi po letu 1945 in zato zahteva ustrezen pravni odziv na mednarodni ravni; ker je generalna skupščina OZN v svojih resolucijah (3) ocenila, da je agresija Ruske federacije proti Ukrajini kršitev člena 2(4) ustanovne listine OZN in da mora Ruska federacija odgovarjati za vse kršitve mednarodnega prava v Ukrajini ali proti njej, vključno z agresijo, ki je kršitev ustanovne listine OZN; ker tisti, ki so odgovorni za kaznivo dejanje agresije proti Ukrajini, ne smejo ostati nekaznovani;

| J. | ker so rusko agresijo izrecno obsodili tudi predstavniki različnih držav in mednarodnih organizacij, kot so Svet Evrope, OVSE, EU, Nato, Afriška unija, Gospodarska skupnost zahodnoafriških držav, Forum pacifiških otokov, Organizacija ameriških držav, Karibska skupnost, Nordijski svet in drugi; |
| --- | --- |

J.

ker so rusko agresijo izrecno obsodili tudi predstavniki različnih držav in mednarodnih organizacij, kot so Svet Evrope, OVSE, EU, Nato, Afriška unija, Gospodarska skupnost zahodnoafriških držav, Forum pacifiških otokov, Organizacija ameriških držav, Karibska skupnost, Nordijski svet in drugi;

| K. | ker je Meddržavno sodišče 16. marca 2022 Ruski federaciji ukazalo, naj nemudoma ustavi vojaške operacije na ozemlju Ukrajine; |
| --- | --- |

K.

ker je Meddržavno sodišče 16. marca 2022 Ruski federaciji ukazalo, naj nemudoma ustavi vojaške operacije na ozemlju Ukrajine;

| L. | ker tožilec Mednarodnega kazenskega sodišča od 2. marca 2022 preiskuje razmere v Ukrajini v zvezi s preteklimi in sedanjimi obtožbami o zločinih, ki jih je Ruska federacija zagrešila od 21. novembra 2013, vključno z genocidom, vojnimi hudodelstvi in kaznivimi dejanji zoper človečnost; ker je Ukrajina priznala pristojnost Mednarodnega kazenskega sodišča in sodeluje z njim, čeprav ni njegova pogodbenica; |
| --- | --- |

L.

ker tožilec Mednarodnega kazenskega sodišča od 2. marca 2022 preiskuje razmere v Ukrajini v zvezi s preteklimi in sedanjimi obtožbami o zločinih, ki jih je Ruska federacija zagrešila od 21. novembra 2013, vključno z genocidom, vojnimi hudodelstvi in kaznivimi dejanji zoper človečnost; ker je Ukrajina priznala pristojnost Mednarodnega kazenskega sodišča in sodeluje z njim, čeprav ni njegova pogodbenica;

| M. | ker resolucija generalne skupščine OZN št. 3314 (XXIX) z dne 14. decembra 1974 agresijo opredeljuje kot „uporabo oborožene sile s strani ene države proti suverenosti, ozemeljski celovitosti ali politični neodvisnosti druge države ali na kateri drug način, ki ni v skladu z ustanovno listino Združenih narodov“, in navaja, da je „vojaška agresija kaznivo dejanje proti mednarodnemu miru“ in da „agresija terja mednarodno odgovornost“; ker člen 8a Rimskega statuta kaznivo dejanje agresije opredeljuje kot „načrtovanje, pripravo, sprožitev ali izvršitev dejanja agresije, ki po svoji naravi, resnosti in obsegu pomeni očitno kršitev ustanovne listine OZN, in ki ga je storila oseba, ki lahko dejansko izvaja nadzor nad političnim ali vojaškim delovanjem države ali ga usmerja“; ker „dejanje agresije“ pomeni uporabo oborožene sile ene države proti suverenosti, ozemeljski celovitosti ali politični neodvisnosti druge države, ali na kateri drug način, ki ni v skladu z ustanovno listino OZN; ker se v skladu z Rimskim statutom Mednarodnega kazenskega sodišča kaznivo dejanje agresije razlikuje od vojnih hudodelstev ali hudodelstev zoper človečnost; ker je kaznivo dejanje agresije na splošno kaznivo dejanje, ki ga zagreši vodstvo in ga lahko storijo le tisti, ki so pristojni za oblikovanje politike agresije na državni ravni; ker je mednarodno vojaško sodišče v Nürnbergu, ki se je osredotočilo na kaznivo dejanje agresije, leta 1946 razsodilo, da je agresija najhujše kaznivo dejanje po mednarodnem pravu; |
| --- | --- |

M.

ker resolucija generalne skupščine OZN št. 3314 (XXIX) z dne 14. decembra 1974 agresijo opredeljuje kot „uporabo oborožene sile s strani ene države proti suverenosti, ozemeljski celovitosti ali politični neodvisnosti druge države ali na kateri drug način, ki ni v skladu z ustanovno listino Združenih narodov“, in navaja, da je „vojaška agresija kaznivo dejanje proti mednarodnemu miru“ in da „agresija terja mednarodno odgovornost“; ker člen 8a Rimskega statuta kaznivo dejanje agresije opredeljuje kot „načrtovanje, pripravo, sprožitev ali izvršitev dejanja agresije, ki po svoji naravi, resnosti in obsegu pomeni očitno kršitev ustanovne listine OZN, in ki ga je storila oseba, ki lahko dejansko izvaja nadzor nad političnim ali vojaškim delovanjem države ali ga usmerja“; ker „dejanje agresije“ pomeni uporabo oborožene sile ene države proti suverenosti, ozemeljski celovitosti ali politični neodvisnosti druge države, ali na kateri drug način, ki ni v skladu z ustanovno listino OZN; ker se v skladu z Rimskim statutom Mednarodnega kazenskega sodišča kaznivo dejanje agresije razlikuje od vojnih hudodelstev ali hudodelstev zoper človečnost; ker je kaznivo dejanje agresije na splošno kaznivo dejanje, ki ga zagreši vodstvo in ga lahko storijo le tisti, ki so pristojni za oblikovanje politike agresije na državni ravni; ker je mednarodno vojaško sodišče v Nürnbergu, ki se je osredotočilo na kaznivo dejanje agresije, leta 1946 razsodilo, da je agresija najhujše kaznivo dejanje po mednarodnem pravu;

| N. | ker je vojaška agresija hudo mednarodno kaznivo dejanje, zlasti če je možna uporaba vseh vrst orožja za množično uničevanje, ki ima lahko katastrofalne posledice za svetovni mir in preživetje ljudi ter povzroči resno in dolgoročno škodo naravnemu okolju in podnebju; |
| --- | --- |

N.

ker je vojaška agresija hudo mednarodno kaznivo dejanje, zlasti če je možna uporaba vseh vrst orožja za množično uničevanje, ki ima lahko katastrofalne posledice za svetovni mir in preživetje ljudi ter povzroči resno in dolgoročno škodo naravnemu okolju in podnebju;

| O. | ker je Meddržavno sodišče v zadevi Barcelona Traction navedlo, da so obveznosti, ki izhajajo iz prepovedi dejanj agresije, obveznosti do vse mednarodne skupnosti, in ne zgolj do posameznih držav; |
| --- | --- |

O.

ker je Meddržavno sodišče v zadevi Barcelona Traction navedlo, da so obveznosti, ki izhajajo iz prepovedi dejanj agresije, obveznosti do vse mednarodne skupnosti, in ne zgolj do posameznih držav;

| P. | ker je Mednarodno kazensko sodišče po dveh ad hoc izjavah Ukrajine pristojno za vojna hudodelstva, kazniva dejanja zoper človečnost in kaznivo dejanje genocida, storjena na ozemlju Ukrajine od novembra 2013, v sedanjih razmerah pa ni pristojno za kaznivo dejanje agresije, kot je opredeljeno v členu 8a Rimskega statuta in spremembah iz Kampale, saj Ukrajina in Ruska federacija nista ratificirali Rimskega statuta in sprememb, povezanih s kaznivim dejanjem agresije; ker tožilec Mednarodnega kazenskega sodišča od 2. marca 2022 preiskuje razmere v Ukrajini; ker ustanovitev posebnega sodišča za kaznivo dejanje agresije ne bo vplivala na pristojnost Mednarodnega kazenskega sodišča za druga kazniva dejanja, temveč jo bo dopolnjevala; |
| --- | --- |

P.

ker je Mednarodno kazensko sodišče po dveh ad hoc izjavah Ukrajine pristojno za vojna hudodelstva, kazniva dejanja zoper človečnost in kaznivo dejanje genocida, storjena na ozemlju Ukrajine od novembra 2013, v sedanjih razmerah pa ni pristojno za kaznivo dejanje agresije, kot je opredeljeno v členu 8a Rimskega statuta in spremembah iz Kampale, saj Ukrajina in Ruska federacija nista ratificirali Rimskega statuta in sprememb, povezanih s kaznivim dejanjem agresije; ker tožilec Mednarodnega kazenskega sodišča od 2. marca 2022 preiskuje razmere v Ukrajini; ker ustanovitev posebnega sodišča za kaznivo dejanje agresije ne bo vplivala na pristojnost Mednarodnega kazenskega sodišča za druga kazniva dejanja, temveč jo bo dopolnjevala;

| Q. | ker so Evropski parlament in parlamenti Češke, Estonije, Francije, Latvije, Litve, Nizozemske in Poljske sprejeli resolucije, s katerimi so podprli ustanovitev posebnega mednarodnega sodišča; |
| --- | --- |

Q.

ker so Evropski parlament in parlamenti Češke, Estonije, Francije, Latvije, Litve, Nizozemske in Poljske sprejeli resolucije, s katerimi so podprli ustanovitev posebnega mednarodnega sodišča;

| R. | ker je Komisija 30. novembra 2022 predstavila alternativne možnosti za vzpostavitev mehanizma odgovornosti za kaznivo dejanje agresije proti Ukrajini; ker bi bilo treba vsako odločitev o takem mehanizmu sprejeti v tesnem sodelovanju z Ukrajino; |
| --- | --- |

R.

ker je Komisija 30. novembra 2022 predstavila alternativne možnosti za vzpostavitev mehanizma odgovornosti za kaznivo dejanje agresije proti Ukrajini; ker bi bilo treba vsako odločitev o takem mehanizmu sprejeti v tesnem sodelovanju z Ukrajino;

| S. | ker je Evropski svet v sklepih z dne 15. decembra 2022 spodbudil k nadaljnjim prizadevanjem, s katerimi želi poskrbeti, da bodo odgovorni za vojna hudodelstva in kaznivo dejanje agresije zanje v celoti odgovarjali, ter pozval Komisijo, podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Svet, naj nadaljujejo dejavnosti v skladu s pravom EU in mednarodnim pravom, pri čemer je poudaril, da pregon kaznivega dejanja agresije zadeva vso mednarodno skupnost; |
| --- | --- |

S.

ker je Evropski svet v sklepih z dne 15. decembra 2022 spodbudil k nadaljnjim prizadevanjem, s katerimi želi poskrbeti, da bodo odgovorni za vojna hudodelstva in kaznivo dejanje agresije zanje v celoti odgovarjali, ter pozval Komisijo, podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Svet, naj nadaljujejo dejavnosti v skladu s pravom EU in mednarodnim pravom, pri čemer je poudaril, da pregon kaznivega dejanja agresije zadeva vso mednarodno skupnost;

| T. | ker je delovanje varnostnega sveta OZN v zvezi z razmerami v Ukrajini onemogočeno, saj ima Rusija možnost pri vseh konkretnih ukrepih vložiti veto; ker bi resolucija generalne skupščine OZN št. 377(V) ustvarila precedenčni primer, saj bi OZN omogočila ukrepanje, kadar bi vsaj ena stalna članica varnostnega sveta Združenih narodov uporabila veto, da bi slednjega ovirala pri opravljanju nalog v skladu z Ustanovno listino OZN; |
| --- | --- |

T.

ker je delovanje varnostnega sveta OZN v zvezi z razmerami v Ukrajini onemogočeno, saj ima Rusija možnost pri vseh konkretnih ukrepih vložiti veto; ker bi resolucija generalne skupščine OZN št. 377(V) ustvarila precedenčni primer, saj bi OZN omogočila ukrepanje, kadar bi vsaj ena stalna članica varnostnega sveta Združenih narodov uporabila veto, da bi slednjega ovirala pri opravljanju nalog v skladu z Ustanovno listino OZN;

| 1. | znova najostreje obsoja rusko vojaško agresijo proti Ukrajini, potrjuje svojo neomajno podporo neodvisnosti, suverenosti in ozemeljski celovitosti države znotraj njenih mednarodno priznanih meja ter še enkrat poziva Rusijo, naj nemudoma prekine vse vojaške dejavnosti v Ukrajini in brezpogojno umakne vse sile in vojaško opremo s celotnega mednarodno priznanega ukrajinskega ozemlja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da rusko kaznivo dejanje agresije v Ukrajini jasno in nesporno krši Ustanovno listino OZN, na kar se mora mednarodna skupnost odzvati v interesu svetovne varnosti in mednarodnega reda, ki temelji na pravilih; znova poziva Komisijo, podpredsednika/visokega predstavnika in države članice, naj podprejo polno ugotavljanje odgovornosti za vsa hudodelstva, ki so jih Rusija ter njeni zavezniki in nadomestne sile zagrešili med vojaško agresijo proti Ukrajini; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da se morajo EU in njene države članice v tesnem sodelovanju z Ukrajino in mednarodno skupnostjo, po možnosti prek OZN, nujno zavzeti za ustanovitev posebnega mednarodnega sodišča za pregon kaznivega dejanja agresije proti Ukrajini, ki so ga zagrešili politični in vojaški voditelji Ruske federacije in njeni zavezniki, ter v zvezi s tem poiskati pravno smotrno in skupno pot naprej; meni, da bi ustanovitev takšnega sodišča zapolnila veliko vrzel v sedanji institucionalni ureditvi mednarodnega kazenskega pravosodja in bi morala temeljiti na standardih in načelih, ki so določena v Rimskem statutu in veljajo za Mednarodno kazensko sodišče; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva institucije EU in države članice, naj v tesnem sodelovanju z Ukrajino poiščejo in okrepijo politično podporo v generalni skupščini OZN in drugih mednarodnih forumih, vključno s Svetom Evrope, OVSE in skupino G7, da bi ustanovili posebno sodišče za kaznivo dejanje agresije proti Ukrajini; |
| --- | --- |

4.

| 5. | meni, da bi ustanovitev posebnega sodišča dopolnila preiskovalna prizadevanja Mednarodnega kazenskega sodišča in njegovega tožilca, saj bi se posebno sodišče osredotočilo na domnevni genocid, vojna hudodelstva in hudodelstva zoper človečnost, storjena v Ukrajini; v celoti podpira preiskavo Mednarodnega kazenskega sodišča o razmerah v Ukrajini; poudarja, kako pomembno je, da Ukrajina ratificira Rimski statut Mednarodnega kazenskega sodišča in njegove spremembe ter uradno postane članica Mednarodnega kazenskega sodišča; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva EU, naj dejavno uporablja javno diplomacijo in strateško komuniciranje v podporo ustanovitvi posebnega sodišča; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da je treba natančno sestavo in način delovanja posebnega sodišča še določiti, vendar bo moralo izpolnjevati najvišje standarde preglednosti in nepristranskosti; poleg tega meni, da mora biti posebno mednarodno sodišče pristojno ne le za preiskavo Vladimirja Putina ter političnega in vojaškega vodstva Ruske federacije, pač pa tudi Aleksandra Lukašenka ter političnega in vojaškega vodstva Belorusije, saj ta država podpira Rusko federacijo, ji daje na voljo svoje ozemlje in ji zagotavlja logistično podporo za izvajanje vojaške agresije proti Ukrajini, saj ta dejanja v skladu s členom 8 Rimskega statuta ustrezajo opredelitvi kaznivega dejanja agresije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da bi morala EU brez odlašanja začeti pripravljalno delo za posebno sodišče, se osredotočiti na vzpostavitev ureditve za posebno sodišče v sodelovanju z Ukrajino ter podpreti Ukrajino in mednarodne organe pri pridobivanju dokazov, ki bodo uporabljeni na tem sodišču, ko bo vzpostavljeno; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva institucije EU, zlasti Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj medtem podprejo ustanovitev začasnega tožilstva, in ugotavlja, da bi bila njegova vzpostavitev zelo pomemben praktični korak naprej pri preiskovanju in pregonu, ki ju bo izvajalo prihodnje posebno sodišče za kaznivo dejanje agresije proti Ukrajini; |
| --- | --- |

9.

| 10. | obsoja rusko prakso blokiranja ukrepov na ravni OZN, katerih cilj je Rusiji pripisati odgovornost za vojaško agresijo v Ukrajini; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da ima posebno sodišče za kaznivo dejanje agresije proti Ukrajini pomembno vlogo pri iskanju pravice za ukrajinsko ljudstvo, odvračanju drugih mednarodnih akterjev od tega, da bi posnemali nezakonito rusko agresijo, ter omogočanju reparacij in morebitne prihodnje sprave; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva EU in države članice, pa tudi njihove partnerje in zaveznike, naj začnejo razpravo o pravni možnosti, da bi državno premoženje Rusije uporabili kot odškodnino za njene kršitve mednarodnega prava v Ukrajini, po možnosti tudi z zavrnitvijo zaščite tega premoženja na podlagi suverene imunitete ali z omejitvijo te zaščite zaradi resnosti teh kršitev; |
| --- | --- |

12.

| 13. | je prepričan, da bi ustanovitev tega posebnega sodišča za kaznivo dejanje agresije poslala zelo jasno sporočilo ruski družbi in mednarodni skupnosti, da je mogoče Putina ter rusko politično in vojaško vodstvo obsoditi za kaznivo agresije proti Ukrajini; poudarja, da bi bila ustanovitev tega sodišča jasen znak politični in poslovni eliti v Rusiji, pa tudi ruskim zaveznikom, da Ruska federacija pod Putinovim vodstvom ne more več ponovno vzpostaviti običajnega poslovanja z Zahodom; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podpira priporočilo generalne skupščine OZN kot prvi korak k temu, da države članice OZN v sodelovanju z Ukrajino oblikujejo mednarodni register škode, ki bo služil kot evidenca za prihodnje reparacije za škodo, izgubo ali poškodbe, ki so jih utrpele vse fizične in pravne osebe, pa tudi informacij o dolgoročni, obsežni in resni škodi, povzročeni naravnemu okolju in podnebju ter Ukrajini, kar je vse posledica po mednarodnem pravu nezakonitih dejanj Ruske federacije in njenih zaveznikov v Ukrajini ali proti njej, z registrom pa bi tudi spodbujali in usklajevali zbiranje dokazov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva EU, naj sprejme skupno stališče o kaznivem dejanju agresije in o spremembah Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča iz Kampale v zvezi s kaznivim dejanjem agresije; poziva Bolgarijo, Dansko, Francijo, Grčijo, Madžarsko in Romunijo, naj sprejmejo in ratificirajo spremembe iz Kampale; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Združenih narodov, Svetu Evrope, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi, Uradu visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice, Uradu visokega komisarja Združenih narodov za begunce, Mednarodnemu odboru Rdečega križa, Mednarodnemu kazenskemu sodišču, državam skupine G7, Afriški uniji, Gospodarski skupnosti zahodnoafriških držav, Forumu pacifiških otokov, Organizaciji ameriških držav, Karibski skupnosti, beloruskim organom, predsedniku, vladi in parlamentu Ruske federacije ter predsedniku, vladi in parlamentu Ukrajine. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  UL C 479, 16.12.2022, str. 68.

(2)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0405.

(3)  Resolucije generalne skupščine OZN z dne 2. marca 2022 z naslovom Agresija proti Ukrajini, z dne 24. marca 2022 z naslovom Humanitarne posledice agresije proti Ukrajini in z dne 15. novembra 2022 z naslovom Nadaljnja pravna sredstva in reparacije za agresijo proti Ukrajini.

---

| 16.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 214/114 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 214/114

---

P9_TA(2023)0016

Odziv EU na proteste in usmrtitve v Iranu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2023 o odzivu EU na proteste in usmrtitve v Iranu (2023/2511(RSP))

(2023/C 214/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Iranu, zlasti z dne 6. oktobra 2022 o smrti Žine Mahse Amini in zatiranju protestnic in protestnikov za pravice žensk v Iranu (1) in z dne 17. februarja 2022 o smrtni kazni v Iranu (2), ter vseh drugih resolucij o razmerah na področju človekovih pravic v Iranu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Iranu, zlasti z dne 6. oktobra 2022 o smrti Žine Mahse Amini in zatiranju protestnic in protestnikov za pravice žensk v Iranu (1) in z dne 17. februarja 2022 o smrtni kazni v Iranu (2), ter vseh drugih resolucij o razmerah na področju človekovih pravic v Iranu,

| — | ob upoštevanju resolucije Tretjega odbora generalne skupščine OZN z dne 16. novembra 2022 o človekovih pravicah v Iranu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Tretjega odbora generalne skupščine OZN z dne 16. novembra 2022 o človekovih pravicah v Iranu,

| — | ob upoštevanju izjave Urada visokega komisarja za človekove pravice z dne 10. januarja 2023, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Urada visokega komisarja za človekove pravice z dne 10. januarja 2023,

| — | ob upoštevanju izjave strokovnjakov OZN z dne 11. novembra 2022, v kateri pozivajo Iran, naj preneha izrekati smrtne kazni za mirne protestnike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave strokovnjakov OZN z dne 11. novembra 2022, v kateri pozivajo Iran, naj preneha izrekati smrtne kazni za mirne protestnike,

| — | ob upoštevanju posebnega zasedanja Sveta OZN za človekove pravice o Islamski republiki Iran, ki je potekalo 24. novembra 2022, in resolucije, sprejete na tem zasedanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega zasedanja Sveta OZN za človekove pravice o Islamski republiki Iran, ki je potekalo 24. novembra 2022, in resolucije, sprejete na tem zasedanju,

| — | ob upoštevanju poročil posebnega poročevalca OZN za stanje glede človekovih pravic Islamski republiki Iran z dne 22. septembra 2022, 18. junija 2022, 13. januarja 2022 in 11. januarja 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil posebnega poročevalca OZN za stanje glede človekovih pravic Islamski republiki Iran z dne 22. septembra 2022, 18. junija 2022, 13. januarja 2022 in 11. januarja 2021,

| — | ob upoštevanju izjave zunanjih ministrov skupine G7 z dne 4. novembra 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave zunanjih ministrov skupine G7 z dne 4. novembra 2022,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta EU za zunanje zadeve z dne 12. decembra 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta EU za zunanje zadeve z dne 12. decembra 2022,

| — | ob upoštevanju sankcij proti iranskim posameznikom in subjektom, ki jih je Svet EU sprejel 12. aprila 2021, 17. oktobra 2022, 20. oktobra 2022 in 14. novembra 2022, ter izvedbenega sklepa Sveta (SZVP) 2022/2433 z dne 12. decembra 2022 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sankcij proti iranskim posameznikom in subjektom, ki jih je Svet EU sprejel 12. aprila 2021, 17. oktobra 2022, 20. oktobra 2022 in 14. novembra 2022, ter izvedbenega sklepa Sveta (SZVP) 2022/2433 z dne 12. decembra 2022 (3),

| — | ob upoštevanju sankcij Islamske republike Iran proti evropskim in britanskim subjektom in posameznikom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sankcij Islamske republike Iran proti evropskim in britanskim subjektom in posameznikom,

| — | ob upoštevanju izjav uradne govorke Evropske službe za zunanje delovanje z dne 7. januarja 2023 o nedavnih usmrtitvah Mohameda Mehdija Karamija in Sejeda Mohameda Hoseinija, z dne 8. decembra 2022 o usmrtitvi Mohsena Šekarija in z dne 15. januarja 2023 o usmrtitvi Alireze Akbarija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav uradne govorke Evropske službe za zunanje delovanje z dne 7. januarja 2023 o nedavnih usmrtitvah Mohameda Mehdija Karamija in Sejeda Mohameda Hoseinija, z dne 8. decembra 2022 o usmrtitvi Mohsena Šekarija in z dne 15. januarja 2023 o usmrtitvi Alireze Akbarija,

| — | ob upoštevanju izjave visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko v imenu Evropske unije o Iranu z dne 25. septembra 2022 in izjave uradne govorke Evropske službe za zunanje delovanje z dne 19. septembra 2022 o smrti Žine Mahse Amini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko v imenu Evropske unije o Iranu z dne 25. septembra 2022 in izjave uradne govorke Evropske službe za zunanje delovanje z dne 19. septembra 2022 o smrti Žine Mahse Amini,

| — | ob upoštevanju sporočila za javnost uradne govorke Evropske službe za zunanje delovanje z dne 9. januarja 2023, v katerem je napovedala poziv na pogovor veleposlaniku Islamske republike Iran pri Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila za javnost uradne govorke Evropske službe za zunanje delovanje z dne 9. januarja 2023, v katerem je napovedala poziv na pogovor veleposlaniku Islamske republike Iran pri Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju izjav predsednika delegacije Parlamenta za odnose z Iranom z dne 22. septembra 2022, 9. novembra 2022 in 13. decembra 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav predsednika delegacije Parlamenta za odnose z Iranom z dne 22. septembra 2022, 9. novembra 2022 in 13. decembra 2022,

| — | ob upoštevanju skupne izjave Kanade in Združenih držav Amerike z dne 9. decembra 2022 o razmerah na področju človekovih pravic v Iranu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave Kanade in Združenih držav Amerike z dne 9. decembra 2022 o razmerah na področju človekovih pravic v Iranu,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, ki ga je Iran ratificiral junija 1975, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, ki ga je Iran ratificiral junija 1975,

| — | ob upoštevanju globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju Skupnega stališča 2001/931/SZVP z dne 27. decembra 2001 uporabi posebnih ukrepov za boj proti terorizmu (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Skupnega stališča 2001/931/SZVP z dne 27. decembra 2001 uporabi posebnih ukrepov za boj proti terorizmu (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2580/2001 z dne 27. decembra 2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2580/2001 z dne 27. decembra 2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu (5),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2017/541 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o boju proti terorizmu in nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ ter o spremembi Sklepa Sveta 2005/671/PNZ (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2017/541 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o boju proti terorizmu in nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ ter o spremembi Sklepa Sveta 2005/671/PNZ (6),

| — | ob upoštevanju smernic EU o smrtni kazni, zagovornikih človekovih pravic in nasilju nad ženskami in dekleti ter boju proti vsem oblikam diskriminacije proti njim, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o smrtni kazni, zagovornikih človekovih pravic in nasilju nad ženskami in dekleti ter boju proti vsem oblikam diskriminacije proti njim,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju člena 132(2) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker je 13. septembra 2022 iranska policija za moralo aretirala 22-letno iransko Kurdinjo Žino Mahso Amini zaradi domnevnega neupoštevanja zakona o obveznem zakrivanju las; ker je bila Žina Mahsa Amini med policijskim pridržanjem kruto mučena in je umrla 16. septembra 2022; ker ni bila opravljena ustrezna preiskava; |
| --- | --- |

A.

ker je 13. septembra 2022 iranska policija za moralo aretirala 22-letno iransko Kurdinjo Žino Mahso Amini zaradi domnevnega neupoštevanja zakona o obveznem zakrivanju las; ker je bila Žina Mahsa Amini med policijskim pridržanjem kruto mučena in je umrla 16. septembra 2022; ker ni bila opravljena ustrezna preiskava;

| B. | ker so po umoru Žine Mahse Amini po vsej državi izbruhnili protesti, v katerih je sodelovalo več sto tisoč iranskih državljanov iz vseh delov družbe; ker so proteste začele ženske, ki so zahtevale odgovornost za smrt Žine Mahse Amini in pozvale k prenehanju nasilja nad ženskami v Iranu in njihove diskriminacije; ker so med protesti številne ženske odvrgle hidžab ali si skrajšale lase kot protest zaradi smrti Žine Mahse Amini; ker so protesti žensk navdihnili solidarnost moških ter zanetili vseiransko revolucijo in protestno gibanje proti režimu; ker študenti protestirajo na številnih univerzah po vsej državi, tako da bojkotirajo predavanja in demonstrirajo proti represiji; ker je bila Žina Mahsa Amini iz iranske regije Kurdistan, kjer so protesti vsesplošni, režim pa se nanje odziva represivno; |
| --- | --- |

B.

ker so po umoru Žine Mahse Amini po vsej državi izbruhnili protesti, v katerih je sodelovalo več sto tisoč iranskih državljanov iz vseh delov družbe; ker so proteste začele ženske, ki so zahtevale odgovornost za smrt Žine Mahse Amini in pozvale k prenehanju nasilja nad ženskami v Iranu in njihove diskriminacije; ker so med protesti številne ženske odvrgle hidžab ali si skrajšale lase kot protest zaradi smrti Žine Mahse Amini; ker so protesti žensk navdihnili solidarnost moških ter zanetili vseiransko revolucijo in protestno gibanje proti režimu; ker študenti protestirajo na številnih univerzah po vsej državi, tako da bojkotirajo predavanja in demonstrirajo proti represiji; ker je bila Žina Mahsa Amini iz iranske regije Kurdistan, kjer so protesti vsesplošni, režim pa se nanje odziva represivno;

| C. | ker je odziv iranskih varnostnih in policijskih sil na proteste nasilen, neselektiven, nesorazmeren in nebrzdan; ker sta vrhovni vodja Islamske republike Iran Ali Hamenej in njen predsednik Ebrahim Raisi večkrat pohvalila in spodbujala nasilno zatiranje mirnih demonstracij ter uboje protestnikov, ki jih izvaja paravojaška milica Basidž Iranske revolucionarne garde; |
| --- | --- |

C.

ker je odziv iranskih varnostnih in policijskih sil na proteste nasilen, neselektiven, nesorazmeren in nebrzdan; ker sta vrhovni vodja Islamske republike Iran Ali Hamenej in njen predsednik Ebrahim Raisi večkrat pohvalila in spodbujala nasilno zatiranje mirnih demonstracij ter uboje protestnikov, ki jih izvaja paravojaška milica Basidž Iranske revolucionarne garde;

| D. | ker so iranske varnostne sile po poročilih do 16. januarja 2023 ubile več sto mirnih protestnikov, tudi na desetine otrok, in pridržale, aretirale ter ugrabile več kot 20 000 protestnikov, med katerimi so zagovorniki človekovih pravic, študenti, pravniki in aktivisti civilne družbe, vključno z državljani in prebivalci Nemčije, Poljske, Francije, Italije, Nizozemske, Španije in Švedske; |
| --- | --- |

D.

ker so iranske varnostne sile po poročilih do 16. januarja 2023 ubile več sto mirnih protestnikov, tudi na desetine otrok, in pridržale, aretirale ter ugrabile več kot 20 000 protestnikov, med katerimi so zagovorniki človekovih pravic, študenti, pravniki in aktivisti civilne družbe, vključno z državljani in prebivalci Nemčije, Poljske, Francije, Italije, Nizozemske, Španije in Švedske;

| E. | ker Iran ne priznava dvojnega državljanstva, zato tuja veleposlaništva težje dosežejo svoje državljane z dvojnim državljanstvom, ki so pridržani v Iranu; ker je bil nekdanji namestnik iranskega ministra za obrambo Alireza Akbari, ki je imel dvojno britansko in iransko državljanstvo, obsojen zaradi vohunjenja za Združeno kraljestvo v Iranu, kar je zanikal, obsojen na smrt in usmrčen; ker so iranske varnostne sile 24. aprila 2016 aretirale švedsko-iranskega državljana dr. Ahmadrezo Djalalija, specialista urgentne medicine ter akademika belgijske univerze Vrije Universiteit Brussel in italijanske univerze Piemonte Orientale; ker je bil oktobra 2017 na podlagi lažnih obtožb, da je vohun, in priznanja, pridobljenega z mučenjem, na skrajno nepoštenem sojenju obsojen na smrt; ker je iransko vrhovno sodišče 17. junija 2018 obsodbo potrdilo; ker je bila francosko-iranska raziskovalka Fariba Adelkhah junija 2019 aretirana in zaradi „spodkopavanja nacionalne varnosti“ obsojena na pet let zapora; |
| --- | --- |

E.

ker Iran ne priznava dvojnega državljanstva, zato tuja veleposlaništva težje dosežejo svoje državljane z dvojnim državljanstvom, ki so pridržani v Iranu; ker je bil nekdanji namestnik iranskega ministra za obrambo Alireza Akbari, ki je imel dvojno britansko in iransko državljanstvo, obsojen zaradi vohunjenja za Združeno kraljestvo v Iranu, kar je zanikal, obsojen na smrt in usmrčen; ker so iranske varnostne sile 24. aprila 2016 aretirale švedsko-iranskega državljana dr. Ahmadrezo Djalalija, specialista urgentne medicine ter akademika belgijske univerze Vrije Universiteit Brussel in italijanske univerze Piemonte Orientale; ker je bil oktobra 2017 na podlagi lažnih obtožb, da je vohun, in priznanja, pridobljenega z mučenjem, na skrajno nepoštenem sojenju obsojen na smrt; ker je iransko vrhovno sodišče 17. junija 2018 obsodbo potrdilo; ker je bila francosko-iranska raziskovalka Fariba Adelkhah junija 2019 aretirana in zaradi „spodkopavanja nacionalne varnosti“ obsojena na pet let zapora;

| F. | ker so v Iranu samovoljno pridržani tudi drugi državljani EU, med drugim belgijski državljan Olivier Vandecasteele, ki je bil na podlagi vrste izmišljenih obtožb obsojen na skupaj 40 let zapora in več deset udarcev z bičem; ker je bila kazen izrečena, potem ko je najvišje belgijsko sodišče odložilo sporno dvostransko pogodbo o izmenjavi zapornikov, s katero bi se iranskemu diplomatu Asadolahu Asadiju, obsojenemu zaradi poskusa terorizma v Belgiji, omogočila vrnitev v Islamsko republiko Iran v zameno za osvoboditev Oliviera Vandecasteela; ker je v Iranu še vedno pridržanih sedem francoskih državljanov, med drugim učiteljica in sindikalistka Cécile Kohler ter njen partner Jacques Paris in Benjamin Brière, ki je bil aretiran maja 2020 in zaradi „vohunjenja“ obsojen na osem let in osem mesecev zapora; |
| --- | --- |

F.

ker so v Iranu samovoljno pridržani tudi drugi državljani EU, med drugim belgijski državljan Olivier Vandecasteele, ki je bil na podlagi vrste izmišljenih obtožb obsojen na skupaj 40 let zapora in več deset udarcev z bičem; ker je bila kazen izrečena, potem ko je najvišje belgijsko sodišče odložilo sporno dvostransko pogodbo o izmenjavi zapornikov, s katero bi se iranskemu diplomatu Asadolahu Asadiju, obsojenemu zaradi poskusa terorizma v Belgiji, omogočila vrnitev v Islamsko republiko Iran v zameno za osvoboditev Oliviera Vandecasteela; ker je v Iranu še vedno pridržanih sedem francoskih državljanov, med drugim učiteljica in sindikalistka Cécile Kohler ter njen partner Jacques Paris in Benjamin Brière, ki je bil aretiran maja 2020 in zaradi „vohunjenja“ obsojen na osem let in osem mesecev zapora;

| G. | ker ima Iran največje število usmrtitev na prebivalca na svetu; ker je iranski režim mirnim protestnikom, tudi mladoletnikom, izrekel smrtne kazni in jih izvršil na podlagi nepoštenih in skrajšanih sodnih postopkov, s čimer je kršil najosnovnejše in temeljne zahteve poštenega sojenja; ker je organizacija Amnesty International našla dokaze, da iranski režim še naprej uporablja smrtno kazen kot orožje za zatiranje protestov; ker policijske in varnostne sile islamske republike pridržane osebe v iranskih zaporih pogosto mučijo in posiljujejo ter z njimi ravnajo kruto, nehumano in poniževalno; |
| --- | --- |

G.

ker ima Iran največje število usmrtitev na prebivalca na svetu; ker je iranski režim mirnim protestnikom, tudi mladoletnikom, izrekel smrtne kazni in jih izvršil na podlagi nepoštenih in skrajšanih sodnih postopkov, s čimer je kršil najosnovnejše in temeljne zahteve poštenega sojenja; ker je organizacija Amnesty International našla dokaze, da iranski režim še naprej uporablja smrtno kazen kot orožje za zatiranje protestov; ker policijske in varnostne sile islamske republike pridržane osebe v iranskih zaporih pogosto mučijo in posiljujejo ter z njimi ravnajo kruto, nehumano in poniževalno;

| H. | ker je organizacija Amnesty International sestavila seznam približno 25 posameznikov, ki jim resno grozi, da bodo usmrčeni, zlasti Mohamedu Ghobadluju; ker organizacija izraža zaskrbljenost, da bo smrtna kazen izrečena še številnim drugim udeležencem protestov; ker Urad visokega komisarja OZN za človekove pravice poroča, da je bilo več kot 40 iranskih umetnikov obtoženih kaznivih dejanj, za katera je zagrožena smrtna kazen; ker so iranski igralci, glasbeniki, športniki in druge slavne osebnosti javno podprli proteste zoper versko vodstvo; |
| --- | --- |

H.

ker je organizacija Amnesty International sestavila seznam približno 25 posameznikov, ki jim resno grozi, da bodo usmrčeni, zlasti Mohamedu Ghobadluju; ker organizacija izraža zaskrbljenost, da bo smrtna kazen izrečena še številnim drugim udeležencem protestov; ker Urad visokega komisarja OZN za človekove pravice poroča, da je bilo več kot 40 iranskih umetnikov obtoženih kaznivih dejanj, za katera je zagrožena smrtna kazen; ker so iranski igralci, glasbeniki, športniki in druge slavne osebnosti javno podprli proteste zoper versko vodstvo;

| I. | ker so razmere na področju človekovih pravic v Iranu čedalje slabše; ker uboji Žine Mahse Amini in drugih ter trenutni val usmrtitev ponazarjajo sedanjo krizo človekovih pravic v Iranu; ker je to slabšanje razmer posledica sistemskega nekaznovanja iranskega režima in njegovega varnostnega aparata, ki dovoljuje vsesplošno mučenje, pa tudi zunajsodne in druge nezakonite usmrtitve; ker se v iranskem kazenskopravnem sistemu zelo pogosto uporabljajo izsiljena priznanja, pridobljena z mučenjem ter drugimi oblikami prisile in pritiska; ker je eden glavnih ciljev politike EU na področju človekovih pravic, da se smrtna kazen po vsem svetu odpravi; |
| --- | --- |

I.

ker so razmere na področju človekovih pravic v Iranu čedalje slabše; ker uboji Žine Mahse Amini in drugih ter trenutni val usmrtitev ponazarjajo sedanjo krizo človekovih pravic v Iranu; ker je to slabšanje razmer posledica sistemskega nekaznovanja iranskega režima in njegovega varnostnega aparata, ki dovoljuje vsesplošno mučenje, pa tudi zunajsodne in druge nezakonite usmrtitve; ker se v iranskem kazenskopravnem sistemu zelo pogosto uporabljajo izsiljena priznanja, pridobljena z mučenjem ter drugimi oblikami prisile in pritiska; ker je eden glavnih ciljev politike EU na področju človekovih pravic, da se smrtna kazen po vsem svetu odpravi;

| J. | ker je 6. novembra 2022 227 poslancev iranskega parlamenta sodstvo pozvalo, naj odločno ukrepa zoper ljudi, aretirane med protesti, in jim izreče smrtno kazen, kar je očitna kršitev delitve oblasti; |
| --- | --- |

J.

ker je 6. novembra 2022 227 poslancev iranskega parlamenta sodstvo pozvalo, naj odločno ukrepa zoper ljudi, aretirane med protesti, in jim izreče smrtno kazen, kar je očitna kršitev delitve oblasti;

| K. | ker iranska ustava etničnim manjšinam zagotavlja enake pravice; ker se smrtna kazen nesorazmerno pogosto izreka LGBTIQ osebam ter pripadnikom etničnih in verskih manjšin, zlasti beluške, kurdske, arabske, bahajske in krščanske; ker število aretiranih zagovornikov človekovih pravic od začetka ubojev in zatiranja narašča; ker so bile ženske in dekleta, ki so v ospredju protestov, vključno s pripadnicami etničnih in verskih manjšin, aretirane in zaprte, ker so zahtevale odpravo sistemskih in sistematičnih diskriminirajočih zakonov, politik ter praks, in ker so zlasti pogosto obtožene kaznivih dejanj, za katera je zagrožena smrtna kazen, in obsojene na smrtno kazen; |
| --- | --- |

K.

ker iranska ustava etničnim manjšinam zagotavlja enake pravice; ker se smrtna kazen nesorazmerno pogosto izreka LGBTIQ osebam ter pripadnikom etničnih in verskih manjšin, zlasti beluške, kurdske, arabske, bahajske in krščanske; ker število aretiranih zagovornikov človekovih pravic od začetka ubojev in zatiranja narašča; ker so bile ženske in dekleta, ki so v ospredju protestov, vključno s pripadnicami etničnih in verskih manjšin, aretirane in zaprte, ker so zahtevale odpravo sistemskih in sistematičnih diskriminirajočih zakonov, politik ter praks, in ker so zlasti pogosto obtožene kaznivih dejanj, za katera je zagrožena smrtna kazen, in obsojene na smrtno kazen;

| L. | ker je skupina strokovnjakov za človekove pravice, v kateri je bilo tudi več nosilcev mandatov posebnih postopkov OZN, podala izjavo, v kateri je obsodila uboje in zatiranje protestnikov s strani varnostnih sil v Iranu; ker so strokovnjaki izrazili globoko zaskrbljenost zaradi prekomerne in smrtonosne uporabe sile zoper protestnike na demonstracijah, ki so sledili smrti Žine Mahse Amini, tudi zaradi spolnega nasilja nad ženskami in dekleti, ustrahovanja in nadlegovanja protestnikov ter sistematičnega nekaznovanja kršiteljev človekovih pravic; ker so 11. novembra 2022 strokovnjaki OZN pozvali iranski režim, naj ljudi neha obtoževati kaznivih dejanj, za katera je zagrožena smrtna kazen, ker so ali naj bi sodelovali na mirnih demonstracijah; |
| --- | --- |

L.

ker je skupina strokovnjakov za človekove pravice, v kateri je bilo tudi več nosilcev mandatov posebnih postopkov OZN, podala izjavo, v kateri je obsodila uboje in zatiranje protestnikov s strani varnostnih sil v Iranu; ker so strokovnjaki izrazili globoko zaskrbljenost zaradi prekomerne in smrtonosne uporabe sile zoper protestnike na demonstracijah, ki so sledili smrti Žine Mahse Amini, tudi zaradi spolnega nasilja nad ženskami in dekleti, ustrahovanja in nadlegovanja protestnikov ter sistematičnega nekaznovanja kršiteljev človekovih pravic; ker so 11. novembra 2022 strokovnjaki OZN pozvali iranski režim, naj ljudi neha obtoževati kaznivih dejanj, za katera je zagrožena smrtna kazen, ker so ali naj bi sodelovali na mirnih demonstracijah;

| M. | ker so strokovnjaki OZN pozvali Svet za človekove pravice, naj hitro sprejme potrebne ukrepe za sklic posebnega zasedanja o razmerah v Iranu in vzpostavitev mednarodnega preiskovalnega mehanizma, da bi zagotovili prevzemanje odgovornosti v Iranu in odpravili vztrajno nekaznovanje hudih kršitev človekovih pravic; ker je Svet za človekove pravice 24. novembra 2022 sklical posebno zasedanje o razmerah v Iranu; ker so se udeleženci na tem posebnem zasedanju dogovorili, da bi bilo treba z neodvisno mednarodno misijo za ugotavljanje dejstev preiskati kršitve človekovih pravic v Islamski republiki Iran, zbrati in preučiti dokaze ter sodelovati z deležniki, da bi ugotovili dejstva v zvezi s temi obtožbami in kršitelje človekovih pravic v Islamski republiki Iran, tudi najvišje predstavnike oblasti, privedli pred sodišče; |
| --- | --- |

M.

ker so strokovnjaki OZN pozvali Svet za človekove pravice, naj hitro sprejme potrebne ukrepe za sklic posebnega zasedanja o razmerah v Iranu in vzpostavitev mednarodnega preiskovalnega mehanizma, da bi zagotovili prevzemanje odgovornosti v Iranu in odpravili vztrajno nekaznovanje hudih kršitev človekovih pravic; ker je Svet za človekove pravice 24. novembra 2022 sklical posebno zasedanje o razmerah v Iranu; ker so se udeleženci na tem posebnem zasedanju dogovorili, da bi bilo treba z neodvisno mednarodno misijo za ugotavljanje dejstev preiskati kršitve človekovih pravic v Islamski republiki Iran, zbrati in preučiti dokaze ter sodelovati z deležniki, da bi ugotovili dejstva v zvezi s temi obtožbami in kršitelje človekovih pravic v Islamski republiki Iran, tudi najvišje predstavnike oblasti, privedli pred sodišče;

| N. | ker je 10. januarja 2023 Urad visokega komisarja OZN za človekove pravice navedel, da zloraba kazenskih postopkov za kaznovanje ljudi, ker so uveljavljali svoje osnovne pravice, pomeni uboj, ki ga država odobrava; |
| --- | --- |

N.

ker je 10. januarja 2023 Urad visokega komisarja OZN za človekove pravice navedel, da zloraba kazenskih postopkov za kaznovanje ljudi, ker so uveljavljali svoje osnovne pravice, pomeni uboj, ki ga država odobrava;

| O. | ker so 12. decembra 2022 ministri EU za zunanje zadeve sprejeli sklepe Sveta o Iranu; ker ti sklepi vsebujejo zlasti poziv iranskim oblastem, naj takoj ustavijo vsega obžalovanja vredno prakso izrekanja smrtnih kazni protestnikom in izvrševanja teh kazni ter nemudoma razveljavijo smrtne kazni, ki so bile v zvezi s sedanjimi protesti izrečene nedavno, in vsem pridržanim zagotovijo obravnavo v skladu z dolžnim pravnim postopanjem; |
| --- | --- |

O.

ker so 12. decembra 2022 ministri EU za zunanje zadeve sprejeli sklepe Sveta o Iranu; ker ti sklepi vsebujejo zlasti poziv iranskim oblastem, naj takoj ustavijo vsega obžalovanja vredno prakso izrekanja smrtnih kazni protestnikom in izvrševanja teh kazni ter nemudoma razveljavijo smrtne kazni, ki so bile v zvezi s sedanjimi protesti izrečene nedavno, in vsem pridržanim zagotovijo obravnavo v skladu z dolžnim pravnim postopanjem;

| P. | ker je generalni sekretar Evropske službe za zunanje delovanje 9. januarja 2023 v imenu visokega predstavnika povabil veleposlanika Islamske republike Iran pri Evropski uniji, da bi ponovno izrazil zgroženost zaradi nedavnih usmrtitev Mohameda Mehdija Karamija in Sejeda Mohameda Hoseinija, ki sta bila aretirana in obsojena na smrt zaradi protestov v Iranu; ker sta bila Mohsen Šekari in Madžidreza Rahnavard usmrčena zaradi udeležbe na protestih 8. oziroma 12. decembra 2022; |
| --- | --- |

P.

ker je generalni sekretar Evropske službe za zunanje delovanje 9. januarja 2023 v imenu visokega predstavnika povabil veleposlanika Islamske republike Iran pri Evropski uniji, da bi ponovno izrazil zgroženost zaradi nedavnih usmrtitev Mohameda Mehdija Karamija in Sejeda Mohameda Hoseinija, ki sta bila aretirana in obsojena na smrt zaradi protestov v Iranu; ker sta bila Mohsen Šekari in Madžidreza Rahnavard usmrčena zaradi udeležbe na protestih 8. oziroma 12. decembra 2022;

| Q. | ker so Kanada in Združene države Amerike 9. decembra 2022 podale skupno izjavo, v kateri so obsodile nasilna dejanja Islamske republike Iran nad miroljubnimi protestniki, nenehno zatiranje iranskega ljudstva ter zatiranje in nasilje nad ženskami pod pokroviteljstvom države; ker sta obe državi sprejeli tudi sankcije proti iranskim uradnikom, povezanim s kršitvami človekovih pravic, vključno s tistimi, ki so bile storjene v okviru stalnega okrutnega zatiranja; |
| --- | --- |

Q.

ker so Kanada in Združene države Amerike 9. decembra 2022 podale skupno izjavo, v kateri so obsodile nasilna dejanja Islamske republike Iran nad miroljubnimi protestniki, nenehno zatiranje iranskega ljudstva ter zatiranje in nasilje nad ženskami pod pokroviteljstvom države; ker sta obe državi sprejeli tudi sankcije proti iranskim uradnikom, povezanim s kršitvami človekovih pravic, vključno s tistimi, ki so bile storjene v okviru stalnega okrutnega zatiranja;

| R. | ker je EU nedavno in večkrat sprejela omejevalne ukrepe, povezane s temi očitnimi kršitvami človekovih pravic, zlasti zoper pomembne člane Iranske revolucionarne garde, vključno z zamrznitvijo sredstev, prepovedjo potovanj v EU in prepovedjo dajanja sredstev ali gospodarskih virov na voljo tem posameznikom ter subjektom zaradi njihove vloge pri nasilnem zatiranju v Iranu in zagotavljanju oboroženih brezpilotnih zrakoplovov, ki jih je Ruska federacija prejela od islamske republike in jih uporablja za teroristične dejavnosti zoper Ukrajino; ker je na seznamu oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi EU v okviru obstoječega režima sankcij na področju človekovih pravic za Iran, zdaj 126 posameznikov in 11 subjektov; ker so na seznamu sankcij EU tudi iranski notranji minister Ahmad Vahidi, minister za informacijske in komunikacijske tehnologije Isa Zarepur, iranske sile pregona in regionalni vodje Iranske revolucionarne garde; |
| --- | --- |

R.

ker je EU nedavno in večkrat sprejela omejevalne ukrepe, povezane s temi očitnimi kršitvami človekovih pravic, zlasti zoper pomembne člane Iranske revolucionarne garde, vključno z zamrznitvijo sredstev, prepovedjo potovanj v EU in prepovedjo dajanja sredstev ali gospodarskih virov na voljo tem posameznikom ter subjektom zaradi njihove vloge pri nasilnem zatiranju v Iranu in zagotavljanju oboroženih brezpilotnih zrakoplovov, ki jih je Ruska federacija prejela od islamske republike in jih uporablja za teroristične dejavnosti zoper Ukrajino; ker je na seznamu oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi EU v okviru obstoječega režima sankcij na področju človekovih pravic za Iran, zdaj 126 posameznikov in 11 subjektov; ker so na seznamu sankcij EU tudi iranski notranji minister Ahmad Vahidi, minister za informacijske in komunikacijske tehnologije Isa Zarepur, iranske sile pregona in regionalni vodje Iranske revolucionarne garde;

| S. | ker je ministrstvo za zunanje zadeve Islamske republike Iran v odziv sprejelo protiukrepe v okviru mehanizma sankcij, zlasti zoper poslanko Evropskega parlamenta in predsednico delegacije za odnose z Arabskim polotokom Hannah Neumann, pa tudi druge poslance ter nekdanje nemške in francoske politike; ker je Parlament novembra 2022 v odziv na iranske sankcije proti poslancem Evropskega parlamenta sklenil, da njegove delegacije in odbori ne bodo več sodelovali z iranskimi oblastmi; |
| --- | --- |

S.

ker je ministrstvo za zunanje zadeve Islamske republike Iran v odziv sprejelo protiukrepe v okviru mehanizma sankcij, zlasti zoper poslanko Evropskega parlamenta in predsednico delegacije za odnose z Arabskim polotokom Hannah Neumann, pa tudi druge poslance ter nekdanje nemške in francoske politike; ker je Parlament novembra 2022 v odziv na iranske sankcije proti poslancem Evropskega parlamenta sklenil, da njegove delegacije in odbori ne bodo več sodelovali z iranskimi oblastmi;

| T. | ker islamska republika zlasti prek Iranske revolucionarne garde izvaja obsežne, izpopolnjene in nasilne čezmejne represivne dejavnosti zoper izgnane aktiviste in aktiviste iz diaspore, oporečnike, neodvisne novinarje ter zagovornike človekovih pravic, tudi na ozemlju EU, poleg tega pa grozi njihovim družinskim članom v Iranu in jih nadleguje; ker je islamska republika tako neposredno kot s pomočjo lokalnih zaveznikov izvedla atentate na oporečnike iz diaspore, ugrabila izgnance, da bi jih proti njihovi volji pripeljala v Iran, in načrtovala bombne napade v več državah, tudi državah članicah EU; |
| --- | --- |

T.

ker islamska republika zlasti prek Iranske revolucionarne garde izvaja obsežne, izpopolnjene in nasilne čezmejne represivne dejavnosti zoper izgnane aktiviste in aktiviste iz diaspore, oporečnike, neodvisne novinarje ter zagovornike človekovih pravic, tudi na ozemlju EU, poleg tega pa grozi njihovim družinskim članom v Iranu in jih nadleguje; ker je islamska republika tako neposredno kot s pomočjo lokalnih zaveznikov izvedla atentate na oporečnike iz diaspore, ugrabila izgnance, da bi jih proti njihovi volji pripeljala v Iran, in načrtovala bombne napade v več državah, tudi državah članicah EU;

| U. | ker režim islamske republike namerno prekinja internetne in mobilne povezave ter močno omejuje platforme družbenih medijev, da iranski državljani ne bi mogli organizirati protestov; ker režim sankcij EU vključuje tudi prepoved izvoza v Islamsko republiko Iran za opremo, ki bi bila lahko uporabljena za notranjo represijo, in opremo za nadzor telekomunikacij; |
| --- | --- |

U.

ker režim islamske republike namerno prekinja internetne in mobilne povezave ter močno omejuje platforme družbenih medijev, da iranski državljani ne bi mogli organizirati protestov; ker režim sankcij EU vključuje tudi prepoved izvoza v Islamsko republiko Iran za opremo, ki bi bila lahko uporabljena za notranjo represijo, in opremo za nadzor telekomunikacij;

| V. | ker je podpredsednik Komisije/visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Josep Borrell v izjavah z dne 8. decembra 2022 in 7. januarja 2023 obsodil usmrtitev Mohameda Mehdija Karamija in Sejeda Mohameda Hoseinija; ker je v teh izjavah iranske oblasti pozval, naj nemudoma prenehajo izrekati smrtne kazni protestnikom in jih izvrševati; ker EU v teh izjavah iranske oblasti nadalje poziva, naj nemudoma razveljavijo nedavne smrtne kazni in strogo spoštujejo svoje mednarodne obveznosti; |
| --- | --- |

V.

ker je podpredsednik Komisije/visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Josep Borrell v izjavah z dne 8. decembra 2022 in 7. januarja 2023 obsodil usmrtitev Mohameda Mehdija Karamija in Sejeda Mohameda Hoseinija; ker je v teh izjavah iranske oblasti pozval, naj nemudoma prenehajo izrekati smrtne kazni protestnikom in jih izvrševati; ker EU v teh izjavah iranske oblasti nadalje poziva, naj nemudoma razveljavijo nedavne smrtne kazni in strogo spoštujejo svoje mednarodne obveznosti;

| W. | ker je islamska republika kurdske skupine, tudi tiste v Iraku, obtožila spodbujanja protestov v iranskem Kurdistanu; ker je Iranska revolucionarna garda pod to pretvezo začela oborožene napade na Kurdistan v Iraku, v katerih je ubila več deset ljudi, tudi civiliste; ker so bili protesti še posebej hudo zatrti na severozahodu in jugovzhodu Irana, kjer živijo številni pripadniki kurdske in beluške manjšine; |
| --- | --- |

W.

ker je islamska republika kurdske skupine, tudi tiste v Iraku, obtožila spodbujanja protestov v iranskem Kurdistanu; ker je Iranska revolucionarna garda pod to pretvezo začela oborožene napade na Kurdistan v Iraku, v katerih je ubila več deset ljudi, tudi civiliste; ker so bili protesti še posebej hudo zatrti na severozahodu in jugovzhodu Irana, kjer živijo številni pripadniki kurdske in beluške manjšine;

| X. | ker ima Iranska revolucionarna garda, ki jo sestavljajo paravojaška milica Basidž, enota Kuds, kopenske sile, letalske sile ter mornarica, osrednjo vlogo pri zatiranju notranjega nestrinjanja in zunanjih vojaških dejavnosti; ker Iranska revolucionarna garda, ki deluje kot država v državi, po poročanju nadzoruje dve tretjini iranskega gospodarstva, saj ima deleže v sektorjih, povezanih z infrastrukturo, financami, telekomunikacijami, avtomobilsko in pomorsko industrijo, ter bogatih pokroviteljskih skladih oziroma t. i. bonjadih, sodeluje pa tudi v obsežnih tihotapskih mrežah; |
| --- | --- |

X.

ker ima Iranska revolucionarna garda, ki jo sestavljajo paravojaška milica Basidž, enota Kuds, kopenske sile, letalske sile ter mornarica, osrednjo vlogo pri zatiranju notranjega nestrinjanja in zunanjih vojaških dejavnosti; ker Iranska revolucionarna garda, ki deluje kot država v državi, po poročanju nadzoruje dve tretjini iranskega gospodarstva, saj ima deleže v sektorjih, povezanih z infrastrukturo, financami, telekomunikacijami, avtomobilsko in pomorsko industrijo, ter bogatih pokroviteljskih skladih oziroma t. i. bonjadih, sodeluje pa tudi v obsežnih tihotapskih mrežah;

| Y. | ker so v Iranu dekleta in ženske pogosto kruto umorjene v tako imenovanih ubojih iz časti; ker storilci tovrstnih kaznivih dejanj v imenu časti pogosto niso obsojeni; |
| --- | --- |

Y.

ker so v Iranu dekleta in ženske pogosto kruto umorjene v tako imenovanih ubojih iz časti; ker storilci tovrstnih kaznivih dejanj v imenu časti pogosto niso obsojeni;

| Z. | ker Iranska revolucionarna garda izvaja in usmerja teroristične dejavnosti tako na domačih tleh kot v regiji ter k njim prispeva; ker je ruska agresija proti Ukrajini privedla do poglabljanja odnosov med Teheranom in Moskvo; |
| --- | --- |

Z.

ker Iranska revolucionarna garda izvaja in usmerja teroristične dejavnosti tako na domačih tleh kot v regiji ter k njim prispeva; ker je ruska agresija proti Ukrajini privedla do poglabljanja odnosov med Teheranom in Moskvo;

| AA. | ker se po agresivni notranji politiki režima mul zgleduje tudi zunanja politika Islamske republike Iran; ker ta režim prispeva k destabilizaciji celotnega Bližnjega vzhoda in širše; |
| --- | --- |

AA.

ker se po agresivni notranji politiki režima mul zgleduje tudi zunanja politika Islamske republike Iran; ker ta režim prispeva k destabilizaciji celotnega Bližnjega vzhoda in širše;

| AB. | ker je Ebrahim Raisi, ki je bil junija 2021 izvoljen za iranskega predsednika in je na seznamu sankcij ZDA, prej deloval kot vodja iranskega sodstva, čeprav ima dobro dokumentirano evidenco hudih kršitev človekovih pravic; ker so za njegovo zmago poskrbele institucije islamske republike na volitvah, ki niso bile popolnoma svobodne ali poštene; ker je le sedem od 592 kandidatov od sveta varuhov prejelo zeleno luč za kandidiranje na predsedniških volitvah; ker med kandidati ni bilo žensk, pripadnikov manjšin ali oseb s stališči, ki bi nasprotovala režimu; |
| --- | --- |

AB.

ker je Ebrahim Raisi, ki je bil junija 2021 izvoljen za iranskega predsednika in je na seznamu sankcij ZDA, prej deloval kot vodja iranskega sodstva, čeprav ima dobro dokumentirano evidenco hudih kršitev človekovih pravic; ker so za njegovo zmago poskrbele institucije islamske republike na volitvah, ki niso bile popolnoma svobodne ali poštene; ker je le sedem od 592 kandidatov od sveta varuhov prejelo zeleno luč za kandidiranje na predsedniških volitvah; ker med kandidati ni bilo žensk, pripadnikov manjšin ali oseb s stališči, ki bi nasprotovala režimu;

| AC. | ker pogajanja o obnovitvi skupnega celovitega načrta ukrepanja še vedno niso uradno prekinjena; ker se nadaljujejo pogovori o preiskavi zaščitnih ukrepov, ki jo je začela Mednarodna agencija za atomsko energijo, potem ko je našla sledove urana na treh neprijavljenih lokacijah v Iranu; |
| --- | --- |

AC.

ker pogajanja o obnovitvi skupnega celovitega načrta ukrepanja še vedno niso uradno prekinjena; ker se nadaljujejo pogovori o preiskavi zaščitnih ukrepov, ki jo je začela Mednarodna agencija za atomsko energijo, potem ko je našla sledove urana na treh neprijavljenih lokacijah v Iranu;

| 1. | najostreje obsoja smrtne kazni in usmrtitve miroljubnih protestnikov v Iranu, med katerimi so bili Mohsen Šekari, Madžidreza Rahnavard, Mohamed Mehdi Karami in Sejed Mohamed Hoseini; zahteva, da iranske oblasti nemudoma in brezpogojno ustavijo vse načrte za izvajanje usmrtitev ter da se vzdržijo izrekanja nadaljnjih smrtnih kazni; poziva oblasti Islamske republike Iran, naj uvedejo uraden moratorij za usmrtitve s ciljem popolne odprave smrtne kazni; poziva iranske oblasti, naj razveljavijo vse obsodbe in smrtne kazni; ponovno izraža odločno in načelno nasprotovanje uporabi smrtne kazni v vseh primerih in okoliščinah; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva oblasti islamske republike, naj poskrbijo za takojšnjo in brezpogojno izpustitev vseh protestnikov, obsojenih na smrt, vključno z Mohamedom Borughanijem, Mohamedom Ghobadlujem, Hamidom Gharejem Hasanlujem, Mahanom Sadratom Maranijem, Hoseinom Mohamadijem, Manučehrom Mehmanom Navazom, Sahandom Nurmohamad-Zadejem, Samanom Sejdijem, Rezo Arjo, Salejem Mirhašemijem Baltaghijem, Saidom Jakubijem Kordaflijem, Džavadom Ruhijem, Aršio Takdastanom, Mehdijem Mohamadifardom, Salejem Mirhašemijem, Madžidom Kazemijem in Saidom Jagubijem; ostro obsoja dejstvo, da iranski režim kazenski postopek in smrtno kazen uporablja kot orožje, s katerim zatira nestrinjanje in kaznuje ljudi za uveljavljanje njihovih temeljnih pravic; poziva islamsko republiko, naj pregleda svoj zakonik in odstrani moharebe („sovraštvo do Boga“) in mofsed-e-filarz („sprevženost na Zemlji“) s seznama kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izraža solidarnost z iransko mladino, ženskami in moškimi, vključno z manjšinami, ki vodijo proteste in v njih sodelujejo; podpira miroljubno protestno gibanje po vsej državi proti sistemskemu in vse večjemu zatiranju ter resnim in množičnim kršitvam človekovih pravic in temeljnih svoboščin; odločno podpira želje iranskega ljudstva, da bi živelo v svobodni, stabilni, vključujoči in demokratični državi; obsoja sistematično diskriminacijo žensk, ki jo iranski režim izvaja z zakoni in predpisi, ki močno omejujejo njihove svoboščine in življenje ter otežujejo njihovo preživljanje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izreka sožalje svojcem vseh tistih, ki so bili po nedavnih in predhodnih protestih v Iranu ubiti, mučeni, ugrabljeni ali nezakonito zaprti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ponovno ostro obsoja, da iranske varnostne sile široko, brutalno, namerno in nesorazmerno uporabljajo silo proti mirnim protestnikom; poziva iranske oblasti, naj ustavijo zatiranje lastnih državljanov; želi spomniti, da je treba zagotoviti pravico do mirnega zbiranja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zahteva, naj mednarodna skupnost ter EU in njene države članice pri vseh srečanjih z oblastmi islamske republike zahtevajo takojšnjo ustavitev usmrtitev protestnikov, nasilnega zatiranja protestov ter brezpogojno izpustitev vseh, ki so bili aretirani zaradi uveljavljanja pravice do svobodnega izražanja, združevanja in mirnega zbiranja; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj od iranskega režima še naprej zahtevajo odgovornost za uboje lastnega ljudstva in hude kršitve človekovih pravic; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva iranski režim, naj dopusti mednarodno, nepristransko in učinkovito preiskavo svojih kršitev človekovih pravic, vključno z ubojem Žine Mahse Amini, pobojem več sto protestnikov ter mučenjem tistih, ki jih je islamska republika samovoljno pridržala, ki jo bo opravil neodvisen pristojni organ v sodelovanju z mednarodnimi organizacijami; zahteva, da iranske oblasti omogočijo hitro, nepristransko in učinkovito preiskavo ubojev vseh protestnikov, ki bo temeljila na dokazih, in da se odgovorni privedejo pred sodišče; poudarja, da bi morala Unija še naprej opozarjati na uboj Žine Mahse Amini in na način, kako so iranske varnostne sile ukrepale ob demonstracijah, ki so sledile; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva k takojšnji izpustitvi vseh posameznikov, pridržanih zaradi sodelovanja na mirnih demonstracijah, in vseh političnih zapornikov; poziva, naj se v skladu z Uredbo (EU) št. 359/2011 uvedejo ciljno usmerjeni omejevalni ukrepi zoper vse sodnike, ki izrekajo kazni protestnikom; nadalje zahteva, da iranske oblasti nemudoma in brezpogojno umaknejo vse obtožbe proti vsem, ki so zaprti izključno zaradi mirnega uveljavljanja pravice do svobode izražanja, združevanja in mirnega zbiranja v povezavi s protesti; poziva iranske oblasti, naj izpolnjujejo svoje mednarodne obveznosti, vključno s tistimi iz mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja sklepe Sveta za zunanje zadeve z dne 12. decembra 2022 ter sprejetje nedavnih omejevalnih ukrepov zoper sodelujoče v nasilju nad protestniki in vse ljudi, povezane s policijo za moralo, za katere je bilo ugotovljeno, da so bili vpleteni v smrt Žine Mahse Amini ali so zanjo odgovorni; kljub temu meni, da je treba zaradi očitnega nespoštovanja človekovega dostojanstva in demokratičnih teženj lastnih državljanov, ki ga izkazuje iranski režim, ter podpore tega režima Ruski federaciji nadalje prilagoditi stališče EU do Irana; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva visokega predstavnika in podpredsednika in Svet, naj razširita seznam sankcij EU na vse posameznike in subjekte, odgovorne za kršitve človekovih pravic, in njihove družinske člane, vključno z vrhovnim voditeljem Alijem Hamenejem, predsednikom Ebrahimom Raisijem in generalnim državnim tožilcem Mohamedom Džafarjem Montazerijem, pa tudi vsemi fundacijami („bonjadi“), povezanimi z Islamsko revolucionarno gardo, zlasti bonjad Mostazafan in bonjad Šahid va omur-e Džanbazan; prav tako poziva visokega predstavnika in podpredsednika, Svet in države članice, naj razmislijo o sankcijah proti 227 poslancem iranskega parlamenta, ki so spodbujali uporabo smrtne kazni; pozdravlja potekajoče priprave v Združenem kraljestvu na vključitev Islamske revolucionarne garde na njegov seznam terorističnih organizacij; odločno obsoja sankcije, ki so jih iranske oblasti uvedle proti nekdanjim nemškim in francoskim politikom ter proti poslancem Evropskega parlamenta; želi spomniti, da bi moral medparlamentarni dialog ostati prekinjen, vse dokler bodo te oblasti sankcionirale evropske poslance; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Svet in države članice, naj Islamsko revolucionarno gardo in njene pomožne sile, vključno s paravojaško milico Basidž in silami Kuds, dodajo na seznam EU za področje terorizma ter prepovejo vse gospodarske in finančne dejavnosti, ki vključujejo podjetja in komercialne dejavnosti, povezane z Islamsko revolucionarno gardo ali s posamezniki, povezanimi s to gardo, ali so v celoti ali delno v njihovi lasti ali pa krinka zanje, ne glede na njihovo državo delovanja, pri tem pa naj se izogibajo negativnim posledicam za ljudstvo Irana, pa tudi za humanitarno in razvojno pomoč EU; poziva EU in njene države članice, naj v sodelovanju s podobno mislečimi partnerji pozovejo vse države, v katerih Islamska revolucionarna garda izvaja vojaške, gospodarske ali informacijske operacije, naj prekinejo in zakonsko prepovejo vezi s to gardo; ostro obsoja neizzvani napad Islamske revolucionarne garde v provinci Erbil v iraškem Kurdistanu in poudarja, da takšni neselektivni napadi ogrožajo nedolžne civiliste in stabilnost regije; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ponovno odločno obsoja hitro slabšanje razmer na področju človekovih pravic v Iranu, za katere so izključno odgovorni Islamska republika, njeno najvišje vodstvo in varnostne sile, vključno z Islamsko revolucionarno gardo; zahteva, naj iranske oblasti spoštujejo etnične in verske manjšine ter temeljne pravice in svoboščine oseb LGBTIQ+; poziva iranske oblasti, naj odpravijo vse oblike diskriminacije; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja ustanovitev neodvisne mednarodne misije za ugotavljanje dejstev o Islamski republiki Iran, ki jo je Svet OZN za človekove pravice v resoluciji S35/1 z dne 24. novembra 2022 pooblastil za preiskovanje kršitev človekovih pravic v Islamski republiki Iran ter zbiranje in analizo s tem povezanih dokazov, ter poziva k njeni hitri napotitvi; poziva oblasti islamske republike, naj misiji za ugotavljanje dejstev omogočijo popoln in neoviran dostop, da bo lahko izvedla svoj mandat, ter naj se vzdržijo nadlegovanja in ustrahovanja tistih, ki sodelujejo z misijo za ugotavljanje dejstev, ali njihovih družinskih članov; poziva EU in njene države članice, naj v celoti podprejo priprave na misijo za ugotavljanje dejstev in njeno izvajanje; poziva Svet OZN za človekove pravice, naj zaradi nesodelovanja islamske republike nemudoma predloži iranski primer Varnostnemu svetu OZN; |
| --- | --- |

13.

| 14. | prav tako poziva iranske oblasti, naj dovolijo obiske predstavnikov Sveta OZN za človekove pravice in naj zlasti zagotovijo, da bo lahko posebni poročevalec OZN za stanje glede človekovih pravic v Islamski republiki Iran vstopil v državo; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zahteva, naj iranski režim izpusti vse zagovornike človekovih pravic; poziva iranski režim, naj preneha napadati vse zagovornike človekovih pravic v Iranu in v vseh okoliščinah zagotovi, da bodo lahko opravljali svoje legitimne dejavnosti na področju človekovih pravic brez strahu pred maščevanjem in brez omejitev, vključno s sodnim nadlegovanjem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | obsoja aretacijo več deset novinarjev in poziva iranske oblasti, naj jih nemudoma izpustijo; je močno zaskrbljen zaradi aretacije več kot 80 medijskih delavcev, med drugim novinarke Nilufar Hamedi, ki je prva poročala o aretaciji in hospitalizaciji Žine Mahse Amini, ter iranske oblasti poziva, naj jih nemudoma izpustijo; poziva islamsko republiko, naj spoštuje svobodo izražanja in prepričanja vseh, ki živijo v Iranu; je zaskrbljen zaradi inkriminacije zdravstvenih delavcev in nasilja nad njimi s strani varnostnih sil ter poziva Islamsko republiko Iran, naj civilnemu zdravstvenemu osebju zagotavlja vso razpoložljivo podporo, da bo lahko nudilo nepristransko zdravstveno pomoč; |
| --- | --- |

16.

| 17. | najostreje obsoja sistematično mučenje v iranskih zaporih, vključno s spolnim nasiljem kot orožjem, ter poziva, naj se takoj ustavijo vse oblike mučenja vseh pridržanih oseb in grdega ravnanja z njimi; ostro obsoja politiko islamske republike, da ljudi v priznanja prisili z mučenjem, ustrahovanjem, grožnjami družinskim članom ali drugimi oblikami prisile, ter uporabo teh prisilnih priznanj za obsodbo in izrek kazni protestnikom; obsoja tudi uporabo prakse, na podlagi katere se pridržanim osebam onemogoča dostop do telefonskih klicev in obiskov družine; izraža resno zaskrbljenost, ker pridržane osebe med zaslišanji nimajo pravice do pravnega zastopanja; poziva iranski režim, naj zapornike obravnava spoštljivo zaradi njihovega neodtujljivega dostojanstva in pomembnosti kot ljudje; ponovno poziva Iran, naj brez odlašanja ratificira Konvencijo OZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju ter naj ravna popolnoma skladno z njenimi določbami; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva iranske oblasti, naj nemudoma izpustijo vse aretirane državljane EU in umaknejo vse obtožbe proti njim; se zgraža nad obsodbo belgijskega državljana in zaposlenega v nevladni organizaciji Oliviera Vandecasteela na 40 let zapora, 74 udarcev z bičem in kazen v višini 1 milijona EUR na podlagi potvorjenih obtožb o vohunjenju ter nad nadaljevanjem zaporne kazni in izrekom smrtne kazni za švedskega državljana Ahmadrezo Djalalija, pa tudi nad tem, da je islamska republika cinično uporabila talsko diplomacijo, da je izsilila izpustitev obsojenega terorista Asadole Asadija; poziva k takojšnji in brezpogojni izpustitvi ter varni vrnitvi v domovino Ahmadreze Djalalija in Oliviera Vandecasteela ter sedmih francoskih državljanov, ki so še vedno pridržani v Iranu, vključno s Cécile Kohler; najostreje obsoja usmrtitev iransko-britanskega državljana Alireze Akbarija v Iranu; izraža tudi zaskrbljenost zaradi javnih groženj iranskega ministrstva za obveščevalno dejavnost in varnost, uperjenih proti evropskim veleposlaništvom; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva države članice in nevladne organizacije, naj shranijo, zavarujejo in si izmenjujejo vse razpoložljive dokaze, ki bi lahko prispevali k preiskavam, ter sodelujejo z Mednarodnim kazenskim sodiščem in podpirajo njegovo delo; poziva iranske oblasti, naj sprejmejo ukrepe za ratifikacijo Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča; poudarja, da nenehne in hude kršitve človekovih pravic, ki jih iranski režim izvaja nad svojim ljudstvom, ogrožajo pogajanja o skupnem celovitem načrtu ukrepanja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | odločno obsoja, da islamska republika med protesti v državi še naprej blokira internet in mobilna omrežja, kar iranskim državljanom onemogoča komunikacijo in prosti pretok informacij; poudarja, da so takšna dejanja očitna kršitev mednarodnega prava; pozdravlja različne omejevalne ukrepe EU, uvedene v okviru mehanizma sankcij v odziv na represijo, zlasti tiste, usmerjene zoper posameznike in subjekte, dejavne na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij, ter zoper odgovorne za dezinformacije; prav tako pozdravlja uvrstitev iranskega ministra za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo na seznam sankcij EU; poziva Komisijo, naj v skladu z načelom nujnosti preuči možnost, da bi ponudnikom komunikacij s sedežem v EU omogočili, da državljanom in prebivalcem Irana ponudijo varna orodja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva države članice, naj se zavežejo, da bodo Irancem omogočile dostop do svobodnega interneta kljub hudemu cenzuriranju interneta, ki ga izvaja režim; meni, da bi bilo mogoče potrebne tehnične in finančne vire priskrbeti prek sklada EU; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva vse države članice, naj uveljavljajo splošno sodno pristojnost za vse iranske funkcionarje, glede katerih obstaja utemeljen sum, da so odgovorni za kazniva dejanja po mednarodnem pravu in druge hude kršitve človekovih pravic; poziva tiste države članice, katerih nacionalna zakonodaja ne predvideva uveljavljanja načela splošne sodne pristojnosti, naj brez odlašanja sprejmejo ustrezno zakonodajo; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva k razširitvi omejevalnih ukrepov glede na dejstvo, da Islamska republika Iran Ruski federaciji še naprej dobavlja brezpilotne zrakoplove in namerava dobaviti izstrelke zemlja-zemlja za uporabo proti Ukrajini; poudarja, da islamska republika prispeva k vojnim zločinom v Ukrajini, saj se to orožje uporablja za napade na civiliste in civilno infrastrukturo; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisijo in Svet, naj odpravita vse vrzeli pri izvrševanju obstoječih sankcij, vključno s finančnimi, poskrbita za njihovo strogo izvajanje ter se tesno usklajujeta in sodelujeta z mednarodnimi partnerji za učinkovito izvajanje omejevalnih ukrepov; |
| --- | --- |

24.

| 25. | izraža močno zaskrbljenost zaradi strukturne nadnacionalne represije, vključno z vohunjenjem, atentati, poskusi bombnih napadov, kibernetskimi napadi, dezinformacijskimi kampanjami in drugimi prizadevanji za nadzorovanje, ki jo izvajajo oblasti islamske republike, zlasti njena veleposlaništva in Iranska revolucionarna garda, proti iranski diaspori v EU, kar zatira svobodo govora in izražanja med državljani in prebivalci EU, ogroža njihovo varnost ter pomeni zlonamerno vmešavanje; poziva EU in države članice, naj razširijo ukrepe za zaščito iranske diaspore pred čezmejno represijo islamske republike; poziva ESZD in države članice, naj poiščejo načine za zagotavljanje tehnične podpore in podpore v zvezi z zmogljivostmi tistim, ki pomagajo iranski civilni družbi, hkrati pa zagotovijo, da bo iranska stran prevzela odgovornost za te dejavnosti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | obsoja nedavne napade iranskih uradnikov na časopis Charlie Hebdo in pozdravlja, da je bila sprožena preiskava, potem ko je bil ta časopis po objavi satiričnih karikatur tarča kibernetskega napada; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva EU, tudi visokega predstavnika in podpredsednika, naj z iranskimi oblastmi v dvostranskih in večstranskih forumih še naprej načenja problematiko človekovih pravic ter naj v ta namen izkoristi vsa načrtovana srečanja z njimi, zlasti v okviru političnega dialoga na visoki ravni med EU in Iranom; ponovno potrjuje, da je spoštovanje človekovih pravic eden osrednjih elementov pri razvoju odnosov med EU in Iranom; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ponovno poziva vse države članice, naj skupaj dajejo javne izjave in sprejmejo diplomatske pobude, da bi lahko v Iranu spremljali nepravična sojenja in obiskali zapore, v katerih so pridržani talci iz EU, zagovorniki človekovih pravic in drugi zaporniki vesti; spodbuja tesnejše usklajevanje med veleposlaništvi EU, akreditiranimi v Teheranu; poziva vse države članice, ki so diplomatsko prisotne v Teheranu, naj z mehanizmi, predvidenimi v smernicah EU o zagovornikih človekovih pravic, podpirajo posameznike, obsojene na smrt, in nezakonito obsojene in aretirane osebe ter jim pomagajo; poziva države članice, naj poskrbijo, da bodo zaporniki lahko sprejemali obiskovalce, ter skrbno spremljajo razmere pridržanja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva iranske oblasti, naj neodvisnim opazovalcem z veleposlaništev držav članic v Iranu omogočijo dostop do vseh sojenj, povezanih s protesti; poziva države članice, naj spremljajo vsa sojenja, povezana s protesti, s posebnim poudarkom na sojenjih s smrtno kaznijo, ter javno opozorijo na napake pri njih; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisijo, ESZD in države članice, naj v sodelovanju s podobno mislečimi partnerji razširijo in izboljšajo podporo za prizadevanja iranskega ljudstva za demokracijo, predvsem za neodvisne organizacije za človekove pravice in organizacije civilne družbe, pa tudi neodvisne medijske platforme, ter za prizadevanja podobno mislečih partnerjev, da se v Iranu ohrani internetna povezljivost; spodbuja iransko demokratično opozicijo, naj si, kadar je to mogoče, prizadeva za večjo enotnost, in sicer na podlagi skupnih vrednot ter s sodelovanjem iranskih izgnancev in diaspore, da bi se omogočila dodatna podpora mednarodne skupnosti; poziva EU in države članice, naj okrepijo strateško komuniciranje, namenjeno iranskemu ljudstvu, zlasti tako, da razširijo mandat projektne skupine StratCom za jug pri ESZD, da bi vključeval islamsko republiko, ter znatno povečajo njeno financiranje in prepoznavnost; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva EU in države članice, naj olajšajo izdajo vizuma vsaki osebi, ki se upravičeno boji preganjanja zaradi mirnega uveljavljanja pravice do svobodnega izražanja, združevanja in mirnega zbiranja v povezavi z demonstracijami v Iranu; poziva ESZD, naj stopi v stik z neposrednimi sosedami Irana, da bi zagotovila, da bodo mejni prehodi ostali odprti za aktiviste, ki bežijo iz Irana, in da bodo lahko ti posamezniki iz teh držav varno zaprosili za azil v Evropi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, islamski posvetovalni skupščini, režimu Islamske republike Iran in uradu vrhovnega vodje Islamske republike Iran. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0352.

(2)  UL C 342, 6.9.2022, str. 286.

(3)  Izvedbeni sklep Sveta (SZVP) 2022/2433 z dne 12. decembra 2022 o izvajanju Sklepa 2011/235/SZVP o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam in subjektom zaradi razmer v Iranu (UL L 318 I, 12.12.2022, str. 36).

(4)  UL L 344, 28.12.2001, str. 93.

(5)  UL L 344, 28.12.2001, str. 70.

(6)  UL L 88, 31.3.2017, str. 6.

---

| 16.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 214/123 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 214/123

---

P9_TA(2023)0017

Nadzor nad finančnimi dejavnostmi Evropske investicijske banke – letno poročilo za leto 2021

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2023 o nadzoru nad finančnimi dejavnostmi Evropske investicijske banke – letno poročilo za leto 2021 (2022/2153(INI))

(2023/C 214/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju poročila o dejavnostih Evropske investicijske banke (v nadaljnjem besedilu: EIB) za leto 2021 z naslovom Inovativen odziv, objavljenega 27. januarja 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o dejavnostih Evropske investicijske banke (v nadaljnjem besedilu: EIB) za leto 2021 z naslovom Inovativen odziv, objavljenega 27. januarja 2022,

| — | ob upoštevanju finančnega poročila EIB za leto 2021 in poročila EIB o dejavnostih financiranja in najemanja posojil za leto 2021, ki sta bila objavljena 5. maja 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju finančnega poročila EIB za leto 2021 in poročila EIB o dejavnostih financiranja in najemanja posojil za leto 2021, ki sta bila objavljena 5. maja 2022,

| — | ob upoštevanju operativnega načrta skupine EIB za leto 2021, objavljenega 20. januarja 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju operativnega načrta skupine EIB za leto 2021, objavljenega 20. januarja 2021,

| — | ob upoštevanju poročila EIB o naložbah za obdobje 2020/2021: Gradnja pametne in zelene Evrope v času covida-19, objavljenega 21. januarja 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila EIB o naložbah za obdobje 2020/2021: Gradnja pametne in zelene Evrope v času covida-19, objavljenega 21. januarja 2021,

| — | ob upoštevanju izvedbenega načrta za časovni načrt skupine EIB za podnebno banko za obdobje 2021–2025, ki ga je svet direktorjev EIB sprejel 14. novembra 2020 in je bil objavljen 14. decembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izvedbenega načrta za časovni načrt skupine EIB za podnebno banko za obdobje 2021–2025, ki ga je svet direktorjev EIB sprejel 14. novembra 2020 in je bil objavljen 14. decembra 2020,

| — | ob upoštevanju podnebne strategije EIB, sprejete novembra 2020 in objavljene 15. novembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju podnebne strategije EIB, sprejete novembra 2020 in objavljene 15. novembra 2020,

| — | ob upoštevanju poročila skupine EIB o trajnostnosti za leto 2021, objavljenega 6. julija 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila skupine EIB o trajnostnosti za leto 2021, objavljenega 6. julija 2022,

| — | ob upoštevanju okvira skupine EIB za okoljsko in socialno trajnostnost, sprejetega 2. februarja 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvira skupine EIB za okoljsko in socialno trajnostnost, sprejetega 2. februarja 2022,

| — | ob upoštevanju letnih poročil revizijskega odbora EIB za leto 2021, objavljenih 21. julija 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnih poročil revizijskega odbora EIB za leto 2021, objavljenih 21. julija 2022,

| — | ob upoštevanju poročila o preiskovalnih dejavnostih EIB v zvezi z goljufijami za leto 2021, objavljenega 7. julija 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o preiskovalnih dejavnostih EIB v zvezi z goljufijami za leto 2021, objavljenega 7. julija 2022,

| — | ob upoštevanju letnega poročila o dejavnostih pritožb v zvezi z javnimi naročili in odbora za pritožbe v zvezi z javnimi naročili EIB za leto 2021, objavljenega 7. aprila 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila o dejavnostih pritožb v zvezi z javnimi naročili in odbora za pritožbe v zvezi z javnimi naročili EIB za leto 2021, objavljenega 7. aprila 2022,

| — | ob upoštevanju delovnega dogovora, ki so ga 7. decembra 2021 podpisali EIB, Evropski investicijski sklad in Evropsko javno tožilstvo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dogovora, ki so ga 7. decembra 2021 podpisali EIB, Evropski investicijski sklad in Evropsko javno tožilstvo,

| — | ob upoštevanju poročila EIB o dejavnostih za skladnost v letu 2021, objavljenega 25. avgusta 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila EIB o dejavnostih za skladnost v letu 2021, objavljenega 25. avgusta 2022,

| — | ob upoštevanju okvira PATH skupine EIB za uskladitev nasprotnih strank s Pariškim sporazumom, objavljenega 26. oktobra 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvira PATH skupine EIB za uskladitev nasprotnih strank s Pariškim sporazumom, objavljenega 26. oktobra 2021,

| — | ob upoštevanju politike skupine EIB za boj proti goljufijam, objavljene 5. avgusta 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju politike skupine EIB za boj proti goljufijam, objavljene 5. avgusta 2021,

| — | ob upoštevanju letnega poročila odbora EIB za etiko in skladnost za leto 2020, objavljenega 8. aprila 2022, in njegovih operativnih pravil, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila odbora EIB za etiko in skladnost za leto 2020, objavljenega 8. aprila 2022, in njegovih operativnih pravil,

| — | ob upoštevanju kodeksov ravnanja za zaposlene skupine EIB, za člane njenega revizijskega odbora in za njen upravni odbor, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kodeksov ravnanja za zaposlene skupine EIB, za člane njenega revizijskega odbora in za njen upravni odbor,

| — | ob upoštevanju poročila skupine EIB o razkritju obvladovanja tveganja za leto 2021, objavljenega 9. avgusta 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila skupine EIB o razkritju obvladovanja tveganja za leto 2021, objavljenega 9. avgusta 2022,

| — | ob upoštevanju poslovnika EIB, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poslovnika EIB,

| — | ob upoštevanju tristranskega sporazuma med Evropsko komisijo, Evropskim računskim sodiščem in Evropsko investicijsko banko, ki je začel veljati novembra 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tristranskega sporazuma med Evropsko komisijo, Evropskim računskim sodiščem in Evropsko investicijsko banko, ki je začel veljati novembra 2021,

| — | ob upoštevanju politike preglednosti skupine EIB, objavljene 18. novembra 2021, in njene politike razkrivanja nepravilnosti, objavljene 24. novembra 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju politike preglednosti skupine EIB, objavljene 18. novembra 2021, in njene politike razkrivanja nepravilnosti, objavljene 24. novembra 2021,

| — | ob upoštevanju nove kohezijske usmeritve EIB za obdobje 2021–2027, objavljene 13. oktobra 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nove kohezijske usmeritve EIB za obdobje 2021–2027, objavljene 13. oktobra 2021,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2022 o nadzoru nad finančnimi dejavnostmi EIB – letno poročilo za leto 2020 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2022 o nadzoru nad finančnimi dejavnostmi EIB – letno poročilo za leto 2020 (1),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A9-0294/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A9-0294/2022),

| A. | ker skupino EIB sestavljata EIB in EIF ter je največja večstranska finančna institucija na svetu in eden največjih nosilcev podnebnega financiranja; ker se EIB osredotoča na prednostna področja podnebja in okolja, razvoja, inovacij ter znanj in spretnosti, malih in srednjih podjetij, infrastrukture in kohezije; ker Evropski investicijski sklad podpira mala in srednja podjetja s financiranjem podjetništva, rasti, inovacij in raziskav, zaposlovanja in regionalnega razvoja; |
| --- | --- |

A.

ker skupino EIB sestavljata EIB in EIF ter je največja večstranska finančna institucija na svetu in eden največjih nosilcev podnebnega financiranja; ker se EIB osredotoča na prednostna področja podnebja in okolja, razvoja, inovacij ter znanj in spretnosti, malih in srednjih podjetij, infrastrukture in kohezije; ker Evropski investicijski sklad podpira mala in srednja podjetja s financiranjem podjetništva, rasti, inovacij in raziskav, zaposlovanja in regionalnega razvoja;

| B. | ker mora EIB v skladu s Pogodbama prispevati k povezovanju EU, pa tudi k uravnoteženemu in stalnemu razvoju notranjega trga, ob upoštevanju ciljev javne politike, kot sta socialna kohezija in trajnostni razvoj, da bi odpravili neenakosti z zagotavljanjem boljših pogojev za dostop do delovnih mest in priložnosti za izobraževanje, javne infrastrukture in storitev ter s spodbujanjem zdravega in trajnostnega okolja; |
| --- | --- |

B.

ker mora EIB v skladu s Pogodbama prispevati k povezovanju EU, pa tudi k uravnoteženemu in stalnemu razvoju notranjega trga, ob upoštevanju ciljev javne politike, kot sta socialna kohezija in trajnostni razvoj, da bi odpravili neenakosti z zagotavljanjem boljših pogojev za dostop do delovnih mest in priložnosti za izobraževanje, javne infrastrukture in storitev ter s spodbujanjem zdravega in trajnostnega okolja;

| C. | ker EIB zavezuje Listina EU o temeljnih pravicah; ker so načela človekovih pravic vključena v njene postopke in standarde potrebne skrbnosti, vključno z javno dostopnimi predhodnimi ocenami; |
| --- | --- |

C.

ker EIB zavezuje Listina EU o temeljnih pravicah; ker so načela človekovih pravic vključena v njene postopke in standarde potrebne skrbnosti, vključno z javno dostopnimi predhodnimi ocenami;

| D. | ker lahko EIB z naložbami podpre socialni sektor, vključno z zdravstvom, stanovanji in izobraževanjem; |
| --- | --- |

D.

ker lahko EIB z naložbami podpre socialni sektor, vključno z zdravstvom, stanovanji in izobraževanjem;

| E. | ker bi morali biti teritorialna in socialna kohezija, trajnostni razvoj ter boj proti brezposelnosti, revščini in socialni izključenosti v središču dejavnosti EIB; ker je treba trajnost vključiti v vse dejavnosti dajanja in najemanja posojil ter svetovanja, saj je naloga EIB spodbujati trajnostno rast v Evropski uniji in zunaj nje; ker je podpora koheziji zapisana v njenem statutu in ker je namen naložb EIB prispevati k uravnoteženemu in stalnemu razvoju notranjega trga; |
| --- | --- |

E.

ker bi morali biti teritorialna in socialna kohezija, trajnostni razvoj ter boj proti brezposelnosti, revščini in socialni izključenosti v središču dejavnosti EIB; ker je treba trajnost vključiti v vse dejavnosti dajanja in najemanja posojil ter svetovanja, saj je naloga EIB spodbujati trajnostno rast v Evropski uniji in zunaj nje; ker je podpora koheziji zapisana v njenem statutu in ker je namen naložb EIB prispevati k uravnoteženemu in stalnemu razvoju notranjega trga;

| F. | ker ima EIB kot podnebna banka EU ključno vlogo v boju proti izrednim razmeram na svetovni ravni zaradi podnebnih sprememb, degradacije okolja in izgube biotske raznovrstnosti; ker se je EIB zavezala, da bo vse svoje dejavnosti uskladila s Pariškim sporazumom, da bi do leta 2025 povečala letno financiranje za podnebne ukrepe in okoljsko trajnostnost na več kot 50 % vseh posojil; ker se je zavezala, da bo v naslednjem desetletju v podnebno financiranje vložila vsaj 1 bilijon EUR; |
| --- | --- |

F.

ker ima EIB kot podnebna banka EU ključno vlogo v boju proti izrednim razmeram na svetovni ravni zaradi podnebnih sprememb, degradacije okolja in izgube biotske raznovrstnosti; ker se je EIB zavezala, da bo vse svoje dejavnosti uskladila s Pariškim sporazumom, da bi do leta 2025 povečala letno financiranje za podnebne ukrepe in okoljsko trajnostnost na več kot 50 % vseh posojil; ker se je zavezala, da bo v naslednjem desetletju v podnebno financiranje vložila vsaj 1 bilijon EUR;

| G. | ker so pogajanja o sporazumu o jamstvu s skupino EIB (EIB in EIF) v okviru InvestEU potekala leta 2021 in v začetku leta 2022, sporazum pa je bil podpisan 7. marca 2022; |
| --- | --- |

G.

ker so pogajanja o sporazumu o jamstvu s skupino EIB (EIB in EIF) v okviru InvestEU potekala leta 2021 in v začetku leta 2022, sporazum pa je bil podpisan 7. marca 2022;

| H. | ker lahko države članice EIB zaupajo izvajanje finančnih instrumentov, ki jih uporabljajo za vlaganje sredstev mehanizma za okrevanje in odpornost v upravičene projekte; ker lahko EIB državam članicam ponudi dodatno financiranje in namensko svetovalno podporo pri vlaganju sredstev iz mehanizma za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

H.

ker lahko države članice EIB zaupajo izvajanje finančnih instrumentov, ki jih uporabljajo za vlaganje sredstev mehanizma za okrevanje in odpornost v upravičene projekte; ker lahko EIB državam članicam ponudi dodatno financiranje in namensko svetovalno podporo pri vlaganju sredstev iz mehanizma za okrevanje in odpornost;

| I. | ker EIB prispeva k uresničevanju političnih in gospodarskih ciljev Evropske unije ter podpira prednostne naloge zunanjega delovanja Unije v vseh regijah po svetu, tudi v politično občutljivih državah v regijah vzhodnega in sredozemskega sosedstva; |
| --- | --- |

I.

ker EIB prispeva k uresničevanju političnih in gospodarskih ciljev Evropske unije ter podpira prednostne naloge zunanjega delovanja Unije v vseh regijah po svetu, tudi v politično občutljivih državah v regijah vzhodnega in sredozemskega sosedstva;

| J. | ker je EIB največji večstranski posojilodajalec v sosednjih regijah EU, kar zajema države vzhodnega sosedstva, Zahodni Balkan, Bližnji vzhod in severno Afriko; ker EIB izvaja operacije zunaj Evropske unije prek mreže skoraj 30 zunanjih pisarn v Afriki, Latinski Ameriki in Aziji; |
| --- | --- |

J.

ker je EIB največji večstranski posojilodajalec v sosednjih regijah EU, kar zajema države vzhodnega sosedstva, Zahodni Balkan, Bližnji vzhod in severno Afriko; ker EIB izvaja operacije zunaj Evropske unije prek mreže skoraj 30 zunanjih pisarn v Afriki, Latinski Ameriki in Aziji;

| K. | ker skupina EIB tesno sodeluje z institucijami EU in drugimi partnerji, da bi podprli cilje in prednostne naloge politike Unije; ker skupina EIB, zlasti v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027, sodeluje s Komisijo ter nacionalnimi spodbujevalnimi bankami in institucijami ter institucijami za financiranje razvoja; ker je skupina EIB sodelovala z Evropsko službo za zunanje delovanje in Evropsko banko za obnovo in razvoj, da bi dosegla načela in cilje Pariškega sporazuma do konca leta 2020; |
| --- | --- |

K.

ker skupina EIB tesno sodeluje z institucijami EU in drugimi partnerji, da bi podprli cilje in prednostne naloge politike Unije; ker skupina EIB, zlasti v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027, sodeluje s Komisijo ter nacionalnimi spodbujevalnimi bankami in institucijami ter institucijami za financiranje razvoja; ker je skupina EIB sodelovala z Evropsko službo za zunanje delovanje in Evropsko banko za obnovo in razvoj, da bi dosegla načela in cilje Pariškega sporazuma do konca leta 2020;

| L. | ker ima EIB vodilno vlogo pri spopadanju s krizo zaradi covida-19 v Evropski uniji in si je močno prizadevala, da bi zlasti malim in srednjim podjetjem ponudila dodatno podporo, in sicer z ustanovitvijo novega vseevropskega jamstvenega sklada, ki bi zagotavljal kapital za mala in srednja podjetja, ki so jih posledice krize še posebej močno prizadele; |
| --- | --- |

L.

ker ima EIB vodilno vlogo pri spopadanju s krizo zaradi covida-19 v Evropski uniji in si je močno prizadevala, da bi zlasti malim in srednjim podjetjem ponudila dodatno podporo, in sicer z ustanovitvijo novega vseevropskega jamstvenega sklada, ki bi zagotavljal kapital za mala in srednja podjetja, ki so jih posledice krize še posebej močno prizadele;

| M. | ker je bonitetna ocena EIB AAA potrebna za zagotovitev virov financiranja na trgu po najbolj preferencialnih stopnjah in jo je treba zato ohraniti; |
| --- | --- |

M.

ker je bonitetna ocena EIB AAA potrebna za zagotovitev virov financiranja na trgu po najbolj preferencialnih stopnjah in jo je treba zato ohraniti;

| N. | ker poslovni model EIB zahteva najvišjo raven integritete, preglednosti, odgovornosti in dobrega upravljanja ter ustrezne ukrepe za uspešen in učinkovit boj proti vsem oblikam pranja denarja, financiranja terorizma, organiziranega kriminala in škodljivih davčnih praks, pa tudi proti vrstam prepovedanega ravnanja, ki jih je opredelila v nedavno pregledani politiki za boj proti goljufijam; |
| --- | --- |

N.

ker poslovni model EIB zahteva najvišjo raven integritete, preglednosti, odgovornosti in dobrega upravljanja ter ustrezne ukrepe za uspešen in učinkovit boj proti vsem oblikam pranja denarja, financiranja terorizma, organiziranega kriminala in škodljivih davčnih praks, pa tudi proti vrstam prepovedanega ravnanja, ki jih je opredelila v nedavno pregledani politiki za boj proti goljufijam;

Uspešnost finančnih operacij EIB

| 1. | poudarja, da je EIB vodilni izdajatelj in stalno prispeva k inovacijam in razvoju na kapitalskih trgih, hkrati pa spodbuja najstrožje standarde; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da je 31. decembra 2021 skupna bilanca stanja skupine EIB znašala 568 milijard EUR, kar je 11,9 milijarde EUR več kot 31. decembra 2020; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da so v letu 2021 podpisana posojila banke znašala 65,4 milijarde EUR v skladu s ciljem, določenim v operativnem načrtu za leto 2021, in blizu rezultatom preteklih let (66,1 milijarde EUR in 2020 63,3 milijarde EUR); ugotavlja, da je bilo 54,3 milijarde EUR tega zneska lastnih sredstev banke (v primerjavi s 64,6 milijarde EUR leta 2020); |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je bil – enako kot v prejšnjih letih – največji delež dodeljen v Italiji, Franciji in Španiji (za 16 %, 14 % in 12 % vseh podpisanih posojil) ter da so. prav tako enako kot v prejšnjih letih, največje deleže prejeli sektorji za promet, globalna posojila in energijo (30,2 %, 18,5 % in 14,8 %); |
| --- | --- |

4.

| 5. | ugotavlja, da so skupna izplačila v letu 2021 znašala 41,4 milijarde EUR (od tega 40,4 milijarde EUR iz lastnih sredstev banke), leta 2020 pa 58,3 milijarde EUR (od tega 56,8 milijarde iz lastnih sredstev banke); |
| --- | --- |

5.

| 6. | ugotavlja, da se je od 31. decembra 2021 neporavnani obseg podpisanih posojil nekoliko zmanjšal na 566,4 milijard EUR (s 588,7 milijarde EUR v letu 2020 oziroma 560,3 milijarde EUR v letu 2019), od tega 82 % za projekte v EU (82,2 % leta 2020 in 81,4 % leta 2019); ugotavlja, da je portfelj izplačanih posojil EIB znašal 443,4 milijarde EUR, medtem ko je konec leta 2020 znašal 444,6 milijarde EUR, konec leta 2019 pa 447,5 milijarde EUR; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da ta trend financiranja v letu 2021 odraža vse večjo osredotočenost EIB na uporabo sredstev tretjih strani v Evropski uniji, kot so transakcije v okviru vseevropskega jamstvenega sklada in decentraliziranih finančnih instrumentov, ki dopolnjujejo lastna sredstva EIB in ji omogočajo povečanje skupnega obsega transakcij z višjim tveganjem; ugotavlja, da EIB sprejema kreditno, tržno in likvidnostno tveganje le v skladu s svojo nagnjenostjo k prevzemanju tveganj in javnim poslanstvom; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ugotavlja, da je bila EIB leta 2021 največja večstranska razvojna banka, ki izdaja zelene obveznice in obveznice za trajnostnost z vnaprej določeno uporabo prihodkov, ter je utrdila svojo vodilno vlogo na svetovnih trgih zelenih in trajnostnih obveznic z novo rekordno vrednostjo 11,5 milijarde EUR v obveznicah za ozaveščanje o podnebju in trajnostnosti (v primerjavi z 10,5 milijarde EUR enakovredne izdaje trajnostnih dolžniških produktov v letu 2020); ugotavlja tudi, da se je s tem delež financiranja za trajnostnost v skupnem financiranju povečal s 15 % v letu 2020 na 21 % (če se upoštevajo tudi obveznice podnebne ozaveščenosti in obveznice ozaveščenosti o trajnostnosti); |
| --- | --- |

8.

| 9. | ceni poročilo z naslovom Ocena obveznic podnebne ozaveščenosti EIB, ki ga je marca 2021 sprejel svet direktorjev EIB; razume, da bodo obveznice podnebne ozaveščenosti in obveznice ozaveščenosti o trajnostnosti postopoma usklajene s prihodnjim standardom EU za zelene obveznice; |
| --- | --- |

9.

| 10. | se zaveda, da EIB zbira dolgoročna sredstva z izdajo obveznic na mednarodnih kapitalskih trgih, da bi izpolnila svoje potrebe po posojilih; ugotavlja, da je EIB v letu 2021 zbrala 55,3 milijarde EUR v 21 valutah; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ugotavlja, da EIB ustvarja prihodke s financiranjem velikega obsega posojil z nizko maržo in da je 31. decembra 2021 poročala o čistem dobičku v višini 2,5 milijarde EUR, kar je povečanje glede na 1,7 milijarde EUR oziroma 2,4 milijarde EUR v letih 2020 in 2019; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ugotavlja, da je banka z zadrževanjem dobička v podporo dejavnostim EIB dosegala stalno donosnost, zaradi česar so se skozi leta nakopičile znatne rezerve; pozdravlja, da so se rezerve povečale s 73,5 milijarde EUR ob koncu leta 2020 na 76,1 milijarde EUR ob koncu leta 2021; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ugotavlja, da je skupni portfelj posojil še naprej deloval uspešno, saj je bilo konec leta 2021 le 0,3 % slabih posojil (v primerjavi z 0,4 % ob koncu 2020 in 2019); ugotavlja, da je delež plačil, ki zamujajo več kot 90 dni, še vedno zelo nizek in je konec leta 2021 znašal 116,3 milijona EUR (v primerjavi s 117,1 milijona EUR ob koncu leta 2020 oziroma 146,0 milijona EUR ob koncu leta 2019) in je tako kot v prejšnjih letih predstavljal le 0,03 % portfelja tveganj; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja, da je svet direktorjev 15. decembra 2021 odobril operativni načrt skupine EIB za obdobje 2022–2024; je zadovoljen, da novi operativni načrt potrjuje usklajenost EIB s političnimi prednostnimi nalogami EU in njeno zavezo, da bo okrepila svoje ambicije za digitalni in zeleni prehod; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ugotavlja, da operativni načrt odraža pričakovano raven izposojanja, potrebno za dosego operativnih ciljev, in da je svet direktorjev za leto 2022 odobril globalno najemanje posojil v višini do 50 milijard EUR; poleg tega ugotavlja, da je EIB napovedala, da bo program financiranja po pričakovanjih znašal 45 milijard EUR; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva EIB, naj dejavno podpira projekte, ki prispevajo k pravičnemu prehodu, na primer raziskave, inovacije in digitalizacijo, dostop malih in srednjih podjetij do finančnih sredstev, socialne naložbe in razvoj znanj; |
| --- | --- |

16.

Ukrepi v zvezi s pandemijo covida-19

| 17. | poudarja, da sta dolgoročni proračun Evropske unije za obdobje 2021–2027 (1,2 bilijona EUR v tekočih cenah) skupaj z začasnim instrumentom za okrevanje NextGenerationEU (86,9 milijarde EUR v tekočih cenah) edinstven odziv brez primere, katerega namen je pomagati odpraviti gospodarsko in socialno škodo, ki jo je povzročila pandemija covida-19, ter olajšati digitalni in zeleni prehod; |
| --- | --- |

17.

| 18. | je seznanjen, da so v letu 2021 različni vali pandemije ovirali dejavnosti številnih strank banke, vključno z malimi in srednjimi podjetji ter velikimi podjetji in finančnimi institucijami, zato so se zmanjšali obseg in izplačila; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ugotavlja, da zahvaljujoč strategiji EIB za obvladovanje kreditnega tveganja pandemija covida-19 ni bistveno vplivala na kakovost njenega posojilnega portfelja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | z zadovoljstvom ugotavlja, da EIB kljub splošnim negotovim razmeram na svetovnih finančnih trgih, ki jih je povzročila pandemija covida-19, še naprej ohranja trden likvidnostni položaj in najvišjo bonitetno oceno; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ugotavlja, da je EIB leta 2021 odobrila 109 samostojnih transakcij, namenjenih neposrednemu odzivu na krizo zaradi covida-19, v skupni vrednosti 12,9 milijarde EUR (od skupno odobrenega obsega 55,8 milijarde EUR); poudarja, da je skupina EIB od začetka pandemije covida-19 odobrila ciljno usmerjeno podporo v višini skoraj 72 milijard EUR za sektor javnega zdravja, dobavo cepiv in podjetja, ki jih je kriza močno prizadela; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da EIB prek vseevropskega jamstvenega sklada zagotavlja znatno podporo, ki dopolnjuje druge ukrepe, sprejete na ravni EU za obvladovanje krize med pandemijo in po njej; meni, da ta podpora deluje kot spodbuda za finančne posrednike, da podjetjem posojajo več in pod boljšimi pogoji, in jim tako pomagajo hitro dostopati do ugodnega financiranja, da bi premagala težave, povezane s pandemijo; izraža zaskrbljenost zaradi pomanjkanja preglednosti v zvezi z vseevropskim jamstvenim skladom, zaradi česar bo morda skorajda nemogoče oceniti, ali je sklad dejansko koristil evropskemu gospodarstvu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ugotavlja, da je vseevropski jamstveni sklad skupini EIB omogočil, da je povečala svojo podporo predvsem evropskim malim in srednjim podjetjem ter zagotovila do 200 milijard EUR dodatnega financiranja; čestita skupini EIB, da je dosegla številna podjetja po vsej Evropski uniji; poudarja, da so bili od 31. decembra 2021 odobreni projekti v skupni vrednosti 23,2 milijarde EUR (od tega je bilo 18,1 milijarde EUR že podpisanih) in da naj bi s tem mobilizirali naložbe v skupni vrednosti 174,4 milijarde EUR; |
| --- | --- |

23.

| 24. | je zadovoljen, da je povečanje nabora zdravstvenih storitev EIB za 6 milijard EUR omogočilo naložbe v zdravstveni sektor in zdravstveno infrastrukturo ter financiranje raziskav, cepiv in zdravljenja; ugotavlja, da so 31. decembra 2021 posojila, podpisana v okviru tega nabora, znašala 5,4 milijarde EUR, pri čemer je bil del teh posojil povezan z raziskavami na področju cepiv proti covidu-19; |
| --- | --- |

24.

Podpora EIB na ključnih političnih področjih

| 25. | ugotavlja, da se bo program InvestEU, ki je naslednik Evropskega sklada za strateške naložbe, izvajal v večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 in da bo EIB tudi ključni izvajalski partner, odgovoren za upravljanje 75 % celotnega proračuna za to obdobje; se zaveda, da naj bi v obdobju 2021–2027 jamstvo InvestEU v višini 26,2 milijarde EUR z rezervacijami iz večletnega finančnega okvira in instrumenta Next Generation EU mobiliziralo več kot 372 milijard EUR dodatnih zasebnih in javnih naložb v Evropi, zlasti za trajnostno infrastrukturo, raziskovalne inovacije, digitalizacijo, dostop malih in srednjih podjetij do financiranja, socialne naložbe ter znanja in spretnosti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva EIB, naj spoštuje prednostne naloge EU, ki jih podpira program InvestEU, in poskrbi za močno zaščito finančnih interesov EU; pričakuje, da bo EIB v letu 2022 Parlamentu poročala o svojih dejavnostih in naložbah, povezanih s programom InvestEU; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da 23 milijonov manjših podjetij predstavlja 99,8 % nefinančnih podjetij v Evropi in zagotavlja približno dve tretjini vseh delovnih mest; poudarja, da so mala in srednja podjetja gonilna sila gospodarskega razvoja po vsem svetu in tudi ključni pospeševalniki inovacij; se zaveda, da so bili stroški digitalizacije in podnebnih ukrepov najvišji med pandemijo covida-19 in da so pomenili dodaten pritisk na mala in srednja podjetja, ki so prejela podporo EIB predvsem prek svežnja financiranja za covid-19 in vseevropskega jamstvenega sklada; |
| --- | --- |

27.

| 28. | izreka pohvalo skupini EIB, katere finančna podpora je v letu 2021 več kot 431 000 malim in srednjim podjetjem ter podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo zagotovila 4,5 milijonov delovnih mest; opozarja, da podpora EIB malim in srednjim podjetjem predstavlja 47 % celotnega obsega financiranja, ki ga je podpisala EIB, in skoraj vseh dejavnosti EIF; opozarja, da je leta 2021 financiranje malih in srednjih podjetij v absolutnem smislu predstavljalo 45 milijard EUR skupnih posojil skupine EIB v višini 94,9 milijarde EUR, ki so bila dana pod ugodnimi pogoji financiranja v obliki nižjih obrestnih mer in/ali daljših ročnosti in svetovalnih storitev; poziva EIB, naj nadaljuje svoje ukrepe in poveča podporo z dodatnim kapitalom za rast, da bi malim in srednjim podjetjem omogočila, da razširijo svoje dejavnosti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | je zaskrbljen, ker sedanje visoke cene energije močno vplivajo na konkurenčnost evropskih malih in srednjih podjetij; poziva EIB, naj oceni, ali je sedanja raven podpore malim in srednjim podjetjem zadostna glede na visoke cene energije in naraščajoče stroške surovin, ter naj Parlament obvesti o tem, kako namerava prilagoditi svoje ukrepe za spopadanje s temi novimi izzivi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ponovno poziva k pravični in pregledni geografski porazdelitvi projektov ter naložb, ki bi morale biti osredotočene na manj razvite regije, zlasti v zvezi z inovacijami, digitalizacijo in infrastrukturo, da bi spodbudili vključujočo rast in gospodarsko, socialno ter teritorialno konvergenco in kohezijo; poziva EIB, naj dejavneje obravnava ponavljajoče se pomanjkljivosti, ki nekaterim regijam in državam preprečujejo, da bi v celoti izkoristile finančne dejavnosti EIB; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ugotavlja, da se je v sedanjih težavnih razmerah (kriza po pandemiji in ruska agresija proti Ukrajini) vrzel med gospodarskimi razmerami v državah članicah in njihovimi zmogljivostmi povečala, in poudarja, kako pomembno je zagotoviti, da se bodo najbolj prizadete regije in države prilagodile novim okoliščinam, tako da nihče ne bo zapostavljen; |
| --- | --- |

31.

| 32. | znova poziva EIB, naj poveča naložbe v prodorne inovacije, da bi olajšala digitalni in zeleni prehod; |
| --- | --- |

32.

| 33. | meni, da bi morali biti vsi finančni tokovi EIB v celoti skladni z neto ničelnimi emisijami najpozneje do leta 2050 in s povečanim podnebnim ciljem EU za leto 2030; vztraja, da mora biti podnebni prehod vključujoč in pravičen ter da morajo biti zelene naložbe izvedljive; želi spomniti, da naj bi EIB izkoristila svoja posojila, finančne instrumente, tehnično pomoč in svetovalne storitve, da bi podprla državljane in podjetja, ki se soočajo s socialno-ekonomskimi izzivi, ki izhajajo iz prehoda na ogljično nevtralno gospodarstvo; |
| --- | --- |

33.

| 34. | znova poziva k okrepitvi finančnega strokovnega znanja lokalnih in regionalnih oblasti in tehnične pomoči zanje, zlasti v regijah z nizko naložbeno zmogljivostjo, ter projektov skupnega interesa za več držav članic, ki so tako obsežni ali take narave, da jih ni mogoče v celoti financirati z različnimi sredstvi, ki so na voljo v posameznih državah članicah pred odobritvijo projektov, da bi izboljšali dostopnost financiranja EIB; |
| --- | --- |

34.

| 35. | znova poziva EIB, naj v fazi priprave vseh projektov izvaja potrebno skrbnost, da bo lahko dosledno upoštevala in spoštovala človekove pravice in domorodne skupnosti, prav tako pa naj oblikuje jasno strategijo na področju človekovih pravic, ki bo zajemala tveganja in ocene učinka v zvezi s človekovimi pravicami; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, da mora zahteva, v skladu s katero morajo finančni posredniki in poslovne stranke čim prej in najpozneje do konca leta 2025 pripraviti načrte za razogljičenje, malim in srednjim podjetjem poenostaviti dostop do financiranja; ugotavlja pa, da je to ključna zahteva, saj ima EIB ambicije postati podnebna banka EU in doseči vsaj 50-odstotno stopnjo financiranja zelenih in trajnostnih projektov; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva, naj se posebna pozornost nameni verodostojnosti kratkoročnih načrtov za razogljičenje, njihovemu doslednemu izvajanju, ciljem za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov ter oceni, ali je mogoče te cilje vključiti v klavzule pogodb med EIB in njenimi strankami; |
| --- | --- |

37.

| 38. | se zaveda, da ukrepi EIB povezujejo podnebje, inovacije in razvoj, ter priznava, da so inovacije in tehnologija ključni dejavniki za prehod na gospodarstvo z neto ničelnimi stopnjami emisij; pozdravlja partnerstvo med Komisijo in programom za prelomne energije Breakthrough Energy Catalyst, katerega cilj je v obdobju 2022–2026 mobilizirati do 1 milijarde USD, da bi pospešili uvajanje in trženje inovativnih tehnologij, ki bodo prispevale k uresničevanju ambicij evropskega zelenega dogovora in podnebnih ciljev Evropske unije za leto 2030; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja, da je treba poskrbeti za ustrezno raven energetske varnosti, da bi dosegli hitro in stabilno neodvisnost evropskih držav; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva EIB, naj poveča financiranje, da bi spodbudila tehnološki prehod, malim in srednjim podjetjem zagotovila sredstva za dolgoročne raziskave in inovacije, podprla razvoj znanj in spretnosti, prilagojenih dejanskim potrebam trga dela, ter spodbujala naložbe v digitalna znanja in spretnosti zaposlenih in podjetnikov, digitalno infrastrukturo in krepitev zmogljivosti za digitalizacijo; poudarja, da evropska mala in srednja podjetja zaostajajo pri uvajanju digitalnih tehnologij, saj ima le 55 % malih in srednjih podjetij v EU vsaj osnovno stopnjo digitalizacije; |
| --- | --- |

40.

| 41. | je seznanjen s prijavljenim povečanjem deleža podpisanih financiranj EIB, povezanih s horizontalnim ciljem javne politike EU za ekonomsko in socialno kohezijo in konvergenco, s 34,5 % v letu 2020 na 41,5 % v letu 2021; pozdravlja ambicije EIB v novem dokumentu o kohezijski usmeritvi za obdobje 2021–2027 v zvezi s povečanjem financiranja skupine EIB, namenjenega koheziji, v skladu s katerimi se bo 40 % financiranja za leto 2022 usmerilo v EU (45 % do leta 2025), od tega 20 % v manj razvite regije (23 % do leta 2025); poziva EIB, naj še naprej ponuja svetovalne storitve kohezijskim regijam, da bi jim pomagala bolje izkoristiti razpoložljive naložbe; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva EIB, naj še naprej daje prednost naložbam v zdravstveno infrastrukturo, usposabljanje osebja in kakovost zdravstvenih storitev, da bi zmanjšala neenakosti med državami; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pozdravlja sklep sveta direktorjev EIB iz septembra 2021, s katerim je odobril ustanovitev nove podružnice EIB Global, ki je od 1. januarja 2022 odgovorna za vse dejavnosti EIB v regiji širitve ter državah vzhodnega in južnega sosedstva Evropske unije, podsaharske Afrike, Azije, Latinske Amerike, Karibov in Pacifika; poziva, naj se EIB Global osredotoči na pravično in trajnostno razvojno agendo v državah prejemnicah, hkrati pa pokaže jasno razvojno dodatnost; z zaskrbljenostjo opozarja na izzive, s katerimi se soočajo projekti v tretjih državah, zlasti korupcijo, zlorabo sredstev in zagotavljanje, da ta dosežejo predvidene prejemnike in uresničijo načela ključnih področij politike; |
| --- | --- |

43.

| 44. | meni, da bi morala imeti podružnica EIB Global operativno avtonomijo, potrebno za uspešno izvajanje politik EU, ki vključujejo ustrezno korporativno kulturo razvojne banke, obenem pa izkoristiti pravni okvir banke ter deliti enake politike in visoke standarde; poziva EIB Global, naj zagotovi najvišje standarde potrebne skrbnosti v postopkih ocenjevanja projektov; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja ključno vlogo EIB pri doseganju ciljev mehanizma za pravični prehod in poziva k večji vključenosti in konkretnim ukrepom v zvezi s tem; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja, da so kmetijski, gozdarski in ribiški sektor glavna gonila rasti in razvoja na podeželju; poziva EIB, naj zagotovi boljšo pomoč in podporo inovacijam v teh ustreznih sektorjih, ki lahko znatno prispevajo k zanesljivi preskrbi s hrano; poudarja, da so finančne potrebe kmetov, zlasti mladih in takšnih, ki se šele začenjajo ukvarjati s to panogo, velike ter da imajo kmetje in podjetja v tem sektorju nižjo stopnjo uspešnosti, kadar vlagajo prošnje za financiranje; poziva EIB, naj nadaljuje delo v zvezi z novimi finančnimi orodji, ki bodo povečala dostopnost kmetijskega sektorja; |
| --- | --- |

46.

| 47. | obsoja nezakonito, neizzvano in neupravičeno vojaško agresijo in invazijo Ruske federacije na Ukrajino; poudarja, da je vojna povzročila hudo humanitarno krizo in bistveno vpliva na gospodarske in varnostne razmere v EU in njenem sosedstvu, temu pa bi se bilo treba v širšem smislu posvetiti tudi v dejavnostih in naložbenih načrtih EIB; |
| --- | --- |

47.

| 48. | je zaskrbljen zaradi energetske odvisnosti in ranljivosti Republike Moldavije, ki sta se zaradi sedanje energetske krize še poslabšali; poziva EIB, naj podpre naložbe v dolgoročno energetsko neodvisnost in diverzifikacijo Republike Moldavije; |
| --- | --- |

48.

Upravljanje, preglednost in odgovornost EI

  B

| 49. | ponavlja, da je bonitetna ocena EIB AAA potrebna za zagotovitev virov financiranja na trgu in jo je treba ohraniti; meni, da so finančna moč, dobro upravljanje, zadržanost pri prevzemanju tveganj, dolgoročna vzdržnost in podpora EU bistveni elementi in osnovne značilnosti njenega uspešnega poslovnega modela; |
| --- | --- |

49.

| 50. | je seznanjen z ugotovitvami in priporočili revizijskega odbora EIB banki za leto 2021; poziva EIB, naj začne izvajati ta priporočila in dokonča izvajanje tistih iz prejšnjih let; |
| --- | --- |

50.

| 51. | se strinja z revizijskim odborom EIB, da je treba okrepiti spremljanje, upravljanje in nadzor operativnih in tehnoloških tveganj, vključno s kibernetskimi in drugimi nefinančnimi tveganji; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pozdravlja, da je EIB osredotočena na strategijo digitalizacije, obvladovanje tveganj za varnost informacij in kibernetsko varnost ter dejstvo, da je skupina EIB maja 2021 sprejela strategijo za digitalne ambicije; opozarja, da lahko kibernetski napadi povzročijo operativna tveganja, tveganja za ugled in pravna tveganja; pričakuje, da bo EIB sprejela akcijski načrt s konkretnimi rezultati in jasnimi kazalniki, ki bo vključeval obrambo pred kibernetskimi napadi in okrevanje po njih, ter da bo spodbujala močno kulturo kibernetske varnosti med zaposlenimi; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ugotavlja, da so EIB, Komisija in Računsko sodišče 11. novembra 2021 obnovili tristranski sporazum; obžaluje, da prenovljeni sporazum ne ponuja obsežne rešitve, h kateri je pozval Parlament; vendar pozdravlja, da omogoča boljši dostop do revidiranih dokumentov EIB in njihovo večjo racionalizacijo; ponovno poudarja, da bi moralo imeti Računsko sodišče popoln dostop do vseh informacij v zvezi z dejavnostmi EIB, namenjenimi izključno izvajanju politik EU; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ugotavlja, da je mehanizem EIB za pritožbe v letu 2021 zabeležil 64 novih primerov (v primerjavi s 77 leta 2020), obravnaval 107 primerov (v primerjavi s 137 leta 2020) in zaključil 64 zadev (v primerjavi s 94 leta 2020); spodbuja EIB, naj spremlja priporočila v zvezi s pritožbenim mehanizmom in si intenzivno prizadeva, da bi dosegla deležnike in ponudila prilagojene dogodke; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva EIB, naj poskrbi, da bo mehanizem za pritožbe dostopen, učinkovit in neodvisen, da bi odkrili in odpravili morebitne kršitve človekovih pravic v projektih, povezanih z EIB; |
| --- | --- |

55.

| 56. | se zaveda, da je oddelek generalnega inšpektorata za preiskave (IG/IN) notranji oddelek, ki preiskuje kršitve, opredeljene v politiki boja proti goljufijam, da bi skupini EIB zagotovil ustrezna dejstva in priporočila, ki so podlaga za postopek odločanja EIB; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ugotavlja, da so izzivi, ki jih prinaša pandemija covida-19, že drugo leto zapored vplivali na pristojni oddelek generalnega inšpektorata pri izvajanju dejavnosti, zaradi česar je bilo prejetih manj obtožb (174 v letu 2021 in 183 v letu 2020), opravljenih manj preiskovalnih misij (5 v letu 2021 in 10 v letu 2020) ter izdanih manj priporočil in mnenj (45 v letu 2021 in 52 v letu 2020), je pa bilo v primerjavi z letom poprej zaključenih več primerov (204 leta 2021 in 195 leta 2020); |
| --- | --- |

57.

| 58. | ugotavlja, da se je število primerov, v katerih so se trditve po preiskavi pokazale za utemeljene, v letu 2021 močno zmanjšalo (17 utemeljenih primerov v 67 preiskavah, začetih leta 2021, v primerjavi s 37 utemeljenimi primeri v 91 preiskavah, začetih leta 2020, kar pomeni zmanjšanje z 41 % na 25 %); |
| --- | --- |

58.

| 59. | pozdravlja, da sta EIB in Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (EUROPOL) 29. oktobra 2021 podpisali delovni dogovor, ki bi moral utreti pot učinkovitejšemu preprečevanju in odkrivanju tveganj, povezanih s financiranjem skupine EIB; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pozdravlja vzpostavitev novega sistema za spremljanje priporočil in mnenj ter poročanje o njih; poziva oddelek generalnega inšpektorata za preiskave goljufij pri EIB, naj Parlamentu podrobneje poroča o rezultatih svojih preiskav; poziva, naj se v letnem poročilu tega oddelka zajamejo finančni učinki primerov, ki jih preiskuje, in poda več kot zgolj opis študij primerov, kar bi zagotovilo dragocen vpogled za oceno zaščite finančnih interesov, vključno z oceno finančnih in operativnih tveganj ter tveganj izgube ugleda, ki jo opravi EIB, pri sprejemanju odločitve, ali je preiskava v zvezi s tem primerna; |
| --- | --- |

60.

| 61. | izraža zadovoljstvo s stalnim delom enote za proaktivne preglede integritete in spodbuja okrepljeno sodelovanje med zmogljivostmi EIB za izključitev in prepoved, sistemom Komisije za zgodnje odkrivanje in izključitev in drugimi ustreznimi akterji (kot sta podatkovna zbirka sistema za upravljanje nepravilnosti Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) in orodje za oceno tveganja ARACHNE), da bi okrepili dejavnosti preprečevanja in odkrivanja goljufij, ki so bistvene za zaščito finančnih interesov Unije; |
| --- | --- |

61.

| 62. | opozarja EIB, da je zaradi njene dvojne narave (kot organ in finančna institucija EU) njena uskladitev s pravom EU še pomembnejša ter da bi bilo treba ustrezno upravljanje, procese in mehanizme dosledno oblikovati, izvajati in upoštevati v skladu s standardi in merili Unije ter jih dobro povezati s tistimi, ki jim sledijo druge službe Unije, in s katerimi EIB pogosto sodeluje; |
| --- | --- |

62.

| 63. | je seznanjen s posodobljenimi kodeksi ravnanja za upravni odbor in svet direktorjev EIB iz avgusta 2021; pozdravlja uvedbo daljšega obdobja mirovanja za člane upravnega odbora (24 mesecev namesto 12) in za člane sveta direktorjev (12 mesecev namesto 6); obžaluje, da ne vsebuje določbe o izključitvi podpredsednikov iz nadzora in sprejemanja odločitev, ko gre za operacije v njihovih matičnih državah, in vztraja, da je treba to pomanjkljivost odpraviti pri naslednji reviziji; |
| --- | --- |

63.

| 64. | je prepričan, da so ocene projektov, ki so pomembne za odločitve o financiranju nepovratnih sredstev, pripravljene v skladu z objektivnimi tehničnimi, finančnimi in ekonomskimi kazalniki ter da je kakovost projektov pri tem odločilen dejavnik; meni, da sveženj o upravljanju, ki ga je svet guvernerjev sprejel avgusta 2021 in ki vključuje nove kodekse ravnanja za svet direktorjev, upravni odbor in revizijski odbor, skupaj z revidiranimi operativnimi pravili odbora za etiko in skladnost, krepi etični okvir EIB, saj prinaša strožja pravila o dejavnostih po zaposlitvi; ponovno poziva, naj se pri naslednji reviziji kodeksa ravnanja upravnega odbora odpravijo preostale pomanjkljivosti v zvezi z izogibanjem navzkrižju interesov; |
| --- | --- |

64.

| 65. | je zaskrbljen zaradi pomanjkljivosti prve in druge obrambne linije Evropskega investicijskega sklada, ki so bile decembra 2021 in januarja 2022 sporočene revizijskemu odboru EIB v poročilih o notranji reviziji; poziva EIB, naj sprejme ustrezne popravne ukrepe in o njih obvesti Parlament; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pozdravlja spremenjeno politiko skupine EIB o žvižgaštvu iz novembra 2021, ki zagotavlja zaščito tudi žvižgačem, ki niso uslužbenci EIB; |
| --- | --- |

66.

| 67. | priznava, da so človekove pravice, vključenost in trajnostnost temeljni stebri dejavnosti in operacij skupine EIB; pozdravlja napredek v letu 2021 pri reviziji in sprejetju (dokončano februarja 2022) okvira za okoljsko in socialno trajnostnost; se zaveda, da novi okvir sestavljajo revidirana okoljska in socialna politika skupine EIB ter okoljski in socialni standardi EIB, izkušnje, pridobljene s pritožbami, vloženimi pri pritožbenem mehanizmu in evropskem varuhu človekovih pravic, pa se pri tem pregledu ustrezno upoštevajo; |
| --- | --- |

67.

| 68. | meni, da bi bilo treba v okrepljeni politiki boja proti goljufijam navesti učinkovite načine za odpravo kršitev in zmanjšanje tveganj ter zagotoviti sklop orodij, ki so združljiva z regulativnim okvirom, da bi uspešno zamrznili projekte, za katere obstajajo verodostojni sumi, in prekinili pogodbe s strankami, ki ne izpolnjujejo zahtev; |
| --- | --- |

68.

| 69. | ponovno izraža zaskrbljenost zaradi več primerov, ki jih je urad OLAF zaključil leta 2020, v katerih se je osredotočil na neupravičeno dodeljene dodatke za izobraževanje uslužbencem EIB; pozdravlja revizijo in reformo sistema dodatkov ter odpravo številnih napak, ki jih je odkril urad OLAF, vključno z ukrepi za izterjavo neupravičenih plačil; ponovno poziva EIB, naj Parlamentu poroča o rezultatih nadaljnjih ukrepov na podlagi priporočil urada OLAF; |
| --- | --- |

69.

| 70. | pozdravlja, da je skupina EIB po obsežnem javnem posvetovanju 17. novembra 2021 sprejela revidirano politiko preglednosti; ugotavlja, da ta vsebuje določbe za proaktivno objavo informacij in dokumentov ter njihovo razkritje na zahtevo; opozarja, kako pomembna je preglednost za posrednike, za notranje postopke odločanja ter za vpliv projektov na okolje in človekove pravice v celotnem obdobju njihovega izvajanja; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva EIB, naj izboljša izvajanje politike preglednosti, začne izvajati priporočila varuhinje človekovih pravic iz treh sklepov, objavljenih 21. aprila 2022, v katerih jo poziva, naj ubere ambicioznejši pristop k praksi razkrivanja v skladu z zakonodajo EU o preglednosti in sprejme več ukrepov za preglednost; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poziva EIB, naj se hitro odzove na zahteve varuhinje človekovih pravic, da bi javnosti omogočila lažji pregled nad morebitnimi posledicami financiranih projektov za okolje; |
| --- | --- |

72.

| 73. | ponovno poziva k večji preglednosti in odgovornosti v odnosu do Parlamenta; zlasti ponovno poudarja, kako pomemben je večji nadzor Parlamenta nad odločitvami sveta direktorjev EIB, pri čemer mora Komisija povečati preglednost stališč, ki jih zavzema na sejah sveta direktorjev EIB; v zvezi s tem poziva k razmisleku o možnosti, da bi imel Parlament na teh sejah status opazovalca; |
| --- | --- |

73.

| 74. | meni, da bi morala Komisija povečati preglednost mnenj o projektih, ki jih financira EIB, saj bi to pomagalo pojasniti njeno vlogo pri političnih ciljih Unije; |
| --- | --- |

74.

| 75. | se zaveda, da pozivi k večji preglednosti ne smejo privesti do manjše zaščite legitimnih finančnih interesov strank ter da jih mora biti mogoče umestiti v obstoječe pravne okvire in strukturo varstva podatkov; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poziva predstavnike banke, naj začnejo tesneje sodelovati Parlamentom, zlasti v zvezi z nadzorom nad finančnimi dejavnostmi; |
| --- | --- |

76.

| 77. | je zaskrbljen, da cilji iz strategije za raznolikost in vključevanje za obdobje 2018–2021 niso bili v celoti doseženi; poziva EIB, naj si odločno prizadeva za bolj uravnoteženo zastopanost spolov med zaposlenimi, zlasti na vodstveni ravni in ravni visokih uradnikov; |
| --- | --- |

77.

| 78. | se zaveda, da so manjši obseg zaposlovanja med pandemijo covida-19, posebna narava profilov, ki jih išče banka (na področju upravljanja tveganja, skladnosti in informacijske tehnologije, v številnih primerih iz bančnega sektorja in specializiranih sektorjev, ki niso nujno raznoliki) in konkurenca na trga dela v Luksemburgu, primeri omejitev, ki jih je treba upoštevati pri oceni celotnega stanja; |
| --- | --- |

78.

| 79. | je seznanjen z dolgotrajnimi pomisleki in pritožbami v zvezi z velikimi razlikami v plačah med upravnimi in strokovnimi kategorijami uslužbencev; opozarja na visoke življenjske stroške v Luksemburgu in ugotavlja, da je korekcijski koeficient za Luksemburg določen na 100 %, čeprav bi moral biti višji; opozarja na izzive, s katerimi se soočajo uslužbenci iz upravne kategorije, in poudarja, da lahko negativno vplivajo na privlačnost dela v EIB in življenjski standard uslužbencev; |
| --- | --- |

79.

| 80. | spodbuja banko, naj še naprej sprejema ukrepe za bolj očitno uravnoteženo zastopanost spolov v organizaciji; |
| --- | --- |

80.

| 81. | pozdravlja dejstvo, da EIB stalno spremlja geografsko uravnoteženost in da se podatki o tem upoštevajo pri tekočih in prihodnjih postopkih zaposlovanja; |
| --- | --- |

81.

| 82. | ponovno poziva EIB, naj zagotovi ustrezno geografsko zastopanost vseh držav članic v svoji upravi, pri tem pa naj upošteva sposobnost in dosežke kandidatov; poziva EIB, naj za zaposlene na srednjih in višjih vodstvenih položajih letno objavi analizo po spolu in državljanstvu; |
| --- | --- |

82.

| 83. | je seznanjen s predlogoma za okvir o pravici do stavke in okvir za priznavanje sindikatov ter računa na to, da ju bo upravni odbor pravočasno sprejel; |
| --- | --- |

83.

| 84. | poziva banko, naj tudi v prihodnje poroča o izvedbenih ukrepih, sprejetih na podlagi raziskave o zdravju in dobrem počutju iz leta 2021; zlasti poziva banko, naj poroča o preglednosti notranjega upravljanja in notranjih postopkov zaposlovanja ter o ukrepih, sprejetih za obravnavo rezultatov „anket o zadovoljstvu zaposlenih“; |
| --- | --- |

84.

Spremljanje priporočil Parlamenta

| 85. | poziva EIB, naj še naprej poroča o trenutnem stanju in položaju predhodnih priporočil, ki jih je Parlament podal v svojih letnih resolucijah, zlasti kar zadeva:






  (a) | učinke (gospodarske, okoljske in socialne) naložbene strategije in rezultate, dosežene s prispevanjem k uravnoteženemu in stabilnemu razvoju notranjega trga v interesu Unije, |
| --- | --- | --- |

85.

(a)

učinke (gospodarske, okoljske in socialne) naložbene strategije in rezultate, dosežene s prispevanjem k uravnoteženemu in stabilnemu razvoju notranjega trga v interesu Unije,

| (b) | ukrepe, sprejete za okrepitev boja proti kršitvam in navzkrižjem interesov, izogibanju davkom, goljufijam in korupciji, |
| --- | --- |

(b)

ukrepe, sprejete za okrepitev boja proti kršitvam in navzkrižjem interesov, izogibanju davkom, goljufijam in korupciji,

| (c) | ukrepe za izboljšanje podpore malim in srednjim podjetjem ter upravičenim gospodarskim subjektom pri izvajanju politik EU in za preprečevanje novih zahtev, ki bi povzročile še več birokracije za mala in srednja podjetja, |
| --- | --- |

(c)

ukrepe za izboljšanje podpore malim in srednjim podjetjem ter upravičenim gospodarskim subjektom pri izvajanju politik EU in za preprečevanje novih zahtev, ki bi povzročile še več birokracije za mala in srednja podjetja,

| (d) | nadaljnje ukrepanje po pozivih in zahtevah iz te resolucije; |
| --- | --- |

(d)

nadaljnje ukrepanje po pozivih in zahtevah iz te resolucije;

o

o o

| 86. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, ter poziva Svet in svet direktorjev EIB, naj organizirata razpravo o njej. |
| --- | --- |

86.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0299.

---

| 16.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 214/133 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 214/133

---

P9_TA(2023)0018

Zaščita finančnih interesov Evropske unije – boj proti goljufijam – letno poročilo za leto 2021

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2023 o zaščiti finančnih interesov EU – boj proti goljufijam – letno poročilo za leto 2021 (2022/2152(INI))

(2023/C 214/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 310(6) in 325(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 310(6) in 325(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 23. septembra 2022 z naslovom 33. letno poročilo o zaščiti finančnih interesov Evropske unije in boju proti goljufijam – 2021 (COM(2022)0482) (v nadaljnjem besedilu: poročilo o zaščiti finančnih interesov za leto 2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 23. septembra 2022 z naslovom 33. letno poročilo o zaščiti finančnih interesov Evropske unije in boju proti goljufijam – 2021 (COM(2022)0482) (v nadaljnjem besedilu: poročilo o zaščiti finančnih interesov za leto 2021),

| — | ob upoštevanju poročila Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) za leto 2021 in letnega poročila nadzornega odbora urada OLAF za leto 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) za leto 2021 in letnega poročila nadzornega odbora urada OLAF za leto 2021,

| — | ob upoštevanju mnenj nadzornega odbora urada OLAF št. 1/2021 z dne 4. februarja 2021 o priporočilih urada OLAF, ki jih zadevni organi niso upoštevali, št. 2/2021 z dne 31. maja 2021 o delovnih dogovorih med uradom OLAF in Evropskim javnim tožilstvom, št. 4/2021 z dne 18. oktobra 2021 o predhodnem predlogu proračuna urada OLAF za leto 2022 in št. 5/2021 z dne 17. decembra 2021 o analizi preiskav urada OLAF, ki so v letu 2019 trajale več kot 36 mesecev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj nadzornega odbora urada OLAF št. 1/2021 z dne 4. februarja 2021 o priporočilih urada OLAF, ki jih zadevni organi niso upoštevali, št. 2/2021 z dne 31. maja 2021 o delovnih dogovorih med uradom OLAF in Evropskim javnim tožilstvom, št. 4/2021 z dne 18. oktobra 2021 o predhodnem predlogu proračuna urada OLAF za leto 2022 in št. 5/2021 z dne 17. decembra 2021 o analizi preiskav urada OLAF, ki so v letu 2019 trajale več kot 36 mesecev,

| — | ob upoštevanju letnega poročila Evropskega javnega tožilstva za leto 2021, objavljenega marca 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Evropskega javnega tožilstva za leto 2021, objavljenega marca 2022,

| — | ob upoštevanju resolucije z dne 15. decembra 2022 o sumu korupcije z izvorom iz Katarja in širši potrebi po preglednosti in odgovornosti v institucijah EU (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije z dne 15. decembra 2022 o sumu korupcije z izvorom iz Katarja in širši potrebi po preglednosti in odgovornosti v institucijah EU (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2020/2223 z dne 23. decembra 2020 o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 glede sodelovanja z Evropskim javnim tožilstvom in učinkovitosti preiskav Evropskega urada za boj proti goljufijam (2) (uredba o uradu OLAF), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2020/2223 z dne 23. decembra 2020 o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 glede sodelovanja z Evropskim javnim tožilstvom in učinkovitosti preiskav Evropskega urada za boj proti goljufijam (2) (uredba o uradu OLAF),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije (3),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o vrzeli pri pobiranju DDV za leto 2021 iz septembra 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o vrzeli pri pobiranju DDV za leto 2021 iz septembra 2021,

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (4) (direktiva o zaščiti finančnih interesov), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (4) (direktiva o zaščiti finančnih interesov),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 6. septembra 2021 o izvajanju Direktive (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (COM(2021)0536), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 6. septembra 2021 o izvajanju Direktive (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (COM(2021)0536),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (5) (uredba o Evropskem javnem tožilstvu), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (5) (uredba o Evropskem javnem tožilstvu),

| — | ob upoštevanju Sklepa (EU) 2019/1798 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o imenovanju evropskega glavnega tožilca Evropskega javnega tožilstva (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa (EU) 2019/1798 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o imenovanju evropskega glavnega tožilca Evropskega javnega tožilstva (6),

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 16. februarja 2022 v zadevah C-156/21 in C-157/21 ter zaključkov Sodišča Evropske unije, da je mehanizem pogojenosti s pravno državo v skladu s pravom EU, kar je potrdilo ustreznost pravne podlage in združljivost splošnega režima pogojenosti s členom 7 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in načelom pravne varnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 16. februarja 2022 v zadevah C-156/21 in C-157/21 ter zaključkov Sodišča Evropske unije, da je mehanizem pogojenosti s pravno državo v skladu s pravom EU, kar je potrdilo ustreznost pravne podlage in združljivost splošnega režima pogojenosti s členom 7 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in načelom pravne varnosti,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 18. septembra 2022 za izvedbeni sklep Sveta o ukrepih za zaščito proračuna Unije pred kršitvami načel pravne države na Madžarskem (COM(2022)0485), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 18. septembra 2022 za izvedbeni sklep Sveta o ukrepih za zaščito proračuna Unije pred kršitvami načel pravne države na Madžarskem (COM(2022)0485),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (7) (uredba o pogojenosti), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (7) (uredba o pogojenosti),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. marca 2022 z naslovom Smernice o uporabi Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. marca 2022 z naslovom Smernice o uporabi Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (8),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. aprila 2019 z naslovom Strategija Komisije za boj proti goljufijam: okrepljeni ukrepi za zaščito proračuna EU (COM(2019)0196), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. aprila 2019 z naslovom Strategija Komisije za boj proti goljufijam: okrepljeni ukrepi za zaščito proračuna EU (COM(2019)0196),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. decembra 2020 o pregledu Evropske unije na podlagi mehanizma za pregled izvajanja Konvencije Združenih narodov proti korupciji (COM(2020)0793), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. decembra 2020 o pregledu Evropske unije na podlagi mehanizma za pregled izvajanja Konvencije Združenih narodov proti korupciji (COM(2020)0793),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/785 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o vzpostavitvi programa Unije Boj proti goljufijam in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 250/2014 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/785 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o vzpostavitvi programa Unije Boj proti goljufijam in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 250/2014 (9),

| — | ob upoštevanju svojega priporočila z dne 17. februarja 2022 Svetu in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o korupciji in človekovih pravicah (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila z dne 17. februarja 2022 Svetu in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o korupciji in človekovih pravicah (10),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. aprila 2021 o strategiji EU za boj proti organiziranemu kriminalu za obdobje 2021–2025 (COM(2021)0170), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. aprila 2021 o strategiji EU za boj proti organiziranemu kriminalu za obdobje 2021–2025 (COM(2021)0170),

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča z dne 1. septembra 2021 v zadevi T-517/19, Homoki proti Komisiji (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča z dne 1. septembra 2021 v zadevi T-517/19, Homoki proti Komisiji (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. junija 2021 o stanju pravne države v Evropski uniji in uporabi uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 o pogojenosti (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. junija 2021 o stanju pravne države v Evropski uniji in uporabi uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 o pogojenosti (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2022 o zaščiti finančnih interesov Evropske unije – boj proti goljufijam – letno poročilo za leto 2020 (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2022 o zaščiti finančnih interesov Evropske unije – boj proti goljufijam – letno poročilo za leto 2020 (13),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A9-0299/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A9-0299/2022),

| A. | ker organi držav članic upravljajo več kot 85 % odhodkov EU, vključno z mehanizmom za okrevanje in odpornost, ter zbirajo tradicionalna lastna sredstva EU, medtem ko Komisija nadzoruje obe področji, določa standarde, preverja skladnost ter poroča Parlamentu in Svetu o ukrepih, sprejetih za boj proti goljufijam in drugim nezakonitim dejavnostim, ki škodijo finančnim interesom EU, v skladu s členom 325(5) PDEU; |
| --- | --- |

A.

ker organi držav članic upravljajo več kot 85 % odhodkov EU, vključno z mehanizmom za okrevanje in odpornost, ter zbirajo tradicionalna lastna sredstva EU, medtem ko Komisija nadzoruje obe področji, določa standarde, preverja skladnost ter poroča Parlamentu in Svetu o ukrepih, sprejetih za boj proti goljufijam in drugim nezakonitim dejavnostim, ki škodijo finančnim interesom EU, v skladu s členom 325(5) PDEU;

| B. | ker bi morala biti smotrna javna poraba in zaščita finančnih interesov EU osrednja elementa politike EU, saj se s pravilno in učinkovito uporabo denarja davkoplačevalcev povečuje njihovo zaupanje; |
| --- | --- |

B.

ker bi morala biti smotrna javna poraba in zaščita finančnih interesov EU osrednja elementa politike EU, saj se s pravilno in učinkovito uporabo denarja davkoplačevalcev povečuje njihovo zaupanje;

| C. | ker je zaupanje v integriteto Parlamenta in pravno državo bistveno za delovanje evropske demokracije; ker je treba nujno zagotoviti, da nad demokratični procesi ne bodo prevladali zasebni in zunanji interesi in da se bodo dosledno spoštovale pravice državljanov; |
| --- | --- |

C.

ker je zaupanje v integriteto Parlamenta in pravno državo bistveno za delovanje evropske demokracije; ker je treba nujno zagotoviti, da nad demokratični procesi ne bodo prevladali zasebni in zunanji interesi in da se bodo dosledno spoštovale pravice državljanov;

| D. | ker poročilo o zaščiti finančnih interesov temelji na informacijah, ki so jih zagotovile države članice, vključno s podatki o odkritih nepravilnostih in goljufijah, katerih analiza omogoča opredelitev najbolj ogroženih področij, in ker so v poročilu opisani sprejeti protiukrepi, kar omogoča izvajanje bolj ciljno usmerjenih ukrepov na ravni EU in nacionalni ravni; |
| --- | --- |

D.

ker poročilo o zaščiti finančnih interesov temelji na informacijah, ki so jih zagotovile države članice, vključno s podatki o odkritih nepravilnostih in goljufijah, katerih analiza omogoča opredelitev najbolj ogroženih področij, in ker so v poročilu opisani sprejeti protiukrepi, kar omogoča izvajanje bolj ciljno usmerjenih ukrepov na ravni EU in nacionalni ravni;

| E. | ker se splošni režim pogojenosti za zaščito proračuna Unije uporablja in izvršuje od 1. januarja 2021; ker od tega datuma dalje za vse kršitve načel pravne države v državi članici, kot so goljufije, ki dovolj neposredno vplivajo ali bi lahko resno vplivale na dobro finančno poslovodenje proračuna EU in finančne interese EU, velja ta ureditev; |
| --- | --- |

E.

ker se splošni režim pogojenosti za zaščito proračuna Unije uporablja in izvršuje od 1. januarja 2021; ker od tega datuma dalje za vse kršitve načel pravne države v državi članici, kot so goljufije, ki dovolj neposredno vplivajo ali bi lahko resno vplivale na dobro finančno poslovodenje proračuna EU in finančne interese EU, velja ta ureditev;

| F. | ker uredba o pogojenosti omogoča, da EU sprejme ukrepe – na primer začasno ustavitev plačil ali uporabo finančnih popravkov – za zaščito proračuna pred goljufijami in zaščito pravne države; |
| --- | --- |

F.

ker uredba o pogojenosti omogoča, da EU sprejme ukrepe – na primer začasno ustavitev plačil ali uporabo finančnih popravkov – za zaščito proračuna pred goljufijami in zaščito pravne države;

| G. | ker je Sodišče Evropske unije zavrnilo zahteve dveh držav članic in razsodilo, da uredba o pogojenosti spada med pristojnosti, dodeljene s finančnimi pravili za izvrševanje proračuna EU; |
| --- | --- |

G.

ker je Sodišče Evropske unije zavrnilo zahteve dveh držav članic in razsodilo, da uredba o pogojenosti spada med pristojnosti, dodeljene s finančnimi pravili za izvrševanje proračuna EU;

| H. | ker bi morala Komisija uporabljati enaka merila, ki temeljijo na spoštovanju načela pravne države, glede sredstev, zagotovljenih državam, ki niso članice EU, v okviru proračuna EU, in sprejeti brezkompromisno stališče, da bi ustavila vse tekoče finančne transakcije s temi državami v primerih, ko te neupravičeno vplivajo na institucije ali zakonodajalce EU; |
| --- | --- |

H.

ker bi morala Komisija uporabljati enaka merila, ki temeljijo na spoštovanju načela pravne države, glede sredstev, zagotovljenih državam, ki niso članice EU, v okviru proračuna EU, in sprejeti brezkompromisno stališče, da bi ustavila vse tekoče finančne transakcije s temi državami v primerih, ko te neupravičeno vplivajo na institucije ali zakonodajalce EU;

| I. | ker je EU leta 2021 dokončno sprejela programe za porabo sredstev za obdobje 2021–2027, vključno s programom Unije za boj proti goljufijam, s katerim se podpira boj proti goljufijam, tako da se zagotavljajo nepovratna sredstva za posebne pobude ter omogoča financiranje namenskih informacijskih platform in orodij za enostavnejšo izmenjavo informacij med državami članicami in EU; |
| --- | --- |

I.

ker je EU leta 2021 dokončno sprejela programe za porabo sredstev za obdobje 2021–2027, vključno s programom Unije za boj proti goljufijam, s katerim se podpira boj proti goljufijam, tako da se zagotavljajo nepovratna sredstva za posebne pobude ter omogoča financiranje namenskih informacijskih platform in orodij za enostavnejšo izmenjavo informacij med državami članicami in EU;

| J. | ker so Unija in države članice skupaj odgovorne za zaščito finančnih interesov EU; ker si v zvezi z uporabo sredstev v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost, ki je popolna novost, prav tako delijo odgovornost za reguliranje in izvajanje nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost; ker se je zaradi tega znatno povečala vloga nacionalnih organov pri zagotavljanju ustrezne ravni zaščite finančnih interesov EU; |
| --- | --- |

J.

ker so Unija in države članice skupaj odgovorne za zaščito finančnih interesov EU; ker si v zvezi z uporabo sredstev v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost, ki je popolna novost, prav tako delijo odgovornost za reguliranje in izvajanje nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost; ker se je zaradi tega znatno povečala vloga nacionalnih organov pri zagotavljanju ustrezne ravni zaščite finančnih interesov EU;

| K. | ker bo izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost v prihodnjih letih povečalo pritisk na evropske in nacionalne uprave ter sovpada s programi porabe za obdobje 2021–2027; ker bodo morale države članice obvladati različne načine upravljanja, ki so povezani z izvajanjem različnih skladov, Komisija pa bo morala okrepiti svojo zmogljivost spremljanja, saj je trenutno sposobna spremljati le del vseh odhodkov; |
| --- | --- |

K.

ker bo izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost v prihodnjih letih povečalo pritisk na evropske in nacionalne uprave ter sovpada s programi porabe za obdobje 2021–2027; ker bodo morale države članice obvladati različne načine upravljanja, ki so povezani z izvajanjem različnih skladov, Komisija pa bo morala okrepiti svojo zmogljivost spremljanja, saj je trenutno sposobna spremljati le del vseh odhodkov;

| L. | ker si Komisija prizadeva podpreti nacionalne organe pri oblikovanju in ocenjevanju nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, pri čemer je posebno pozornost namenila določbam o ukrepih, namenjenih zaščiti sredstev mehanizma za okrevanje in odpornost pred goljufijami, korupcijo, nasprotjem interesov in dvojnim financiranjem; |
| --- | --- |

L.

ker si Komisija prizadeva podpreti nacionalne organe pri oblikovanju in ocenjevanju nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, pri čemer je posebno pozornost namenila določbam o ukrepih, namenjenih zaščiti sredstev mehanizma za okrevanje in odpornost pred goljufijami, korupcijo, nasprotjem interesov in dvojnim financiranjem;

| M. | ker člen 22 Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost (14) (uredba o mehanizmu za okrevanje in odpornost) vsebuje določbe o zaščiti finančnih interesov EU in ker ta uredba zagotavlja, da lahko Komisija, urad OLAF, Evropsko računsko sodišče in Evropsko javno tožilstvo izvajajo svoja pooblastila ter da nacionalni organi vzpostavijo učinkovite ukrepe za boj proti goljufijam ob upoštevanju vseh ugotovljenih tveganj; |
| --- | --- |

M.

ker člen 22 Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost (14) (uredba o mehanizmu za okrevanje in odpornost) vsebuje določbe o zaščiti finančnih interesov EU in ker ta uredba zagotavlja, da lahko Komisija, urad OLAF, Evropsko računsko sodišče in Evropsko javno tožilstvo izvajajo svoja pooblastila ter da nacionalni organi vzpostavijo učinkovite ukrepe za boj proti goljufijam ob upoštevanju vseh ugotovljenih tveganj;

| N. | ker raznolikost pravnih in upravnih sistemov v državah članicah ovira vzpostavljanje enotnejših, interoperabilnih in primerljivih upravnih sistemov in sistemov poročanja v EU, kar je treba ustrezno obravnavati, da bi učinkovito preprečevali in odpravljali nepravilnosti ter se borili proti goljufijam in korupciji; |
| --- | --- |

N.

ker raznolikost pravnih in upravnih sistemov v državah članicah ovira vzpostavljanje enotnejših, interoperabilnih in primerljivih upravnih sistemov in sistemov poročanja v EU, kar je treba ustrezno obravnavati, da bi učinkovito preprečevali in odpravljali nepravilnosti ter se borili proti goljufijam in korupciji;

| O. | ker pomanjkljivosti v veljavnosti in primerljivosti podatkov in tehnologij poročanja, tudi zaradi različnih ravni digitalizacije v državah članicah, še naprej resno ogrožajo kakovost in zanesljivost razpoložljivih informacij; |
| --- | --- |

O.

ker pomanjkljivosti v veljavnosti in primerljivosti podatkov in tehnologij poročanja, tudi zaradi različnih ravni digitalizacije v državah članicah, še naprej resno ogrožajo kakovost in zanesljivost razpoložljivih informacij;

| P. | ker je uporaba orodja Arachne prostovoljna, njegova obvezna uporaba, ki jo je Parlament že večkrat zahteval, pa bi po mnenju Komisije pomenila velik korak naprej, čeprav se orodje že pogosto uporablja v kohezijski politiki in uvaja pri porabi za kmetijstvo; |
| --- | --- |

P.

ker je uporaba orodja Arachne prostovoljna, njegova obvezna uporaba, ki jo je Parlament že večkrat zahteval, pa bi po mnenju Komisije pomenila velik korak naprej, čeprav se orodje že pogosto uporablja v kohezijski politiki in uvaja pri porabi za kmetijstvo;

| Q. | ker je davek na dodano vrednost (DDV) pomemben vir prihodkov za nacionalne proračune in ker lastna sredstva iz naslova DDV predstavljajo približno 10 % prihodkov iz vseh lastnih sredstev (12,3 % skupnih proračunskih prihodkov EU v letu 2020 in 11 % v letu 2019); |
| --- | --- |

Q.

ker je davek na dodano vrednost (DDV) pomemben vir prihodkov za nacionalne proračune in ker lastna sredstva iz naslova DDV predstavljajo približno 10 % prihodkov iz vseh lastnih sredstev (12,3 % skupnih proračunskih prihodkov EU v letu 2020 in 11 % v letu 2019);

| R. | ker akcijski načrt Komisije za pravično in preprosto obdavčitev, ki podpira okrevanje (COM(2020)0312), prispeva k strategiji EU za poenostavitev in prilagoditev obdavčitve digitalizaciji gospodarstva in zelenemu prehodu ter opredeljuje boj proti goljufijam na področju DDV kot prednostno nalogo; |
| --- | --- |

R.

ker akcijski načrt Komisije za pravično in preprosto obdavčitev, ki podpira okrevanje (COM(2020)0312), prispeva k strategiji EU za poenostavitev in prilagoditev obdavčitve digitalizaciji gospodarstva in zelenemu prehodu ter opredeljuje boj proti goljufijam na področju DDV kot prednostno nalogo;

| S. | ker je Evropsko javno tožilstvo 1. junija 2021 končno začelo svoje operativne dejavnosti kot zadnji steber strukture za boj proti goljufijam, ki jo je Unija zasnovala za boljšo zaščito svojih finančnih interesov; ker naj bi se delovna obremenitev Evropskega javnega tožilstva povečala; |
| --- | --- |

S.

ker je Evropsko javno tožilstvo 1. junija 2021 končno začelo svoje operativne dejavnosti kot zadnji steber strukture za boj proti goljufijam, ki jo je Unija zasnovala za boljšo zaščito svojih finančnih interesov; ker naj bi se delovna obremenitev Evropskega javnega tožilstva povečala;

| T. | ker je Evropsko javno tožilstvo kljub minimalnim sredstvom in izjemnemu časovnemu pritisku že dokazalo svoje zmogljivosti in stroškovno učinkovitost; ker je proračun Evropskega javnega tožilstva za leto 2021 znašal manj kot 45 milijonov EUR, sodniki Evropskega javnega tožilstva pa so v prvem letu delovanja organizacije odredili zaseg več kot 250 milijonov EUR, kar kaže, da lahko Evropsko javno tožilstvo zagotovi obsežno in takojšnjo donosnost naložb; |
| --- | --- |

T.

ker je Evropsko javno tožilstvo kljub minimalnim sredstvom in izjemnemu časovnemu pritisku že dokazalo svoje zmogljivosti in stroškovno učinkovitost; ker je proračun Evropskega javnega tožilstva za leto 2021 znašal manj kot 45 milijonov EUR, sodniki Evropskega javnega tožilstva pa so v prvem letu delovanja organizacije odredili zaseg več kot 250 milijonov EUR, kar kaže, da lahko Evropsko javno tožilstvo zagotovi obsežno in takojšnjo donosnost naložb;

| U. | ker je Komisija nekoliko omejeno seznanjena z obsegom, naravo in vzroki goljufij in ker se številne morebitne goljufije ne sporočajo prek sistema za upravljanje nepravilnosti; ker korupcija spodkopava zaupanje državljanov v EU in ogroža finančne interese EU ter gospodarstvo EU kot celote ter resno ogroža demokracijo in pravno državo v EU; |
| --- | --- |

U.

ker je Komisija nekoliko omejeno seznanjena z obsegom, naravo in vzroki goljufij in ker se številne morebitne goljufije ne sporočajo prek sistema za upravljanje nepravilnosti; ker korupcija spodkopava zaupanje državljanov v EU in ogroža finančne interese EU ter gospodarstvo EU kot celote ter resno ogroža demokracijo in pravno državo v EU;

| V. | ker je korupcija v skladu s členom 83 PDEU med posebno hudimi kaznivimi dejanji, ki imajo čezmejno razsežnost in v različnem obsegu prizadenejo vse države članice; ker so hudodelske združbe še posebej dejavne pri prestrezanju evropskih sredstev in znajo izkoriščati raznolikost pravnih in upravnih sistemov v državah članicah, da bi prodrle v njihovo gospodarsko, finančno, poslovno, socialno in politično strukturo ter s tem ogrozile gospodarsko svobodo in svobodno konkurenco; |
| --- | --- |

V.

ker je korupcija v skladu s členom 83 PDEU med posebno hudimi kaznivimi dejanji, ki imajo čezmejno razsežnost in v različnem obsegu prizadenejo vse države članice; ker so hudodelske združbe še posebej dejavne pri prestrezanju evropskih sredstev in znajo izkoriščati raznolikost pravnih in upravnih sistemov v državah članicah, da bi prodrle v njihovo gospodarsko, finančno, poslovno, socialno in politično strukturo ter s tem ogrozile gospodarsko svobodo in svobodno konkurenco;

| W. | ker doslej največje povečanje porabe EU v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 in načrta za okrevanje NextGenerationEU prinaša pomembna tveganja, tudi tako, da hudodelskim združbam ponuja možnosti za zlorabo sredstev; |
| --- | --- |

W.

ker doslej največje povečanje porabe EU v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 in načrta za okrevanje NextGenerationEU prinaša pomembna tveganja, tudi tako, da hudodelskim združbam ponuja možnosti za zlorabo sredstev;

| X. | ker je sodelovanje z mednarodnimi partnerji ključno za zaščito sredstev EU, porabljenih zunaj Evrope, in prihodkovne strani proračuna EU; ker je urad OLAF leta 2021 podpisal dogovore o upravnem sodelovanju z dvema mednarodnima partnerskima organoma, in sicer z uradom generalnega državnega tožilstva Ukrajine in Svetovno carinsko organizacijo; ker je urad OLAF v letu 2021 organiziral spletne dogodke, da bi vzpostavil nove operativne stike s preiskovalnimi organi v državah, ki niso članice EU, ter spodbudil poročanje o goljufijah in nepravilnostih prek delegacij EU po svetu; |
| --- | --- |

X.

ker je sodelovanje z mednarodnimi partnerji ključno za zaščito sredstev EU, porabljenih zunaj Evrope, in prihodkovne strani proračuna EU; ker je urad OLAF leta 2021 podpisal dogovore o upravnem sodelovanju z dvema mednarodnima partnerskima organoma, in sicer z uradom generalnega državnega tožilstva Ukrajine in Svetovno carinsko organizacijo; ker je urad OLAF v letu 2021 organiziral spletne dogodke, da bi vzpostavil nove operativne stike s preiskovalnimi organi v državah, ki niso članice EU, ter spodbudil poročanje o goljufijah in nepravilnostih prek delegacij EU po svetu;

1.

pozdravlja 33. letno poročilo o zaščiti finančnih interesov Evropske unije in boju proti goljufijam za leto 2021;

2.

se zaveda, da je bilo leto 2021 zahtevno leto, v katerem je bilo treba zaradi posledic pandemije covida-19 prilagoditi strategije kontrol in se osredotočiti na preprečevanje s posebnimi blažilnimi in ciljno usmerjenimi ukrepi za odkrivanje nepravilnosti in goljufij;

3.

opozarja, da je 19. februarja 2021 začel veljati mehanizem za okrevanje in odpornost, ki je glavni steber instrumenta NextGenerationEU in se financira z izposojanjem Komisije na kapitalskih trgih, njegov cilj pa je retroaktivno financiranje reform in naložb v državah članicah od začetka pandemije februarja 2020;

4.

poudarja dejstvo, da so bile operacije v letu 2021 upravičene do financiranja EU v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 (ki se bo zaključilo leta 2024), večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 in svežnja za okrevanje NextGenerationEU;

5.

poudarja dejstvo, da novi večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027, za katerega so bili zadnji programi sprejeti leta 2021, skupaj z načrtom za okrevanje NextGenerationEU zagotavlja EU 1,8 bilijona EUR, kar je doslej največji obseg sredstev; izpostavlja dejstvo, da lahko Parlament (za zagotovitev razrešnice), OLAF, Računsko sodišče, Komisija sama in po potrebi Evropsko javno tožilstvo dostopajo do ustreznih podatkov in preverjajo uporabo sredstev za dopolnitev in okrepitev revizijskih ukrepov, določenih v veljavnih uredbah;

6.

ugotavlja, da bi morala imeti Parlament in njegov odbor za proračunski nadzor pomembno vlogo pri upravljanju mehanizma za okrevanje in odpornost, tudi v okviru rednih, strukturiranih dialogov, pri katerih je Komisija povabljena, naj razpravlja o izvajanju mehanizma za okrevanje in odpornost in se od nje pričakuje, da upošteva izražena stališča;

7.

poudarja, da je potrebna in pričakovana tudi ustrezno visoka stopnja pozornosti in nadzora, da bi zagotovili, da bodo lahko ta sredstva kar najbolje prispevala k skupnim ciljem Unije; opozarja na povečan pritisk na organe, ki upravljajo sredstva EU, povečan obseg uporabljenih sredstev in večja tveganja, povezana z njihovim upravljanjem (po uvedbi poenostavljenih in nujnih postopkov, ki so dovzetni za zlorabe, zaradi pandemije);

8.

meni, da bi si bilo treba vzporedno z doslednim izvajanjem strukture EU za boj proti goljufijam prizadevati za izboljšanje preglednosti, digitalizacijo boja proti goljufijam ter stalno krepitev in razvoj ocene in obvladovanja tveganja za goljufije;

9.

poziva k višji ravni digitalizacije, interoperabilnosti podatkovnih sistemov in usklajenosti poročanja, spremljanja in revizije v EU ter v ta namen ponovno poziva Komisijo, naj uskladi opredelitve, da bo mogoče po vsej EU pridobiti primerljive podatke;

10.

poziva Komisijo, naj predstavi zakonodajni predlog o medsebojni upravni pomoči na področjih porabe sredstev EU, kjer doslej ta praksa ni bila predpisana; spodbuja Komisijo, naj razvije sistem za izmenjavo informacij med pristojnimi organi, da se omogoči navzkrižno preverjanje računovodskih evidenc za transakcije med dvema ali več državami članicami, da bi tako preprečili mednarodne goljufije v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov, s čimer bi zagotovili medsektorski pristop k zaščiti finančnih interesov EU;

11.

izraža zaskrbljenost zaradi precej pozne objave letnega poročila o zaščiti finančnih interesov, saj je poročilo za leto n objavljeno šele septembra leta n+1; razume, da je glavni razlog za to dejstvo, da države članice svoje informacije predložijo precej pozno; poziva Komisijo, naj bo bolj proaktivna in od držav članic zahteva, naj svoje podatke predložijo prej, da bo tudi njeno letno poročilo na voljo prej, kar bi omogočilo hitrejše sprejetje resolucije Parlamenta o poročilu, po možnosti v letu n+1;

12.

meni, da je treba zlasti glede na začetek veljavnosti nove uredbe o uradu OLAF, uredbe o mehanizmu za okrevanje in odpornost ter uredbe o pogojenosti ter začetek operativnih dejavnosti Evropskega javnega tožilstva, ki dopolnjuje strukturo EU za boj proti goljufijam, letno poročilo o zaščiti finančnih interesov narediti bolj celostno, da bi zagotovili celovit pregled sinergij med vsemi ustreznimi akterji, opredelili najboljšo prakso in odpravili pomanjkljivosti; zato ponovno poziva Komisijo, naj v ta namen preuči nove možnosti;

Odkrite goljufije in nepravilnosti, ki niso goljufije

Odkrite goljufije in nepravilnosti, ki niso goljufije

| 13. | ugotavlja, da je število primerov goljufij in nepravilnosti, o katerih so poročali pristojni organi EU in nacionalni organi (skupno 11 218), v letu 2021 v primerjavi z letom 2020 (ko je bilo skupno 11 755 primerov) ostalo stabilno; poudarja, da se je vrednost teh nepravilnosti zaradi majhnega števila primerov, v katerih pa so bili zneski veliki, v nekaterih državah članicah znatno povečala in več kot podvojila (+121 %), in sicer z 1,46 milijarde EUR v letu 2020 na 3,24 milijarde EUR leta 2021; izraža globoko zaskrbljenost zaradi vse večjega obsega goljufij in nepravilnosti; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da je število primerov goljufij in nepravilnosti, o katerih so poročali pristojni organi EU in nacionalni organi (skupno 11 218), v letu 2021 v primerjavi z letom 2020 (ko je bilo skupno 11 755 primerov) ostalo stabilno; poudarja, da se je vrednost teh nepravilnosti zaradi majhnega števila primerov, v katerih pa so bili zneski veliki, v nekaterih državah članicah znatno povečala in več kot podvojila (+121 %), in sicer z 1,46 milijarde EUR v letu 2020 na 3,24 milijarde EUR leta 2021; izraža globoko zaskrbljenost zaradi vse večjega obsega goljufij in nepravilnosti;

| 14. | priznava, da število odkritih nepravilnosti, ki so bile sporočene kot goljufije, priča o stopnji in zmogljivosti organov držav članic in Unije za odkrivanje morebitnih goljufij, ni pa pokazatelj dejanske stopnje goljufij v škodo proračuna Unije ali posamezne države članice; razume, da odkrivanje in sporočanje nepravilnosti pomeni, da so bili sprejeti korektivni ukrepi za zaščito finančnih interesov Unije in da se je začel kazenski postopek, kadar je bilo ustrezno; |
| --- | --- |

14.

priznava, da število odkritih nepravilnosti, ki so bile sporočene kot goljufije, priča o stopnji in zmogljivosti organov držav članic in Unije za odkrivanje morebitnih goljufij, ni pa pokazatelj dejanske stopnje goljufij v škodo proračuna Unije ali posamezne države članice; razume, da odkrivanje in sporočanje nepravilnosti pomeni, da so bili sprejeti korektivni ukrepi za zaščito finančnih interesov Unije in da se je začel kazenski postopek, kadar je bilo ustrezno;

| 15. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je velika večina sporočenih nepravilnosti (goljufij in nepravilnosti, ki niso goljufije) odkrita med naknadnimi kontrolami in da to povzroča precejšen časovni zamik med trenutkom, ko se nepravilnosti zagrešijo, in poročanjem Komisiji, pri čemer ta zamik v povprečju traja od dve leti in pol do tri leta; je zaskrbljen tudi, ker nekatere države članice ne poročajo o nobeni nepravilnosti, kar bi lahko kazalo na nezadostna prizadevanja za odkrivanje; |
| --- | --- |

15.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je velika večina sporočenih nepravilnosti (goljufij in nepravilnosti, ki niso goljufije) odkrita med naknadnimi kontrolami in da to povzroča precejšen časovni zamik med trenutkom, ko se nepravilnosti zagrešijo, in poročanjem Komisiji, pri čemer ta zamik v povprečju traja od dve leti in pol do tri leta; je zaskrbljen tudi, ker nekatere države članice ne poročajo o nobeni nepravilnosti, kar bi lahko kazalo na nezadostna prizadevanja za odkrivanje;

| 16. | se zaveda, da veliko odhodkov EU sledi večletnim ciklom, pri čemer se izvajanje postopoma pospešuje do zaključka programa, tako da so vrhunci poročanja o nepravilnostih običajno v letu n + 2 ali n + 3 po zadnjem letu cikla; zato poudarja, da vsakoletna primerjava poročanja o nepravilnostih ne zagotavlja zanesljive analize razmer v realnem času, medtem ko lahko večletna perspektiva ublaži izkrivljanja; pozdravlja pristop, ki je bil sprejet za ublažitev tega učinka, pri čemer se rezultati iz leta poročanja primerjajo s petletnim povprečjem za tradicionalna lastna sredstva in povprečjem za ustrezno programsko obdobje za odhodke, z izjemo letne porabe za neposredno pomoč kmetom in podporo trgu; vendar poudarja, da lahko razlike v regulativnem okviru, ki ureja različna programska obdobja, privedejo do brezplodne primerjave in izničijo prizadevanja, ki izhajajo iz analize; |
| --- | --- |

16.

se zaveda, da veliko odhodkov EU sledi večletnim ciklom, pri čemer se izvajanje postopoma pospešuje do zaključka programa, tako da so vrhunci poročanja o nepravilnostih običajno v letu n + 2 ali n + 3 po zadnjem letu cikla; zato poudarja, da vsakoletna primerjava poročanja o nepravilnostih ne zagotavlja zanesljive analize razmer v realnem času, medtem ko lahko večletna perspektiva ublaži izkrivljanja; pozdravlja pristop, ki je bil sprejet za ublažitev tega učinka, pri čemer se rezultati iz leta poročanja primerjajo s petletnim povprečjem za tradicionalna lastna sredstva in povprečjem za ustrezno programsko obdobje za odhodke, z izjemo letne porabe za neposredno pomoč kmetom in podporo trgu; vendar poudarja, da lahko razlike v regulativnem okviru, ki ureja različna programska obdobja, privedejo do brezplodne primerjave in izničijo prizadevanja, ki izhajajo iz analize;

| 17. | poziva Komisijo, naj se namesto na manjše formalne napake bolj osredotoči na resnejša vprašanja, kot so namerne manipulacije razpisnih meril za dajanje prednosti vlogam nekaterih ali posameznih ponudnikov, korupcija v zvezi z izbiro ponudnikov in na splošno nasprotja interesov; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj se namesto na manjše formalne napake bolj osredotoči na resnejša vprašanja, kot so namerne manipulacije razpisnih meril za dajanje prednosti vlogam nekaterih ali posameznih ponudnikov, korupcija v zvezi z izbiro ponudnikov in na splošno nasprotja interesov;

Večje grožnje

Večje grožnje

| 18. | je zaskrbljen zaradi vse večje grožnje, ki jo za proračun EU predstavlja organizirani kriminal, vključno z mafijskimi organizacijami in oligarhičnimi strukturami; se zaveda, da se organizirane kriminalne skupine poskušajo infiltrirati v zakonito gospodarstvo in s kriminalnimi metodami povzročajo upravne nepravilnosti, ki so bolj škodljive in jih je težje preiskovati ter odpraviti; poudarja, da vse pogosteje uporabljajo visoko usposobljene posrednike, sposobne izjemno izpopolnjenih goljufij z evropskimi sredstvi, ki jih je težko odkriti, ter poskrbijo za to, da denar izgine prek zapletenih finančnih struktur, včasih s pomočjo davčnih oaz, zaradi česar je sredstva še posebej težko izslediti in izterjati; |
| --- | --- |

18.

je zaskrbljen zaradi vse večje grožnje, ki jo za proračun EU predstavlja organizirani kriminal, vključno z mafijskimi organizacijami in oligarhičnimi strukturami; se zaveda, da se organizirane kriminalne skupine poskušajo infiltrirati v zakonito gospodarstvo in s kriminalnimi metodami povzročajo upravne nepravilnosti, ki so bolj škodljive in jih je težje preiskovati ter odpraviti; poudarja, da vse pogosteje uporabljajo visoko usposobljene posrednike, sposobne izjemno izpopolnjenih goljufij z evropskimi sredstvi, ki jih je težko odkriti, ter poskrbijo za to, da denar izgine prek zapletenih finančnih struktur, včasih s pomočjo davčnih oaz, zaradi česar je sredstva še posebej težko izslediti in izterjati;

| 19. | ponovno izraža zaskrbljenost, da je razširjenost oligarhičnih skupin v zadnjih letih dosegla razsežnosti brez primere in da so oligarhični sistemi pogosto tesno povezani z razširjeno korupcijo, strogim nadzorom nad mediji ter zmožnostjo vplivanja na sodstvo in tožilstvo, tako da se prikrijejo morebitne kriminalne dejavnosti in prepreči pregon; |
| --- | --- |

19.

ponovno izraža zaskrbljenost, da je razširjenost oligarhičnih skupin v zadnjih letih dosegla razsežnosti brez primere in da so oligarhični sistemi pogosto tesno povezani z razširjeno korupcijo, strogim nadzorom nad mediji ter zmožnostjo vplivanja na sodstvo in tožilstvo, tako da se prikrijejo morebitne kriminalne dejavnosti in prepreči pregon;

| 20. | opozarja, da imajo goljufije v zvezi z evropskimi sredstvi vedno bolj čezmejne razsežnosti, da hudodelske združbe izkoriščajo raznolikost pravnih sistemov za goljufiva dejanja, ki škodijo finančnim interesom držav članic in da mora Evropska unija v mejah, ki jih določa PDEU, posredovati v protikorupcijskih politikah in se soočiti s korupcijo z ukrepi za boj proti njej in njeno preprečevanje; zato poziva Komisijo, naj stori vse, kar je v njeni moči, da bi uskladila kazensko zakonodajo držav članic; |
| --- | --- |

20.

opozarja, da imajo goljufije v zvezi z evropskimi sredstvi vedno bolj čezmejne razsežnosti, da hudodelske združbe izkoriščajo raznolikost pravnih sistemov za goljufiva dejanja, ki škodijo finančnim interesom držav članic in da mora Evropska unija v mejah, ki jih določa PDEU, posredovati v protikorupcijskih politikah in se soočiti s korupcijo z ukrepi za boj proti njej in njeno preprečevanje; zato poziva Komisijo, naj stori vse, kar je v njeni moči, da bi uskladila kazensko zakonodajo držav članic;

| 21. | opozarja, da zakonodaja in ukrepi za boj proti organiziranem kriminalu v številnih državah članicah niso dovolj učinkoviti, zato predstavljajo ugodno priložnost za vse večje število čezmejnih dejavnosti na področjih, ki škodijo finančnim interesom Unije; zato ponovno poziva k reviziji okvirnega Sklepa Sveta 2008/841/PNZ z dne 24. oktobra 2008 o boju proti organiziranemu kriminalu (15) in ponovno izraža svoje stališče, da je treba oblikovati novo skupno opredelitev organiziranega kriminala, ki bo v skladu z najnovejšim razvojem dogodkov in bo upoštevala uporabo nasilja, korupcije ali ustrahovanja s strani kriminalnih združb, da bi pridobila nadzor nad gospodarskimi dejavnostmi ali javnimi naročili oziroma vplivala na demokratični proces; poziva Komisijo, naj spodbuja dobro prakso tistih držav v EU, ki imajo vzpostavljen napreden regulativni okvir za boj proti organiziranemu kriminalu; |
| --- | --- |

21.

opozarja, da zakonodaja in ukrepi za boj proti organiziranem kriminalu v številnih državah članicah niso dovolj učinkoviti, zato predstavljajo ugodno priložnost za vse večje število čezmejnih dejavnosti na področjih, ki škodijo finančnim interesom Unije; zato ponovno poziva k reviziji okvirnega Sklepa Sveta 2008/841/PNZ z dne 24. oktobra 2008 o boju proti organiziranemu kriminalu (15

| 22. | poudarja, da je pravočasno sodelovanje med nacionalnimi organi kazenskega pregona, kakor tudi med temi organi ter ustreznimi agencijami in organi EU, ključni element za učinkovit odziv na čezmejni kriminal za zaščito finančnih interesov EU; v okviru tega sodelovanja in odziva poziva k prizadevanjem za spodbujanje skupnih politik za boj proti mafijskemu kriminalu in k praksam najbolj skrbnih in izkušenih držav na tem področju; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da je pravočasno sodelovanje med nacionalnimi organi kazenskega pregona, kakor tudi med temi organi ter ustreznimi agencijami in organi EU, ključni element za učinkovit odziv na čezmejni kriminal za zaščito finančnih interesov EU; v okviru tega sodelovanja in odziva poziva k prizadevanjem za spodbujanje skupnih politik za boj proti mafijskemu kriminalu in k praksam najbolj skrbnih in izkušenih držav na tem področju;

| 23. | poudarja, da je korupcija, zlasti korupcija na visoki ravni, tudi v institucijah EU, posebno hudo kaznivo dejanje, ki bi se lahko razširilo preko meja in ki škodi finančnim interesom Unije in gospodarstvu EU kot celoti, pri čemer resno ogroža demokracijo, temeljne pravice in pravno državo po vsej Evropi ter spodkopava zaupanje državljanov v demokratične institucije v EU in državah članicah; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da je korupcija, zlasti korupcija na visoki ravni, tudi v institucijah EU, posebno hudo kaznivo dejanje, ki bi se lahko razširilo preko meja in ki škodi finančnim interesom Unije in gospodarstvu EU kot celoti, pri čemer resno ogroža demokracijo, temeljne pravice in pravno državo po vsej Evropi ter spodkopava zaupanje državljanov v demokratične institucije v EU in državah članicah;

| 24. | je zgrožen, da sta lahko vsaj dve državi, ki nista članici EU, zagrešili dejanja korupcije na visoki ravni in neprimerno vplivali na poslance Evropskega parlamenta, zaradi česar so belgijske oblasti decembra 2022 izvedle kazenske preiskave; poudarja, da takšni odnosi ogrožajo načelo demokratične zastopanosti državljanov pri odločanju v EU in spodkopavajo zaupanje državljanov v institucije EU; v zvezi s tem zahteva, da Komisija čim prej predstavi osnutek medinstitucionalnega sporazuma za ustanovitev organa EU za etiko, ki bo deloval s potrebno neodvisnostjo in bo imel pravico do izvajanja lastnih preiskav, kot od septembra 2021 zahteva Parlament, da bi odpravili pomanjkljivosti sedanjega sistema; |
| --- | --- |

24.

je zgrožen, da sta lahko vsaj dve državi, ki nista članici EU, zagrešili dejanja korupcije na visoki ravni in neprimerno vplivali na poslance Evropskega parlamenta, zaradi česar so belgijske oblasti decembra 2022 izvedle kazenske preiskave; poudarja, da takšni odnosi ogrožajo načelo demokratične zastopanosti državljanov pri odločanju v EU in spodkopavajo zaupanje državljanov v institucije EU; v zvezi s tem zahteva, da Komisija čim prej predstavi osnutek medinstitucionalnega sporazuma za ustanovitev organa EU za etiko, ki bo deloval s potrebno neodvisnostjo in bo imel pravico do izvajanja lastnih preiskav, kot od septembra 2021 zahteva Parlament, da bi odpravili pomanjkljivosti sedanjega sistema;

| 25. | meni, da je potrebna revizija kadrovskih predpisov, zlasti člena 22c, da bi jo uskladili z Direktivo (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije (16) (v nadaljnjem besedilu: direktiva o žvižgačih); poziva predsedstvo, naj medtem nemudoma pregleda notranja pravila Parlamenta za izvajanje člena 22c kadrovskih predpisov in jih uskladi z zaščito, ki jo predvideva direktiva o žvižgačih; |
| --- | --- |

25.

meni, da je potrebna revizija kadrovskih predpisov, zlasti člena 22c, da bi jo uskladili z Direktivo (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije (16

| 26. | poziva Komisijo, naj pripravi letno poročilo o korupciji, podobno obstoječemu poročilu o goljufijah, da bi zagotovila poglobljeno analizo pristopov, postopkov in orodij, ki jih uporabljajo države članice v boju proti korupciji, ter prispevala k oceni, katera področja so najbolj tvegana, in s tem omogočila izvajanje bolj usmerjenih ukrepov tako na ravni EU kot nacionalni ravni; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj pripravi letno poročilo o korupciji, podobno obstoječemu poročilu o goljufijah, da bi zagotovila poglobljeno analizo pristopov, postopkov in orodij, ki jih uporabljajo države članice v boju proti korupciji, ter prispevala k oceni, katera področja so najbolj tvegana, in s tem omogočila izvajanje bolj usmerjenih ukrepov tako na ravni EU kot nacionalni ravni;

| 27. | poudarja vlogo Evropskega javnega tožilstva, Agencije EU za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust), Europola in Evropskega urada za boj proti goljufijam v boju proti korupciji; poziva k nadaljnji krepitvi zmogljivosti urada Evropskega javnega tožilstva in OLAF ter sodelovanja med njima; poziva k določitvi skupnih protikorupcijskih pravil, ki se bodo uporabljala za poslance in uslužbence organov EU; |
| --- | --- |

27.

poudarja vlogo Evropskega javnega tožilstva, Agencije EU za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust), Europola in Evropskega urada za boj proti goljufijam v boju proti korupciji; poziva k nadaljnji krepitvi zmogljivosti urada Evropskega javnega tožilstva in OLAF ter sodelovanja med njima; poziva k določitvi skupnih protikorupcijskih pravil, ki se bodo uporabljala za poslance in uslužbence organov EU;

| 28. | poudarja, da bi Komisija ter druge institucije in organi EU za učinkovit boj proti korupciji in zaščito finančnih interesov Unije morali uporabljati dosleden pristop do preglednosti, neskladnosti, nezakonitega lobiranja, primerov vrtljivih vrat in nasprotij interesov, obenem pa okrepiti mehanizme notranjega nadzora; poziva institucije EU, naj nemudoma sprejmejo ukrepe, s katerimi bi uvedli prakso minimalnih obdobij mirovanja za visoke uradnike EU in nekdanje poslance, da bi preprečili izmenično zaposlovanje v javnem in zasebnem sektorju; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da bi Komisija ter druge institucije in organi EU za učinkovit boj proti korupciji in zaščito finančnih interesov Unije morali uporabljati dosleden pristop do preglednosti, neskladnosti, nezakonitega lobiranja, primerov vrtljivih vrat in nasprotij interesov, obenem pa okrepiti mehanizme notranjega nadzora; poziva institucije EU, naj nemudoma sprejmejo ukrepe, s katerimi bi uvedli prakso minimalnih obdobij mirovanja za visoke uradnike EU in nekdanje poslance, da bi preprečili izmenično zaposlovanje v javnem in zasebnem sektorju;

| 29. | opozarja, da zmanjševanje neodvisnosti institucij, pristojnih za spremljanje in nadzor financ v nekaterih državah članicah resno ogroža finančne interese Unije in pomeni grožnjo pravni državi; |
| --- | --- |

29.

opozarja, da zmanjševanje neodvisnosti institucij, pristojnih za spremljanje in nadzor financ v nekaterih državah članicah resno ogroža finančne interese Unije in pomeni grožnjo pravni državi;

| 30. | meni, da okrepljena in dosledna zaščita novinarjev in žvižgačev po vsej Uniji prispeva k odkrivanju korupcije in preprečevanju širjenja subkulture nekaznovanosti, molka in zarote ter da je treba v to vložiti več prizadevanj; poudarja pomembno vlogo medijev in preiskovalnih novinarjev v boju proti korupciji; |
| --- | --- |

30.

meni, da okrepljena in dosledna zaščita novinarjev in žvižgačev po vsej Uniji prispeva k odkrivanju korupcije in preprečevanju širjenja subkulture nekaznovanosti, molka in zarote ter da je treba v to vložiti več prizadevanj; poudarja pomembno vlogo medijev in preiskovalnih novinarjev v boju proti korupciji;

| 31. | meni, da offshore podjetja in organizacije, ki v svoje lastniške strukture vključujejo offshore podjetja in organizacije, ne bi smele biti upravičene do sredstev EU; |
| --- | --- |

31.

meni, da offshore podjetja in organizacije, ki v svoje lastniške strukture vključujejo offshore podjetja in organizacije, ne bi smele biti upravičene do sredstev EU;

Prihodki

Prihodki

| 32. | ugotavlja, da je v zvezi s tradicionalnimi lastnimi sredstvi in v primerjavi s petletnim povprečjem število nepravilnosti v letu 2021 ostalo stabilno, zneski, na katere nepravilnosti vplivajo, pa so se povečali za 32 % pri goljufijah in za 13 % pri nepravilnostih, ki niso goljufije; |
| --- | --- |

32.

ugotavlja, da je v zvezi s tradicionalnimi lastnimi sredstvi in v primerjavi s petletnim povprečjem število nepravilnosti v letu 2021 ostalo stabilno, zneski, na katere nepravilnosti vplivajo, pa so se povečali za 32 % pri goljufijah in za 13 % pri nepravilnostih, ki niso goljufije;

| 33. | ugotavlja, da so bili inšpekcijski pregledi, ki so jih izvajale službe za boj proti goljufijam, in kontrole po prepustitvi blaga najuspešnejša orodja za odkrivanje goljufij oziroma nepravilnosti, ki niso goljufije, ter da so najpogostejši načini delovanja vključevali prenizko vrednotenje, nepravilno poreklo, napačen opis blaga in tihotapljenje; |
| --- | --- |

33.

ugotavlja, da so bili inšpekcijski pregledi, ki so jih izvajale službe za boj proti goljufijam, in kontrole po prepustitvi blaga najuspešnejša orodja za odkrivanje goljufij oziroma nepravilnosti, ki niso goljufije, ter da so najpogostejši načini delovanja vključevali prenizko vrednotenje, nepravilno poreklo, napačen opis blaga in tihotapljenje;

| 34. | ugotavlja, da je Kitajska še vedno država porekla za večino blaga, pri katerem so bile ugotovljene nepravilnosti; poudarja, da so številni preiskovani primeri, ki so vključevali izdelke, poslane iz Kitajske, simbol za izzive, ki jih ustvarja kitajska pobuda En pas, ena pot; je zaskrbljen zaradi ponavljajočih se primerov absorpcije in izogibanja ukrepom trgovinske zaščite ter zaradi težav pri njihovem odkrivanju; poziva Komisijo, naj sprejme protiukrepe in jih intenzivno uporablja za odpravo nepoštene trgovine; |
| --- | --- |

34.

ugotavlja, da je Kitajska še vedno država porekla za večino blaga, pri katerem so bile ugotovljene nepravilnosti; poudarja, da so številni preiskovani primeri, ki so vključevali izdelke, poslane iz Kitajske, simbol za izzive, ki jih ustvarja kitajska pobuda En pas, ena pot; je zaskrbljen zaradi ponavljajočih se primerov absorpcije in izogibanja ukrepom trgovinske zaščite ter zaradi težav pri njihovem odkrivanju; poziva Komisijo, naj sprejme protiukrepe in jih intenzivno uporablja za odpravo nepoštene trgovine;

| 35. | poziva EU in države članice, naj združijo moči v boju proti goljufijam na področju DDV znotraj Skupnosti z neobstoječim trgovcem, ki po podatkih Europola letno stanejo 50 milijard EUR davčnih izgub ali do 27 % letnega proračuna EU; meni, da bi s tem ukrepom občutno povečali sredstva, ki so na voljo za politike EU, in zmanjšali letne prispevke držav članic v proračun EU; |
| --- | --- |

35.

poziva EU in države članice, naj združijo moči v boju proti goljufijam na področju DDV znotraj Skupnosti z neobstoječim trgovcem, ki po podatkih Europola letno stanejo 50 milijard EUR davčnih izgub ali do 27 % letnega proračuna EU; meni, da bi s tem ukrepom občutno povečali sredstva, ki so na voljo za politike EU, in zmanjšali letne prispevke držav članic v proračun EU;

| 36. | poudarja, da je vrzel pri pobiranju DDV posledica več dejavnikov, ki se lahko med državami članicami razlikujejo, kot so pomanjkanje sredstev, omejena digitalna učinkovitost v davčnih upravah ali zakonodajne vrzeli, ki vplivajo na učinkovitost nadzornih ukrepov, uvedenih za boj proti davčnim utajam in izogibanju davkom; ponovno poziva države članice, naj poglobijo upravno sodelovanje, ki temelji na modelu sodelovanja med članicami Eurofisca, in večstranski sistem opozarjanja za boj proti goljufijam na področju DDV, da bi hitro odkrili goljufije vrste „davčni vrtiljak“; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da je vrzel pri pobiranju DDV posledica več dejavnikov, ki se lahko med državami članicami razlikujejo, kot so pomanjkanje sredstev, omejena digitalna učinkovitost v davčnih upravah ali zakonodajne vrzeli, ki vplivajo na učinkovitost nadzornih ukrepov, uvedenih za boj proti davčnim utajam in izogibanju davkom; ponovno poziva države članice, naj poglobijo upravno sodelovanje, ki temelji na modelu sodelovanja med članicami Eurofisca, in večstranski sistem opozarjanja za boj proti goljufijam na področju DDV, da bi hitro odkrili goljufije vrste „davčni vrtiljak“;

| 37. | poudarja, da je Evropsko javno tožilstvo pristojno za preiskovanje hujših kršitev skupnega sistema DDV, če so povezane z ozemljem dveh ali več držav članic in vključujejo skupno izgubo v višini vsaj 10 milijonov EUR ter da kot enotno, nadnacionalno tožilstvo zagotavlja doslej največjo učinkovitost v boju proti goljufijam na področju DDV; ugotavlja zlasti, da je Evropsko javno tožilstvo leta 2021 preiskalo 91 takih primerov, ki so po ocenah vključevali izgube v višini 2,5 milijarde EUR; pozdravlja drugo poročilo Komisije, objavljeno 16. septembra 2022, o izvajanju direktive o zaščiti finančnih interesov (COM(2022)0466), ki je osredotočeno tudi na ustreznost praga za DDV v višini 10 milijonov EUR; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da je Evropsko javno tožilstvo pristojno za preiskovanje hujših kršitev skupnega sistema DDV, če so povezane z ozemljem dveh ali več držav članic in vključujejo skupno izgubo v višini vsaj 10 milijonov EUR ter da kot enotno, nadnacionalno tožilstvo zagotavlja doslej največjo učinkovitost v boju proti goljufijam na področju DDV; ugotavlja zlasti, da je Evropsko javno tožilstvo leta 2021 preiskalo 91 takih primerov, ki so po ocenah vključevali izgube v višini 2,5 milijarde EUR; pozdravlja drugo poročilo Komisije, objavljeno 16. septembra 2022, o izvajanju direktive o zaščiti finančnih interesov (COM(2022)0466), ki je osredotočeno tudi na ustreznost praga za DDV v višini 10 milijonov EUR;

Odhodki

Odhodki

| 38. | na podlagi poročila o zaščiti finančnih interesov za leto 2021 ugotavlja, da je raven kontrol in revizij odhodkov kljub prožnosti, uvedeni za reševanje krize zaradi pandemije covida-19, ostala visoka ter da so bili sprejeti ukrepi za ublažitev tveganj, ki izhajajo iz omejitev revizij in kontrol, povezanih s pandemijo, zanesljivi in učinkoviti; |
| --- | --- |

38.

na podlagi poročila o zaščiti finančnih interesov za leto 2021 ugotavlja, da je raven kontrol in revizij odhodkov kljub prožnosti, uvedeni za reševanje krize zaradi pandemije covida-19, ostala visoka ter da so bili sprejeti ukrepi za ublažitev tveganj, ki izhajajo iz omejitev revizij in kontrol, povezanih s pandemijo, zanesljivi in učinkoviti;

| 39. | poziva Komisijo, naj pred koncem obdobja izvajanja, ki lahko traja več let, objavi revizijska poročila in ugotovitve; meni, da ima javnost pravico biti obveščena o ukrepih, ki jih morajo sprejeti države članice za zaščito proračuna EU; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo, naj pred koncem obdobja izvajanja, ki lahko traja več let, objavi revizijska poročila in ugotovitve; meni, da ima javnost pravico biti obveščena o ukrepih, ki jih morajo sprejeti države članice za zaščito proračuna EU;

| 40. | ugotavlja, da analiza za kmetijstvo v poročilu o zaščiti finančnih interesov za leto 2021 potrjuje zelo nizko stopnjo sporočenih goljufij v sorazmerju z izplačili za neposredna plačila, pri čemer je bila najvišja stopnja zabeležena za tržne ukrepe v sektorju sadja in zelenjave ter tržne ukrepe, povezane s promocijo kmetijskih proizvodov; vendar ugotavlja, da se v zvezi s programskim obdobjem 2014–2020 na področju razvoja podeželja postopoma povečujejo goljufije; |
| --- | --- |

40.

ugotavlja, da analiza za kmetijstvo v poročilu o zaščiti finančnih interesov za leto 2021 potrjuje zelo nizko stopnjo sporočenih goljufij v sorazmerju z izplačili za neposredna plačila, pri čemer je bila najvišja stopnja zabeležena za tržne ukrepe v sektorju sadja in zelenjave ter tržne ukrepe, povezane s promocijo kmetijskih proizvodov; vendar ugotavlja, da se v zvezi s programskim obdobjem 2014–2020 na področju razvoja podeželja postopoma povečujejo goljufije;

| 41. | poudarja, da je treba dosledno uporabljati novi mehanizem socialne pogojenosti, ki je bil uveden v okviru zadnje reforme skupne kmetijske politike in ki subvencije povezuje s standardi dela in zaposlovanja; opozarja na bistveni pomen tega novega mehanizma za zaščito finančnih interesov EU in zahteva, da tako države članice kot Komisija sprejmejo ustrezne ukrepe v zvezi s tem; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da je treba dosledno uporabljati novi mehanizem socialne pogojenosti, ki je bil uveden v okviru zadnje reforme skupne kmetijske politike in ki subvencije povezuje s standardi dela in zaposlovanja; opozarja na bistveni pomen tega novega mehanizma za zaščito finančnih interesov EU in zahteva, da tako države članice kot Komisija sprejmejo ustrezne ukrepe v zvezi s tem;

| 42. | ugotavlja, da je pri evropskih strukturnih in investicijskih skladih, ki izvajajo kohezijsko politiko, število goljufij, sporočenih za programsko obdobje 2014–2020, ostalo v skladu s številom nepravilnosti, sporočenih za programsko obdobje 2007–2013, medtem ko se je število nepravilnosti, ki niso goljufije, zmanjšalo; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so se finančni zneski, vključeni v goljufije, povezane s kohezijsko politiko v letu 2021, v primerjavi s petletnim povprečjem za obdobje 2017–2021, povečali za 186 %; |
| --- | --- |

42.

ugotavlja, da je pri evropskih strukturnih in investicijskih skladih, ki izvajajo kohezijsko politiko, število goljufij, sporočenih za programsko obdobje 2014–2020, ostalo v skladu s številom nepravilnosti, sporočenih za programsko obdobje 2007–2013, medtem ko se je število nepravilnosti, ki niso goljufije, zmanjšalo; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so se finančni zneski, vključeni v goljufije, povezane s kohezijsko politiko v letu 2021, v primerjavi s petletnim povprečjem za obdobje 2017–2021, povečali za 186 %;

| 43. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je bila v primeru evropskih strukturnih in investicijskih skladov večina goljufij v zvezi z etiko in integriteto povezanih z nasprotjem interesov, in poudarja, kako pomembno je, da Komisija poziva vse države članice, naj zagotovijo stroga pravila za preprečevanje nasprotja interesov; |
| --- | --- |

43.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je bila v primeru evropskih strukturnih in investicijskih skladov večina goljufij v zvezi z etiko in integriteto povezanih z nasprotjem interesov, in poudarja, kako pomembno je, da Komisija poziva vse države članice, naj zagotovijo stroga pravila za preprečevanje nasprotja interesov;

| 44. | poziva Komisijo, naj nujno zagotovi izvajanje člena 61 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 (17) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba) o nasprotju interesov, ki prepoveduje vsem osebam ali nacionalnim organom, ki sodelujejo pri izvrševanju proračuna, da sprejmejo ukrepe, ki bi lahko povzročili nasprotje njihovih interesov z interesi Unije; meni, da mora Komisija oceniti praktične posledice določb iz člena 61 in preučiti morebitno prihodnjo usmeritev; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisijo, naj nujno zagotovi izvajanje člena 61 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 (17

| 45. | ugotavlja, da so bile v zadevah, povezanih z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi, kršitve pravil o javnem naročanju najpogosteje sporočene nepravilnosti, ki niso goljufije, vendar je bila goljufija odkrita v le 4 % teh primerov; meni, da bi večja preglednost pri javnih naročilih zagotovila boljše upravljanje sredstev; meni, da bi zmanjšanje števila primerov, ko je prejeta ena sama ponudba, tako da se nanje osredotoči preko naknadnih kontrol, uvedba elektronskih sistemov javnih naročil in usposabljanje o javnih naročilih za mikro-, mala in srednja podjetja pripomogli k večji udeležbi ter olajšali javni nadzor in kontrole, povečali konkurenco pri javnih naročilih in omogočili učinkovitejšo uporabo sredstev EU pri javnih naročilih, hkrati pa zmanjšali tveganje goljufij in nepravilnosti; |
| --- | --- |

45.

ugotavlja, da so bile v zadevah, povezanih z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi, kršitve pravil o javnem naročanju najpogosteje sporočene nepravilnosti, ki niso goljufije, vendar je bila goljufija odkrita v le 4 % teh primerov; meni, da bi večja preglednost pri javnih naročilih zagotovila boljše upravljanje sredstev; meni, da bi zmanjšanje števila primerov, ko je prejeta ena sama ponudba, tako da se nanje osredotoči preko naknadnih kontrol, uvedba elektronskih sistemov javnih naročil in usposabljanje o javnih naročilih za mikro-, mala in srednja podjetja pripomogli k večji udeležbi ter olajšali javni nadzor in kontrole, povečali konkurenco pri javnih naročilih in omogočili učinkovitejšo uporabo sredstev EU pri javnih naročilih, hkrati pa zmanjšali tveganje goljufij in nepravilnosti;

| 46. | opaža, da analiza nepravilnosti poudarja tveganja v zvezi z zelenim prehodom za naložbe v energijsko učinkovitost, zagotavljanje pitne vode, upravljanje z odpadki, obnovljivo energijo (zlasti sončno energijo) in preprečevanje tveganj; ugotavlja, da so tveganja glede digitalnega prehoda povezana s storitvami in aplikacijami za mala in srednja podjetja, kar zadeva število nepravilnosti, ter storitvami in aplikacijami za e-upravo, kar zadeva zadevne finančne zneske; |
| --- | --- |

46.

opaža, da analiza nepravilnosti poudarja tveganja v zvezi z zelenim prehodom za naložbe v energijsko učinkovitost, zagotavljanje pitne vode, upravljanje z odpadki, obnovljivo energijo (zlasti sončno energijo) in preprečevanje tveganj; ugotavlja, da so tveganja glede digitalnega prehoda povezana s storitvami in aplikacijami za mala in srednja podjetja, kar zadeva število nepravilnosti, ter storitvami in aplikacijami za e-upravo, kar zadeva zadevne finančne zneske;

| 47. | poziva vse države članice, naj ohranijo visoko raven pregledov in spremljanja nujne porabe ter v primeru naknadnih kontrol, ki se izvajajo za nujne postopke, ocenijo nujna javna naročila za vsak primer posebej; poziva države članice, naj dokončajo prehod na postopke e-javnega naročanja; |
| --- | --- |

47.

poziva vse države članice, naj ohranijo visoko raven pregledov in spremljanja nujne porabe ter v primeru naknadnih kontrol, ki se izvajajo za nujne postopke, ocenijo nujna javna naročila za vsak primer posebej; poziva države članice, naj dokončajo prehod na postopke e-javnega naročanja;

| 48. | ugotavlja, da se je v primeru neposrednega upravljanja število odkritih goljufij od leta 2016 zmanjšalo in je bilo v zadnjih štirih letih kljub zanemarljivemu povečanju leta 2021 stabilno, medtem ko so se nepravilnosti, ki niso goljufije, še naprej zmanjševale, pri čemer je bilo leto 2021 leto z najnižjimi številkami tako glede števila primerov kot tudi povezanih zneskov; z zadovoljstvom ugotavlja, da okrevanje ostaja na pozitivni ravni; |
| --- | --- |

48.

ugotavlja, da se je v primeru neposrednega upravljanja število odkritih goljufij od leta 2016 zmanjšalo in je bilo v zadnjih štirih letih kljub zanemarljivemu povečanju leta 2021 stabilno, medtem ko so se nepravilnosti, ki niso goljufije, še naprej zmanjševale, pri čemer je bilo leto 2021 leto z najnižjimi številkami tako glede števila primerov kot tudi povezanih zneskov; z zadovoljstvom ugotavlja, da okrevanje ostaja na pozitivni ravni;

| 49. | opozarja, da ima preglednost ključno vlogo pri upravljanju javnih sredstev, tako za odvračanje kot za krepitev zaupanja med državljani; poziva Komisijo in države članice, naj pospešijo svoja prizadevanja za okrepitev preglednosti pri uporabi sredstev, tudi v zvezi z informacijami o končnih uporabnikih; |
| --- | --- |

49.

opozarja, da ima preglednost ključno vlogo pri upravljanju javnih sredstev, tako za odvračanje kot za krepitev zaupanja med državljani; poziva Komisijo in države članice, naj pospešijo svoja prizadevanja za okrepitev preglednosti pri uporabi sredstev, tudi v zvezi z informacijami o končnih uporabnikih;

| 50. | poudarja, da analize tveganja še vedno le zanemarljivo prispevajo k odkrivanju goljufij, je seznanjen s pomembno in vse večjo vlogo civilne družbe (vključno z informacijami, objavljenimi v medijih) na tem področju; poudarja pomen zaščite teh dragocenih virov informacij, ki se pogosto soočajo z grožnjami in celo tvegajo svoja življenja; poziva Komisijo, naj čim prej predlaga zakonodajo proti strateškim tožbam za onemogočanje udeležbe javnosti, ki se pogosto uporabljajo za utišanje ljudi, ki prijavijo goljufije in nepravilnosti, kot je Parlament že zahteval v svoji resoluciji z dne 11. novembra 2021 o krepitvi demokracije ter svobode in pluralnosti medijev v EU: zloraba civilnopravnih in kazenskopravnih ukrepov za utišanje novinarjev, nevladnih organizacij in civilne družbe (18); |
| --- | --- |

50.

poudarja, da analize tveganja še vedno le zanemarljivo prispevajo k odkrivanju goljufij, je seznanjen s pomembno in vse večjo vlogo civilne družbe (vključno z informacijami, objavljenimi v medijih) na tem področju; poudarja pomen zaščite teh dragocenih virov informacij, ki se pogosto soočajo z grožnjami in celo tvegajo svoja življenja; poziva Komisijo, naj čim prej predlaga zakonodajo proti strateškim tožbam za onemogočanje udeležbe javnosti, ki se pogosto uporabljajo za utišanje ljudi, ki prijavijo goljufije in nepravilnosti, kot je Parlament že zahteval v svoji resoluciji z dne 11. novembra 2021 o krepitvi demokracije ter svobode in pluralnosti medijev v EU: zloraba civilnopravnih in kazenskopravnih ukrepov za utišanje novinarjev, nevladnih organizacij in civilne družbe (18

| 51. | meni, da pakti za integriteto s spodbujanjem spremljanja javnih naročil, ki ga podpira civilna družba, omogočajo večjo preglednost, odgovornost in dobro upravljanje; poziva Komisijo, naj spodbuja uporabo tega orodja v programih za obdobje 2021–2027, ki se trenutno oblikujejo in ocenjujejo, ter ga promovira tako, da državam članicam zagotovi podporo in smernice, da ga bodo lahko postopoma vključile v te programe; |
| --- | --- |

51.

meni, da pakti za integriteto s spodbujanjem spremljanja javnih naročil, ki ga podpira civilna družba, omogočajo večjo preglednost, odgovornost in dobro upravljanje; poziva Komisijo, naj spodbuja uporabo tega orodja v programih za obdobje 2021–2027, ki se trenutno oblikujejo in ocenjujejo, ter ga promovira tako, da državam članicam zagotovi podporo in smernice, da ga bodo lahko postopoma vključile v te programe;

| 52. | ugotavlja, da delež sumov goljufije, ki niso privedli do obsodbe, kljub sporočenim številkam ostaja visok, medtem ko je delež primerov, v katerih je bila ugotovljena goljufija, majhen, kar kaže, da je treba več vlagati v preiskovanje in pregon takih primerov; ugotavlja, da se je povprečna stopnja vloženih obtožnic na podlagi priporočil urada OLAF državam članicam v obdobju 2017–2021 zmanjšala na samo 35 %; poziva OLAF in Komisijo, naj z državami članicami sistematično sprejmeta nadaljnje ukrepe, da bi ugotovila, zakaj podana priporočila niso privedla do sodnih postopkov; |
| --- | --- |

52.

ugotavlja, da delež sumov goljufije, ki niso privedli do obsodbe, kljub sporočenim številkam ostaja visok, medtem ko je delež primerov, v katerih je bila ugotovljena goljufija, majhen, kar kaže, da je treba več vlagati v preiskovanje in pregon takih primerov; ugotavlja, da se je povprečna stopnja vloženih obtožnic na podlagi priporočil urada OLAF državam članicam v obdobju 2017–2021 zmanjšala na samo 35 %; poziva OLAF in Komisijo, naj z državami članicami sistematično sprejmeta nadaljnje ukrepe, da bi ugotovila, zakaj podana priporočila niso privedla do sodnih postopkov;

| 53. | poudarja, da je treba obravnavati pomanjkanje informacij o lastnikih in lastniški strukturi podjetij ali skupin podjetij, da bi postala sedanja razdelitev sredstev preglednejša in bi pripomogla k znatnim izboljšavam pri učinkovitejšem odkrivanju nepravilnosti; |
| --- | --- |

53.

poudarja, da je treba obravnavati pomanjkanje informacij o lastnikih in lastniški strukturi podjetij ali skupin podjetij, da bi postala sedanja razdelitev sredstev preglednejša in bi pripomogla k znatnim izboljšavam pri učinkovitejšem odkrivanju nepravilnosti;

| 54. | zahteva, da države članice zbirajo podatke o končnih prejemnikih sredstev in jih na zahtevo dajo na voljo; |
| --- | --- |

54.

zahteva, da države članice zbirajo podatke o končnih prejemnikih sredstev in jih na zahtevo dajo na voljo;

Informacijska podpora

Informacijska podpora

| 55. | pozdravlja predloge Komisije o obvezni uporabi enotnega integriranega informacijskega sistema za podatkovno rudarjenje in ocenjevanje tveganja, o povečanju obsega in učinkovitosti sistema za zgodnje odkrivanje in izključitev ter o obsežnejši uporabi digitalizacije in tehnologije za povečanje učinkovitosti in kakovosti kontrol ter revizij; meni, da bi ti ukrepi pospešili odziv na povečano tveganje resnih nepravilnosti, ki so sledile nujnemu izplačevanju sredstev pod pritiskom v izrednih razmerah; |
| --- | --- |

55.

pozdravlja predloge Komisije o obvezni uporabi enotnega integriranega informacijskega sistema za podatkovno rudarjenje in ocenjevanje tveganja, o povečanju obsega in učinkovitosti sistema za zgodnje odkrivanje in izključitev ter o obsežnejši uporabi digitalizacije in tehnologije za povečanje učinkovitosti in kakovosti kontrol ter revizij; meni, da bi ti ukrepi pospešili odziv na povečano tveganje resnih nepravilnosti, ki so sledile nujnemu izplačevanju sredstev pod pritiskom v izrednih razmerah;

| 56. | poudarja, da ima sistem EDES kot črni seznam EU ogromen potencial za opozarjanje na ljudi in podjetja, ki zlorabljajo sredstva EU; pozdravlja predlog Komisije (19) za spremembo finančne uredbe, da bi okrepili uporabo sistema EDES ne le pri neposrednem upravljanju, temveč tudi pri posrednem in deljenem upravljanju; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da ima sistem EDES kot črni seznam EU ogromen potencial za opozarjanje na ljudi in podjetja, ki zlorabljajo sredstva EU; pozdravlja predlog Komisije (19

| 57. | poudarja, da je treba čim prej uvesti obvezno uporabo enotnega povezanega informacijskega sistema, ne da bi čakali na naslednji večletni finančni okvir, kakor je navedeno tudi v Mnenju Evropskega računskega sodišča 06/2022 z dne 27. oktobra 2022 (20); |
| --- | --- |

57.

poudarja, da je treba čim prej uvesti obvezno uporabo enotnega povezanega informacijskega sistema, ne da bi čakali na naslednji večletni finančni okvir, kakor je navedeno tudi v Mnenju Evropskega računskega sodišča 06/2022 z dne 27. oktobra 2022 (20

| 58. | pozdravlja stalno podporo Komisije državam članicam prek programa za podporo strukturnim reformam in instrumenta za tehnično podporo; izraža podporo financiranju projekta CORE, katerega cilj je razviti postopek za izračun tveganja korupcije pri javnem naročanju med pandemijo in izboljšati zgodnje odkrivanje tveganja korupcije; |
| --- | --- |

58.

pozdravlja stalno podporo Komisije državam članicam prek programa za podporo strukturnim reformam in instrumenta za tehnično podporo; izraža podporo financiranju projekta CORE, katerega cilj je razviti postopek za izračun tveganja korupcije pri javnem naročanju med pandemijo in izboljšati zgodnje odkrivanje tveganja korupcije;

| 59. | pozdravlja sklep Svetovalnega odbora za usklajevanje preprečevanja goljufij (COCOLAF), da ustanovi strokovno skupino, ki se bo ukvarjala z uporabo informacijskih orodij za zaščito sredstev iz mehanizma za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

59.

pozdravlja sklep Svetovalnega odbora za usklajevanje preprečevanja goljufij (COCOLAF), da ustanovi strokovno skupino, ki se bo ukvarjala z uporabo informacijskih orodij za zaščito sredstev iz mehanizma za okrevanje in odpornost;

| 60. | poziva Komisijo, naj preuči možnost uporabe umetne inteligence za zaščito finančnih interesov EU; |
| --- | --- |

60.

poziva Komisijo, naj preuči možnost uporabe umetne inteligence za zaščito finančnih interesov EU;

Struktura EU za boj proti goljufijam: notranje komponente (urad OLAF, Evropsko javno tožilstvo, Europol, Eurojust, Komisija, Evropsko računsko sodišče in Evropska investicijska banka)

Struktura EU za boj proti goljufijam: notranje komponente (urad OLAF, Evropsko javno tožilstvo, Europol, Eurojust, Komisija, Evropsko računsko sodišče in Evropska investicijska banka)

| 61. | poudarja, da je struktura EU za boj proti goljufijam sestavljena institucionalna struktura za odkrivanje in preprečevanje goljufij in drugih oblik kršitev, ki škodijo finančnim interesom EU, ter boj proti njim in da temelji na večravninski mreži sodelovanja: prva raven temelji na horizontalnem sodelovanju med institucijami, organi, uradi in agencijami EU, preostale ravni pa so vertikalni odnosi med organi EU in nacionalnimi organi ter med organi EU in mednarodnimi organizacijami; |
| --- | --- |

61.

poudarja, da je struktura EU za boj proti goljufijam sestavljena institucionalna struktura za odkrivanje in preprečevanje goljufij in drugih oblik kršitev, ki škodijo finančnim interesom EU, ter boj proti njim in da temelji na večravninski mreži sodelovanja: prva raven temelji na horizontalnem sodelovanju med institucijami, organi, uradi in agencijami EU, preostale ravni pa so vertikalni odnosi med organi EU in nacionalnimi organi ter med organi EU in mednarodnimi organizacijami;

| 62. | poudarja dodano vrednost, ki jo organi EU prispevajo k zaščiti finančnih interesov Unije in boju proti goljufijam, s tem da presegajo omejitve nacionalnih sistemov, zlasti za čezmejni kriminal, kot dokazujejo operativni rezultati, ki sta jih dosegla EJT in OLAF; poudarja vlogo Evropskega javnega tožilstva, Eurojusta, Europola in urada OLAF v boju proti korupciji; |
| --- | --- |

62.

poudarja dodano vrednost, ki jo organi EU prispevajo k zaščiti finančnih interesov Unije in boju proti goljufijam, s tem da presegajo omejitve nacionalnih sistemov, zlasti za čezmejni kriminal, kot dokazujejo operativni rezultati, ki sta jih dosegla EJT in OLAF; poudarja vlogo Evropskega javnega tožilstva, Eurojusta, Europola in urada OLAF v boju proti korupciji;

| 63. | pozdravlja, da je 1. junija 2021 začelo delovati Evropsko javno tožilstvo kot končni element strukture EU za boj proti goljufijam; ugotavlja, da je v prvi polovici leta operativne dejavnosti prejelo 2 832 poročil in začelo 576 preiskav; v zvezi s premoženjskimi koristmi, pridobljenimi s kaznivimi dejanji, ugotavlja, da je bilo v 12 sodelujočih državah članicah izvedenih 81 izterjav in da je Evropsko javno tožilstvo zahtevalo, da se zaseže skupaj 154,3 milijona EUR, od tega je bil odobren zaseg 147 milijonov EUR; |
| --- | --- |

63.

pozdravlja, da je 1. junija 2021 začelo delovati Evropsko javno tožilstvo kot končni element strukture EU za boj proti goljufijam; ugotavlja, da je v prvi polovici leta operativne dejavnosti prejelo 2 832 poročil in začelo 576 preiskav; v zvezi s premoženjskimi koristmi, pridobljenimi s kaznivimi dejanji, ugotavlja, da je bilo v 12 sodelujočih državah članicah izvedenih 81 izterjav in da je Evropsko javno tožilstvo zahtevalo, da se zaseže skupaj 154,3 milijona EUR, od tega je bil odobren zaseg 147 milijonov EUR;

| 64. | izreka pohvalo Evropskemu javnemu tožilstvu, ker je ustvarilo novo ozračje zaupanja za državljane, ter poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo sodelovanje, da bi omogočile polno izvajanje mandata Evropskega javnega tožilstva; v zvezi s tem opozarja, da je treba okrepiti stopnje odkrivanja v državah članicah in da bo imelo sodelovanje urada OLAF ključno vlogo v strukturah EU proti goljufijam; opozarja tudi na različne kritične pomanjkljivosti, opredeljene v uredbi o Evropskem javnem tožilstvu, ki jih je treba čim prej odpraviti; poziva Komisijo, naj nemudoma sprejme ukrepe glede zahtev, ki jih je oblikovalo Evropsko javno tožilstvo v zvezi z njenim proračunskim izvrševanjem, da bi EJT lahko postalo popolnoma učinkovit in neodvisen urad tožilstva; |
| --- | --- |

64.

izreka pohvalo Evropskemu javnemu tožilstvu, ker je ustvarilo novo ozračje zaupanja za državljane, ter poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo sodelovanje, da bi omogočile polno izvajanje mandata Evropskega javnega tožilstva; v zvezi s tem opozarja, da je treba okrepiti stopnje odkrivanja v državah članicah in da bo imelo sodelovanje urada OLAF ključno vlogo v strukturah EU proti goljufijam; opozarja tudi na različne kritične pomanjkljivosti, opredeljene v uredbi o Evropskem javnem tožilstvu, ki jih je treba čim prej odpraviti; poziva Komisijo, naj nemudoma sprejme ukrepe glede zahtev, ki jih je oblikovalo Evropsko javno tožilstvo v zvezi z njenim proračunskim izvrševanjem, da bi EJT lahko postalo popolnoma učinkovit in neodvisen urad tožilstva;

| 65. | je seznanjen z mnenjem evropskega glavnega tožilca, da je treba uredbo o Evropskem javnem tožilstvu spremeniti; poziva Komisijo, naj začne razpravo z Evropskim javnim tožilstvom, da bi opredelili izboljšave, ki so potrebne za povečanje njegove operativne učinkovitosti; želi spomniti, da je Evropsko javno tožilstvo neodvisen organ Unije in ga ne bi smeli enačiti z agencijo, saj bi to vplivalo na njegovo neodvisnost in učinkovitost; ugotavlja, da več drugih določb uredbe o Evropskem javnem tožilstvu vpliva na delovanje Evropskega javnega tožilstva in s tem na zaščito finančnih interesov EU, ter poziva Komisijo, naj predlaga rešitve za izboljšanje razmer in poroča Parlamentu v skladu s členom 119(1) uredbe o Evropskem javnem tožilstvu; |
| --- | --- |

65.

je seznanjen z mnenjem evropskega glavnega tožilca, da je treba uredbo o Evropskem javnem tožilstvu spremeniti; poziva Komisijo, naj začne razpravo z Evropskim javnim tožilstvom, da bi opredelili izboljšave, ki so potrebne za povečanje njegove operativne učinkovitosti; želi spomniti, da je Evropsko javno tožilstvo neodvisen organ Unije in ga ne bi smeli enačiti z agencijo, saj bi to vplivalo na njegovo neodvisnost in učinkovitost; ugotavlja, da več drugih določb uredbe o Evropskem javnem tožilstvu vpliva na delovanje Evropskega javnega tožilstva in s tem na zaščito finančnih interesov EU, ter poziva Komisijo, naj predlaga rešitve za izboljšanje razmer in poroča Parlamentu v skladu s členom 119(1) uredbe o Evropskem javnem tožilstvu;

| 66. | globoko obžaluje, da pet držav članic, in sicer Poljska, Madžarska, Švedska, Danska in Irska, še vedno zavrača sodelovanje v Evropskem javnem tožilstvu; |
| --- | --- |

66.

globoko obžaluje, da pet držav članic, in sicer Poljska, Madžarska, Švedska, Danska in Irska, še vedno zavrača sodelovanje v Evropskem javnem tožilstvu;

| 67. | obžaluje, da sodelovanje držav članic v Evropskem javnem tožilstvu ni obvezno; znova poziva ostale države članice, naj se čim prej pridružijo tožilstvu; poziva Komisijo, naj spodbuja sodelovanje v Evropskem javnem tožilstvu s pozitivnimi ukrepi; |
| --- | --- |

67.

obžaluje, da sodelovanje držav članic v Evropskem javnem tožilstvu ni obvezno; znova poziva ostale države članice, naj se čim prej pridružijo tožilstvu; poziva Komisijo, naj spodbuja sodelovanje v Evropskem javnem tožilstvu s pozitivnimi ukrepi;

| 68. | poudarja, da pravna okvira Evropskega urada za boj proti goljufijam in Evropskega javnega tožilstva jasno določata, da oba urada tesno sodelujeta, hkrati pa spoštujeta svoja mandata, pooblastila in pristojnosti; v zvezi s tem ugotavlja, da je Evropski urad za boj proti goljufijam leta 2021 začel 26 dopolnilnih preiskav in izvedel osem podpornih operacij; ugotavlja, da je Evropskemu javnemu tožilstvu posredoval 167 zadev, predvsem v zvezi z deljenim upravljanjem (63) in neposrednimi odhodki (34) ter v zvezi z notranjimi in mednarodnimi preiskavami (po 25 zadev); pozdravlja, da je Evropsko javno tožilstvo na podlagi tega posredovanja začelo 85 kazenskih preiskav in da se ti primeri nanašajo na ocenjeno skupno izgubo za proračun EU v višini 2,2 milijarde EUR; spodbuja Evropski urad za boj proti goljufijam in Evropsko javno tožilstvo, naj še naprej krepita sodelovanje; |
| --- | --- |

68.

poudarja, da pravna okvira Evropskega urada za boj proti goljufijam in Evropskega javnega tožilstva jasno določata, da oba urada tesno sodelujeta, hkrati pa spoštujeta svoja mandata, pooblastila in pristojnosti; v zvezi s tem ugotavlja, da je Evropski urad za boj proti goljufijam leta 2021 začel 26 dopolnilnih preiskav in izvedel osem podpornih operacij; ugotavlja, da je Evropskemu javnemu tožilstvu posredoval 167 zadev, predvsem v zvezi z deljenim upravljanjem (63) in neposrednimi odhodki (34) ter v zvezi z notranjimi in mednarodnimi preiskavami (po 25 zadev); pozdravlja, da je Evropsko javno tožilstvo na podlagi tega posredovanja začelo 85 kazenskih preiskav in da se ti primeri nanašajo na ocenjeno skupno izgubo za proračun EU v višini 2,2 milijarde EUR; spodbuja Evropski urad za boj proti goljufijam in Evropsko javno tožilstvo, naj še naprej krepita sodelovanje;

| 69. | ugotavlja, da Evropski urad za boj proti goljufijam dejavno sodeluje z Evropskim računskim sodiščem, Eurojustom in Europolom; pozdravlja skupna prizadevanja Evropskega urada za boj proti goljufijam in Europola za oceno groženj in ranljivosti instrumenta za okrevanje in odpornost ter njuno sodelovanje z drugimi službami Komisije, ki so odgovorne za nadzor mehanizma za okrevanje in odpornost (Generalni direktorat za ekonomske in finančne zadeve ter generalni sekretariat Komisije); pozdravlja skupno poročilo urada Evropskega urada za boj proti goljufijam in Europola o oceni groženj za sklad NextGenerationEU; |
| --- | --- |

69.

ugotavlja, da Evropski urad za boj proti goljufijam dejavno sodeluje z Evropskim računskim sodiščem, Eurojustom in Europolom; pozdravlja skupna prizadevanja Evropskega urada za boj proti goljufijam in Europola za oceno groženj in ranljivosti instrumenta za okrevanje in odpornost ter njuno sodelovanje z drugimi službami Komisije, ki so odgovorne za nadzor mehanizma za okrevanje in odpornost (Generalni direktorat za ekonomske in finančne zadeve ter generalni sekretariat Komisije); pozdravlja skupno poročilo urada Evropskega urada za boj proti goljufijam in Europola o oceni groženj za sklad NextGenerationEU;

| 70. | pozdravlja delovni dogovor med Europolom in Evropskim javnim tožilstvom, ki je začel veljati 19. januarja 2021; ugotavlja, da je bil 3. septembra 2021 podpisan tudi delovni dogovor za okvir za sodelovanje med Evropskim javnim tožilstvom in Evropskim računskim sodiščem; |
| --- | --- |

70.

pozdravlja delovni dogovor med Europolom in Evropskim javnim tožilstvom, ki je začel veljati 19. januarja 2021; ugotavlja, da je bil 3. septembra 2021 podpisan tudi delovni dogovor za okvir za sodelovanje med Evropskim javnim tožilstvom in Evropskim računskim sodiščem;

| 71. | je seznanjen, da sta Evropsko javno tožilstvo in skupina Evropske investicijske banke (EIB) podpisala tudi delovni dogovor, po katerem bo lahko EIB nemoteno posredovala informacije, ki spadajo v pristojnost Evropskega javnega tožilstva, preden generalni inšpektorat EIB sprejme kakršen koli ukrep; |
| --- | --- |

71.

je seznanjen, da sta Evropsko javno tožilstvo in skupina Evropske investicijske banke (EIB) podpisala tudi delovni dogovor, po katerem bo lahko EIB nemoteno posredovala informacije, ki spadajo v pristojnost Evropskega javnega tožilstva, preden generalni inšpektorat EIB sprejme kakršen koli ukrep;

| 72. | poziva k tesnejšemu sodelovanju z Eurojustom; pozdravlja izmenjave strokovnega znanja in udeležencev na seminarjih in drugih predstavitvah, vendar meni, da bi bilo treba prispevek Eurojusta oceniti in opredeliti v okviru strukture za boj proti goljufijam, pri čemer bi se bilo treba opreti na njegovo dopolnjevanje z Evropskim javnim tožilstvom in potrditi sinergije, ki izhajajo iz njegovega sodelovanja z uradom OLAF; |
| --- | --- |

72.

poziva k tesnejšemu sodelovanju z Eurojustom; pozdravlja izmenjave strokovnega znanja in udeležencev na seminarjih in drugih predstavitvah, vendar meni, da bi bilo treba prispevek Eurojusta oceniti in opredeliti v okviru strukture za boj proti goljufijam, pri čemer bi se bilo treba opreti na njegovo dopolnjevanje z Evropskim javnim tožilstvom in potrditi sinergije, ki izhajajo iz njegovega sodelovanja z uradom OLAF;

| 73. | pozdravlja začetek delovanja operacije Sentinel in skupne pobude NextGenerationEU – forum za kazenski pregon, ki jo skupaj vodita Europol in Italija ter združuje Europol, Evropsko javno tožilstvo, urad OLAF, Eurojust, Agencijo EU za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter države članice, pri čemer zagotavlja forum za izmenjavo obveščevalnih podatkov in usklajevanje operacij za boj proti infiltraciji organiziranega kriminala v zakonito gospodarstvo ter za zaščito svežnja spodbud instrumenta NextGenerationEU s posebnim poudarkom na korupciji, davčnih utajah, poneverbi in pranju denarja; meni, da sta za učinkovito obravnavanje grožnje, ki jo predstavlja organizirani kriminal, ključnega pomena izmenjava najboljših praks ter razvoj skupnih in usklajenih strategij; |
| --- | --- |

73.

pozdravlja začetek delovanja operacije Sentinel in skupne pobude NextGenerationEU – forum za kazenski pregon, ki jo skupaj vodita Europol in Italija ter združuje Europol, Evropsko javno tožilstvo, urad OLAF, Eurojust, Agencijo EU za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter države članice, pri čemer zagotavlja forum za izmenjavo obveščevalnih podatkov in usklajevanje operacij za boj proti infiltraciji organiziranega kriminala v zakonito gospodarstvo ter za zaščito svežnja spodbud instrumenta NextGenerationEU s posebnim poudarkom na korupciji, davčnih utajah, poneverbi in pranju denarja; meni, da sta za učinkovito obravnavanje grožnje, ki jo predstavlja organizirani kriminal, ključnega pomena izmenjava najboljših praks ter razvoj skupnih in usklajenih strategij;

| 74. | opozarja, da urad OLAF ni bil ustanovljen le za notranje preiskave, temveč tudi za podporo državam članicam pri zunanjih preiskavah; opozarja, da načelo subsidiarnosti uradu OLAF preprečuje, da bi začel preiskave, kadar so države članice v boljšem položaju za ukrepanje, vendar to uradu OLAF ne preprečuje, da bi opravljal analize ponavljajočih se primerov, trendov in vzorcev ali nadgrajeval izboljšano sodelovanje in uspešno delovanje, ki izhaja iz njegove sposobnosti odkrivanja teh pojavov; |
| --- | --- |

74.

opozarja, da urad OLAF ni bil ustanovljen le za notranje preiskave, temveč tudi za podporo državam članicam pri zunanjih preiskavah; opozarja, da načelo subsidiarnosti uradu OLAF preprečuje, da bi začel preiskave, kadar so države članice v boljšem položaju za ukrepanje, vendar to uradu OLAF ne preprečuje, da bi opravljal analize ponavljajočih se primerov, trendov in vzorcev ali nadgrajeval izboljšano sodelovanje in uspešno delovanje, ki izhaja iz njegove sposobnosti odkrivanja teh pojavov;

| 75. | v zvezi s carinskimi zadevami priznava izjemno tesno operativno usklajevanje med uradom OLAF, Uradom Evropske unije za intelektualno lastnino, Interpolom in Svetovno carinsko organizacijo; obžaluje pomanjkljivosti sistemov obveščanja držav članic; |
| --- | --- |

75.

v zvezi s carinskimi zadevami priznava izjemno tesno operativno usklajevanje med uradom OLAF, Uradom Evropske unije za intelektualno lastnino, Interpolom in Svetovno carinsko organizacijo; obžaluje pomanjkljivosti sistemov obveščanja držav članic;

| 76. | se zaveda, da sta Komisija in Evropsko javno tožilstvo 18. junija 2021 podpisala upravni dogovor za izvajanje obveznosti vzajemnega obveščanja in posvetovanja iz člena 103(2) uredbe o Evropskem javnem tožilstvu, na podlagi katerega lahko Evropsko javno tožilstvo učinkoviteje preiskuje in kazensko preganja kazniva dejanja, ki škodijo proračunu EU, službe Komisije pa lahko zagotovijo ustrezno upravno, finančno in disciplinsko nadaljnje ukrepanje glede preiskav Evropskega javnega tožilstva, vključno s previdnostnimi ukrepi za zaščito proračuna EU; |
| --- | --- |

76.

se zaveda, da sta Komisija in Evropsko javno tožilstvo 18. junija 2021 podpisala upravni dogovor za izvajanje obveznosti vzajemnega obveščanja in posvetovanja iz člena 103(2) uredbe o Evropskem javnem tožilstvu, na podlagi katerega lahko Evropsko javno tožilstvo učinkoviteje preiskuje in kazensko preganja kazniva dejanja, ki škodijo proračunu EU, službe Komisije pa lahko zagotovijo ustrezno upravno, finančno in disciplinsko nadaljnje ukrepanje glede preiskav Evropskega javnega tožilstva, vključno s previdnostnimi ukrepi za zaščito proračuna EU;

| 77. | obžaluje, da je moralo Evropsko javno tožilstvo v letu 2021 od skupnega proračuna v višini 44,9 milijona EUR vrniti 9,5 milijona EUR (približno 20 %) v proračun EU, potem ko je od proračunskega organa zahtevalo in pridobilo dodatna sredstva za zaposlitev statutarnih uslužbencev, saj Komisija ni odobrila njihove zaposlitve; |
| --- | --- |

77.

obžaluje, da je moralo Evropsko javno tožilstvo v letu 2021 od skupnega proračuna v višini 44,9 milijona EUR vrniti 9,5 milijona EUR (približno 20 %) v proračun EU, potem ko je od proračunskega organa zahtevalo in pridobilo dodatna sredstva za zaposlitev statutarnih uslužbencev, saj Komisija ni odobrila njihove zaposlitve;

| 78. | meni, da bi moral urad OLAF spremljati tudi potek v zvezi s svojimi finančnimi priporočili, da bi jih lahko primerjal z izterjanimi zneski ob koncu postopkov Komisije, in s tem prispevati k nadzoru nad izterjavo; |
| --- | --- |

78.

meni, da bi moral urad OLAF spremljati tudi potek v zvezi s svojimi finančnimi priporočili, da bi jih lahko primerjal z izterjanimi zneski ob koncu postopkov Komisije, in s tem prispevati k nadzoru nad izterjavo;

| 79. | ponovno izraža zaskrbljenost zaradi stalne kadrovske podhranjenosti na uradu OLAF, Evropskem javnem tožilstvu, Europolu in Eurojustu ter pomanjkanja finančnih in človeških virov, saj potrebujejo ustrezen in predvidljiv proračun za organizacijo in izvajanje svojega dela po svojih najboljših močeh; poudarja, da se je njihova delovna obremenitev še povečala zaradi sprejetja instrumenta NextGenerationEU in zagotovitve izrednih sredstev za podporo Ukrajini; ponovno poziva, naj se tem organom in agencijam EU zagotovijo ustrezna sredstva, ter v zvezi s tem opozarja Komisijo in Svet, da se vsak evro, ki ga porabijo za preiskave in ukrepe za boj proti goljufijam, vrne v proračun EU; |
| --- | --- |

79.

ponovno izraža zaskrbljenost zaradi stalne kadrovske podhranjenosti na uradu OLAF, Evropskem javnem tožilstvu, Europolu in Eurojustu ter pomanjkanja finančnih in človeških virov, saj potrebujejo ustrezen in predvidljiv proračun za organizacijo in izvajanje svojega dela po svojih najboljših močeh; poudarja, da se je njihova delovna obremenitev še povečala zaradi sprejetja instrumenta NextGenerationEU in zagotovitve izrednih sredstev za podporo Ukrajini; ponovno poziva, naj se tem organom in agencijam EU zagotovijo ustrezna sredstva, ter v zvezi s tem opozarja Komisijo in Svet, da se vsak evro, ki ga porabijo za preiskave in ukrepe za boj proti goljufijam, vrne v proračun EU;

| 80. | poziva Komisijo, naj poveča finančna sredstva in človeške vire Evropskega javnega tožilstva in urada OLAF, da se bosta lahko soočila z izzivi, ki bodo nastali zaradi porabe izjemno obsežnega sklada za okrevanje; poziva Evropsko javno tožilstvo in urad OLAF, naj se izogibata morebitnemu prekrivanju dela in zamudam v postopkih; meni, da bi morala Evropsko javno tožilstvo in urad OLAF dopolnjevati delo drug drugega in vsak svoje preiskave osredotočiti na področja, za katera druga ustanova ni pristojna; |
| --- | --- |

80.

poziva Komisijo, naj poveča finančna sredstva in človeške vire Evropskega javnega tožilstva in urada OLAF, da se bosta lahko soočila z izzivi, ki bodo nastali zaradi porabe izjemno obsežnega sklada za okrevanje; poziva Evropsko javno tožilstvo in urad OLAF, naj se izogibata morebitnemu prekrivanju dela in zamudam v postopkih; meni, da bi morala Evropsko javno tožilstvo in urad OLAF dopolnjevati delo drug drugega in vsak svoje preiskave osredotočiti na področja, za katera druga ustanova ni pristojna;

| 81. | poziva Komisijo, naj vzpostavi mehanizem, ki bo malim in srednjim podjetjem omogočal, da vložijo pritožbo neposredno pri Komisiji, kadar se soočajo z visoko stopnjo korupcije, hudimi kršitvami nacionalnih organov, nepravilnim ali pristranskim obravnavanjem pri razpisih ali v zvezi z razdeljevanjem subvencij, pritiskom ali ustrahovanjem, ki izhaja iz kriminalnih združb, organiziranega kriminala ali oligarhičnih struktur, ali drugimi hudimi kršitvami njihovih pravic; |
| --- | --- |

81.

poziva Komisijo, naj vzpostavi mehanizem, ki bo malim in srednjim podjetjem omogočal, da vložijo pritožbo neposredno pri Komisiji, kadar se soočajo z visoko stopnjo korupcije, hudimi kršitvami nacionalnih organov, nepravilnim ali pristranskim obravnavanjem pri razpisih ali v zvezi z razdeljevanjem subvencij, pritiskom ali ustrahovanjem, ki izhaja iz kriminalnih združb, organiziranega kriminala ali oligarhičnih struktur, ali drugimi hudimi kršitvami njihovih pravic;

| 82. | priznava načelo zaupnosti preiskav urada OLAF; vendar meni, da obstaja splošni javni interes in da imajo državljani EU tudi pravico dostopa do poročil in priporočil v zvezi z zaključenimi preiskavami urada OLAF in nacionalnimi postopki nadaljnjega ukrepanja, kot je razsodilo Sodišče Evropske unije v zadevi T-517/19; urad OLAF zato poziva, naj vzpostavi mehanizem za objavo poročil in priporočil, za katere ni več upravičenih razlogov za ohranitev zaupnosti; |
| --- | --- |

82.

priznava načelo zaupnosti preiskav urada OLAF; vendar meni, da obstaja splošni javni interes in da imajo državljani EU tudi pravico dostopa do poročil in priporočil v zvezi z zaključenimi preiskavami urada OLAF in nacionalnimi postopki nadaljnjega ukrepanja, kot je razsodilo Sodišče Evropske unije v zadevi T-517/19; urad OLAF zato poziva, naj vzpostavi mehanizem za objavo poročil in priporočil, za katere ni več upravičenih razlogov za ohranitev zaupnosti;

| 83. | ponovno poziva, naj urad OLAF vzpostavi mehanizem, s katerim bi na zahtevo odobril dostop do svojih poročil in priporočil o preiskavah, za katera pogosto obstaja velik javni interes, da bi se povečala preglednost ob spoštovanju zaupnosti njegovih preiskav; |
| --- | --- |

83.

ponovno poziva, naj urad OLAF vzpostavi mehanizem, s katerim bi na zahtevo odobril dostop do svojih poročil in priporočil o preiskavah, za katera pogosto obstaja velik javni interes, da bi se povečala preglednost ob spoštovanju zaupnosti njegovih preiskav;

| 84. | pozdravlja ciljno usmerjeno revizijo akcijskega načrta, ki spremlja strategijo Komisije za boj proti goljufijam in jo je začela Komisija, ter Komisijo poziva, naj upošteva predloge iz tega dokumenta in prejšnjih resolucij Parlamenta o zadevah v zvezi z zaščito finančnih interesov; |
| --- | --- |

84.

pozdravlja ciljno usmerjeno revizijo akcijskega načrta, ki spremlja strategijo Komisije za boj proti goljufijam in jo je začela Komisija, ter Komisijo poziva, naj upošteva predloge iz tega dokumenta in prejšnjih resolucij Parlamenta o zadevah v zvezi z zaščito finančnih interesov;

Struktura EU za boj proti goljufijam: zunanje komponente (države članice, službe za usklajevanje boja proti goljufijam, nacionalne strategije za boj proti goljufijam, program Unije za boj proti goljufijam, pravna država)

Struktura EU za boj proti goljufijam: zunanje komponente (države članice, službe za usklajevanje boja proti goljufijam, nacionalne strategije za boj proti goljufijam, program Unije za boj proti goljufijam, pravna država)

| 85. | poudarja pomembno vlogo držav članic pri zaščiti finančnih interesov Unije; se zaveda, da imajo v skladu z novim modelom izvajanja, sprejetim z mehanizmom za okrevanje in odpornost, države članice večjo odgovornost za preprečevanje goljufij, korupcije, nasprotja interesov in dvojnega financiranja ter boj proti njim; vendar meni, da je evropska raven zaščite ključna tudi za zaščito finančnih interesov EU in da je učinkovito sodelovanje med EU in nacionalnimi organi bistveno za pravilno izvajanje; |
| --- | --- |

85.

poudarja pomembno vlogo držav članic pri zaščiti finančnih interesov Unije; se zaveda, da imajo v skladu z novim modelom izvajanja, sprejetim z mehanizmom za okrevanje in odpornost, države članice večjo odgovornost za preprečevanje goljufij, korupcije, nasprotja interesov in dvojnega financiranja ter boj proti njim; vendar meni, da je evropska raven zaščite ključna tudi za zaščito finančnih interesov EU in da je učinkovito sodelovanje med EU in nacionalnimi organi bistveno za pravilno izvajanje;

| 86. | poziva države članice, ki sodelujejo v Evropskem javnem tožilstvu, naj uradu zagotovijo potrebno podporo (prek podpornega osebja in z ustreznimi delovnimi pogoji za evropske delegirane tožilce, dostopom do podatkovnih zbirk, policisti, takojšnjim sodelovanjem davčnih in carinskih organov itd.), da bo lahko optimiziral svojo učinkovitost pri zaščiti proračunov EU in držav članic; |
| --- | --- |

86.

poziva države članice, ki sodelujejo v Evropskem javnem tožilstvu, naj uradu zagotovijo potrebno podporo (prek podpornega osebja in z ustreznimi delovnimi pogoji za evropske delegirane tožilce, dostopom do podatkovnih zbirk, policisti, takojšnjim sodelovanjem davčnih in carinskih organov itd.), da bo lahko optimiziral svojo učinkovitost pri zaščiti proračunov EU in držav članic;

| 87. | spodbuja države članice, naj zavzamejo proaktiven pristop k zaščiti finančnih interesov Unije, tako da uporabijo podatke iz vseh razpoložljivih virov, analizirajo podatke in izmenjujejo informacije, tudi z organi kazenskega pregona in Komisijo, da bi pravočasno prepoznali in obravnavali nova tveganja in trende glede goljufij; |
| --- | --- |

87.

spodbuja države članice, naj zavzamejo proaktiven pristop k zaščiti finančnih interesov Unije, tako da uporabijo podatke iz vseh razpoložljivih virov, analizirajo podatke in izmenjujejo informacije, tudi z organi kazenskega pregona in Komisijo, da bi pravočasno prepoznali in obravnavali nova tveganja in trende glede goljufij;

| 88. | pozdravlja analizo v poročilu o zaščiti finančnih interesov za leto 2021 in poziva nacionalne organe, naj jo upoštevajo pri svojih nadzornih dejavnostih; |
| --- | --- |

88.

pozdravlja analizo v poročilu o zaščiti finančnih interesov za leto 2021 in poziva nacionalne organe, naj jo upoštevajo pri svojih nadzornih dejavnostih;

| 89. | ponovno izraža zaskrbljenost zaradi birokratske preobremenitve nacionalnih organov; poziva Komisijo, naj si pri določanju, kateri kazalniki in podatki so resnično ustrezni, potrebni in sorazmerni, vedno prizadeva za zmanjšanje števila kazalnikov, potrebnih za namene revizije in nadzora; |
| --- | --- |

89.

ponovno izraža zaskrbljenost zaradi birokratske preobremenitve nacionalnih organov; poziva Komisijo, naj si pri določanju, kateri kazalniki in podatki so resnično ustrezni, potrebni in sorazmerni, vedno prizadeva za zmanjšanje števila kazalnikov, potrebnih za namene revizije in nadzora;

| 90. | poziva Komisijo, naj pri pregledu finančne uredbe okrepi določbe o navzkrižju interesov, da bi se vključila priprava proračuna, ki jo izvedejo javni uslužbenci; |
| --- | --- |

90.

poziva Komisijo, naj pri pregledu finančne uredbe okrepi določbe o navzkrižju interesov, da bi se vključila priprava proračuna, ki jo izvedejo javni uslužbenci;

| 91. | poziva Irsko in Poljsko, naj nemudoma začneta sodelovati z Evropskim javnim tožilstvom na podlagi obstoječih pogodb in zakonodaje o medsebojni pravni pomoči, ter poudarja, da je to, da trenutno ne sodelujeta, v nasprotju z dolžnostmi lojalnega sodelovanja (člen 13 PEU) ter specifičnim ciljem učinkovite zaščite finančnih interesov Unije in s tem povezanimi obveznostmi držav članic (člen 325 PDEU); |
| --- | --- |

91.

poziva Irsko in Poljsko, naj nemudoma začneta sodelovati z Evropskim javnim tožilstvom na podlagi obstoječih pogodb in zakonodaje o medsebojni pravni pomoči, ter poudarja, da je to, da trenutno ne sodelujeta, v nasprotju z dolžnostmi lojalnega sodelovanja (člen 13 PEU) ter specifičnim ciljem učinkovite zaščite finančnih interesov Unije in s tem povezanimi obveznostmi držav članic (člen 325 PDEU);

| 92. | meni, da neuravnotežena in razdrobljena zakonodaja, nadzorni mehanizmi, digitalizacija podatkov in sistemi poročanja v državah članicah ovirajo učinkovito zaščito finančnih interesov Unije, onemogočajo primerljivost ter preprečujejo ocenjevanje in evidentiranje obsega, narave in vzrokov goljufij v EU; poudarja, da zlasti različno izvajanje direktive o zaščiti finančnih interesov skupaj s pravili iz člena 25 uredbe o Evropskem javnem tožilstvu onemogoča, da bi Evropsko javno tožilstvo v nekaterih državah članicah izvajalo svoje pristojnosti (na primer v zvezi s tihotapljenjem in primeri, v katerih se nacionalno financiranje in financiranje EU prekrivata), zaradi česar nastajajo vrzeli v strukturi za boj proti goljufijam; |
| --- | --- |

92.

meni, da neuravnotežena in razdrobljena zakonodaja, nadzorni mehanizmi, digitalizacija podatkov in sistemi poročanja v državah članicah ovirajo učinkovito zaščito finančnih interesov Unije, onemogočajo primerljivost ter preprečujejo ocenjevanje in evidentiranje obsega, narave in vzrokov goljufij v EU; poudarja, da zlasti različno izvajanje direktive o zaščiti finančnih interesov skupaj s pravili iz člena 25 uredbe o Evropskem javnem tožilstvu onemogoča, da bi Evropsko javno tožilstvo v nekaterih državah članicah izvajalo svoje pristojnosti (na primer v zvezi s tihotapljenjem in primeri, v katerih se nacionalno financiranje in financiranje EU prekrivata), zaradi česar nastajajo vrzeli v strukturi za boj proti goljufijam;

| 93. | poudarja, da je potrebna popolna preglednost pri obračunavanju prenosov in posojil, zagotovljenih v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost, da bi lahko Evropsko javno tožilstvo in/ali urad OLAF preganjal morebitne goljufije, ki škodijo finančnim interesom EU; poziva Komisijo, naj Evropskemu parlamentu zagotovi popoln dostop do vseh ustreznih informacij; |
| --- | --- |

93.

poudarja, da je potrebna popolna preglednost pri obračunavanju prenosov in posojil, zagotovljenih v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost, da bi lahko Evropsko javno tožilstvo in/ali urad OLAF preganjal morebitne goljufije, ki škodijo finančnim interesom EU; poziva Komisijo, naj Evropskemu parlamentu zagotovi popoln dostop do vseh ustreznih informacij;

| 94. | ugotavlja, da je prenos direktive o zaščiti finančnih interesov pogoj, da se Evropskemu javnemu tožilstvu in njegovim partnerjem omogoči učinkovito izvajanje preiskav in kazenskega pregona; pozdravlja prvo poročilo Komisije o prenosu direktive, objavljeno 6. septembra 2021; ugotavlja, da je Komisija od takrat, kljub temu da so direktivo o zaščiti finančnih interesov prenesle vse države članice, začela postopke za ugotavljanje kršitev proti 17 državam članicam, češ da prenos ni bil pravilen (21); |
| --- | --- |

94.

ugotavlja, da je prenos direktive o zaščiti finančnih interesov pogoj, da se Evropskemu javnemu tožilstvu in njegovim partnerjem omogoči učinkovito izvajanje preiskav in kazenskega pregona; pozdravlja prvo poročilo Komisije o prenosu direktive, objavljeno 6. septembra 2021; ugotavlja, da je Komisija od takrat, kljub temu da so direktivo o zaščiti finančnih interesov prenesle vse države članice, začela postopke za ugotavljanje kršitev proti 17 državam članicam, češ da prenos ni bil pravilen (21

| 95. | opozarja, da je bilo začetih 18 postopkov za ugotavljanje kršitev zaradi nepravilnega prenosa Direktive (EU) 2018/843 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma (22); poudarja, da je bil rok za prenos direktive o žvižgačih, 17. december 2021 in da jo je do tega datuma preneslo le pet držav članic, leta 2022 pa so posebno zakonodajo sprejele še štiri države članice; spodbuja Komisijo, naj sprejme vse nadaljnje ukrepe, potrebne za to, da bodo države članice učinkovito izpolnjevale zahteve; |
| --- | --- |

95.

opozarja, da je bilo začetih 18 postopkov za ugotavljanje kršitev zaradi nepravilnega prenosa Direktive (EU) 2018/843 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma (22

| 96. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je Komisija začela postopke za ugotavljanje kršitev proti 15 državam članicam, ker niso prenesle direktive o žvižgačih; |
| --- | --- |

96.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je Komisija začela postopke za ugotavljanje kršitev proti 15 državam članicam, ker niso prenesle direktive o žvižgačih;

| 97. | opozarja, da je učinkovit boj proti pranju denarja bistven, da se zaščitijo finančni interesi Unije in zagotovi popolna izterjava sredstev; |
| --- | --- |

97.

opozarja, da je učinkovit boj proti pranju denarja bistven, da se zaščitijo finančni interesi Unije in zagotovi popolna izterjava sredstev;

| 98. | je zaskrbljen, ker številne države članice na splošno ne ukrepajo, kar preprečuje ustvarjanje bolj enotnih konkurenčnih pogojev na področju boja proti goljufijam; |
| --- | --- |

98.

je zaskrbljen, ker številne države članice na splošno ne ukrepajo, kar preprečuje ustvarjanje bolj enotnih konkurenčnih pogojev na področju boja proti goljufijam;

| 99. | se zaveda, da je 1. januarja 2021 začel veljati program Unije za boj proti goljufijam, ki je nasledil program Herkul III (23); ugotavlja, da novi program Unije za boj proti goljufijam preoblikuje in združuje sredstva za financiranje programa Herkul III, informacijskega sistema za boj proti goljufijam in sistema za upravljanje nepravilnosti, da bi se izboljšali usklajevanje in sinergije; ugotavlja, da ima urad OLAF vodilno vlogo pri njegovem izvajanju; |
| --- | --- |

99.

se zaveda, da je 1. januarja 2021 začel veljati program Unije za boj proti goljufijam, ki je nasledil program Herkul III (23

| 100. | opozarja, da morajo vse države članice imeti službe za usklajevanje boja proti goljufijam, ki naj bi olajšale sodelovanje in izmenjavo informacij z uradom OLAF; vendar obžaluje dejstvo, da vse države članice svojim službam dejansko ne zaupajo usklajevanja boja proti goljufijam in korupciji, ki škodijo finančnim interesom EU; odločno meni, da je mogoče učinkovito usklajevanje na nacionalni ravni in ravni EU doseči s sprejetjem nacionalne strategije za boj proti goljufijam, ki bo jasno dodelila naloge ter opredelila postopke in odgovornosti; |
| --- | --- |

100.

opozarja, da morajo vse države članice imeti službe za usklajevanje boja proti goljufijam, ki naj bi olajšale sodelovanje in izmenjavo informacij z uradom OLAF; vendar obžaluje dejstvo, da vse države članice svojim službam dejansko ne zaupajo usklajevanja boja proti goljufijam in korupciji, ki škodijo finančnim interesom EU; odločno meni, da je mogoče učinkovito usklajevanje na nacionalni ravni in ravni EU doseči s sprejetjem nacionalne strategije za boj proti goljufijam, ki bo jasno dodelila naloge ter opredelila postopke in odgovornosti;

| 101. | pozdravlja, da se je zaradi spodbujanja Komisije, naj države članice sprejmejo nacionalno strategijo za boj proti goljufijam, število sprejetih strategij stalno povečevalo; ugotavlja, da je do konca leta 2021 nacionalno strategijo za boj proti goljufijam sprejelo ali posodobilo 17 držav članic (povečanje z 10 leta 2019 in 14 leta 2020); ugotavlja, da so štiri od desetih držav članic, ki še niso sprejele nacionalne strategije za boj proti goljufijam, poročale, da so v postopku priprave ali blizu sprejetja strategije; obžaluje, da je kljub izboljšavam v primerjavi z letom 2020 šest držav članic še vedno daleč od sprejetja nacionalne strategije za boj proti goljufijam; |
| --- | --- |

101.

pozdravlja, da se je zaradi spodbujanja Komisije, naj države članice sprejmejo nacionalno strategijo za boj proti goljufijam, število sprejetih strategij stalno povečevalo; ugotavlja, da je do konca leta 2021 nacionalno strategijo za boj proti goljufijam sprejelo ali posodobilo 17 držav članic (povečanje z 10 leta 2019 in 14 leta 2020); ugotavlja, da so štiri od desetih držav članic, ki še niso sprejele nacionalne strategije za boj proti goljufijam, poročale, da so v postopku priprave ali blizu sprejetja strategije; obžaluje, da je kljub izboljšavam v primerjavi z letom 2020 šest držav članic še vedno daleč od sprejetja nacionalne strategije za boj proti goljufijam;

| 102. | vztraja, da je tudi v državah članicah, kjer so bile te strategije že sprejete, potrebna revizija, v kateri se bo upoštevalo novo okolje za boj proti goljufijam, vključno z novimi izzivi, in razvoj sistemov; poudarja, da Evropsko javno tožilstvo deluje od junija 2021, uredba o mehanizmu za okrevanje in odpornost pa je bila sprejeta februarja 2021 in da je zdaj priložnost, da se upoštevajo znatna nova tveganja, kot so tveganja, povezana s pandemijo covida-19 in izvajanjem načrtov za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

102.

vztraja, da je tudi v državah članicah, kjer so bile te strategije že sprejete, potrebna revizija, v kateri se bo upoštevalo novo okolje za boj proti goljufijam, vključno z novimi izzivi, in razvoj sistemov; poudarja, da Evropsko javno tožilstvo deluje od junija 2021, uredba o mehanizmu za okrevanje in odpornost pa je bila sprejeta februarja 2021 in da je zdaj priložnost, da se upoštevajo znatna nova tveganja, kot so tveganja, povezana s pandemijo covida-19 in izvajanjem načrtov za okrevanje in odpornost;

| 103. | ugotavlja, da je Komisija v poročilu o zaščiti finančnih interesov za leto 2021 državam članicam priporočila, naj sprejmejo ali revidirajo nacionalno strategijo za boj proti goljufijam, da bi se upoštevala tveganja, povezana z mehanizmom za okrevanje in odpornost; se zaveda, da morajo sprejetje nacionalnih strategij za boj proti goljufijam v državah članicah v skladu s točko 37 akcijskega načrta za izvajanje strategije Komisije za boj proti goljufijam spodbujati tudi službe Komisije (24); poziva Komisijo in urad OLAF, naj razmislita o zagotavljanju bolj strukturirane podpore in svetovanja državam članicam, pri čemer naj uporabita medsektorski pristop, in v ta namen posodobita smernice služb za usklajevanje boja proti goljufijam, ki so bile prvotno oblikovane leta 2015 in niso več primerne, da bi se zagotovila učinkovita pomoč nacionalnim organom pri razvoju dobro strukturirane usklajevalne službe; poleg tega poziva Komisijo, naj organu za podelitev razrešnice predloži podrobno obrazložitev tekočega dela v zvezi s tem; |
| --- | --- |

103.

ugotavlja, da je Komisija v poročilu o zaščiti finančnih interesov za leto 2021 državam članicam priporočila, naj sprejmejo ali revidirajo nacionalno strategijo za boj proti goljufijam, da bi se upoštevala tveganja, povezana z mehanizmom za okrevanje in odpornost; se zaveda, da morajo sprejetje nacionalnih strategij za boj proti goljufijam v državah članicah v skladu s točko 37 akcijskega načrta za izvajanje strategije Komisije za boj proti goljufijam spodbujati tudi službe Komisije (24

| 104. | se zaveda, da je Komisija v poročilu o zaščiti finančnih interesov za leto 2020 državam članicam dala ciljno usmerjena priporočila za tesnejše sodelovanje in izboljšanje okvirov notranje kontrole; ugotavlja, da je bila pozornost namenjena oceni in obvladovanju tveganja, zbiranju in analizi podatkov o nepravilnostih in goljufijah ter uporabi integriranih in interoperabilnih sistemov obveščanja in spremljanja za izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter dejavnosti, ki se financirajo iz proračuna EU; obžaluje, da vse države članice teh priporočil niso izvedle in ugotavlja, da so jih nekatere sistematično zavračale; poziva Komisijo, naj izpopolni svoje ukrepe spremljanja za tiste države članice, ki niso izvedle priporočil o zaščiti finančnih interesov; |
| --- | --- |

104.

se zaveda, da je Komisija v poročilu o zaščiti finančnih interesov za leto 2020 državam članicam dala ciljno usmerjena priporočila za tesnejše sodelovanje in izboljšanje okvirov notranje kontrole; ugotavlja, da je bila pozornost namenjena oceni in obvladovanju tveganja, zbiranju in analizi podatkov o nepravilnostih in goljufijah ter uporabi integriranih in interoperabilnih sistemov obveščanja in spremljanja za izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter dejavnosti, ki se financirajo iz proračuna EU; obžaluje, da vse države članice teh priporočil niso izvedle in ugotavlja, da so jih nekatere sistematično zavračale; poziva Komisijo, naj izpopolni svoje ukrepe spremljanja za tiste države članice, ki niso izvedle priporočil o zaščiti finančnih interesov;

| 105. | pozdravlja sprejetje uredbe o pogojenosti; ponavlja, da je začela veljati 1. januarja 2021; pozdravlja sodbi Sodišča Evropske unije z dne 16. februarja 2022 o tožbah dveh držav članic zoper mehanizem pogojenosti, ki potrjujeta, da EU dejansko ima pristojnosti na področju pravne države v državah članicah in da je mehanizem pogojenosti s pravno državo popolnoma v skladu s pravom EU; |
| --- | --- |

105.

pozdravlja sprejetje uredbe o pogojenosti; ponavlja, da je začela veljati 1. januarja 2021; pozdravlja sodbi Sodišča Evropske unije z dne 16. februarja 2022 o tožbah dveh držav članic zoper mehanizem pogojenosti, ki potrjujeta, da EU dejansko ima pristojnosti na področju pravne države v državah članicah in da je mehanizem pogojenosti s pravno državo popolnoma v skladu s pravom EU;

| 106. | opozarja, da je neučinkovito ali nepravočasno sodelovanje ali nesodelovanje držav članic z Evropskim javnim tožilstvom in uradom OLAF razlog za ukrepanje v skladu z uredbo o pogojenosti; zato poziva Evropsko javno tožilstvo in urad OLAF, naj poročata o vsakem primeru, ko države članice niso izpolnile svojih obveznosti glede obveščanja, pomoči, sprejetja ustreznih ukrepov in previdnostnih ukrepov ter zagotavljanja ustreznega in pravočasnega spremljanja poročil in priporočil; |
| --- | --- |

106.

opozarja, da je neučinkovito ali nepravočasno sodelovanje ali nesodelovanje držav članic z Evropskim javnim tožilstvom in uradom OLAF razlog za ukrepanje v skladu z uredbo o pogojenosti; zato poziva Evropsko javno tožilstvo in urad OLAF, naj poročata o vsakem primeru, ko države članice niso izpolnile svojih obveznosti glede obveščanja, pomoči, sprejetja ustreznih ukrepov in previdnostnih ukrepov ter zagotavljanja ustreznega in pravočasnega spremljanja poročil in priporočil;

| 107. | poudarja, da je uredba o pogojenosti stalen instrument, ki presega meje določenega večletnega finančnega okvira in se uporablja na vseh področjih kot osnovni pogoj za dostop do vseh sredstev EU; |
| --- | --- |

107.

poudarja, da je uredba o pogojenosti stalen instrument, ki presega meje določenega večletnega finančnega okvira in se uporablja na vseh področjih kot osnovni pogoj za dostop do vseh sredstev EU;

| 108. | opozarja, da je spoštovanje načela pravne države in člena 2 PEU pogoj za dostop do sredstev, da se mehanizem pogojevanja s pravno državo v celoti uporablja za sredstva mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je izrecno določeno v členu 8 uredbe o mehanizmu za okrevanje in odpornost, ter da iz tega mehanizma ni mogoče financirati ukrepov, ki so v nasprotju z vrednotami EU iz člena 2 PEU; |
| --- | --- |

108.

opozarja, da je spoštovanje načela pravne države in člena 2 PEU pogoj za dostop do sredstev, da se mehanizem pogojevanja s pravno državo v celoti uporablja za sredstva mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je izrecno določeno v členu 8 uredbe o mehanizmu za okrevanje in odpornost, ter da iz tega mehanizma ni mogoče financirati ukrepov, ki so v nasprotju z vrednotami EU iz člena 2 PEU;

| 109. | meni, da uredba o pogojenosti zadostuje in da lahko prepreči ali odpravi demokratično nazadovanje, vendar le, če se uporablja pravočasno, s strogimi in jasnimi pogoji, temu pa sledi pozorno spremljanje izvajanja nacionalnih popravnih ukrepov; |
| --- | --- |

109.

meni, da uredba o pogojenosti zadostuje in da lahko prepreči ali odpravi demokratično nazadovanje, vendar le, če se uporablja pravočasno, s strogimi in jasnimi pogoji, temu pa sledi pozorno spremljanje izvajanja nacionalnih popravnih ukrepov;

| 110. | globoko obžaluje, da je Komisija v okviru mehanizma pogojevanja s pravno državo Madžarski kot popravne ukrepe naložila sklop 17 pogojev, ki ne zadostujejo za odpravo hudih kršitev načela pravne države; obžaluje, da Komisija ni zahtevala večjih sprememb in zaščitnih ukrepov za ponovno vzpostavitev neodvisnosti sodstva, zmanjšanje stopnje korupcije in zagotovitev ustrezne zaščite finančnih interesov EU; |
| --- | --- |

110.

globoko obžaluje, da je Komisija v okviru mehanizma pogojevanja s pravno državo Madžarski kot popravne ukrepe naložila sklop 17 pogojev, ki ne zadostujejo za odpravo hudih kršitev načela pravne države; obžaluje, da Komisija ni zahtevala večjih sprememb in zaščitnih ukrepov za ponovno vzpostavitev neodvisnosti sodstva, zmanjšanje stopnje korupcije in zagotovitev ustrezne zaščite finančnih interesov EU;

| 111. | odločno meni, da je spoštovanje načel pravne države s strani držav članic osnovni pogoj za dobro finančno poslovodenje na splošno ter zlasti za učinkovito in uspešno upravljanje sredstev EU; meni, da kršitve teh načel zato resno ogrožajo finančne interese Unije; pozdravlja sodbe Sodišča Evropske unije (25), v katerih je bilo nedavno poudarjeno jasno razmerje med spoštovanjem načel pravne države in učinkovitim izvrševanjem proračuna Unije; ponovno poudarja, da je mogoče zaščito finančnih interesov EU uspešno in učinkovito izvajati in izboljševati le z okrepitvijo strukture EU za boj proti goljufijam, in sicer s preseganjem strukturnih omejitev nacionalnih sistemov, ki ovirajo pregon finančnega kriminala, ki postaja vse bolj čeznacionalna kršitev; meni, da se lahko le z učinkovitim sodnim nadzorom zagotovi skladnost s pravom EU, kot je ugotovilo Sodišče Evropske unije, in sicer da odhodkov „ni mogoče v celoti zagotoviti brez učinkovitega sodnega nadzora, ki naj zagotavlja spoštovanje prava Unije, pri čemer je obstoj takega nadzora tako v državah članicah kot na ravni Unije, ki ga opravljajo neodvisna sodišča, neločljivo povezan s pravno državo“ (26); |
| --- | --- |

111.

odločno meni, da je spoštovanje načel pravne države s strani držav članic osnovni pogoj za dobro finančno poslovodenje na splošno ter zlasti za učinkovito in uspešno upravljanje sredstev EU; meni, da kršitve teh načel zato resno ogrožajo finančne interese Unije; pozdravlja sodbe Sodišča Evropske unije (25

26

| 112. | opozarja na škodljive učinke korupcije na pravice državljanov; ponovno poudarja svoje priporočilo, naj EU postane članica Skupine držav proti korupciji (GRECO), saj ni pravnih ovir za njeno polno članstvo; zato poziva Komisijo, naj Svetu priporoči sklenitev mednarodnega sporazuma s skupino GRECO, da bi se določili pogoji njenega članstva; poziva Svet, naj zavzame jasno stališče o pridružitvi EU skupini GRECO in pojasni, ali obstaja posebno nasprotovanje in, če je tako, katera država članica oziroma več njih temu nasprotuje; |
| --- | --- |

112.

opozarja na škodljive učinke korupcije na pravice državljanov; ponovno poudarja svoje priporočilo, naj EU postane članica Skupine držav proti korupciji (GRECO), saj ni pravnih ovir za njeno polno članstvo; zato poziva Komisijo, naj Svetu priporoči sklenitev mednarodnega sporazuma s skupino GRECO, da bi se določili pogoji njenega članstva; poziva Svet, naj zavzame jasno stališče o pridružitvi EU skupini GRECO in pojasni, ali obstaja posebno nasprotovanje in, če je tako, katera država članica oziroma več njih temu nasprotuje;

| 113. | opozarja, da bi bilo treba za učinkovito zaščito finančnih interesov EU sprejeti bolj usklajena in sistematična pravila o preglednosti, nezdružljivosti, nasprotju interesov, nezakonitem lobiranju in pojavu vrtljivih vrat; poudarja, da je treba izboljšati register EU za preglednost; poziva Komisijo, naj okrepi svoje mehanizme notranjega nadzora, tudi tako, da se vzpostavi notranji mehanizem za korupcijo za institucije EU; |
| --- | --- |

113.

opozarja, da bi bilo treba za učinkovito zaščito finančnih interesov EU sprejeti bolj usklajena in sistematična pravila o preglednosti, nezdružljivosti, nasprotju interesov, nezakonitem lobiranju in pojavu vrtljivih vrat; poudarja, da je treba izboljšati register EU za preglednost; poziva Komisijo, naj okrepi svoje mehanizme notranjega nadzora, tudi tako, da se vzpostavi notranji mehanizem za korupcijo za institucije EU;

Zunanja razsežnost zaščite finančnih interesov EU

Zunanja razsežnost zaščite finančnih interesov EU

| 114. | ugotavlja, da bi bilo treba več pozornosti nameniti nadzoru nad sredstvi za pomoč v državah, ki niso članice EU, iz instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI – Globalna Evropa); ugotavlja, da je to zlasti pomembno zaradi pandemije covida-19 in odziva EU na vojno v Ukrajini; želi spomniti, da EU na splošno približno 10 % svojega proračuna nameni zunanjemu delovanju; |
| --- | --- |

114.

ugotavlja, da bi bilo treba več pozornosti nameniti nadzoru nad sredstvi za pomoč v državah, ki niso članice EU, iz instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI – Globalna Evropa); ugotavlja, da je to zlasti pomembno zaradi pandemije covida-19 in odziva EU na vojno v Ukrajini; želi spomniti, da EU na splošno približno 10 % svojega proračuna nameni zunanjemu delovanju;

| 115. | poziva Komisijo, naj posodobi sistem poročanja o goljufijah za sredstva, porabljena v državah, ki niso članice EU; ugotavlja, da bi moral novi sistem upoštevati posebne težave, s katerimi se sooča EU pri porabi denarja zunaj ozemlja EU; |
| --- | --- |

115.

poziva Komisijo, naj posodobi sistem poročanja o goljufijah za sredstva, porabljena v državah, ki niso članice EU; ugotavlja, da bi moral novi sistem upoštevati posebne težave, s katerimi se sooča EU pri porabi denarja zunaj ozemlja EU;

| 116. | na podlagi poročila Računskega sodišča o izvajanju proračuna Unije za leto 2021 ugotavlja, da so v primeru instrumenta NDICI – Globalna Evropa (v splošnem proračunu Unije) na 32 (48 %) od 67 pregledanih transakcij vplivale napake in da rezultati revizije kljub omejenemu vzorcu potrjujejo, da je tveganje napake v tem razdelku večletnega finančnega okvira visoko in je bilo za 24 od teh napak ugotovljeno, da so vplivale na proračun EU; poleg tega ugotavlja, da so bile najpogostejše kategorije napak v poglavju „Sosedstvo in svet“ (razdelek 6) odhodki, ki niso nastali, neupravičeni stroški, neobstoj dokazil in napake pri javnem naročanju; |
| --- | --- |

116.

na podlagi poročila Računskega sodišča o izvajanju proračuna Unije za leto 2021 ugotavlja, da so v primeru instrumenta NDICI – Globalna Evropa (v splošnem proračunu Unije) na 32 (48 %) od 67 pregledanih transakcij vplivale napake in da rezultati revizije kljub omejenemu vzorcu potrjujejo, da je tveganje napake v tem razdelku večletnega finančnega okvira visoko in je bilo za 24 od teh napak ugotovljeno, da so vplivale na proračun EU; poleg tega ugotavlja, da so bile najpogostejše kategorije napak v poglavju „Sosedstvo in svet“ (razdelek 6) odhodki, ki niso nastali, neupravičeni stroški, neobstoj dokazil in napake pri javnem naročanju;

| 117. | priporoča začasno opustitev proračunske podpore v državah, ki niso članice EU, vključno z državami kandidatkami, kjer oblasti očitno ne ukrepajo proti razširjeni korupciji, pri čemer je treba poskrbeti, da bo pomoč dosegla civilno prebivalstvo po alternativnih poteh; poziva, naj se v predpristopnih pogajanjih bolj prednostno obravnava boj proti korupciji in pozornost osredotoči na krepitev zmogljivosti, na primer s specializiranimi protikorupcijskimi organi; poziva Komisijo, naj pošlje jasne signale državam kandidatkam, da nazadovanje na področju standardov pravne države ogroža ali odlaga pristop k EU; obžaluje dejstvo, da je iz posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 01/2022 razvidno, da je imelo 700 milijonov EUR finančne podpore EU za izboljšanje pravne države na Zahodnem Balkanu med letoma 2014 in 2020 majhen učinek na temeljne reforme; |
| --- | --- |

117.

priporoča začasno opustitev proračunske podpore v državah, ki niso članice EU, vključno z državami kandidatkami, kjer oblasti očitno ne ukrepajo proti razširjeni korupciji, pri čemer je treba poskrbeti, da bo pomoč dosegla civilno prebivalstvo po alternativnih poteh; poziva, naj se v predpristopnih pogajanjih bolj prednostno obravnava boj proti korupciji in pozornost osredotoči na krepitev zmogljivosti, na primer s specializiranimi protikorupcijskimi organi; poziva Komisijo, naj pošlje jasne signale državam kandidatkam, da nazadovanje na področju standardov pravne države ogroža ali odlaga pristop k EU; obžaluje dejstvo, da je iz posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 01/2022 razvidno, da je imelo 700 milijonov EUR finančne podpore EU za izboljšanje pravne države na Zahodnem Balkanu med letoma 2014 in 2020 majhen učinek na temeljne reforme;

| 118. | poudarja dejstvo, da je sodelovanje z mednarodnimi partnerji ključno za zaščito sredstev EU, porabljenih zunaj Evrope, in prihodkovne strani proračuna EU; pozdravlja dogovore o upravnem sodelovanju, ki jih je urad OLAF leta 2021 podpisal z dvema mednarodnima partnerskima organoma, in sicer uradom generalnega državnega tožilstva Ukrajine in Svetovno carinsko organizacijo; pozdravlja dejstvo, da je urad OLAF v letu 2021 organiziral spletne dogodke, da bi vzpostavil nove operativne stike s preiskovalnimi organi v državah, ki niso članice EU, ter spodbudil poročanje o goljufijah in nepravilnostih prek delegacij EU po svetu; |
| --- | --- |

118.

poudarja dejstvo, da je sodelovanje z mednarodnimi partnerji ključno za zaščito sredstev EU, porabljenih zunaj Evrope, in prihodkovne strani proračuna EU; pozdravlja dogovore o upravnem sodelovanju, ki jih je urad OLAF leta 2021 podpisal z dvema mednarodnima partnerskima organoma, in sicer uradom generalnega državnega tožilstva Ukrajine in Svetovno carinsko organizacijo; pozdravlja dejstvo, da je urad OLAF v letu 2021 organiziral spletne dogodke, da bi vzpostavil nove operativne stike s preiskovalnimi organi v državah, ki niso članice EU, ter spodbudil poročanje o goljufijah in nepravilnostih prek delegacij EU po svetu;

o

o o

| 119. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

119.

naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0448.

1

(2)  UL L 437, 28.12.2020, str. 49.

2

(3)  UL L 305, 26.11.2019, str. 17.

3

(4)  UL L 198, 28.7.2017, str. 29.

4

(5)  UL L 283, 31.10.2017, str. 1.

5

(6)  UL L 274, 28.10.2019, str. 1.

6

(7)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 1.

7

(8)  UL C 123, 18.3.2022, str. 12.

8

(9)  UL L 172, 17.5.2021, str. 110.

9

(10)  UL C 342, 6.9.2022, str. 295.

10

(11)  Sodba z dne 1. septembra 2021, Andrea Homoki proti Evropski komisiji, T-517/19, ECLI: EU:T:2021:529.

11

(12)  UL C 67, 8.2.2022, str. 86.

12

(13)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0300.

13

(14)  UL L 57, 18.2.2021, str. 17.

14

(15)  UL L 300, 11.11.2008, str. 42.

15

(16)  Direktiva (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije (UL L 305, 26.11.2019, str. 17).

16

(17)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

17

(18)  UL C 205, 20.5.2022, str. 2.

18

(19)  Predlog Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. maja 2022 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (COM(2022)0223).

19

(20)  Mnenje 06/2022 (v skladu s členom 322(1) PDEU) v zvezi s predlogom uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, UL C 446, 24.11.2022, str. 26. Celotno mnenje je na voljo na spletni strani https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/OP22_06/OP_Recast_SL.pdf.

20

(21)  Do konca leta 2021 je bilo zaključenih 13 od 14 postopkov, začetih leta 2019. Službe Komisije so pri naknadnem preverjanju skladnosti ocenile združljivost teh priglašenih nacionalnih ukrepov za prenos z določbami in obveznostmi iz direktive. Komisija je decembra 2021 začela postopke za ugotavljanje kršitev zaradi nepravilnega prenosa proti drugim osmim državam članicam.

21

(22)  Direktiva (EU) 2018/843 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o spremembi Direktive (EU) 2015/849 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma ter spremembi direktiv 2009/138/ES in 2013/36/EU (UL L 156, 19.6.2018, str. 43).

22

(23)  Uredba (EU) 2021/785 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o vzpostavitvi programa Unije Boj proti goljufijam in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 250/2014 (UL L 172, 17.5.2021, str. 110).

23

(24)  Delovni dokument služb Komisije z dne 20. septembra 2021 o akcijskem načrtu za izvajanje strategije Komisije za boj proti goljufijam – stanje junija 2021, SWD(2021)0262.

24

(25)  Sodba z dne 16. februarja 2022, Madžarska proti Evropskemu parlamentu in Svetu Evropske unije, C-156/21, ECLI: EU:C:2022:97, in sodbo z dne 16. februarja 2022, Republika Poljska proti Evropskemu parlamentu in Svetu Evropske unije, C-157/21, ECLI: EU:C:2022:98.

25

(26)  Sodba z dne 16. februarja 2022, Madžarska proti Evropskemu parlamentu in Svetu Evropske unije, C-156/21, ECLI: EU:C:2022:97, točka 132.

26

---

| 16.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 214/150 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 214/150

---

P9_TA(2023)0019

Položaj malega ribolova v EU in obeti za prihodnost

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2023 o položaju malega ribolova v EU in obetih za prihodnost (2021/2056(INI))

(2023/C 214/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju dokumenta Komisije o pomorskem gospodarstvu št. 08/2020 z dne 9. marca 2021 z naslovom The EU fishing fleet 2020: Trends and economic results (Ribolovna flota EU v letu 2020: trendi in gospodarski rezultati) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta Komisije o pomorskem gospodarstvu št. 08/2020 z dne 9. marca 2021 z naslovom The EU fishing fleet 2020: Trends and economic results (Ribolovna flota EU v letu 2020: trendi in gospodarski rezultati) (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. junija 2020 z naslovom Za bolj trajnostni ribolov v EU: trenutno stanje in usmeritve za leto 2021 (COM(2020)0248), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. junija 2020 z naslovom Za bolj trajnostni ribolov v EU: trenutno stanje in usmeritve za leto 2021 (COM(2020)0248),

| — | ob upoštevanju členov od 38 do 44 in člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov od 38 do 44 in člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju uvodne izjave (4) Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (2) (v nadaljnjem besedilu: uredba o SRP), v kateri je navedeno, da bi morala SRP prispevati k „dolgoročni okoljski, gospodarski in socialni trajnosti“ ter „primernemu življenjskemu standardu za ribiški sektor, vključno z malim ribolovom“, in uvodne izjave (33), v kateri je navedeno, da bi moral „[d]ostop do ribištva [...] temeljiti na preglednih in objektivnih merilih, vključno z okoljskimi, socialnimi in ekonomskimi“ ter da bi morale „[d]ržave članice [...] spodbujati odgovoren ribolov, tako da bi zagotavljale spodbude za tiste gospodarske subjekte, ki lovijo na okolju najmanj škodljiv način in ki družbi zagotavljajo največje koristi“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju uvodne izjave (4) Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (2) (v nadaljnjem besedilu: uredba o SRP), v kateri je navedeno, da bi morala SRP prispevati k „dolgoročni okoljski, gospodarski in socialni trajnosti“ ter „primernemu življenjskemu standardu za ribiški sektor, vključno z malim ribolovom“, in uvodne izjave (33), v kateri je navedeno, da bi moral „[d]ostop do ribištva [...] temeljiti na preglednih in objektivnih merilih, vključno z okoljskimi, socialnimi in ekonomskimi“ ter da bi morale „[d]ržave članice [...] spodbujati odgovoren ribolov, tako da bi zagotavljale spodbude za tiste gospodarske subjekte, ki lovijo na okolju najmanj škodljiv način in ki družbi zagotavljajo največje koristi“,

| — | ob upoštevanju člena 17 uredbe o SRP, v katerem je navedeno, da države članice pri dodeljevanju razpoložljivih možnosti uporabljajo „pregledna in objektivna merila, tudi okoljska, socialna in ekonomska“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 17 uredbe o SRP, v katerem je navedeno, da države članice pri dodeljevanju razpoložljivih možnosti uporabljajo „pregledna in objektivna merila, tudi okoljska, socialna in ekonomska“,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1184/2006 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000 (3) (v nadaljnjem besedilu: uredba o SUT), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1184/2006 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000 (3) (v nadaljnjem besedilu: uredba o SUT),

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/89/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o vzpostavitvi okvira za pomorsko prostorsko načrtovanje (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/89/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o vzpostavitvi okvira za pomorsko prostorsko načrtovanje (4),

| — | ob upoštevanju sprememb Evropskega parlamenta, sprejetih 11. marca 2021, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009, uredb Sveta (ES) št. 768/2005, (ES) št. 1967/2006 in (ES) št. 1005/2008 ter Uredbe (EU) 2016/1139 Evropskega parlamenta in Sveta glede nadzora ribištva (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sprememb Evropskega parlamenta, sprejetih 11. marca 2021, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009, uredb Sveta (ES) št. 768/2005, (ES) št. 1967/2006 in (ES) št. 1005/2008 ter Uredbe (EU) 2016/1139 Evropskega parlamenta in Sveta glede nadzora ribištva (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1139 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2021 o vzpostavitvi Evropskega sklada za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter spremembi Uredbe (EU) 2017/1004 (6) (v nadaljnjem besedilu: uredba o ESPRA), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1139 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2021 o vzpostavitvi Evropskega sklada za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter spremembi Uredbe (EU) 2017/1004 (6) (v nadaljnjem besedilu: uredba o ESPRA),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2328/2003, (ES) št. 861/2006, (ES) št. 1198/2006 in (ES) št. 791/2007 in Uredbe (EU) št. 1255/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (7) (v nadaljnjem besedilu: uredba o ESPR), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2328/2003, (ES) št. 861/2006, (ES) št. 1198/2006 in (ES) št. 791/2007 in Uredbe (EU) št. 1255/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (7) (v nadaljnjem besedilu: uredba o ESPR),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2021 o strategiji „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2021 o strategiji „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (8),

| — | ob upoštevanju poročila Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo (v nadaljnjem besedilu: odbor STECF) z dne 20. avgusta 2019 z naslovom The 2019 Annual Economic Report on the EU Fishing Fleet (Letno gospodarsko poročilo o ribiški floti EU za leto 2019) (STECF 19-06) (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo (v nadaljnjem besedilu: odbor STECF) z dne 20. avgusta 2019 z naslovom The 2019 Annual Economic Report on the EU Fishing Fleet (Letno gospodarsko poročilo o ribiški floti EU za leto 2019) (STECF 19-06) (9),

| — | ob upoštevanju poročila odbora STECF z dne 26. septembra 2019 z naslovom Social data in the EU fisheries sector (Socialni podatki v ribiškem sektorju) (STECF 19-03) (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila odbora STECF z dne 26. septembra 2019 z naslovom Social data in the EU fisheries sector (Socialni podatki v ribiškem sektorju) (STECF 19-03) (10),

| — | ob upoštevanju poročila odbora STECF z dne 8. decembra 2021 z naslovom The 2021 Annual Economic Report on the EU Fishing Fleet (Letno gospodarsko poročilo o ribiški floti EU za leto 2021) (STECF 21-08) (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila odbora STECF z dne 8. decembra 2021 z naslovom The 2021 Annual Economic Report on the EU Fishing Fleet (Letno gospodarsko poročilo o ribiški floti EU za leto 2021) (STECF 21-08) (11),

| — | ob upoštevanju poročila odbora STECF z dne 10. decembra 2020 z naslovom Social dimension of the CFP (Socialna razsežnost skupne ribiške politike) (STECF 20-14) (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila odbora STECF z dne 10. decembra 2020 z naslovom Social dimension of the CFP (Socialna razsežnost skupne ribiške politike) (STECF 20-14) (12),

| — | ob upoštevanju sklepov regionalne konference Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) o oblikovanju prihodnosti trajnostnega malega ribolova v Sredozemskem in Črnem morju, ki je potekala od 7. do 9. marca 2016 v Alžiru, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov regionalne konference Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) o oblikovanju prihodnosti trajnostnega malega ribolova v Sredozemskem in Črnem morju, ki je potekala od 7. do 9. marca 2016 v Alžiru,

| — | ob upoštevanju podcilja št. 14.b ciljev trajnostnega razvoja OZN, ki poziva k dostopu malih obrtniških ribičev do morskih virov in trgov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju podcilja št. 14.b ciljev trajnostnega razvoja OZN, ki poziva k dostopu malih obrtniških ribičev do morskih virov in trgov,

| — | ob upoštevanju prostovoljnih smernic FAO za zagotavljanje trajnostnega malega ribolova v okviru prehranske varnosti in izkoreninjenja revščine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prostovoljnih smernic FAO za zagotavljanje trajnostnega malega ribolova v okviru prehranske varnosti in izkoreninjenja revščine,

| — | ob upoštevanju poročila FAO z naslovom The State of World Fisheries and Aquaculture 2020: Sustainability in action (Stanje v svetovnem ribištvu in akvakulturi za leto 2020: trajnostnost v akciji), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila FAO z naslovom The State of World Fisheries and Aquaculture 2020: Sustainability in action (Stanje v svetovnem ribištvu in akvakulturi za leto 2020: trajnostnost v akciji),

| — | ob upoštevanju, da so Združeni narodi razglasili leto 2022 za mednarodno leto obrtniškega ribolova in akvakulture, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da so Združeni narodi razglasili leto 2022 za mednarodno leto obrtniškega ribolova in akvakulture,

| — | ob upoštevanju sedmega okoljskega akcijskega programa in konceptov, ki jih vsebuje, kot so omejitve planeta in ekološke omejitve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sedmega okoljskega akcijskega programa in konceptov, ki jih vsebuje, kot so omejitve planeta in ekološke omejitve,

| — | ob upoštevanju publikacije Small-Scale Fisheries in Europe: Status, Resilience and Governance (Mali ribolov v Evropi: položaj, odpornost in upravljanje) (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju publikacije Small-Scale Fisheries in Europe: Status, Resilience and Governance (Mali ribolov v Evropi: položaj, odpornost in upravljanje) (13),

| — | ob upoštevanju ministrske izjave in načrta MedFish4Ever (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ministrske izjave in načrta MedFish4Ever (14),

| — | ob upoštevanju letnega poročila o izvajanju ESPR za leto 2020 (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila o izvajanju ESPR za leto 2020 (15),

| — | ob upoštevanju ministrske izjave iz leta 2018 o regionalnem akcijskem načrtu za mali ribolov v Sredozemskem in Črnem morju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ministrske izjave iz leta 2018 o regionalnem akcijskem načrtu za mali ribolov v Sredozemskem in Črnem morju,

| — | ob upoštevanju študije Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) iz leta 2018 z naslovom Relative Effects of Fisheries Support Policies (Relativni učinki politik v podporo ribištvu) (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) iz leta 2018 z naslovom Relative Effects of Fisheries Support Policies (Relativni učinki politik v podporo ribištvu) (16),

| — | ob upoštevanju znanstvenega članka z naslovom Small-scale fisheries access to fishing opportunities in the European Union: Is the Common Fisheries Policy the right step to SDG14? (Dostop malega ribolova do ribolovnih možnosti v Evropski uniji: ali je skupna ribiška politika pravi korak k doseganju cilja trajnostnega razvoja št. 14b?) (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju znanstvenega članka z naslovom Small-scale fisheries access to fishing opportunities in the European Union: Is the Common Fisheries Policy the right step to SDG14? (Dostop malega ribolova do ribolovnih možnosti v Evropski uniji: ali je skupna ribiška politika pravi korak k doseganju cilja trajnostnega razvoja št. 14b?) (17),

| — | ob upoštevanju znanstvenega članka z naslovom Defining Small-Scale Fisheries and Examining the Role of Science in Shaping Perceptions of Who and What Counts: A Systematic Review (Opredelitev malega ribolova in preučitev vloge znanosti pri oblikovanju mnenj, kdo in kaj šteje: sistematični pregled) (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju znanstvenega članka z naslovom Defining Small-Scale Fisheries and Examining the Role of Science in Shaping Perceptions of Who and What Counts: A Systematic Review (Opredelitev malega ribolova in preučitev vloge znanosti pri oblikovanju mnenj, kdo in kaj šteje: sistematični pregled) (18),

| — | ob upoštevanju študije Odbora za ribištvo iz leta 2017 z naslovom Small-scale Fisheries and „Blue Growth“ in the EU (Mali ribolov in modra rast v EU) (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Odbora za ribištvo iz leta 2017 z naslovom Small-scale Fisheries and „Blue Growth“ in the EU (Mali ribolov in modra rast v EU) (19),

| — | ob upoštevanju študije Odbora za ribištvo iz leta 2021 z naslovom Workshop on electronic technologies for fisheries – Part III: Systems adapted for small-scale vessels (Delavnica o elektronskih tehnologijah za ribištvo – tretji del: Sistemi, prilagojeni za mala plovila) (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Odbora za ribištvo iz leta 2021 z naslovom Workshop on electronic technologies for fisheries – Part III: Systems adapted for small-scale vessels (Delavnica o elektronskih tehnologijah za ribištvo – tretji del: Sistemi, prilagojeni za mala plovila) (20),

| — | ob upoštevanju študije Odbora za ribištvo iz julija 2021 z naslovom Impacts of the COVID-19 pandemic on EU fisheries and aquaculture (Vpliv pandemije covida-19 na ribištvo in akvakulturo v EU) (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Odbora za ribištvo iz julija 2021 z naslovom Impacts of the COVID-19 pandemic on EU fisheries and aquaculture (Vpliv pandemije covida-19 na ribištvo in akvakulturo v EU) (21),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. novembra 2012 o malem priobalnem in obrtnem ribolovu ter reformi skupne ribiške politike (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. novembra 2012 o malem priobalnem in obrtnem ribolovu ter reformi skupne ribiške politike (22),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. aprila 2016 o inovacijah in diverzifikaciji malega priobalnega ribolova v regijah, odvisnih od ribolova (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. aprila 2016 o inovacijah in diverzifikaciji malega priobalnega ribolova v regijah, odvisnih od ribolova (23),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2017 o vlogi ribiškega turizma v diverzifikaciji ribištva (24), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2017 o vlogi ribiškega turizma v diverzifikaciji ribištva (24),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2021 Trdnejšemu partnerstvu z najbolj oddaljenimi regijami EU naproti (25), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2021 Trdnejšemu partnerstvu z najbolj oddaljenimi regijami EU naproti (25),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2021 o ribištvu v prihodnosti: privabljanje nove generacije delavcev v ribiško industrijo in ustvarjanje delovnih mest v obalnih skupnostih (26), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2021 o ribištvu v prihodnosti: privabljanje nove generacije delavcev v ribiško industrijo in ustvarjanje delovnih mest v obalnih skupnostih (26),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A9-0291/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A9-0291/2022),

| A. | ker je v uredbi o ESPRA „mali priobalni ribolov“ opredeljen kot ribolovne dejavnosti, ki se izvajajo z ribiškimi plovili za ribolov na morju in v celinskih vodah, katerih skupna dolžina znaša manj kot 12 metrov in ki ne uporabljajo vlečnega ribolovnega orodja, ali brez plovil, vključno z nabiranjem školjk, in ker je to edina opredelitev priobalnega ribolova v zakonodaji EU; |
| --- | --- |

A.

ker je v uredbi o ESPRA „mali priobalni ribolov“ opredeljen kot ribolovne dejavnosti, ki se izvajajo z ribiškimi plovili za ribolov na morju in v celinskih vodah, katerih skupna dolžina znaša manj kot 12 metrov in ki ne uporabljajo vlečnega ribolovnega orodja, ali brez plovil, vključno z nabiranjem školjk, in ker je to edina opredelitev priobalnega ribolova v zakonodaji EU;

| B. | ker sedanja opredelitev malega ribolova iz uredbe o ESPR in uredbe o ESPRA izključuje nekatere vrste plovil, na primer plovila, ki uporabljajo nekatera tradicionalna orodja, ki zaradi te izključitve težko pridobijo sredstva EU; ker ta izključitev poleg tega zmanjšuje prepoznavnost malega ribolova in njegov obstoj v statističnih podatkih EU, saj se te enote ne štejejo kot del sektorja; |
| --- | --- |

B.

ker sedanja opredelitev malega ribolova iz uredbe o ESPR in uredbe o ESPRA izključuje nekatere vrste plovil, na primer plovila, ki uporabljajo nekatera tradicionalna orodja, ki zaradi te izključitve težko pridobijo sredstva EU; ker ta izključitev poleg tega zmanjšuje prepoznavnost malega ribolova in njegov obstoj v statističnih podatkih EU, saj se te enote ne štejejo kot del sektorja;

| C. | ker obstajajo drugi, manj strogi pristopi k opredelitvi malega, obrtniškega in priobalnega ribolova, kot so prostovoljne smernice FAO za zagotavljanje trajnostnega malega ribolova v okviru prehranske varnosti in izkoreninjenja revščine ali sedanje razprave v delovni skupini za mali ribolov v okviru Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju; |
| --- | --- |

C.

ker obstajajo drugi, manj strogi pristopi k opredelitvi malega, obrtniškega in priobalnega ribolova, kot so prostovoljne smernice FAO za zagotavljanje trajnostnega malega ribolova v okviru prehranske varnosti in izkoreninjenja revščine ali sedanje razprave v delovni skupini za mali ribolov v okviru Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju;

| D. | ker v večini držav članic temeljne značilnosti malega priobalnega ribolova presegajo opredelitev ESPRA, saj vlade uporabljajo vrsto dodatnih meril, vključno z dovoljenim orodjem, največjo dolžino plovila, močjo motorja, najdaljšim trajanjem ribolovnih potovanj, oddaljenostjo od pristanišča, v katerem lahko delujejo, območjem delovanja, najdaljšim dovoljenim časom potovanja in lastništvom plovila; |
| --- | --- |

D.

ker v večini držav članic temeljne značilnosti malega priobalnega ribolova presegajo opredelitev ESPRA, saj vlade uporabljajo vrsto dodatnih meril, vključno z dovoljenim orodjem, največjo dolžino plovila, močjo motorja, najdaljšim trajanjem ribolovnih potovanj, oddaljenostjo od pristanišča, v katerem lahko delujejo, območjem delovanja, najdaljšim dovoljenim časom potovanja in lastništvom plovila;

| E. | ker v sedanji skupni ribiški politiki koncept obrtniškega, malega ali priobalnega ribolova ni ustrezno opredeljen, saj opredelitev temelji izključno na dolžini plovila, medtem ko so v mednarodnih konvencijah določene druge ustreznejše in sodobnejše opredelitve te vrste ribolova; ker bi bilo treba pregledati evropske opredelitve obrtniškega ribolova, malega ribolova in priobalnega ribolova; |
| --- | --- |

E.

ker v sedanji skupni ribiški politiki koncept obrtniškega, malega ali priobalnega ribolova ni ustrezno opredeljen, saj opredelitev temelji izključno na dolžini plovila, medtem ko so v mednarodnih konvencijah določene druge ustreznejše in sodobnejše opredelitve te vrste ribolova; ker bi bilo treba pregledati evropske opredelitve obrtniškega ribolova, malega ribolova in priobalnega ribolova;

| F. | ker je leta 2019 sektor malega ribolova v EU-28 sestavljala flota 42 838 plovil, ki so predstavljala le 7,5 % bruto tonaže in 5,4 % celotne iztovorjene teže v vseh državah članicah, sektor pa je zaposloval 62,650 ribičev, kar je predstavljalo 75 % dejavnih ribiških ladij in 48 % posadke; ker je industrijska flota predstavljala 19 % vseh plovil in 67 % bruto tonaže, zaposlovala pa je 46 % vseh ribičev in predstavljala 81 % iztovorjene teže, zabeležene v državah članicah; ker je flota za globokomorski ribolov štela le 259 registriranih plovil, kar predstavlja manj kot 1 % skupnega števila plovil, po drugi strani pa 19 % bruto tonaže in 14 % skupne iztovorjene teže, zabeležene v državah članicah; |
| --- | --- |

F.

ker je leta 2019 sektor malega ribolova v EU-28 sestavljala flota 42 838 plovil, ki so predstavljala le 7,5 % bruto tonaže in 5,4 % celotne iztovorjene teže v vseh državah članicah, sektor pa je zaposloval 62,650 ribičev, kar je predstavljalo 75 % dejavnih ribiških ladij in 48 % posadke; ker je industrijska flota predstavljala 19 % vseh plovil in 67 % bruto tonaže, zaposlovala pa je 46 % vseh ribičev in predstavljala 81 % iztovorjene teže, zabeležene v državah članicah; ker je flota za globokomorski ribolov štela le 259 registriranih plovil, kar predstavlja manj kot 1 % skupnega števila plovil, po drugi strani pa 19 % bruto tonaže in 14 % skupne iztovorjene teže, zabeležene v državah članicah;

| G. | ker je poleg zelo omejenih virov, ki so za podporo plovilom na voljo v okviru Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo (500 milijonov EUR), in na splošno nizke stopnje izvrševanja mali ribolov kljub velikosti in pomenu deležen najmanjše podpore in prejema najmanjši delež sredstev: zajema 38 % skupnega števila operacij, povezanih s plovili, kar predstavlja le 25 % skupne porabe sredstev ESPR, namenjenih za plovila; |
| --- | --- |

G.

ker je poleg zelo omejenih virov, ki so za podporo plovilom na voljo v okviru Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo (500 milijonov EUR), in na splošno nizke stopnje izvrševanja mali ribolov kljub velikosti in pomenu deležen najmanjše podpore in prejema najmanjši delež sredstev: zajema 38 % skupnega števila operacij, povezanih s plovili, kar predstavlja le 25 % skupne porabe sredstev ESPR, namenjenih za plovila;

| H. | ker se evropska flota v zadnjih letih še naprej zmanjšuje in je leta 2020 iztovorila 17 % manj rib, zaposlovala 19 % manj ljudi in imela 29 % manj dobička v primerjavi z letom 2019 (27); |
| --- | --- |

H.

ker se evropska flota v zadnjih letih še naprej zmanjšuje in je leta 2020 iztovorila 17 % manj rib, zaposlovala 19 % manj ljudi in imela 29 % manj dobička v primerjavi z letom 2019 (27);

| I. | ker ima flota za mali ribolov najbolj omejene finančne vire med vsemi flotami; |
| --- | --- |

I.

ker ima flota za mali ribolov najbolj omejene finančne vire med vsemi flotami;

| J. | ker so običajne značilnosti malega ribolova majhen vpliv na okolje, sezonska raznolikost glede na vrste, ribolovna območja in orodja, majhen obseg njegovih proizvodnih dejavnosti, spoštovanje bioloških in selitvenih ciklov različnih vrst zaradi njegove vsestranske narave in zelo selektivne uporabe orodja, nizke ravni prilova in zavržkov vrst ter njegove sposobnosti, da ustvari več prihodkov na vloženi evro, večji ulov na liter porabljenega goriva in več socialno-ekonomske vrednosti na kilogram iztovorjenih rib; |
| --- | --- |

J.

ker so običajne značilnosti malega ribolova majhen vpliv na okolje, sezonska raznolikost glede na vrste, ribolovna območja in orodja, majhen obseg njegovih proizvodnih dejavnosti, spoštovanje bioloških in selitvenih ciklov različnih vrst zaradi njegove vsestranske narave in zelo selektivne uporabe orodja, nizke ravni prilova in zavržkov vrst ter njegove sposobnosti, da ustvari več prihodkov na vloženi evro, večji ulov na liter porabljenega goriva in več socialno-ekonomske vrednosti na kilogram iztovorjenih rib;

| K. | ker je treba ustrezno upoštevati izrazite razlike med flotami, segmenti flote, okoljskim vplivom različnih segmentov flote, ciljnimi vrstami, ribolovnim orodjem, produktivnostjo in potrošniškimi preferencami različnih držav članic, pa tudi posebne značilnosti ribolovne dejavnosti, ki izhajajo iz njene družbene strukture, oblik trženja ter strukturnih in naravnih neenakosti med različnimi ribiškimi regijami; |
| --- | --- |

K.

ker je treba ustrezno upoštevati izrazite razlike med flotami, segmenti flote, okoljskim vplivom različnih segmentov flote, ciljnimi vrstami, ribolovnim orodjem, produktivnostjo in potrošniškimi preferencami različnih držav članic, pa tudi posebne značilnosti ribolovne dejavnosti, ki izhajajo iz njene družbene strukture, oblik trženja ter strukturnih in naravnih neenakosti med različnimi ribiškimi regijami;

| L. | ker so med splošnimi značilnostmi flote za mali ribolov zelo stari segmenti in neustrezna tehnologija, s čimer se poudarja potreba po posebnem podpornem programu za mali ribolov in močni javni finančni podpori za njegovo posodobitev in razvoj, saj bo brez tega njegov nadaljnji obstoj ogrožen; |
| --- | --- |

L.

ker so med splošnimi značilnostmi flote za mali ribolov zelo stari segmenti in neustrezna tehnologija, s čimer se poudarja potreba po posebnem podpornem programu za mali ribolov in močni javni finančni podpori za njegovo posodobitev in razvoj, saj bo brez tega njegov nadaljnji obstoj ogrožen;

| M. | ker uredba o ESPRA državam članicam nalaga obveznost, da pri analizi razmer v smislu prednosti, slabosti, priložnosti in groženj iz uredbe upoštevajo posebne potrebe malega priobalnega ribolova; |
| --- | --- |

M.

ker uredba o ESPRA državam članicam nalaga obveznost, da pri analizi razmer v smislu prednosti, slabosti, priložnosti in groženj iz uredbe upoštevajo posebne potrebe malega priobalnega ribolova;

| N. | ker je bilo leta 2019 64,9 % plovil v ribiški floti EU-28 starih vsaj 25 let (28), povprečna starost flote je skupaj znašala 29,9 leta (29), flote za mali ribolov pa 32,5 leta, kar pomeni, da je zelo velik del flote zelo star, kar ne zagotavlja najboljših varnostnih in operativnih pogojev, povečuje s tem povezana tveganja in zvišuje stroške dejavnosti; |
| --- | --- |

N.

ker je bilo leta 2019 64,9 % plovil v ribiški floti EU-28 starih vsaj 25 let (28), povprečna starost flote je skupaj znašala 29,9 leta (29), flote za mali ribolov pa 32,5 leta, kar pomeni, da je zelo velik del flote zelo star, kar ne zagotavlja najboljših varnostnih in operativnih pogojev, povečuje s tem povezana tveganja in zvišuje stroške dejavnosti;

| O. | ker je starost malih ribičev višja kot pri drugih vrstah ribolova, saj je 72 % malih poklicnih ribičev starejših od 40 let, 11 % pa starejših od 65 let; |
| --- | --- |

O.

ker je starost malih ribičev višja kot pri drugih vrstah ribolova, saj je 72 % malih poklicnih ribičev starejših od 40 let, 11 % pa starejših od 65 let;

| P. | ker je zaradi omejene narave obstoječih statističnih podatkov težko izvesti natančno analizo vloge žensk v ribiškem sektorju; ker empirični dokazi kažejo, da imajo ženske pomembno vlogo v malem ribolovu, saj imajo v nekaterih skupnostih vidnejšo vlogo pri opravljanju dejavnosti, so pomembno udeležene v nabiranju školjk in prevzemajo vodilno vlogo na kopnem pri pripravi dejavnosti in orodja, pa tudi pri prodaji in predelavi rib, zlasti v industriji konzerviranja; |
| --- | --- |

P.

ker je zaradi omejene narave obstoječih statističnih podatkov težko izvesti natančno analizo vloge žensk v ribiškem sektorju; ker empirični dokazi kažejo, da imajo ženske pomembno vlogo v malem ribolovu, saj imajo v nekaterih skupnostih vidnejšo vlogo pri opravljanju dejavnosti, so pomembno udeležene v nabiranju školjk in prevzemajo vodilno vlogo na kopnem pri pripravi dejavnosti in orodja, pa tudi pri prodaji in predelavi rib, zlasti v industriji konzerviranja;

| Q. | ker po podatkih iz poročila o socialni razsežnosti ribolova v EU ženske predstavljajo 5,4 % skupnega števila ljudi, zaposlenih v sektorju malega ribolova (več kot dvakrat toliko kot v sektorjih industrijskega in globokomorskega ribolova); |
| --- | --- |

Q.

ker po podatkih iz poročila o socialni razsežnosti ribolova v EU ženske predstavljajo 5,4 % skupnega števila ljudi, zaposlenih v sektorju malega ribolova (več kot dvakrat toliko kot v sektorjih industrijskega in globokomorskega ribolova);

| R. | ker ima ribiški sektor EU ključno vlogo pri preskrbi prebivalstva z ribami in ohranjanju ravnovesja zalog hrane v državah članicah in EU kot celoti; |
| --- | --- |

R.

ker ima ribiški sektor EU ključno vlogo pri preskrbi prebivalstva z ribami in ohranjanju ravnovesja zalog hrane v državah članicah in EU kot celoti;

| S. | ker je treba zagotoviti, da bo centralizacija upravljanja ribištva, ki jo zagovarja SRP, združljiva z lokalnim upravljanjem, ki je bistvenega pomena za socialno-ekonomsko vzdržnost sektorja; |
| --- | --- |

S.

ker je treba zagotoviti, da bo centralizacija upravljanja ribištva, ki jo zagovarja SRP, združljiva z lokalnim upravljanjem, ki je bistvenega pomena za socialno-ekonomsko vzdržnost sektorja;

| T. | ker je regionalizacija eden od stebrov SRP in ker je decentraliziran pristop zlasti pomemben za sektor malega priobalnega ribolova, ob upoštevanju razlik v ribiškem sektorju med posameznimi državami članicami; |
| --- | --- |

T.

ker je regionalizacija eden od stebrov SRP in ker je decentraliziran pristop zlasti pomemben za sektor malega priobalnega ribolova, ob upoštevanju razlik v ribiškem sektorju med posameznimi državami članicami;

| U. | ker je lokalno soupravljanje ključnega pomena za sodelovanje segmenta malega ribolova v postopku odločanja; |
| --- | --- |

U.

ker je lokalno soupravljanje ključnega pomena za sodelovanje segmenta malega ribolova v postopku odločanja;

| V. | ker SRP ne zagotavlja jasne in diferencirane zakonodajne podpore malemu ribolovu, ki bi lahko pripomogla k njegovi socialno-ekonomski vzdržnosti; ker tudi države članice ne uvajajo učinkovitih ukrepov za to vrsto ribolova; |
| --- | --- |

V.

ker SRP ne zagotavlja jasne in diferencirane zakonodajne podpore malemu ribolovu, ki bi lahko pripomogla k njegovi socialno-ekonomski vzdržnosti; ker tudi države članice ne uvajajo učinkovitih ukrepov za to vrsto ribolova;

| W. | ker v številnih evropskih obalnih regijah, zlasti v Sredozemlju, mali ribolov in nabiranje školjk delujeta na presečišču ekonomske, socialne in okoljske razsežnosti, kar pomembno prispeva k socialno-ekonomski blaginji, zaposlovanju ter spodbujanju ekonomske in socialne kohezije v številnih obalnih regijah in najbolj oddaljenih regijah, ki se pogosto soočajo s strukturnimi omejitvami in potrebujejo podporo za izkoriščanje priložnosti za gospodarsko diverzifikacijo; |
| --- | --- |

W.

ker v številnih evropskih obalnih regijah, zlasti v Sredozemlju, mali ribolov in nabiranje školjk delujeta na presečišču ekonomske, socialne in okoljske razsežnosti, kar pomembno prispeva k socialno-ekonomski blaginji, zaposlovanju ter spodbujanju ekonomske in socialne kohezije v številnih obalnih regijah in najbolj oddaljenih regijah, ki se pogosto soočajo s strukturnimi omejitvami in potrebujejo podporo za izkoriščanje priložnosti za gospodarsko diverzifikacijo;

| X. | ker se zato prihodek iz ribolova ne bi smel obravnavati le kot dobiček, saj prispeva tudi k ohranjanju načina življenja, ki ima za številne obalne skupnosti izjemno kulturno in zgodovinsko vrednost, hkrati pa zagotavlja pomembno socialno in ekonomsko varnostno mrežo; ker je v tem smislu sektor malega ribolova rešitev za vse večje odseljevanje, staranje prebivalstva in vse večjo brezposelnost, kar so glavni izzivi za večino obalnih regij evropskih držav in otokov; ker je vpliv sektorja malega ribolova na družbeno in kulturno dediščino obalnih območij izjemen in raznolik; |
| --- | --- |

X.

ker se zato prihodek iz ribolova ne bi smel obravnavati le kot dobiček, saj prispeva tudi k ohranjanju načina življenja, ki ima za številne obalne skupnosti izjemno kulturno in zgodovinsko vrednost, hkrati pa zagotavlja pomembno socialno in ekonomsko varnostno mrežo; ker je v tem smislu sektor malega ribolova rešitev za vse večje odseljevanje, staranje prebivalstva in vse večjo brezposelnost, kar so glavni izzivi za večino obalnih regij evropskih držav in otokov; ker je vpliv sektorja malega ribolova na družbeno in kulturno dediščino obalnih območij izjemen in raznolik;

| Y. | ker ima lahko sektor malega ribolova temeljno vlogo pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja, kar je izrecno priznano v podcilju št. 14.b; ker lahko sektor malega ribolova prispeva tudi k drugim političnim zahtevam, na katerih temeljijo cilji trajnostnega razvoja, kot so cilj št. 2 – „Odprava lakote“ in podcilj 2.3, cilj št. 5 –„Enakost spolov“ ter podcilja 5.a in 5.b, cilj št. 8 – „Dostojno delo in gospodarska rast“ in podcilj 8.5 ter cilj št. 13 –„Podnebni ukrepi“ kot celota; |
| --- | --- |

Y.

ker ima lahko sektor malega ribolova temeljno vlogo pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja, kar je izrecno priznano v podcilju št. 14.b; ker lahko sektor malega ribolova prispeva tudi k drugim političnim zahtevam, na katerih temeljijo cilji trajnostnega razvoja, kot so cilj št. 2 – „Odprava lakote“ in podcilj 2.3, cilj št. 5 –„Enakost spolov“ ter podcilja 5.a in 5.b, cilj št. 8 – „Dostojno delo in gospodarska rast“ in podcilj 8.5 ter cilj št. 13 –„Podnebni ukrepi“ kot celota;

| Z. | ker imajo ribiči vlogo „varuhov morja“, ribolov pa prispeva k oskrbi z živili, bogatimi z beljakovinami, ki so del zdrave in uravnotežene prehrane; |
| --- | --- |

Z.

ker imajo ribiči vlogo „varuhov morja“, ribolov pa prispeva k oskrbi z živili, bogatimi z beljakovinami, ki so del zdrave in uravnotežene prehrane;

| AA. | ker je velika večina nesreč in izrednih dogodkov na ribiških plovilih posledica človeških dejavnikov (62,4 %), drugi najpogostejši vzrok pa so napake v sistemu/opremi (23,2 % primerov); |
| --- | --- |

AA.

ker je velika večina nesreč in izrednih dogodkov na ribiških plovilih posledica človeških dejavnikov (62,4 %), drugi najpogostejši vzrok pa so napake v sistemu/opremi (23,2 % primerov);

| AB. | ker se mali ribolov velikokrat izvaja samo z enim poklicnim ribičem na krovu; |
| --- | --- |

AB.

ker se mali ribolov velikokrat izvaja samo z enim poklicnim ribičem na krovu;

| AC. | ker vprašanj, povezanih z varnostjo in udobnostjo flote malega ribolova, ni mogoče obravnavati ločeno od ribolovnega napora in donosa rib; ker v zvezi s tem omejitev bruto tonaže kot merilo za merjenje ribolovne zmogljivosti negativno vpliva na varnost in udobnost flote malega ribolova, saj omejuje spodbudo za zamenjavo in posodobitev plovil ali povečanje razpoložljivega prostora, da bi izboljšali udobje posadke, varnost in nenazadnje privlačnost sektorja, zlasti za mlade in ženske; |
| --- | --- |

AC.

ker vprašanj, povezanih z varnostjo in udobnostjo flote malega ribolova, ni mogoče obravnavati ločeno od ribolovnega napora in donosa rib; ker v zvezi s tem omejitev bruto tonaže kot merilo za merjenje ribolovne zmogljivosti negativno vpliva na varnost in udobnost flote malega ribolova, saj omejuje spodbudo za zamenjavo in posodobitev plovil ali povečanje razpoložljivega prostora, da bi izboljšali udobje posadke, varnost in nenazadnje privlačnost sektorja, zlasti za mlade in ženske;

| AD. | ker tovrstnih z varnostjo povezanih vprašanj ni mogoče obravnavati ločeno od posebnosti flote malega ribolova v državah članicah, na primer od dejstva, da je flota lahko izpostavljena visoki stopnji tveganja zaradi pomanjkljivih specializiranih varnostnih nasvetov za sektor, individualne narave dela, dolgega delovnega časa ali nevarnosti ujetja v opremo; ker se za floto pogoji delovanja razlikujejo; ker del flote deluje s plaž ali iz luk in pristanišč, kjer so pogoji delovanja zelo pogosto negotovi; ker bi bilo treba glede na te razmere razmisliti o tem, da bi se pogonska moč prilagodila značilnostim in pogojem delovanja flote brez povečanja ribolovnega napora ali stopenj ulova, s čimer bi za floto vzpostavili varnejše pogoje pri vplutju v pristanišče in izplutju iz njega; |
| --- | --- |

AD.

ker tovrstnih z varnostjo povezanih vprašanj ni mogoče obravnavati ločeno od posebnosti flote malega ribolova v državah članicah, na primer od dejstva, da je flota lahko izpostavljena visoki stopnji tveganja zaradi pomanjkljivih specializiranih varnostnih nasvetov za sektor, individualne narave dela, dolgega delovnega časa ali nevarnosti ujetja v opremo; ker se za floto pogoji delovanja razlikujejo; ker del flote deluje s plaž ali iz luk in pristanišč, kjer so pogoji delovanja zelo pogosto negotovi; ker bi bilo treba glede na te razmere razmisliti o tem, da bi se pogonska moč prilagodila značilnostim in pogojem delovanja flote brez povečanja ribolovnega napora ali stopenj ulova, s čimer bi za floto vzpostavili varnejše pogoje pri vplutju v pristanišče in izplutju iz njega;

| AE. | ker bi bilo treba te vidike, povezane s povečanjem moči motorja iz posebnih varnostnih razlogov, financirati s subvencijami, pod določenimi pogoji pa bi jih moral podpirati ESPRA, pod pogojem, da ne povečujejo ribolovnega napora ali ribolovne sposobnosti; ker bi morala biti podpora ESPRA zato na voljo tudi za poglabljanje dna v pristaniščih in lukah; |
| --- | --- |

AE.

ker bi bilo treba te vidike, povezane s povečanjem moči motorja iz posebnih varnostnih razlogov, financirati s subvencijami, pod določenimi pogoji pa bi jih moral podpirati ESPRA, pod pogojem, da ne povečujejo ribolovnega napora ali ribolovne sposobnosti; ker bi morala biti podpora ESPRA zato na voljo tudi za poglabljanje dna v pristaniščih in lukah;

| AF. | ker je mali ribolov v primerjavi z industrijskim veliko bolj odvisen od razmer na morju, kar glede na vrsto plovila in orodja vodi do večje neenakomernosti v ribolovnih obdobjih, to pa vpliva na število delovnih dni na leto, ko so plovbe možne; |
| --- | --- |

AF.

ker je mali ribolov v primerjavi z industrijskim veliko bolj odvisen od razmer na morju, kar glede na vrsto plovila in orodja vodi do večje neenakomernosti v ribolovnih obdobjih, to pa vpliva na število delovnih dni na leto, ko so plovbe možne;

| AG. | ker je obrtniški ribolov trajnosten z vidika biološkega upravljanja staležev rib ter virov in selektivnosti, pa tudi z družbenega in gospodarskega vidika, kar vse prispeva k močni zakoreninjenosti te dejavnosti; |
| --- | --- |

AG.

ker je obrtniški ribolov trajnosten z vidika biološkega upravljanja staležev rib ter virov in selektivnosti, pa tudi z družbenega in gospodarskega vidika, kar vse prispeva k močni zakoreninjenosti te dejavnosti;

| AH. | ker so med dejavniki pritiska na staleže rib, ki povzročajo tudi neposredno in posredno škodo ribištvu, onesnaževanje, izguba habitatov, pomorski promet in konkurenca pri rabi prostora, pa tudi podnebne spremembe, katerih resne posledice so naraščanje temperature vode, zakisljevanje, spremembe oceanskih tokov, asinhronost vrst in pojav neavtohtonih vrst; |
| --- | --- |

AH.

ker so med dejavniki pritiska na staleže rib, ki povzročajo tudi neposredno in posredno škodo ribištvu, onesnaževanje, izguba habitatov, pomorski promet in konkurenca pri rabi prostora, pa tudi podnebne spremembe, katerih resne posledice so naraščanje temperature vode, zakisljevanje, spremembe oceanskih tokov, asinhronost vrst in pojav neavtohtonih vrst;

| AI. | ker je treba sprejeti ukrepe za krepitev odpornosti obalnih skupnosti, da bi se povečale zmogljivosti za prilagajanje podnebnim spremembam in krizam ter blažitev njihovih vplivov; |
| --- | --- |

AI.

ker je treba sprejeti ukrepe za krepitev odpornosti obalnih skupnosti, da bi se povečale zmogljivosti za prilagajanje podnebnim spremembam in krizam ter blažitev njihovih vplivov;

| AJ. | ker lahko mali ribolov prispeva tudi k razogljičenju in večji energetski učinkovitosti ter posledično k prizadevanjem za blažitev podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

AJ.

ker lahko mali ribolov prispeva tudi k razogljičenju in večji energetski učinkovitosti ter posledično k prizadevanjem za blažitev podnebnih sprememb;

| AK. | ker je mali ribolov v EU zelo pomemben, zlasti za številne ribiške skupnosti, v kombinaciji z industrijskim in globokomorskim ribolovom; |
| --- | --- |

AK.

ker je mali ribolov v EU zelo pomemben, zlasti za številne ribiške skupnosti, v kombinaciji z industrijskim in globokomorskim ribolovom;

| AL. | ker je treba številne vzroke za slabšanje socialno-ekonomskih razmer v sektorju še razrešiti, vključno s potrebo po krepitvi položaja ribičev v dobavni verigi; |
| --- | --- |

AL.

ker je treba številne vzroke za slabšanje socialno-ekonomskih razmer v sektorju še razrešiti, vključno s potrebo po krepitvi položaja ribičev v dobavni verigi;

| AM. | ker bi priznanje organizacij proizvajalcev, združenj in ribiških stanovskih organizacij omogočilo njihov dostop do finančne pomoči, spodbujanje njihove dejavne udeležbe prek soupravljanja pa bi lahko učinkovito izboljšalo zaslužek v sektorju; |
| --- | --- |

AM.

ker bi priznanje organizacij proizvajalcev, združenj in ribiških stanovskih organizacij omogočilo njihov dostop do finančne pomoči, spodbujanje njihove dejavne udeležbe prek soupravljanja pa bi lahko učinkovito izboljšalo zaslužek v sektorju;

| AN. | ker na zaslužek malega, obrtniškega in priobalnega ribolova vplivajo nestanovitne cene in velika tržna nihanja, ki so občutljiva na številne zunanje dejavnike, kot je pandemija covida-19; |
| --- | --- |

AN.

ker na zaslužek malega, obrtniškega in priobalnega ribolova vplivajo nestanovitne cene in velika tržna nihanja, ki so občutljiva na številne zunanje dejavnike, kot je pandemija covida-19;

| AO. | ker so različni sistemi prihodkov in plač v ribiškem sektorju zelo spremenljivi in v veliki meri odvisni od ribolovnih možnosti, ki jih ponuja morje, kar je eden od dejavnikov, zaradi katerih ta sistem nove generacije vse manj zanima; |
| --- | --- |

AO.

ker so različni sistemi prihodkov in plač v ribiškem sektorju zelo spremenljivi in v veliki meri odvisni od ribolovnih možnosti, ki jih ponuja morje, kar je eden od dejavnikov, zaradi katerih ta sistem nove generacije vse manj zanima;

| AP. | ker imajo ribiški delavci pogosto nizke plače in se morajo v poklicu, ki je še vedno najnevarnejši na svetu, spopadati s težkimi – pogosto negotovimi – delovnimi pogoji, medtem ko je zaradi naraščajočih stroškov, povezanih z ustanovitvijo ribiškega podjetja in vse večjo koncentracijo v panogi, ta poklic manj privlačen, zlasti za mlade; |
| --- | --- |

AP.

ker imajo ribiški delavci pogosto nizke plače in se morajo v poklicu, ki je še vedno najnevarnejši na svetu, spopadati s težkimi – pogosto negotovimi – delovnimi pogoji, medtem ko je zaradi naraščajočih stroškov, povezanih z ustanovitvijo ribiškega podjetja in vse večjo koncentracijo v panogi, ta poklic manj privlačen, zlasti za mlade;

| AQ. | ker na trgih pogosto prevladuje majhno število uveljavljenih proizvodov, proizvodi malega ribolova, ki so trajnostna alternativa močno izkoriščanim vrstam, pa pri trženju ne dobijo dovolj pozornosti; ker potrošniki pogosto ne morejo pridobiti vseh informacij o proizvodu, ki ga kupujejo, oziroma informacij o uporabljenem proizvodnem sistemu in ribolovnem orodju; |
| --- | --- |

AQ.

ker na trgih pogosto prevladuje majhno število uveljavljenih proizvodov, proizvodi malega ribolova, ki so trajnostna alternativa močno izkoriščanim vrstam, pa pri trženju ne dobijo dovolj pozornosti; ker potrošniki pogosto ne morejo pridobiti vseh informacij o proizvodu, ki ga kupujejo, oziroma informacij o uporabljenem proizvodnem sistemu in ribolovnem orodju;

| AR. | ker je trajnostna dobičkonosnost malega ribolova pomembna za povečanje privlačnosti sektorja; |
| --- | --- |

AR.

ker je trajnostna dobičkonosnost malega ribolova pomembna za povečanje privlačnosti sektorja;

| AS. | ker mala plovila zaradi težav, ki jih imajo pri dokazovanju svoje ribolovne zgodovine, čutijo največje posledice izzivov, povezanih z dodeljevanjem dovoljenj za ribolov v vodah Združenega kraljestva; |
| --- | --- |

AS.

ker mala plovila zaradi težav, ki jih imajo pri dokazovanju svoje ribolovne zgodovine, čutijo največje posledice izzivov, povezanih z dodeljevanjem dovoljenj za ribolov v vodah Združenega kraljestva;

| AT. | ker so podjetja iz sektorja malega ribolova pogosto podkapitalizirana ali premalo financirana in imajo zelo omejen dostop do osnovnih računovodskih orodij, posojil, mikrofinanciranja in zavarovanja; |
| --- | --- |

AT.

ker so podjetja iz sektorja malega ribolova pogosto podkapitalizirana ali premalo financirana in imajo zelo omejen dostop do osnovnih računovodskih orodij, posojil, mikrofinanciranja in zavarovanja;

| AU. | ker sektor malega ribolova še naprej pestijo gospodarske težave in veliko zmanjšanje prihodkov zaradi znatnega povečanja stroškov delovanja in drugih oteževalnih dejavnikov, kot sta zmanjšanje vrednosti rib ob prvi prodaji in naraščajoče cene goriva; ker je zaradi teh in drugih dejavnikov mali ribolov vedno bolj odvisen od subvencij za gorivo, od ribičev pa pogosto zahteva povečanje ribolovnega napora, da bi bila njihova dejavnost ekonomsko uspešna; |
| --- | --- |

AU.

ker sektor malega ribolova še naprej pestijo gospodarske težave in veliko zmanjšanje prihodkov zaradi znatnega povečanja stroškov delovanja in drugih oteževalnih dejavnikov, kot sta zmanjšanje vrednosti rib ob prvi prodaji in naraščajoče cene goriva; ker je zaradi teh in drugih dejavnikov mali ribolov vedno bolj odvisen od subvencij za gorivo, od ribičev pa pogosto zahteva povečanje ribolovnega napora, da bi bila njihova dejavnost ekonomsko uspešna;

| AV. | ker PDEU in uredba o ESPRA predvidevata in zagotavljata posebno podporo najbolj oddaljenim regijam EU; |
| --- | --- |

AV.

ker PDEU in uredba o ESPRA predvidevata in zagotavljata posebno podporo najbolj oddaljenim regijam EU;

| AW. | ker se sektor malega ribolova že od nekdaj sooča z omejenimi organizacijskimi zmogljivostmi; ker so glavni dejavniki, ki omejujejo skupno delovanje sektorja malega ribolova, veliko število akterjev in njihova geografska razpršenost, narava dejavnosti, ki temelji predvsem na malih družinskih podjetjih, premalo osebja, usposobljenega za upravljanje, in premalo finančne podpore organizacijam malega ribolova, da bi lahko sodelovale v postopku odločanja; |
| --- | --- |

AW.

ker se sektor malega ribolova že od nekdaj sooča z omejenimi organizacijskimi zmogljivostmi; ker so glavni dejavniki, ki omejujejo skupno delovanje sektorja malega ribolova, veliko število akterjev in njihova geografska razpršenost, narava dejavnosti, ki temelji predvsem na malih družinskih podjetjih, premalo osebja, usposobljenega za upravljanje, in premalo finančne podpore organizacijam malega ribolova, da bi lahko sodelovale v postopku odločanja;

| AX. | ker znanstveniki in upravljavci s področja ribištva na nacionalni ravni in ravni EU na splošno zanemarjajo spremljanje in nadzor malega ribolova v EU; ker bi bilo treba izboljšati spremljanje in nadzor malega ribolova, da se utemelji trajnostno upravljanje ribištva EU in po potrebi predložijo dokazi za ribolovne dejavnosti; |
| --- | --- |

AX.

ker znanstveniki in upravljavci s področja ribištva na nacionalni ravni in ravni EU na splošno zanemarjajo spremljanje in nadzor malega ribolova v EU; ker bi bilo treba izboljšati spremljanje in nadzor malega ribolova, da se utemelji trajnostno upravljanje ribištva EU in po potrebi predložijo dokazi za ribolovne dejavnosti;

| AY. | ker so potrebne večje naložbe za izvajanje najsodobnejših raziskav in boljše razumevanje stanja naravnih virov, morskih ekosistemov in zlasti staležev rib, da bi se lahko poskrbelo za njihovo trajnostno upravljanje; |
| --- | --- |

AY.

ker so potrebne večje naložbe za izvajanje najsodobnejših raziskav in boljše razumevanje stanja naravnih virov, morskih ekosistemov in zlasti staležev rib, da bi se lahko poskrbelo za njihovo trajnostno upravljanje;

| AZ. | ker je zaradi strategij upravljanja, ki temeljijo izključno na zmanjšanju števila ribolovnih dni, kot je strategija, ki velja za zahodno Sredozemsko morje, sektor malega ribolova na robu preživetja; ker bi takšno stalno zmanjševanje skupaj z že tako negotovimi razmerami zaradi pandemije covida-19 lahko privedlo do zloma velikega dela sektorja, ki ne bi več mogel doseči minimalnega praga dobičkonosnosti, potrebne za njegovo preživetje; ker ta zmanjšanja sprožajo tudi številna vprašanja, kot so pomisleki glede varnosti na krovu, povečano tveganje poškodb, povečanje nezakonitega ribolova in družbene posledice brezposelnosti; |
| --- | --- |

AZ.

ker je zaradi strategij upravljanja, ki temeljijo izključno na zmanjšanju števila ribolovnih dni, kot je strategija, ki velja za zahodno Sredozemsko morje, sektor malega ribolova na robu preživetja; ker bi takšno stalno zmanjševanje skupaj z že tako negotovimi razmerami zaradi pandemije covida-19 lahko privedlo do zloma velikega dela sektorja, ki ne bi več mogel doseči minimalnega praga dobičkonosnosti, potrebne za njegovo preživetje; ker ta zmanjšanja sprožajo tudi številna vprašanja, kot so pomisleki glede varnosti na krovu, povečano tveganje poškodb, povečanje nezakonitega ribolova in družbene posledice brezposelnosti;

| BA. | ker so ribiška združenja, kot so stanovske organizacije, ključni akterji v prehranskih sistemih nekaterih držav članic, kjer delujejo kot neprofitni subjekti socialne ekonomije, ki zastopajo ribiški sektor, zlasti malo priobalno floto in nabiralce školjk, opravljajo naloge splošnega pomena v korist morskega ribištva in delavcev v ribiškem sektorju ter opravljajo poslovne naloge, kot so trženje proizvodov ter svetovanje in upravljanje; |
| --- | --- |

BA.

ker so ribiška združenja, kot so stanovske organizacije, ključni akterji v prehranskih sistemih nekaterih držav članic, kjer delujejo kot neprofitni subjekti socialne ekonomije, ki zastopajo ribiški sektor, zlasti malo priobalno floto in nabiralce školjk, opravljajo naloge splošnega pomena v korist morskega ribištva in delavcev v ribiškem sektorju ter opravljajo poslovne naloge, kot so trženje proizvodov ter svetovanje in upravljanje;

| BB. | ker je treba oblikovati politiko upravljanja ribolovnih virov, ki bo spoštovala skupni dostop do ribolovnih virov, temeljila predvsem na njihovih bioloških vidikih in imela obliko sistema soupravljanja ribištva, ki bo upošteval posebne pogoje ribolovnih virov in zadevnih morskih območij, z učinkovitim vključevanjem zaposlenih v tem sektorju; |
| --- | --- |

BB.

ker je treba oblikovati politiko upravljanja ribolovnih virov, ki bo spoštovala skupni dostop do ribolovnih virov, temeljila predvsem na njihovih bioloških vidikih in imela obliko sistema soupravljanja ribištva, ki bo upošteval posebne pogoje ribolovnih virov in zadevnih morskih območij, z učinkovitim vključevanjem zaposlenih v tem sektorju;

| BC. | ker strategija „od vil do vilic“ vsebuje poziv, da bi bilo treba v pravu EU priznati združenja, kot so stanovske organizacije, ter jim omogočiti prejemanje finančne pomoči pod enakimi pogoji kot organizacijam proizvajalcev; ker je bila Komisija pozvana, naj v zvezi s tem sprejme pobudo; |
| --- | --- |

BC.

ker strategija „od vil do vilic“ vsebuje poziv, da bi bilo treba v pravu EU priznati združenja, kot so stanovske organizacije, ter jim omogočiti prejemanje finančne pomoči pod enakimi pogoji kot organizacijam proizvajalcev; ker je bila Komisija pozvana, naj v zvezi s tem sprejme pobudo;

| BD. | ker obrtniški ribiči potrebujejo usposabljanje, vključno z razvojem novih znanj in spretnosti; |
| --- | --- |

BD.

ker obrtniški ribiči potrebujejo usposabljanje, vključno z razvojem novih znanj in spretnosti;

| BE. | ker delo žensk predstavlja dodano vrednost v sektorju obrtniškega ribolova; |
| --- | --- |

BE.

ker delo žensk predstavlja dodano vrednost v sektorju obrtniškega ribolova;

| BF. | ker sektor malega ribolova vse bolj tekmuje z drugimi dejavnostmi modrega gospodarstva, pa tudi z interesi energije iz obnovljivih virov, ki vplivajo na številne dejavnosti ob obali, na plažah ali v pristaniških območjih, s čimer bi lahko prišlo do prevzema območij, ki jih prej skoraj izključno uporabljal sektor malega ribolova, kar bi povzročilo njegovo izrinjenje ter prilaščanje morja in obale; |
| --- | --- |

BF.

ker sektor malega ribolova vse bolj tekmuje z drugimi dejavnostmi modrega gospodarstva, pa tudi z interesi energije iz obnovljivih virov, ki vplivajo na številne dejavnosti ob obali, na plažah ali v pristaniških območjih, s čimer bi lahko prišlo do prevzema območij, ki jih prej skoraj izključno uporabljal sektor malega ribolova, kar bi povzročilo njegovo izrinjenje ter prilaščanje morja in obale;

| BG. | ker zaradi procesov gentrifikacije na številnih razvijajočih se obalnih območjih obstaja tveganje, da si mali ribiči življenja na obalnih območjih ne bodo več mogli privoščiti, kar jih bo oddaljilo od njihovega kraja dela, njihovo dejavnost pa še bolj otežilo in oviralo; |
| --- | --- |

BG.

ker zaradi procesov gentrifikacije na številnih razvijajočih se obalnih območjih obstaja tveganje, da si mali ribiči življenja na obalnih območjih ne bodo več mogli privoščiti, kar jih bo oddaljilo od njihovega kraja dela, njihovo dejavnost pa še bolj otežilo in oviralo;

| BH. | ker EU daje vse večji poudarek ohranjanju, kar zlasti vpliva na mali ribolov, kot se je zgodilo v primeru oblikovanja zaščitenih morskih območij in njihovih mrež, ki na mali ribolov vplivajo z omejevanjem povezanih dejavnosti in omejevanjem mobilnosti; ker se vpliv na ta segment redko upošteva pri oblikovanju teh politik, kar še poslabšuje dejstvo, da deležniki iz segmenta niso ustrezno vključeni v te postopke (30); |
| --- | --- |

BH.

ker EU daje vse večji poudarek ohranjanju, kar zlasti vpliva na mali ribolov, kot se je zgodilo v primeru oblikovanja zaščitenih morskih območij in njihovih mrež, ki na mali ribolov vplivajo z omejevanjem povezanih dejavnosti in omejevanjem mobilnosti; ker se vpliv na ta segment redko upošteva pri oblikovanju teh politik, kar še poslabšuje dejstvo, da deležniki iz segmenta niso ustrezno vključeni v te postopke (30);

| BI. | ker sta ribiški sektor na splošno in zlasti mali ribolov premalo zastopana pri opredeljevanju politik upravljanja ribištva in politik o uporabi morskega prostora; |
| --- | --- |

BI.

ker sta ribiški sektor na splošno in zlasti mali ribolov premalo zastopana pri opredeljevanju politik upravljanja ribištva in politik o uporabi morskega prostora;

| BJ. | ker obstajajo različne vrste ribiških organizacij z različnimi ravnmi članstva, ki zastopajo mali ribolov: med drugim od organizacij proizvajalcev do ribiških združenj, združenj lastnikov ladij in zadrug; ker številni mali lastniki plovil niso povezani v nobeno organizacijo; ker so zaposleni v ribiški industriji zastopani v ribiških sindikatih; ker bi moral sektor odločati o tem, kako se organizira; |
| --- | --- |

BJ.

ker obstajajo različne vrste ribiških organizacij z različnimi ravnmi članstva, ki zastopajo mali ribolov: med drugim od organizacij proizvajalcev do ribiških združenj, združenj lastnikov ladij in zadrug; ker številni mali lastniki plovil niso povezani v nobeno organizacijo; ker so zaposleni v ribiški industriji zastopani v ribiških sindikatih; ker bi moral sektor odločati o tem, kako se organizira;

| BK. | ker je razčlenitev ustreznih podatkov neustrezna, zaradi česar je dostop do podrobnih informacij otežen, zlasti kar zadeva mali ribolov, in ovirana analiza, med drugim zlasti v smislu razčlenitve podjetij, lastnikov plovil, zaposlenih v ribištvu, plovil in orodja, delovnih pogojev, starosti in spola; |
| --- | --- |

BK.

ker je razčlenitev ustreznih podatkov neustrezna, zaradi česar je dostop do podrobnih informacij otežen, zlasti kar zadeva mali ribolov, in ovirana analiza, med drugim zlasti v smislu razčlenitve podjetij, lastnikov plovil, zaposlenih v ribištvu, plovil in orodja, delovnih pogojev, starosti in spola;

Krepitev malega ribolova vzdolž vrednostne verige, spodbujanje višjih ribolovnih prihodkov in ustvarjanje priložnosti za diverzifikacijo dohodka

| 1. | meni, da prihodnost malega, priobalnega in obrtniškega ribolova ni odvisna le od dolgoročnih in trajnostnih ukrepov, temveč tudi od takojšnjih, smiselnih in učinkovitih ukrepov za povečanje stopnje dobička ribičev, tudi z dodelitvijo višjih kvot v skladu z znanstvenim mnenjem; meni, da je treba okrepiti organizacijske in poslovne zmogljivosti sektorja in privlačnost poklica, poskrbeti za usposabljanje in usmerjeno podporo za mlade ter izboljšati pogoje delovanja, zlasti za vključevanje žensk na plovila in v sektor na splošno, ter okrepiti njegov položaj v dobavni verigi; zato poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z državami članicami vzpostavi in izvaja podporne mehanizme za mali, obrtniški in priobalni ribolov, zlasti v okviru ESPRA, s katerimi bodo lahko reševale težave, ki so specifične za ta del sektorja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da je za prihodnost malega ribolova nujno, da se v skupni ribiški politiki prizna njegova posebna narava in da se sedanji instrumenti prilagodijo potrebam tega sektorja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da je potrebna skupna, širša in ustreznejša opredelitev malega, obrtniškega in priobalnega ribolova; poudarja, da bi morala biti takšna opredelitev pragmatična, merljiva in jasna; poudarja tudi, da bi morala opredelitev izhajati iz ustrezne ocene, ob upoštevanju značilnosti in meril za segment malega ribolova, ne samo dolžine plovila, da bi se evropska opredelitev malega ribolova uskladila z dejanskim stanjem tega segmenta, kot že velja za obstoječe opredelitve, vključene v nekatere mednarodne konvencije, kot sta Mednarodna komisija za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT) ali Generalna komisija za ribištvo v Sredozemlju (GFCM); |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da bi bilo treba to opredelitev vključiti v bolj horizontalno uredbo, kot je uredba o skupni ribiški politiki, da bi na ta način zajeli celotno ribiško zakonodajo EU; meni, da sprememba opredelitve ne bi smela vplivati na izvajanje ESPRA v sedanjem obdobju; poziva Komisijo, naj to vprašanje obravnava v prihodnjem pregledu uredbe o skupni ribiški politiki; |
| --- | --- |

4.

| 5. | potrjuje, da je treba okrepiti in skrajšati vrednostno verigo sektorja med proizvajalcem in potrošnikom, s čimer bi povečali priložnosti za neposredno prodajo ribičev potrošnikom in zmanjšali število posrednikov, da bi po možnosti dosegli stanje, ko lahko proizvajalec neposredno oskrbuje končnega potrošnika; poudarja, da je treba spodbujati strategije trženja, tudi s spodbujanjem novih distribucijskih poti, in pospeševati mehanizme za boljše razlikovanje med proizvodi, da bi ribičem omogočili kar največje koristi, povečali dobičkonosnost, podprli višje plačilo ter spodbujali pravično in ustrezno porazdelitev dodane vrednosti med ribiče; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva k bolj pravični in ustrezni porazdelitvi dodane vrednosti vzdolž vrednostne verige v sektorju ter k razmisleku o oblikah posredovanja, kot so zajamčene in okvirne cene, za katere bi bilo treba proizvodne stroške obravnavati kot spremenljivko, da bi dosegli zgoraj omenjeni cilj in izboljšali prihodke ribičev; ponovno poudarja, da bi morale imeti države članice v primeru resnih neravnovesij v verigi pooblastila za posredovanje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da je mali ribolov najšibkejši segment vzdolž vrednostne verige in da dogovori o trženju pogosto dajejo prednost interesom kupca, ne pa ribičev, ki imajo malo ali nič nadzora nad oblikovanjem cen, to pa posledično vodi do zanemarljivega zaslužka pri prodanih proizvodih; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva k ukrepom na ravni EU ali držav članic za zaščito ali oblikovanje trgov porekla, s čimer bi se zavzeli za prednostne kratke prodajne poti za tradicionalne proizvode; poudarja, da je pomembno promovirati in zagovarjati lastnosti rib, ulovljenih z malim ribolovom, kot so med drugim svežost, sezonskost, kulturna dediščina in trajnostnost; poziva k večji podpori za te proizvode na sejmih, v majhnih trgovinah in restavracijah, ob upoštevanju prehranskih navad prebivalstva, da bi karseda povečali vrednost lokalnih ribiških proizvodov in spodbujali lokalni razvoj; vztraja, naj se oblikujejo promocijske kampanje za lokalne ribiške proizvode, pri čemer naj se v celoti izkoristita skupna ureditev trgov in skupna ribiška politika; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da je treba diverzifikacijo proizvodov spodbujati s pobudami, katerih cilj je vzpostavljanje novih trgov, prepoznavanje vrednosti manj znanih užitnih in uživanih vrst, da bi izboljšali tržni položaj malega ribolova, zmanjšali povpraševanje po proizvodih, katerih stalno ponudbo skozi vse leto je mogoče zagotoviti le z uvozom, in prispevali k zmanjšanju ribolovnega pritiska na prekomerno izkoriščene vrste; ponovno poudarja, da je treba podpreti tudi spodbujanje diverzifikacije proizvodov v industriji konzerviranja, in sicer z uporabo podcenjenih ali manj priljubljenih vrst; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva k izvajanju programa usposabljanja za sektor Horeca (hotelirstvo in gostinstvo), ki bo vključeval znanje o morskih proizvodih in dobro prakso za zaščito virov, zlasti ozaveščanje o tem, da se vrste v nelovni dobi ne prodajajo in ne uživajo; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da je pomembno izvajati inovativne projekte v maloprodajnem sektorju, pri čemer poudarja sodelovanje z ribiškimi stanovskimi organizacijami in združenji malih ribičev, prek katerih se ohranja tesen odnos s končnim potrošnikom; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva države članice in organizacije proizvajalcev, naj preučijo, kako učinkoviteje spodbujati trženje predelanih ribiških proizvodov z višjo dodano vrednostjo, tudi konzerv, pri čemer naj se zgledujejo po določenih kmetijskih proizvodih, razmislijo pa naj tudi o programih za zunanjo promocijo ribiških proizvodov EU, vključno z njihovo predstavitvijo na mednarodnih tekmovanjih in sejmih; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da ima sektor morske hrane zelo omejena orodja, kot so oznake, na voljo potrošnikom, s katerimi bi ocenili trajnostna merila za segment malega ribolova in spodbujali proizvode z majhnim učinkom; poudarja, da bi lahko oznake, tam kjer obstajajo, škodile malemu ribolovu, saj bi sektor morda težko dostopal do nekaterih potrebnih podatkov ali pa morda nima finančnih zmogljivosti za začetek postopka certificiranja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da je treba temeljito pregledati uredbo o SUT, da bi se povečal njen prispevek k prihodkom sektorja in stabilnosti trga ter k boljšemu trženju in večji dodani vrednosti ribiških proizvodov; v zvezi s tem poudarja, da je pomembno oblikovati certificirane oznake za morsko hrano in mehanizme za blagovne znamke ribiških proizvodov, pa tudi povečati sledljivost v dobavni verigi, kar bi posledično izboljšalo obveščanje potrošnikov, jih spodbudilo k nakupu lokalno in trajnostno pridobljene morske hrane ter ozaveščalo o proizvodih malega ribolova; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva, naj se prek ESPRA omogočijo podporni programi za mali ribolov, da bi izboljšali poslovno upravljanje in organizacijske zmogljivosti, zmanjšali proizvodne stroške, izboljšali cene ob prvi prodaji ter zagotovili ekonomsko in okoljsko trajnostnost, zlasti z bolj trajnostno in sodobno floto; |
| --- | --- |

15.

| 16. | izpostavlja težave, ki še vedno pestijo sektor malega ribolova ter se zaradi nestanovitnih in naraščajočih cen goriva in drugih vložkov lahko še poslabšajo, kar še posebej vpliva na manj konkurenčne segmente flote, tj. mali, obrtniški in priobalni ribolov; |
| --- | --- |

16.

Izboljšanje pogojev delovanja in zagotovitev prihodnosti malega, obrtniškega in priobalnega ribolova

| 17. | pozdravlja dejstvo, da ESPRA omogoča podporo modernizaciji, zamenjavi ali nakupu novejših motorjev, ki oddajajo manj CO2, vključno z motorji, ki uporabljajo nove energetsko učinkovite tehnologije, in predelavi bencinskih motorjev; meni, da bi bilo treba uporabiti največje obstoječe stopnje sofinanciranja; opozarja, da številne od teh alternativnih rešitev glede motorizacije še niso na zadovoljivi stopnji razvoja in pomenijo znatno povečanje bruto tonaže, na primer pri nekaterih električnih motorjih; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da je v nekaterih regijah večina sektorja malega ribolova odvisna od subvencij za gorivo; opozarja, da predlog Komisije za direktivo Sveta o prestrukturiranju okvira Unije za obdavčitev energentov in električne energije (COM(2021)0563) z odpravo sedanje obvezne izjeme za ribiški sektor in uvedbo najnižje stopnje obdavčitve ogroža sposobnost preživetja večine segmenta malega ribolova, ki za oskrbo z gorivom ne more opraviti dolgih potovanj do pristanišč z nižjimi cenami; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo enake pogoje na mednarodni ravni in zato še naprej izvzemajo ribiško industrijo iz obdavčitve goriva; poudarja, da morebiten nov pristop ne bi smel obremeniti malega ribolova in bi moral biti osredotočen na alternativne rešitve, ki bi sektorju omogočile tako pravičen prehod v skladu s cilji zelenega dogovora kot možnost gospodarskega razcveta in dostojne pogoje za njegove delavce; v zvezi s tem in glede na trenutno izredno inflacijo cen goriva meni, da bi lahko države članice predvidele izredne ukrepe za pomoč segmentu malega, priobalnega in obrtniškega ribolova glede pričakovanih naraščajočih proizvodnih stroškov, zlasti v okviru ESPRA in nacionalnih operativnih programov; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja težave in resne negativne ekonomske in socialne posledice krize zaradi covida-19 za ribiški sektor ter meni, da morajo države članice po potrebi za njihovo odpravljanje nameniti razpoložljiva nacionalna sredstva in sredstva EU ter razmisliti o izrednih ukrepih za pomoč ribičem, vključno z delavci, pri premagovanju kriz ali motenj na trgu; poziva države članice, naj sredstva, ki so na voljo v okviru kriznih mehanizmov, uporabijo za podporo malemu ribolovu; poudarja, da je kljub krizi sektor malega priobalnega ribolova še naprej deloval in državljanom EU omogočal dostop do morske hrane, zlasti v odročnih obalnih regijah, na otokih in v najbolj oddaljenih regijah; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva države članice, naj sredstva iz mehanizma za okrevanje in odpornost namenijo naložbam v floto malega priobalnega ribolova, da bi pomagale ribičem in izvajalcem dejavnosti, ki opravljajo s tem povezano delo (večinoma ženske), kot so popravljavci mrež, pomočniki na kopnem in izvajalci pakiranja, ter delavcem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo, naj pod okriljem ESPRA omogoči sektorsko podporo za postavitev infrastrukture za skladiščenje, zamrzovanje in hlajenje ter vzdrževanje hladne verige od ladje do končnega potrošnika; meni, da je ta podpora odločilen element, ki bo segmentu malega ribolova omogočil, da v celoti izkoristi ribolovne vire (ne da bi pri tem uničil ali izčrpal staleže) ter zagotavlja redno oskrbo s svežimi in visokokakovostnimi proizvodi ter njihovo dobavo prebivalcem, sektorju Horeca in živilskopredelovalni industriji; |
| --- | --- |

21.

| 22. | meni, da bi lahko ustrezni pogoji skladiščenja v pristaniščih olajšali in zajamčili ohranjanje svežine rib ter pomagali pri dajanju na trg, s čimer bi se s posrednim vplivanjem na oblikovanje cen izboljšala dobičkonosnost rib; v zvezi s tem opozarja na možnosti, ki jih ponujajo skupna ureditev trgov in organizacije proizvajalcev; |
| --- | --- |

22.

| 23. | meni, da bi morali ESPRA in novi nacionalni operativni programi okrepiti in jasno podpreti mali ribolov, da bi prispevali k zagotavljanju trajnostnosti in prihodnje sposobnosti preživetja številnih obalnih skupnosti, ki so tradicionalno odvisne od ribolova, ter tako rešili posebne težave tega segmenta in podprli lokalno trajnostno upravljanje zadevnega ribištva; |
| --- | --- |

23.

| 24. | meni, da bi bilo treba podporo, ki jo države članice namenjajo pri izvajanju ESPRA, usmeriti v odpravljanje strukturnih pomanjkljivosti, da bi prispevali k povečanju prihodkov od ribolova, spodbujali delovna mesta s pravicami v sektorju in zagotavljali poštene cene proizvajalcem, podpirali razvoj s tem povezanih dejavnosti, ki so v verigi višje in nižje od ribolova, prispevali k razvoju in koheziji obalnih regij v okviru trajnostnega ribolova in prihodnosti sektorja malega ribolova; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da je treba za izboljšanje stopnje izvrševanja financiranja iz ESPRA in zagotovitev, da bo imel mali ribolov dostop do podpore, preučiti in izvesti ukrepe za racionalizacijo postopkov, s čimer bi zmanjšali birokracijo, zapletenost in čas odobritve pri oddaji vlog, spremeniti postopek financiranja za prejemanje pomoči in ga nadomestiti s sistemom predhodnega financiranja ter v celoti izkoristiti omejitve za financiranje iz sklada; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da EU nima orodja za razumevanje obsega naložb ESPR in ESPRA v sektorju malega ribolova, števila financiranih primerov dobre prakse, doseganja konkretnih rezultatov ter načina delovanja lokalnih akcijskih skupin in njihovega učinkovitega izvajanja skupne ribiške politike; poziva Komisijo, naj vzpostavi takšno orodje kot temeljni korak k razumevanju, kako razširiti dobro prakso in posnemati uspešne ribolovne metode na ravni EU; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva države članice, naj zagotovijo tehnično pomoč na lokalni ravni, da bi malim ribičem olajšali dostop do sredstev EU in nacionalnih sredstev; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opozarja na visoko povprečno starost flote za mali ribolov in v zvezi s tem poudarja, da mora ribolovna dejavnost tega segmenta postati privlačna za mlade in ženske; poudarja, da je treba obnoviti in posodobiti floto za mali ribolov, da bi izboljšali varnost in življenjske razmere na krovu, izboljšali energetsko učinkovitost in povečali okoljsko prijaznost segmenta, hkrati pa zagotovili, da se ribolovna zmogljivost celotne ribiške flote ne bo povečala, ter izboljšali socialno in ekonomsko trajnostnost ribiških skupnosti, ki so odvisne od flote; v zvezi s tem poudarja, da je treba obravnavati primere, ko so plovila zastarela, kar povzroča višje stroške obratovanja, vzdrževanja in prerazvrstitve (gospodarsko in okoljsko), kar posledično ogroža zajamčene varnostne pogoje med obratovanjem; poudarja, da bi lahko merila bruto tonaže za merjenje ribolovne zmogljivosti z vključitvijo tudi prostora, namenjenega za opremo in udobje posadke, ovirala posodobitev ribiških plovil in prepotrebno izboljšanje delovnih pogojev flote za mali ribolov; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj pregleda ta merila in druge medsebojno povezane določbe ter najde rešitev, ki bi lahko potrebe malih ribiških delavcev uskladila s potrebo, da se ribolovne zmogljivosti flote EU ne bodo povečale; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ponovno poudarja, da je nujna podpora za obnovo in/ali posodobitev flote, ki je potrebna za izboljšanje varnosti, delovnih pogojev ter ekonomske in okoljske trajnostnosti dejavnosti, a meni, da je to treba doseči izključno brez povečanja ribolovne zmogljivosti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | meni, da bi bila lahko prihodnost malega ribolova, zlasti v najbolj oddaljenih regijah, ogrožena, če ne bo upoštevana potreba po prenovi flote ter vzdrževanju in izboljšanju plovil, zlasti, a ne izključno, zastarelih in neučinkovitih plovil; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da so v ESPRA na voljo možnosti za naložbe v varnost, boljše življenjske pogoje in energetsko učinkovitost plovil, kar lahko koristi tudi mali priobalni in obrtniški floti, ter da bi moral sklad vključevati tudi možnosti financiranja za obnovo in prestrukturiranje plovil, spreminjanje njihove velikosti ter nakup novih plovil v floti za mali ribolov, zlasti v primerih, ko ima ta flota visoko povprečno starost in ne zagotavlja osnovnih pogojev varnosti in obratovanja, pa tudi za povečanje moči motorja, kadar je to ustrezno utemeljeno, da se vzpostavijo boljši varnostni pogoji na krovu med obratovanjem ter ob izplutju na morje in vrnitvi ter podaljša čas, preživet na morju, pod pogojem, da se zmogljivosti ribolovnega napora ne bodo povečale, zlasti v najbolj oddaljenih regijah; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva države članice, naj poskrbijo za polno izvajanje standardov in predpisov EU v zvezi z varnostjo ter delovnimi in življenjskimi pogoji na krovu ribiških plovil; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da bi si morale države članice stalno prizadevati za vzdrževanje in nadgradnjo svojih luk in pristanišč ter tako zagotoviti varno iztovarjanje in razkladanje ulova; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja socialno-ekonomski pomen ribiškega sektorja, vključno z malim, obrtniškim in priobalnim ribolovom, v najbolj oddaljenih regijah z vidika zaposlovanja in socialne kohezije, saj so za ta območja značilne strukturne omejitve in manj priložnosti za gospodarsko diverzifikacijo; zato poziva, naj se poveča podpora EU sektorju malega ribolova v teh regijah; |
| --- | --- |

34.

| 35. | je seznanjen s podporo iz ESPRA za ribiški sektor v najbolj oddaljenih regijah, zlasti podporo za dodatne stroške, ki nastanejo zaradi oddaljenosti, pri prodaji nekaterih ribiških proizvodov iz nekaterih najbolj oddaljenih regij; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja posebne značilnosti vrednostnih verig ribiškega sektorja v najbolj oddaljenih regijah in vztraja, da je za njihovo okrepitev in olajšanje dostopa do trgov potrebna posebna pozornost, ta cilj pa bi lahko dosegli ne samo z vzpostavitvijo programa POSEI za ribištvo, temveč tudi z vzpostavijo podobnega programa za promet; |
| --- | --- |

36.

| 37. | izpostavlja potencial, ki ga ima turistični ribolov v teh regijah za privabljanje mladih v poklic in diverzifikacijo prihodkov ribičev, ne da bi se povečal njihov ribolovni napor, spoštovanje omejitev ribolovnega napora in ozaveščanje javnosti o tradiciji sektorja in morski pismenosti; poudarja, da je treba zmanjšati birokracijo, povezano s to dejavnostjo, in zagotoviti podporo EU za te dejavnosti; |
| --- | --- |

37.

| 38. | meni, da je treba za prihodnost malega ribolova s predpisi EU vzpostaviti regulativno okolje, ki bo krepilo položaj ribičev v dobavni verigi in omogočalo naložbe za dolgoročno vzdržnost, stabilnost in gospodarsko konkurenčnost sektorja; |
| --- | --- |

38.

| 39. | meni, da bi morali cilji ribiške politike vključevati zagotavljanje preskrbe prebivalstva z ribami (kot del zagotavljanja prehranske varnosti in suverenosti), razvoj obalnih skupnosti ob zagotavljanju, da se ribolovne dejavnosti razvijajo v okviru ekoloških omejitev, in spodbujanje poklicev, povezanih z ribištvom, s povečanjem njihove privlačnosti; poudarja, da bi bilo treba pri izvajanju skupne ribiške politike priznati tudi socialno-ekonomsko vlogo malega ribolova v ribiških skupnostih, saj ustvarja delovna mesta in izboljšuje življenjske pogoje ribičev in delavcev (običajno žensk), ki opravljajo pomožne naloge, z izboljšanjem delovnih, bivalnih in varnostnih pogojev za posadke, da bi privabili mlade in generacijsko pomladili to dejavnost v okviru zajamčene trajnostnosti in dobrega ohranjanja virov; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ponovno poudarja, da je dejansko stanje ribištva v EU zapleteno in se med državami članicami zelo razlikuje glede na zadevne ribiške flote, vpliv različnih segmentov flote na okolje, ribolovno orodje, staleže rib in njihovo stanje ohranjenosti ter potrošniške navade prebivalstva; poudarja možnost regionalizacije upravljanja ribištva v okviru skupne ribiške politike, kjer je to primerno, ob hkratnih enakih konkurenčnih pogojih za vse ribiče, tudi v regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva; ponovno poudarja, da mora upravljanje ribištva zaradi te velike raznolikosti imeti izjeme, ki državam članicam in regijam omogočajo izvajanje bolj specializiranih praks upravljanja, ki upoštevajo posebne značilnosti, spodbujajo dialog, vključujejo sektor in obalne skupnosti v postopek odločanja, opredeljevanja in izvajanja politik ter temeljijo na trdnih znanstvenih spoznanjih; |
| --- | --- |

40.

| 41. | zato meni, da je treba v programih ESPRA držav članic upoštevati pobude za upravljanje na lokalni ravni prek soupravljanja; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poudarja, da bi bilo treba pri sedanjem pregledu Uredbe (ES) št. 1224/2009 o nadzoru ribištva upoštevati posebne značilnosti malega ribolova ter da ga ne bi smeli preobremeniti z birokracijo, zlasti v zvezi z geolokacijo ali elektronskim pošiljanjem podatkov o ulovu; poziva k vzpostavitvi nadzornega sistema, ki bo posebej zasnovan in prilagojen dejanskemu stanju in raznolikosti male priobalne flote, vključno z nabiranjem školjk in ribolovom brez plovil, pri katerem sta ključnega pomena sorazmernost in postopen pristop; |
| --- | --- |

42.

| 43. | meni, da je pomembna diverzifikacija dejavnosti v širšem trajnostnem modrem gospodarstvu, za to pa je treba podpirati kulturo skupnosti ter spodbujati ribiške stranske proizvode in proizvode, ki sicer imajo potencial, a nimajo tržne vrednosti; vendar po njegovem mnenju takšne dejavnosti ne bi smele ogroziti ribolovnih dejavnosti ali zgodovinskih pravic ribičev do morja; |
| --- | --- |

43.

| 44. | je prepričan, da uporaba pomorskega prostora za druga področja gospodarske izrabe ne bi smela ogroziti zgodovinskih ribolovnih pravic; meni, da bi bilo treba mali ribolov v celoti vključiti v strateško načrtovanje teh politik; meni, da podobne razmere obstajajo v celinskih vodah, kjer je mali ribolov v vse večjih sporih glede virov in uporabe sladke vode, saj tekmuje s panogami, ki negativno vplivajo na obrežne habitate in ribolovne vire; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja, da socialno-ekonomski in okoljski izzivi, ki izhajajo iz upravljanja zaščitenih morskih območij, porajajo potencialno rešitev za uskladitev ciljev ohranjanja in trajnostnosti na eni strani z vključevanjem sektorja malega ribolova v odločitve upravljanja zaščitenih morskih območjih in njihove okolice na drugi strani; v zvezi s tem poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo participativne pristope k upravljanju zaščitenih morskih območij, ki bodo temeljili na bioloških in socialno-ekonomskih podatkih, ki se bodo oblikovali, izvajali in pregledovali skupaj z upravljavci zaščitenih morskih območij, zadevnimi deležniki in sektorjem malega ribolova; poziva Komisijo in države članice, naj razmislijo o oblikovanju praks participativnega upravljanja, tudi zato, da bi dosegli ravnovesje med trajnostnim razvojem malega ribolova in po potrebi trajnostnim razvojem odgovornega turizma; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja potrebo po ekonomski in socialni zaščiti v obdobjih, ko ribolov ni dovoljen, in v primeru nesreč, ki ovirajo dejavnosti; poudarja, da so potrebni mehanizmi, ki bodo zagotavljali nadomestilo plače za izgubljeni zaslužek v teh obdobjih; poudarja, da bi bilo treba prejemanje tovrstnega nadomestila za namene starostne pokojnine in drugih pravic iz socialne varnosti obravnavati kot dejanski delovni čas; |
| --- | --- |

46.

| 47. | meni, da je treba, če želimo generacijsko pomladitev, vzpostaviti privlačne pogoje za mlade in ženske, kar pomeni vrednotenje dohodka od ribolova in njegovo stabilnost ter uporabo načela enakega plačila za delo enake vrednosti, povečanje dodelitve kvot za mali ribolov v skladu z znanstvenim mnenjem, uvedbo usposabljanja pod pogoji, ki ustrezno upoštevajo raznolikost ribolovnih praks, ribolovnega orodja in potreb vsake države članice, ter zagotovitev ustreznih delovnih pogojev in varnosti na krovu; opozarja, da ESPRA vključuje podporo za usposabljanje in poklicni razvoj; meni, da bi moralo usposabljanje vključevati močno praktično komponento, pri čemer bi bilo treba upoštevati posebne nacionalne, regionalne ali lokalne razmere, v katerih poteka; poleg tega meni, da bi moralo biti mogoče praktični del združiti s teoretičnim usposabljanjem, hkrati pa izkoristiti pridobljeno znanje tistih, ki so delovali ali delujejo na morju; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva k povečanju finančnih in tehničnih sredstev za raziskave na področju ribištva v vsaki državi članici, da bi razvili dejavnosti, usmerjene v ribištvo in ribolovne vire, okrepili in izboljšali zbiranje podatkov in oceno stanja virov; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva k povečanju finančnih in tehničnih virov za z ribištvom povezane znanstvene raziskave in razvoj v EU in vseh državah članicah; zlasti poudarja, da je treba raziskovalne inštitute in laboratorije s tega področja podpreti z materialnimi in človeškimi viri, da bi razvili dejavnosti, usmerjene v spodbujanje malega, priobalnega in obrtniškega ribolova, ter omogočili boljše razumevanje različnih vzrokov za zmanjševanje ribjih staležev in ohranjanje ribolovnih virov; poudarja, da je treba ribiče in združenja ribičev vključiti v znanstveno spremljanje, evidentiranje, zbiranje podatkov, upravljanje in nadzor, da bi v celoti izkoristili njihovo znanje; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva Komisijo, naj začne celovito evidentiranje po vsej regiji za namen priprave natančnih in celovitih izhodiščnih podatkov o malem ribolovu, da bi izmerili ekonomski in socialni učinek malega ribolova v kvantitativnem in kvalitativnem smislu ter ocenili vrednost rezultatov, ki jih ustvari mali ribolov, njihov gospodarski vpliv na obalne skupnosti ter njihov vpliv na povezane sektorje. |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva države članice in Komisijo, naj podprejo raziskave praks, ki povečujejo in diverzificirajo prihodke ribiških skupnosti in ribiškega sektorja, vključno z malim ribolovom; meni, da bi bilo treba rezultate teh raziskav razširjati v EU, da bi posnemali, izvajali in spodbujali projekte na nacionalni ravni in ravni EU; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poudarja, da kljub izboljšani podatkovni pokritosti na evropski ravni še vedno primanjkuje izčrpnih ekonomskih, socialnih in teritorialnih statističnih podatkov in kazalnikov o malem ribolovu; poudarja, da to pomanjkanje statističnih podatkov onemogoča ustrezno analizo segmenta, zato je težje oblikovati ustrezne zakonodajne ukrepe za obravnavo najbolj perečih vprašanj, s katerimi se ukvarja mali ribolov; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva države članice, naj pospešijo in izboljšajo ustrezno zbiranje in razčlenjevanje podatkov o ribištvu, pri čemer naj pridobijo primerne statistične podatke o ulovu in iztovarjanju, da bi bolje ocenili in upravljali vire, vključno s povezanimi dejavnostmi, socialnimi in gospodarskimi vidiki ter analizami drugih načinov tržne uporabe, zlasti za mali ribolov in z njim povezane skupnosti; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Komisijo, naj po vsej regiji začne celovito evidentiranje sistemov socialne zaščite in nacionalne zakonodaje, ki so v državah članicah v veljavi in na voljo malemu ribolovu, da bi opredelili in spodbujali najuspešnejše možnosti, vključno z zakonodajnimi in institucionalnimi mehanizmi, ki zagotavljajo polno udeležbo malega ribolova v vseh dejavnostih, povezanih s trajnostnim razvojem sektorja, kot so razvoj alternativnih dejavnosti, soupravljanje, finančna podpora, označevanje, sledljivost ter pravica do dostojnega dela in socialne zaščite; |
| --- | --- |

54.

| 55. | meni, da morajo države članice pri izvajanju skupne ribiške politike zagotoviti, da doseganje potrebnih okoljskih ciljev poteka vzporedno z opredelitvijo socialnih in gospodarskih ciljev ter da morajo Komisija in države članice upoštevati njihovo soodvisnost tako pri izvajanju zakonodaje kot pri pripravi prihodnjih zakonodajnih pobud; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poudarja, da imajo lahko organizacije proizvajalcev ključno vlogo pri upravljanju struktur trženja proizvodov malega ribolova, izboljšanju dostopa proizvodov malega ribolova na trg in povečanju razpoložljivosti lokalnih živilskih proizvodov v obalnih skupnostih; poudarja zlasti dejstvo, da bi te dejavnosti krepitve in spodbujanja prispevale k boljšemu položaju malega ribolova pri pogajanjih o cenah ter spodbujale zdravo konkurenco znotraj sektorja in učinkovitejšo uporabo lastnih struktur in virov prek skupnih ukrepov; |
| --- | --- |

56.

| 57. | v zvezi s tem poudarja, kako pomembno je povečati namensko organizacijsko zmogljivost sektorja malega ribolova za krepitev njegovega položaja v vrednostni verigi; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe za povečanje pogajalske moči malih ribičev ter podpirajo, spodbujajo in olajšujejo ustanavljanje organizacij proizvajalcev, združenj in zadrug za ta segment, saj so pomembno orodje za izboljšanje njihovega položaja v dobavni verigi in povečanje njihove pogajalske moči v razmerju do drugih akterjev na trgu, da bi imeli dobre stopnje dobička in bolje upravljali svoje ribolovne dejavnosti; |
| --- | --- |

57.

| 58. | vztraja, da je treba priznati združenja in stanovske organizacije ter jim omogočiti pridobivanje finančne pomoči pod enakimi pogoji kot organizacijam proizvajalcev; poziva države članice in Komisijo, naj zlasti v okviru reforme skupne ureditve trgov sprejmejo pobude v zvezi s tem, da bi odpravili vsakršno diskriminacijo med stanovskimi organizacijami in organizacijami proizvajalcev; |
| --- | --- |

58.

| 59. | v zvezi s tem poziva Komisijo in države članice, naj ukrepajo v skladu z uredbo o SUT in pripravijo regionalne načrte za organizacije proizvajalcev malega ribolova, da bi povečali dobičkonosnost sektorja malega ribolova ter izboljšali kakovost in sledljivost njegovih proizvodov; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poudarja, da je pomembno vključevati male ribiče v postopke odločanja na ravni EU ter na nacionalni in lokalni ravni, ter poziva Svet in države članice, naj izboljšajo preglednost postopka odločanja glede malega ribolova in tako poskrbijo za prevzemanje odgovornosti; spodbuja opolnomočenje združenj malih ribičev, da bi si v odborih soupravljanja delili odgovornost in pristojnosti odločanja pri pripravi in izvajanju načrtov soupravljanja z nacionalnimi organi; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poudarja, da je za sposobnost preživetja malega ribolova ključen varen dostop do virov in ribolovnih območij na eni strani ter do trgov z dodano vrednostjo na drugi; v zvezi s tem poziva k diferenciranemu pristopu k upravljanju malega ribolova, ki bo vključeval prednostni dostop do obalnih ribolovnih območij; |
| --- | --- |

61.

| 62. | meni, da je soupravljanje ključno orodje za mali ribolov, ki omogoča optimizacijo upravljanja ribolovnih virov s celostnim pristopom, ob upoštevanju vseh vidikov trajnostnosti, vključno z okoljskimi, socialnimi in ekonomskimi, ter z dejavno udeležbo in vključevanjem uprave, ribiškega sektorja, znanstvene skupnosti in organizacij civilne družbe; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poudarja majhen vpliv ribištva na okolje in njegovo proizvodnjo zdrave hrane, saj ne vključuje umetnega krmljenja, antibiotikov, gnojil ali uporabe kemičnih pesticidov; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poudarja, da ne bi smeli ustvarjati umetnega spora med industrijskimi in malimi ribiči; meni, da industrijski in mali ribiči eden drugemu niso konkurenca, saj večinoma lovijo različne vrste na večinoma različnih ribolovnih območjih; je seznanjen z dejstvom, da so tako imenovana industrijska ribiška podjetja tudi družinska podjetja, ki obstajajo že več generacij in so globoko zakoreninjena v lokalnih ribiških skupnostih ter povezana z njimi; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poudarja, da je razglasitev leta 2022 za mednarodno leto obrtniškega ribolova in akvakulture izjemna priložnost za usmerjanje svetovne pozornosti na delo, ki ga ta segment flote opravi za prehransko varnost in trajnostno rabo naravnih virov, pa tudi za večjo prepoznavnost obrtniškega ribolova in njegovo dejavnejše vključevanje v postopke odločanja; |
| --- | --- |

65.

| 66. | meni, da sta izboljšanje selektivnosti in prehod na ribolovne tehnike z majhnim vplivom ključnega pomena za preživetje in uspešnost malega ribolova; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poudarja, da bi morale javne institucije najšibkejšim segmentom flote olajšati dostop do financiranja, da bi krepili vrednostne verige in preprečili nedelovanje trga; v zvezi s tem poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo zakonodajne pobude, ki bi sektorju malega ribolova omogočile lažji dostop do formalnega financiranja; poudarja, da bi to moralo vključevati dostop do formalnih posojil za kapitalske stroške in financiranje ribolovnih dejavnosti, oblikovanje instrumentov in finančnih produktov za srednjeročne do dolgoročne naložbe v partnerstvu s finančnimi institucijami ter uporabo shem formalnega financiranja, kot so pogodbe o proizvodnji ali potrdila o skladiščenju, s sodelovanjem ribičev, trgovcev in javnih organov; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poudarja, da je pomorsko prostorsko načrtovanje ključno za sodelovanje vseh deležnikov pri odločanju o uporabi in varstvu morskega okolja; poudarja, da je pomorsko prostorsko načrtovanje ključno za sodelovanje malih ribičev v postopku odločanja; |
| --- | --- |

68.

| 69. | vztraja, da je stalno zmanjševanje podpore EU sektorju v zaporednih večletnih finančnih okvirih in zlasti zmanjšanje financiranja ESS/ESPRA in skupne ureditve trgov eden od dejavnikov, ki so prispevali k poslabšanju razmer v tem sektorju; zato ponovno poudarja, da je treba znatno povečati finančno podporo EU ribiškemu sektorju; |
| --- | --- |

69.

| 70. | meni, da so prostovoljne smernice FAO za zagotavljanje trajnostnega malega ribolova v okviru prehranske varnosti in izkoreninjenja revščine dragocen prispevek k opredelitvi okvira za zaščito, povečanje in spodbujanje malega ribolova v okviru politike upravljanja ribištva; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva vse države članice, naj s posebnimi projekti in popolnim pravnim priznanjem vloge žensk kot „pomočnic“ in sodelavk v družinskih ribiških podjetjih okrepijo vlogo dela žensk v ribištvu, da bi zagotovili večja delovnopravna jamstva, prihodke za prihodnost in socialnovarstvene prejemke; |
| --- | --- |

71.

| 72. | meni, da je primerno okrepiti sodelovanje za priznanje osnovnega usposabljanja v pristojnosti šol ali izobraževalnih ustanov, ki jih priznavajo nacionalni izobraževalni sistemi vsake države članice ali tretje države in ki so mednarodno priznane; |
| --- | --- |

72.

| 73. | meni, da bi bilo vzpostavljanje stičnih točk med različnimi organizacijami, ki zastopajo sektor, pomemben element pri zagovarjanju njegovih zahtev in zagotavljanju, da se sektor ustrezno upošteva pri opredeljevanju politik upravljanja ribištva in politik za uporabo pomorskega prostora; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poziva Komisijo, naj v okviru kohezijske politike spodbuja projekte, ki bodo prispevali k zaščiti obalnih in otoških območij kot sestavnih delov kulturne in zgodovinske dediščine; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poudarja, da bi lahko sektor malega ribolova bolj kot preostali segmenti flote nosil večje breme posledic vse večje potrebe po obnovljivih virih energije zaradi doseganja ciljev evropskega zelenega dogovora; poudarja, da bo mali ribolov še posebej prizadet, če bo izrinjen zaradi postavljanja vse več vetrnih elektrarn na morju znotraj priobalnih ribolovnih območij, saj morda nima zmogljivosti za selitev na druga ribolovna območja ali za spreminjanje ribolovnih metod; v zvezi s tem poziva k ustreznemu pomorskemu prostorskemu načrtovanju, da bi poskrbeli za interese vseh sektorjev, in k pravičnemu nadomestilu za male ribiče, kar naj bo zadnja možnost; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poudarja priložnosti, ki izhajajo iz morebitne sinergije med malim ribolovom in drugimi sektorji, zlasti z obalnim turizmom, ki ima enaka sredstva in infrastrukturo kot sektor malega ribolova; poudarja, da bi takšna sinergija omogočila diverzifikacijo lokalnega gospodarstva, dodatna delovna mesta in dodaten prihodek za družine ter pomagala ustaliti upadanje dobičkonosnosti in delovnih mest v ribiškem sektorju; v zvezi s tem poziva k jasni opredelitvi ribolovnega turizma, ki bo predvidevala regulirano dejavnost in hkrati poklicnim malim ribičem omogočala, da v celoti izkoristijo priložnosti, ki jih ponuja sinergija s sektorjem modrega gospodarstva; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poudarja, da so v sektorju malega ribolova ženske še vedno premalo zastopane, čeprav so v tem sektorju vedno imele dejavno, a pogosto neopazno vlogo; poudarja, da je to „neopaznost“ mogoče pripisati ne le kulturnim razlogom, temveč tudi pomanjkanju uradnih statističnih podatkov o zaposlenosti žensk v sektorju malega ribolova; poziva Komisijo in države članice, naj podprejo projekte, namenjene zbiranju informacij o zaposlovanju žensk, ter ženskam omogočijo, da vstopijo v sektor malega ribolova in prevzamejo osrednjo vlogo v njem; |
| --- | --- |

77.

| 78. | meni, da bi dostopno delovno okolje, tudi v ribiškem sektorju, v katerem bi se lahko na trg dela ponovno vključili aktivni in nekdanji ribiči ter drugi delavci iz ribiške industrije s telesnimi ali duševnimi motnjami, privedlo k večji socialni vključenosti ter pomagalo ustvariti več spodbud za ustvarjanje dohodka v ribiškem sektorju in ribiških skupnostih; |
| --- | --- |

78.

o

o o

| 79. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

79.

---

(1)  Dokument o pomorskem gospodarstvu št. 08/2020, The EU fishing fleet 2020: Trends and economic results, Evropska komisija, Generalni direktorat za pomorske zadeve in ribištvo, 9. marec 2021.

(2)  UL L 354, 28.12.2013, str. 22.

(3)  UL L 354, 28.12.2013, str. 1.

(4)  UL L 257, 28.8.2014, str. 135.

(5)  UL C 474, 24.11.2021, str. 218.

(6)  UL L 247, 13.7.2021, str. 1.

(7)  UL L 149, 20.5.2014, str. 1.

(8)  UL C 184, 5.5.2022, str. 2.

(9)  The 2019 Annual Economic Report on the EU Fishing Fleet (STECF 19-06), Evropska komisija, Skupno raziskovalno središče, Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo, 20. avgust 2019: https://op.europa.eu/sl/publication-detail/-/publication/ca63ab82-c3bf-11e9-9d01-01aa75ed71a1.

(10)  Social data in the EU fisheries sector, Evropska komisija, Skupno raziskovalno središče, Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo, 26. september 2019: https://op.europa.eu/sl/publication-detail/-/publication/fd0f6774-e0dd-11e9-9c4e-01aa75ed71a1.

(11)  The 2021 Annual Economic Report on the EU Fishing Fleet (STECF 21-08), Evropska komisija, Skupno raziskovalno središče, Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo, 8. december 2021: https://op.europa.eu/sl/publication-detail/-/publication/77fb8e7b-58a7-11ec-91ac-01aa75ed71a1/.

(12)  Social dimension of the CFP (STECF 20-14), Evropska komisija, Skupno raziskovalno središče, Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo, 10. december 2020: https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2672864/STECF+20-14+-+Social%20+dimension+CFP.pdf/a68c6c42-6b64-41fc-b5a0-b724c71aa78e.

(13)  Pascual-Fernández, J. J., Pita, C., in Bavinck, M. (ur.), Small-Scale Fisheries in Europe: Status, Resilience and Governance, zbirka publikacij MARE, št. 23, Springer, Cham, Švica, 2020.

(14)  https://www.actu-environnement.com/media/pdf/news-28756-declaration-malte-surpeche-mediterranee.pdf

(15)  Letno poročilo o izvajanju ESPR za leto 2020, Evropska komisija, Generalni direktorat za pomorske zadeve in ribištvo, podporna enota za spremljanje in vrednotenje ribištva in akvakulture, september 2021: https://oceans-and-fisheries.ec.europa.eu/system/files/2021-09/emff-implementation-report-2020_en.pdf.

(16)  Martini, R., in Innes, J., Relative Effects of Fisheries Support Policies, OECD Food, Agriculture and Fisheries Papers, št. 115, OECD Publishing, Pariz, 2018: https://www.oecd-ilibrary.org/agriculture-and-food/relative-effects-of-fisheries-support-policies_bd9b0dc3-en.

(17)  Said, A., idr., „Small-scale fisheries access to fishing opportunities in the European Union: Is the Common Fisheries Policy the right step to SDG14b?“, Marine Policy, št. 118, 2020: https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0308597X20302475.

(18)  Smith, H., in Basurto, X., „Defining Small-Scale Fisheries and Examining the Role of Science in Shaping Perceptions of Who and What Counts: A Systematic Review“, Frontiers in Marine Science, št. 6, 2019: https://www.frontiersin.org/articles/10.3389/fmars.2019.00236/full.

(19)  Študija Small-scale Fisheries and Blue Growth in the EU, Evropski parlament, Generalni direktorat za notranjo politiko, tematski sektor B – strukturna in kohezijska politika, 18. marec 2017: https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2017/573450/IPOL_STU(2017)573450_EN.pdf

(20)  Študija Workshop on electronic technologies for fisheries – Part III: Systems adapted for small-scale vessels, Evropski parlament, Generalni direktorat za notranjo politiko, tematski sektor B – strukturna in kohezijska politika, 30. julij 2021: https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/690863/IPOL_STU(2021)690863_EN.pdf.

(21)  Študija Impacts of the COVID-19 pandemic on EU fisheries and aquaculture, Evropski parlament, Generalni direktorat za notranjo politiko, tematski sektor B – strukturna in kohezijska politika, 7. julij 2021: https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/690880/IPOL_STU(2021)690880_EN.pdf.

(22)  UL C 419, 16.12.2015, str. 167.

(23)  UL C 58, 15.2.2018, str. 82.

(24)  UL C 334, 19.9.2018, str. 20.

(25)  UL C 117, 11.3.2022, str. 18.

(26)  UL C 117, 11.3.2022, str. 67.

(27)  Sporočilo komisije z dne 9. junija 2021 z naslovom Za bolj trajnostni ribolov v EU: trenutno stanje in usmeritve za leto 2022 (COM(2021)0279).

(28)  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/FISH_FLEET_ALT__custom_ 1479572/default/table?lang=en

(29)  https://ec.europa.eu/fisheries/facts_figures_en?qt-facts_and_figures=2

(30)  Glej str. 8 v Small-Scale Fisheries in Europe: Status, Resilience and Governance (Mali ribolov v Evropi: položaj, odpornost in upravljanje).

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

torek 17. januarja 2023

| 16.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 214/167 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 214/167

---

P9_TA(2023)0005

Spremembe Poslovnika Evropskega parlamenta v zvezi s členom 7 o zaščiti privilegijev in imunitete ter členom 9 o postopkih v zvezi z imuniteto

Sklep Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2023 o spremembah Poslovnika Evropskega parlamenta v zvezi s členom 7 o zaščiti privilegijev in imunitete ter členom 9 o postopkih v zvezi z imuniteto (2022/2210(REG))

(2023/C 214/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju pisem svoje predsednice z dne 9. novembra in 16. decembra 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisem svoje predsednice z dne 9. novembra in 16. decembra 2022,

| — | ob upoštevanju členov 236 in 237 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 236 in 237 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A9-0001/2023), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A9-0001/2023),

| 1. | se odloči spremeniti Poslovnik, kot sledi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odloči, da bodo spremembe začele veljati dan po njihovem sprejetju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svoji predsednici, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji v vednost. |
| --- | --- |

3.

Sprememba 1

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 7 – odstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   V primerih, kadar se zatrjuje, da so ali bodo organi države članice kršili privilegije in imuniteto poslanca ali nekdanjega poslanca, se lahko v skladu s členom 9(1) vloži zahteva za sklep Parlamenta, da se ugotovi, ali je prišlo ali verjetno bo prišlo do kršitve teh privilegijev in imunitete. | 1.   V primerih, kadar se zatrjuje, da so ali bodo organi države članice
  ali Evropsko javno tožilstvo
  kršili privilegije in imuniteto poslanca ali nekdanjega poslanca, se lahko v skladu s členom 9(1) vloži zahteva za sklep Parlamenta, da se ugotovi, ali je prišlo ali verjetno bo prišlo do kršitve teh privilegijev in imunitete. |

Veljavno besedilo

Sprememba

1.   V primerih, kadar se zatrjuje, da so ali bodo organi države članice kršili privilegije in imuniteto poslanca ali nekdanjega poslanca, se lahko v skladu s členom 9(1) vloži zahteva za sklep Parlamenta, da se ugotovi, ali je prišlo ali verjetno bo prišlo do kršitve teh privilegijev in imunitete.

1.   V primerih, kadar se zatrjuje, da so ali bodo organi države članice
  ali Evropsko javno tožilstvo
  kršili privilegije in imuniteto poslanca ali nekdanjega poslanca, se lahko v skladu s členom 9(1) vloži zahteva za sklep Parlamenta, da se ugotovi, ali je prišlo ali verjetno bo prišlo do kršitve teh privilegijev in imunitete.

Sprememba 2

Sprememba 2

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 9 – odstavek 1

Člen 9 – odstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Vsaka zahteva za odvzem imunitete poslancu, ki jo na predsednika naslovi pristojni organ države članice, ali za zaščito privilegijev in imunitete, ki jo na predsednika naslovi poslanec ali nekdanji poslanec, se razglasi na plenarnem zasedanju in posreduje pristojnemu odboru. | 1.   Vsaka zahteva za odvzem imunitete poslancu, ki jo na predsednika naslovi pristojni organ države članice
  ali evropski glavni tožilec
  , ali za zaščito privilegijev in imunitete, ki jo na predsednika naslovi poslanec ali nekdanji poslanec, se razglasi na plenarnem zasedanju in posreduje pristojnemu odboru. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

1.   Vsaka zahteva za odvzem imunitete poslancu, ki jo na predsednika naslovi pristojni organ države članice, ali za zaščito privilegijev in imunitete, ki jo na predsednika naslovi poslanec ali nekdanji poslanec, se razglasi na plenarnem zasedanju in posreduje pristojnemu odboru.

1.   Vsaka zahteva za odvzem imunitete poslancu, ki jo na predsednika naslovi pristojni organ države članice
  ali evropski glavni tožilec
  , ali za zaščito privilegijev in imunitete, ki jo na predsednika naslovi poslanec ali nekdanji poslanec, se razglasi na plenarnem zasedanju in posreduje pristojnemu odboru.

Sprememba 3

Sprememba 3

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 9 – odstavek 5

Člen 9 – odstavek 5

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Odbor lahko od
  zadevnega
  organa zahteva kakršno koli informacijo ali pojasnilo, ki se mu zdi potrebno za oblikovanje mnenja, ali je imuniteto treba odvzeti ali zaščititi. | 5.   Odbor lahko od organa
  zadevne države članice ali, odvisno od primera, evropskega glavnega tožilca
  zahteva kakršno koli informacijo ali pojasnilo, ki se mu zdi potrebno za oblikovanje mnenja, ali je imuniteto treba odvzeti ali zaščititi. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

5.   Odbor lahko od
  zadevnega
  organa zahteva kakršno koli informacijo ali pojasnilo, ki se mu zdi potrebno za oblikovanje mnenja, ali je imuniteto treba odvzeti ali zaščititi.

5.   Odbor lahko od organa
  zadevne države članice ali, odvisno od primera, evropskega glavnega tožilca
  zahteva kakršno koli informacijo ali pojasnilo, ki se mu zdi potrebno za oblikovanje mnenja, ali je imuniteto treba odvzeti ali zaščititi.

Sprememba 4

Sprememba 4

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 9 – odstavek 8

Člen 9 – odstavek 8

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 8.   Odbor lahko poda obrazloženo mnenje o pristojnosti organa in dopustnosti zahteve, vendar se v nobenem primeru ne izreče niti o krivdi ali nekrivdi poslanca niti se ne izreče o tem, ali mnenja oziroma dejanja, ki se pripisujejo poslancu, upravičujejo kazenski pregon, četudi se pri obravnavi zahteve podrobno seznani z dejstvi primera. | 8.   Odbor lahko poda obrazloženo mnenje o pristojnosti organa
  zadevne države članice ali, odvisno od primera, evropskega glavnega tožilca
  in dopustnosti zahteve, vendar se v nobenem primeru ne izreče niti o krivdi ali nekrivdi poslanca niti se ne izreče o tem, ali mnenja oziroma dejanja, ki se pripisujejo poslancu, upravičujejo kazenski pregon, četudi se pri obravnavi zahteve podrobno seznani z dejstvi primera. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

8.   Odbor lahko poda obrazloženo mnenje o pristojnosti organa in dopustnosti zahteve, vendar se v nobenem primeru ne izreče niti o krivdi ali nekrivdi poslanca niti se ne izreče o tem, ali mnenja oziroma dejanja, ki se pripisujejo poslancu, upravičujejo kazenski pregon, četudi se pri obravnavi zahteve podrobno seznani z dejstvi primera.

8.   Odbor lahko poda obrazloženo mnenje o pristojnosti organa
  zadevne države članice ali, odvisno od primera, evropskega glavnega tožilca
  in dopustnosti zahteve, vendar se v nobenem primeru ne izreče niti o krivdi ali nekrivdi poslanca niti se ne izreče o tem, ali mnenja oziroma dejanja, ki se pripisujejo poslancu, upravičujejo kazenski pregon, četudi se pri obravnavi zahteve podrobno seznani z dejstvi primera.

Sprememba 5

Sprememba 5

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 9 – odstavek 10

Člen 9 – odstavek 10

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 10.   Sklep Parlamenta predsednik takoj sporoči zadevnemu poslancu in pristojnemu organu zadevne države članice skupaj s prošnjo, da predsednika obveščajo o razvoju dogodkov in nadaljnjih sodnih odločbah v ustreznih postopkih. Ko predsednik prejme te informacije, jih Parlamentu posreduje na najprimernejši način, po potrebi po posvetovanju s pristojnim odborom. | 10.   Sklep Parlamenta predsednik takoj sporoči zadevnemu poslancu in pristojnemu organu zadevne države članice
  ali, odvisno od primera, evropskemu glavnemu tožilcu
  skupaj s prošnjo, da predsednika obveščajo o razvoju dogodkov in nadaljnjih sodnih odločbah v ustreznih postopkih. Ko predsednik prejme te informacije, jih Parlamentu posreduje na najprimernejši način, po potrebi po posvetovanju s pristojnim odborom. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

10.   Sklep Parlamenta predsednik takoj sporoči zadevnemu poslancu in pristojnemu organu zadevne države članice skupaj s prošnjo, da predsednika obveščajo o razvoju dogodkov in nadaljnjih sodnih odločbah v ustreznih postopkih. Ko predsednik prejme te informacije, jih Parlamentu posreduje na najprimernejši način, po potrebi po posvetovanju s pristojnim odborom.

10.   Sklep Parlamenta predsednik takoj sporoči zadevnemu poslancu in pristojnemu organu zadevne države članice
  ali, odvisno od primera, evropskemu glavnemu tožilcu
  skupaj s prošnjo, da predsednika obveščajo o razvoju dogodkov in nadaljnjih sodnih odločbah v ustreznih postopkih. Ko predsednik prejme te informacije, jih Parlamentu posreduje na najprimernejši način, po potrebi po posvetovanju s pristojnim odborom.

Sprememba 6

Sprememba 6

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 9 – odstavek 12

Člen 9 – odstavek 12

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 12.   Parlament preuči le zahteve za odvzem imunitete poslanca, ki so mu jih posredovali sodni organi ali stalna predstavništva držav članic. | 12.   Parlament preuči le zahteve za odvzem imunitete poslanca, ki so mu jih posredovali sodni organi ali stalna predstavništva držav članic
  ali, odvisno od primera, evropski glavni tožilec
  . |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

12.   Parlament preuči le zahteve za odvzem imunitete poslanca, ki so mu jih posredovali sodni organi ali stalna predstavništva držav članic.

12.   Parlament preuči le zahteve za odvzem imunitete poslanca, ki so mu jih posredovali sodni organi ali stalna predstavništva držav članic
  ali, odvisno od primera, evropski glavni tožilec
  .

Sprememba 7

Sprememba 7

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 9 – odstavek 14

Člen 9 – odstavek 14

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 14.   Vsaka poizvedba pristojnega organa o obsegu privilegijev ali imunitet poslancev se obravnava v skladu z gornjimi določbami. | 14.   Vsaka poizvedba pristojnega organa
  države članice ali, odvisno od primera, Evropskega javnega tožilstva
  o obsegu privilegijev ali imunitet poslancev se obravnava v skladu z gornjimi določbami. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

14.   Vsaka poizvedba pristojnega organa o obsegu privilegijev ali imunitet poslancev se obravnava v skladu z gornjimi določbami.

14.   Vsaka poizvedba pristojnega organa
  države članice ali, odvisno od primera, Evropskega javnega tožilstva
  o obsegu privilegijev ali imunitet poslancev se obravnava v skladu z gornjimi določbami.

---

III Pripravljalni akti

Evropski parlament

torek 17. januarja 2023

| 16.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 214/170 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 214/170

---

P9_TA(2023)0001

Sporazum med EU in Novo Zelandijo: izmenjava osebnih podatkov med Europolom in Novo Zelandijo

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2023 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo na eni strani in Novo Zelandijo na drugi strani o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in organi Nove Zelandije, pristojnimi za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu (10092/2022 – C9-0288/2022 – 2022/0157(NLE))

(Odobritev)

(2023/C 214/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (10092/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (10092/2022),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo na eni strani in Novo Zelandijo na drugi strani o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in organi Nove Zelandije, pristojnimi za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu (9269/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo na eni strani in Novo Zelandijo na drugi strani o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in organi Nove Zelandije, pristojnimi za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu (9269/2022),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 16(2), členom 88, točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) ter členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0288/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 16(2), členom 88, točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) ter členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0288/2022),

| — | ob upoštevanju svoje nezakonodajne resolucije z dne 10. julija 2020 (1) glede sklenitve sporazuma o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Nove Zelandije za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu, o katerem se pogajata Evropska unija in Nova Zelandija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje nezakonodajne resolucije z dne 10. julija 2020 (1) glede sklenitve sporazuma o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Nove Zelandije za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu, o katerem se pogajata Evropska unija in Nova Zelandija,

| — | ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0003/2023), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0003/2023),

1.

odobri sklenitev sporazuma;

2.

naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Nove Zelandije.

---

(1)  UL C 371, 15.9.2021, str. 71.

1

---

| 16.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 214/171 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 214/171

---

P9_TA(2023)0002

Konvencija o kibernetski kriminaliteti: Drugi dodatni protokol, ki obravnava okrepljeno sodelovanje in razkritje elektronskih dokazov

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2023 o osnutku sklepa Sveta o pooblastitvi držav članic, da v interesu Evropske unije ratificirajo Drugi dodatni protokol h Konvenciji o kibernetski kriminaliteti, ki obravnava okrepljeno sodelovanje in razkritje elektronskih dokazov (06438/2022 – C9-0146/2022 – 2021/0383(NLE))

(Odobritev)

(2023/C 214/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (06438/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (06438/2022),

| — | ob upoštevanju osnutka Drugega dodatnega protokola h Konvenciji o kibernetski kriminaliteti, ki obravnava okrepljeno sodelovanje in razkritje elektronskih dokazov (14898/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Drugega dodatnega protokola h Konvenciji o kibernetski kriminaliteti, ki obravnava okrepljeno sodelovanje in razkritje elektronskih dokazov (14898/2021),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 16, členom 82(1) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0146/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 16, členom 82(1) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0146/2022),

| — | ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0002/2023), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0002/2023),

1.

odobri osnutek sklepa Sveta;

2.

naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Svetu Evrope.

---

| 16.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 214/172 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 214/172

---

P9_TA(2023)0003

Pošiljke odpadkov

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 17. januarja 2023, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pošiljkah odpadkov in spremembi uredb (EU) št. 1257/2013 in (EU) 2020/1056 (COM(2021)0709 – C9-0426/2021 – 2021/0367(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2023/C 214/18)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | Na ravni Unije je treba določiti pravila za varstvo okolja in zdravja ljudi pred škodljivimi vplivi, ki so lahko posledica pošiljanja odpadkov. Ta pravila bi morala tudi prispevati k olajšanju okoljsko primernega ravnanja z odpadki v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki iz člena 4 Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (31) ter k zmanjšanju splošnih vplivov rabe virov in izboljšanju učinkovitosti take rabe, kar je bistveno za prehod na krožno gospodarstvo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

Na ravni Unije je treba določiti pravila za varstvo okolja in zdravja ljudi pred škodljivimi vplivi, ki so lahko posledica pošiljanja odpadkov. Ta pravila bi morala tudi prispevati k olajšanju okoljsko primernega ravnanja z odpadki v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki iz člena 4 Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (31) ter k zmanjšanju splošnih vplivov rabe virov in izboljšanju učinkovitosti take rabe, kar je bistveno za prehod na krožno gospodarstvo.

| (1) | Na ravni Unije je treba določiti pravila za varstvo okolja in zdravja ljudi pred škodljivimi vplivi, ki so lahko posledica pošiljanja odpadkov. Ta pravila bi morala tudi prispevati k olajšanju okoljsko primernega ravnanja z odpadki v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki iz člena 4 Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (31) ter k zmanjšanju splošnih vplivov rabe virov in izboljšanju učinkovitosti take rabe, kar je bistveno za prehod na krožno gospodarstvo
  in doseganje podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050. V zvezi s tem bi bilo treba ravnanje z odpadki obravnavati kot en korak v življenjskem ciklu proizvoda, ki zajema vse od proizvodnje do sekundarnih surovin, pri čemer bi bilo treba dati prednost trajnostnim inovativnim tehnikam, katerih namen je izboljšati snovno predelavo, energijsko učinkovitost in splošni prispevek ravnanja z odpadki k razogljičenju. |
| --- | --- |

(1)

Na ravni Unije je treba določiti pravila za varstvo okolja in zdravja ljudi pred škodljivimi vplivi, ki so lahko posledica pošiljanja odpadkov. Ta pravila bi morala tudi prispevati k olajšanju okoljsko primernega ravnanja z odpadki v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki iz člena 4 Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (31) ter k zmanjšanju splošnih vplivov rabe virov in izboljšanju učinkovitosti take rabe, kar je bistveno za prehod na krožno gospodarstvo
  in doseganje podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050. V zvezi s tem bi bilo treba ravnanje z odpadki obravnavati kot en korak v življenjskem ciklu proizvoda, ki zajema vse od proizvodnje do sekundarnih surovin, pri čemer bi bilo treba dati prednost trajnostnim inovativnim tehnikam, katerih namen je izboljšati snovno predelavo, energijsko učinkovitost in splošni prispevek ravnanja z odpadki k razogljičenju.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | Če je upravljanje pri ravnanju z odpadki in njihovem odstranjevanju neustrezno, imata različne negativne vplive na okolje in kakovost življenja ljudi, ki jih je včasih težko ublažiti. Zato mora biti na spletu na voljo več informacij o različnih postopkih ravnanja z odpadki, in sicer o količinah, vrstah, poteh in z njimi povezanih namembnih krajih ter inšpekcijskem nadzoru in spremljanju dejavnosti ravnanja z odpadki. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1a)

Če je upravljanje pri ravnanju z odpadki in njihovem odstranjevanju neustrezno, imata različne negativne vplive na okolje in kakovost življenja ljudi, ki jih je včasih težko ublažiti. Zato mora biti na spletu na voljo več informacij o različnih postopkih ravnanja z odpadki, in sicer o količinah, vrstah, poteh in z njimi povezanih namembnih krajih ter inšpekcijskem nadzoru in spremljanju dejavnosti ravnanja z odpadki.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1b) | Napredek pri izboljšanju uspešnosti in učinkovitosti ravnanja z odpadki bi morali spremljati ukrepi za zmanjšanje nastajanja odpadkov, ki bi obravnavali zlasti odpadke na začetku verige proizvodnje in potrošnje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1b)

Napredek pri izboljšanju uspešnosti in učinkovitosti ravnanja z odpadki bi morali spremljati ukrepi za zmanjšanje nastajanja odpadkov, ki bi obravnavali zlasti odpadke na začetku verige proizvodnje in potrošnje.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Evropski zeleni dogovor (34) določa ambiciozen načrt za preobrazbo Unije v trajnostno, z viri gospodarno in podnebno nevtralno gospodarstvo. Komisijo poziva, naj pregleda pravila Unije o pošiljkah odpadkov, vzpostavljena z Uredbo (ES) št. 1013/2006. V novem akcijskem načrtu za krožno gospodarstvo (35), sprejetem marca 2020, je nadalje poudarjena potreba po ukrepanju in zagotovitvi, da se olajša pošiljanje odpadkov za ponovno uporabo in recikliranje v Uniji, da Unija ne izvaža svojih izzivov v zvezi z odpadki v tretje države in da se bolje obravnavajo nezakonite pošiljke odpadkov. Poleg okoljskih in socialnih koristi lahko to prinese izboljšanje strateške odvisnosti EU od surovin. Svet (36) in Evropski parlament (37) sta prav tako pozvala k reviziji veljavnih pravil Unije o pošiljkah odpadkov, vzpostavljenih z Uredbo (ES) št. 1013/2006. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Evropski zeleni dogovor (34) določa ambiciozen načrt za preobrazbo Unije v trajnostno, z viri gospodarno in podnebno nevtralno gospodarstvo. Komisijo poziva, naj pregleda pravila Unije o pošiljkah odpadkov, vzpostavljena z Uredbo (ES) št. 1013/2006. V novem akcijskem načrtu za krožno gospodarstvo (35), sprejetem marca 2020, je nadalje poudarjena potreba po ukrepanju in zagotovitvi, da se olajša pošiljanje odpadkov za ponovno uporabo in recikliranje v Uniji, da Unija ne izvaža svojih izzivov v zvezi z odpadki v tretje države in da se bolje obravnavajo nezakonite pošiljke odpadkov. Poleg okoljskih in socialnih koristi lahko to prinese izboljšanje strateške odvisnosti EU od surovin. Svet (36) in Evropski parlament (37) sta prav tako pozvala k reviziji veljavnih pravil Unije o pošiljkah odpadkov, vzpostavljenih z Uredbo (ES) št. 1013/2006.

| (3) | Evropski zeleni dogovor (34) določa ambiciozen načrt za preobrazbo Unije v trajnostno, z viri gospodarno in podnebno nevtralno gospodarstvo. Komisijo poziva, naj pregleda pravila Unije o pošiljkah odpadkov, vzpostavljena z Uredbo (ES) št. 1013/2006. V novem akcijskem načrtu za krožno gospodarstvo (35), sprejetem marca 2020, je nadalje poudarjena potreba po ukrepanju in zagotovitvi, da se olajša pošiljanje odpadkov za ponovno uporabo in recikliranje v Uniji, da Unija ne izvaža svojih izzivov v zvezi z odpadki v tretje države in da se bolje obravnavajo nezakonite pošiljke odpadkov. Poleg okoljskih in socialnih koristi lahko to prinese izboljšanje strateške odvisnosti EU od surovin. 
  Za ohranitev večjega števila nastalih odpadkov v Uniji pa bo treba izboljšati zmogljivosti recikliranja in ravnanja z odpadki.
  Svet (36) in Evropski parlament (37) sta prav tako pozvala k reviziji veljavnih pravil Unije o pošiljkah odpadkov, vzpostavljenih z Uredbo (ES) št. 1013/2006.
  V podporo krožnemu gospodarstvu bi bilo treba podpreti inovativne poslovne pobude, kot so prevzemanje odpadkov za recikliranje, obnova, raziskave ali izboljšanje zasnove izdelkov. |
| --- | --- |

(3)

Evropski zeleni dogovor (34) določa ambiciozen načrt za preobrazbo Unije v trajnostno, z viri gospodarno in podnebno nevtralno gospodarstvo. Komisijo poziva, naj pregleda pravila Unije o pošiljkah odpadkov, vzpostavljena z Uredbo (ES) št. 1013/2006. V novem akcijskem načrtu za krožno gospodarstvo (35), sprejetem marca 2020, je nadalje poudarjena potreba po ukrepanju in zagotovitvi, da se olajša pošiljanje odpadkov za ponovno uporabo in recikliranje v Uniji, da Unija ne izvaža svojih izzivov v zvezi z odpadki v tretje države in da se bolje obravnavajo nezakonite pošiljke odpadkov. Poleg okoljskih in socialnih koristi lahko to prinese izboljšanje strateške odvisnosti EU od surovin. 
  Za ohranitev večjega števila nastalih odpadkov v Uniji pa bo treba izboljšati zmogljivosti recikliranja in ravnanja z odpadki.
  Svet (36) in Evropski parlament (37) sta prav tako pozvala k reviziji veljavnih pravil Unije o pošiljkah odpadkov, vzpostavljenih z Uredbo (ES) št. 1013/2006.
  V podporo krožnemu gospodarstvu bi bilo treba podpreti inovativne poslovne pobude, kot so prevzemanje odpadkov za recikliranje, obnova, raziskave ali izboljšanje zasnove izdelkov.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Unija je oktobra 2020 sekretariatu Baselske konvencije predložila uradno obvestilo o pošiljanju odpadkov znotraj Unije v skladu s členom 11 navedene konvencije. V skladu z navedenim členom bi torej Unija lahko določila posebna pravila, ki se uporabljajo za pošiljke odpadkov znotraj EU in ki niso manj okoljsko primerna kot tista, ki jih določa Baselska konvencija. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Unija je oktobra 2020 sekretariatu Baselske konvencije predložila uradno obvestilo o pošiljanju odpadkov znotraj Unije v skladu s členom 11 navedene konvencije. V skladu z navedenim členom bi torej Unija lahko določila posebna pravila, ki se uporabljajo za pošiljke odpadkov znotraj EU in ki niso manj okoljsko primerna kot tista, ki jih določa Baselska konvencija.

črtano

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (10a) | Raziskave in inovacije bi morale biti sestavni del evropskega sektorja ravnanja z odpadki. Mreža za raziskave in inovacije na področju odpadkov bi morala vključevati industrijo, univerze in druge raziskovalne ustanove. V skladu s tem bi bilo treba pri revizijah te uredbe in z njo povezanih aktov upoštevati inovacije na področju tehnik ravnanja z odpadki, kadar prispevajo k okoljsko primernemu ravnanju z odpadki. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10a)

Raziskave in inovacije bi morale biti sestavni del evropskega sektorja ravnanja z odpadki. Mreža za raziskave in inovacije na področju odpadkov bi morala vključevati industrijo, univerze in druge raziskovalne ustanove. V skladu s tem bi bilo treba pri revizijah te uredbe in z njo povezanih aktov upoštevati inovacije na področju tehnik ravnanja z odpadki, kadar prispevajo k okoljsko primernemu ravnanju z odpadki.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (10b) | Da bi za pošiljke odpadkov od kraja izvora do kraja najboljše obdelave zagotovili dejanski prehod na krožno gospodarstvo, bi bilo treba upoštevati načelo bližine, učinkovito rabo materialov in potrebo po zmanjšanju okoljskega odtisa odpadkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10b)

Da bi za pošiljke odpadkov od kraja izvora do kraja najboljše obdelave zagotovili dejanski prehod na krožno gospodarstvo, bi bilo treba upoštevati načelo bližine, učinkovito rabo materialov in potrebo po zmanjšanju okoljskega odtisa odpadkov.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (11a) | Ta uredba bi morala zagotoviti pravno varnost in enotno uporabo zakonodaje Unije na področju ravnanja z odpadki za lažjo skladnost z ustreznimi določbami o varstvu okolja in zdravja ljudi. Preprečiti bi bilo treba nepotrebno upravno breme, zlasti za mala in srednja podjetja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11a)

Ta uredba bi morala zagotoviti pravno varnost in enotno uporabo zakonodaje Unije na področju ravnanja z odpadki za lažjo skladnost z ustreznimi določbami o varstvu okolja in zdravja ljudi. Preprečiti bi bilo treba nepotrebno upravno breme, zlasti za mala in srednja podjetja.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16a) | Da bi se upoštevale inovacije na področju tehnologij obdelave odpadkov glede okoljsko primernega ravnanja z odpadki ter spremembe vedenja potrošnikov glede sortiranja odpadkov, je bistveno, da se Priloga IIIB stalno posodablja. Komisija bi morala zlasti oceniti, ali naj doda vnose za rabljeno obutev, oblačila in druge tekstilne izdelke, mineralno volno in žimnice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16a)

Da bi se upoštevale inovacije na področju tehnologij obdelave odpadkov glede okoljsko primernega ravnanja z odpadki ter spremembe vedenja potrošnikov glede sortiranja odpadkov, je bistveno, da se Priloga IIIB stalno posodablja. Komisija bi morala zlasti oceniti, ali naj doda vnose za rabljeno obutev, oblačila in druge tekstilne izdelke, mineralno volno in žimnice.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16b) | Dobro delujoč trg Unije za pošiljke odpadkov bi moral temeljiti na vodilnih načelih, ki dajejo prednost bližini, samozadostnosti in uporabi najboljših razpoložljivih tehnologij pri ravnanju z odpadki. Pravični prehod na krožno gospodarstvo je bistven, da bi zagotovili podnebno nevtralno, z viri gospodarno in konkurenčno gospodarstvo Unije, ki bo dolgoročno trajnostno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16b)

Dobro delujoč trg Unije za pošiljke odpadkov bi moral temeljiti na vodilnih načelih, ki dajejo prednost bližini, samozadostnosti in uporabi najboljših razpoložljivih tehnologij pri ravnanju z odpadki. Pravični prehod na krožno gospodarstvo je bistven, da bi zagotovili podnebno nevtralno, z viri gospodarno in konkurenčno gospodarstvo Unije, ki bo dolgoročno trajnostno.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (20) | Če želi priglasitelj poslati odpadke,
  za katere velja postopek predhodne pisne priglasitve in soglasja,
  je treba v interesu pravne varnosti ter za zagotovitev enotne uporabe te uredbe in pravilnega delovanja notranjega trga določiti postopkovne korake in zaščitne ukrepe. V skladu s členom 6(11) Baselske konvencije je treba zagotoviti tudi, da stroške, ki izhajajo iz primerov, da pošiljke odpadkov, za katero sta potrebna predhodna pisna priglasitev in soglasje, ni mogoče dokončati ali je nezakonita, nosijo zadevni subjekti. V ta namen bi moral priglasitelj za vsako pošiljko
  takih
  odpadkov zagotoviti finančno garancijo ali skleniti enakovredno zavarovanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20)

Če želi priglasitelj poslati odpadke,
  za katere velja postopek predhodne pisne priglasitve in soglasja,
  je treba v interesu pravne varnosti ter za zagotovitev enotne uporabe te uredbe in pravilnega delovanja notranjega trga določiti postopkovne korake in zaščitne ukrepe. V skladu s členom 6(11) Baselske konvencije je treba zagotoviti tudi, da stroške, ki izhajajo iz primerov, da pošiljke odpadkov, za katero sta potrebna predhodna pisna priglasitev in soglasje, ni mogoče dokončati ali je nezakonita, nosijo zadevni subjekti. V ta namen bi moral priglasitelj za vsako pošiljko
  takih
  odpadkov zagotoviti finančno garancijo ali skleniti enakovredno zavarovanje.

| (20) | Če želi priglasitelj poslati odpadke, je treba v interesu pravne varnosti ter za zagotovitev enotne uporabe te uredbe in pravilnega delovanja notranjega trga
  , pa tudi za prispevek k dolgoročni konkurenčnosti Unije,
  določiti postopkovne korake in zaščitne ukrepe. V skladu s členom 6(11) Baselske konvencije je treba zagotoviti tudi, da stroške, ki izhajajo iz primerov, da pošiljke odpadkov, za katero sta potrebna predhodna pisna priglasitev in soglasje, ni mogoče dokončati ali je nezakonita, nosijo zadevni subjekti. V ta namen bi moral priglasitelj za vsako pošiljko odpadkov zagotoviti finančno garancijo ali skleniti enakovredno zavarovanje. |
| --- | --- |

(20)

Če želi priglasitelj poslati odpadke, je treba v interesu pravne varnosti ter za zagotovitev enotne uporabe te uredbe in pravilnega delovanja notranjega trga
  , pa tudi za prispevek k dolgoročni konkurenčnosti Unije,
  določiti postopkovne korake in zaščitne ukrepe. V skladu s členom 6(11) Baselske konvencije je treba zagotoviti tudi, da stroške, ki izhajajo iz primerov, da pošiljke odpadkov, za katero sta potrebna predhodna pisna priglasitev in soglasje, ni mogoče dokončati ali je nezakonita, nosijo zadevni subjekti. V ta namen bi moral priglasitelj za vsako pošiljko odpadkov zagotoviti finančno garancijo ali skleniti enakovredno zavarovanje.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (22) | Za zmanjšanje zamud pri obravnavi priglasitev za pošiljanje odpadkov in olajšanje izmenjave informacij med zadevnimi organi
  morata
  izdajanje in izmenjava informacij in podatkov v zvezi s posameznimi pošiljkami odpadkov znotraj Unije
  potekati
  po elektronski poti. Komisijo je treba pooblastiti tudi za določitev postopkovnih in operativnih zahtev za praktično izvajanje sistemov, ki zagotavljajo to elektronsko predložitev in izmenjavo informacij (kot so medsebojna povezljivost, arhitektura in varnost). Državam članicam in gospodarskim subjektom je treba zagotoviti tudi dovolj časa, da se pripravijo na prehod s pristopa, ki temelji na papirju, kot je določen v Uredbi (ES) št. 1013/2006, na pristop, pri katerem se informacije in dokumenti izmenjujejo elektronsko. Ta nova obveznost bi se zato morala začeti uporabljati 24 mesecev po datumu začetka
  uporabe
  te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(22)

Za zmanjšanje zamud pri obravnavi priglasitev za pošiljanje odpadkov in olajšanje izmenjave informacij med zadevnimi organi
  morata
  izdajanje in izmenjava informacij in podatkov v zvezi s posameznimi pošiljkami odpadkov znotraj Unije
  potekati
  po elektronski poti. Komisijo je treba pooblastiti tudi za določitev postopkovnih in operativnih zahtev za praktično izvajanje sistemov, ki zagotavljajo to elektronsko predložitev in izmenjavo informacij (kot so medsebojna povezljivost, arhitektura in varnost). Državam članicam in gospodarskim subjektom je treba zagotoviti tudi dovolj časa, da se pripravijo na prehod s pristopa, ki temelji na papirju, kot je določen v Uredbi (ES) št. 1013/2006, na pristop, pri katerem se informacije in dokumenti izmenjujejo elektronsko. Ta nova obveznost bi se zato morala začeti uporabljati 24 mesecev po datumu začetka
  uporabe
  te uredbe.

| (22) | Za zmanjšanje zamud pri obravnavi priglasitev za pošiljanje odpadkov in olajšanje izmenjave informacij med zadevnimi organi
  in gospodarskimi subjekti je nujno, da
  izdajanje in izmenjava informacij in podatkov v zvezi s posameznimi pošiljkami odpadkov znotraj Unije
  potekata
  po elektronski poti
  . Osrednji in nacionalni sistem bi morala biti medsebojno povezana in v celoti operativna. Za zmanjšanje zamud je bistveno, da ti sistemi omogočajo izmenjavo dokumentov in da vsebujejo zbirko podatkov o pošiljkah odpadkov, po kateri je mogoče neomejeno iskati
  . Komisijo je treba pooblastiti tudi za določitev postopkovnih in operativnih zahtev za praktično izvajanje sistemov, ki zagotavljajo to elektronsko predložitev in izmenjavo informacij (kot so medsebojna povezljivost, arhitektura in varnost). Državam članicam in gospodarskim subjektom je treba zagotoviti tudi dovolj časa, da se pripravijo na prehod s pristopa, ki temelji na papirju, kot je določen v Uredbi (ES) št. 1013/2006, na pristop, pri katerem se informacije in dokumenti izmenjujejo elektronsko. Ta nova obveznost bi se zato morala začeti uporabljati 24 mesecev po datumu začetka
  veljavnosti
  te uredbe
  , pred tem pa bi bilo treba zadevnim organom odobriti dostop do osrednjega sistema v njegovi končni različici za namene preskušanja in učenja
  . |
| --- | --- |

(22)

Za zmanjšanje zamud pri obravnavi priglasitev za pošiljanje odpadkov in olajšanje izmenjave informacij med zadevnimi organi
  in gospodarskimi subjekti je nujno, da
  izdajanje in izmenjava informacij in podatkov v zvezi s posameznimi pošiljkami odpadkov znotraj Unije
  potekata
  po elektronski poti
  . Osrednji in nacionalni sistem bi morala biti medsebojno povezana in v celoti operativna. Za zmanjšanje zamud je bistveno, da ti sistemi omogočajo izmenjavo dokumentov in da vsebujejo zbirko podatkov o pošiljkah odpadkov, po kateri je mogoče neomejeno iskati
  . Komisijo je treba pooblastiti tudi za določitev postopkovnih in operativnih zahtev za praktično izvajanje sistemov, ki zagotavljajo to elektronsko predložitev in izmenjavo informacij (kot so medsebojna povezljivost, arhitektura in varnost). Državam članicam in gospodarskim subjektom je treba zagotoviti tudi dovolj časa, da se pripravijo na prehod s pristopa, ki temelji na papirju, kot je določen v Uredbi (ES) št. 1013/2006, na pristop, pri katerem se informacije in dokumenti izmenjujejo elektronsko. Ta nova obveznost bi se zato morala začeti uporabljati 24 mesecev po datumu začetka
  veljavnosti
  te uredbe
  , pred tem pa bi bilo treba zadevnim organom odobriti dostop do osrednjega sistema v njegovi končni različici za namene preskušanja in učenja
  .

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (22a) | Pristojni organi bi morali zagotoviti, da obstajajo alternativni postopki kot zaščitni ukrepi za elektronski sistem. V primeru začasne okvare osrednjega sistema bi morali biti podatki zaščiteni in dostopni, postopki v zvezi s pošiljkami pa bi se morali izvajati brez nepotrebnih zamud. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(22a)

Pristojni organi bi morali zagotoviti, da obstajajo alternativni postopki kot zaščitni ukrepi za elektronski sistem. V primeru začasne okvare osrednjega sistema bi morali biti podatki zaščiteni in dostopni, postopki v zvezi s pošiljkami pa bi se morali izvajati brez nepotrebnih zamud.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 30

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (30) | Za zagotovitev, da so pristojni organi sposobni pravilno obravnavati dokumente, ki so jim predloženi v zvezi s pošiljko odpadkov,
  je treba določiti obveznost priglasitelja
  ,
  da zagotovi
  overjen prevod teh dokumentov v jezik, sprejemljiv za te organe,
  če tako zahtevajo
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(30)

Za zagotovitev, da so pristojni organi sposobni pravilno obravnavati dokumente, ki so jim predloženi v zvezi s pošiljko odpadkov,
  je treba določiti obveznost priglasitelja
  ,
  da zagotovi
  overjen prevod teh dokumentov v jezik, sprejemljiv za te organe,
  če tako zahtevajo
  .

| (30) | Za zagotovitev, da so pristojni organi sposobni pravilno obravnavati dokumente, ki so jim predloženi v zvezi s pošiljko odpadkov,
  ne da bi pri tem povzročili prekomerno upravno breme, bi moral priglasitelj zagotoviti priglasitve, informacije
  ,
  dokumentacijo ali drugo komunikacijo v uradnem jeziku države članice pristojnih organov ali v angleščini. Pristojnim organom bi bilo treba na zahtevo zagotoviti
  overjen prevod teh dokumentov v jezik, sprejemljiv za te organe,
  vendar le v ustrezno utemeljenih primerih
  . |
| --- | --- |

(30)

Za zagotovitev, da so pristojni organi sposobni pravilno obravnavati dokumente, ki so jim predloženi v zvezi s pošiljko odpadkov,
  ne da bi pri tem povzročili prekomerno upravno breme, bi moral priglasitelj zagotoviti priglasitve, informacije
  ,
  dokumentacijo ali drugo komunikacijo v uradnem jeziku države članice pristojnih organov ali v angleščini. Pristojnim organom bi bilo treba na zahtevo zagotoviti
  overjen prevod teh dokumentov v jezik, sprejemljiv za te organe,
  vendar le v ustrezno utemeljenih primerih
  .

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 31

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (31) | Da bi se preprečile motnje pošiljk odpadkov ali blaga zaradi nesoglasja med pristojnimi organi glede statusa teh odpadkov ali blaga, je treba določiti postopek za reševanje takih nesoglasij. Pri tem je pomembno, da pristojni organi svoje odločitve oprejo na določbe Direktive 2008/98/ES v zvezi z določitvijo stranskih proizvodov in prenehanjem statusa odpadka. Treba je tudi
  določiti postopek
  za
  reševanje nesoglasij med pristojnimi organi glede tega, ali bi moral za odpadke veljati
  postopek
  priglasitve ali ne. Za zagotovitev, da bi se v vsej Uniji bolje uskladili pogoji, pod katerimi bi moral za odpadke veljati postopek priglasitve, bi morala biti Komisija pooblaščena tudi za sprejetje izvedbenih aktov, s katerimi bi vzpostavila merila za uvrstitev specifičnih odpadkov v ustrezne priloge k tej uredbi, s čimer se določi, ali zanje velja postopek priglasitve ali ne.
  Da bi se poleg tega preprečilo, da bi bili odpadki lažno prijavljeni kot rabljeno blago,
  in da bi se zagotovila pravna jasnost, bi morala biti Komisija pooblaščena za sprejetje izvedbenih aktov, s katerimi bi vzpostavila
  merila za razlikovanje med rabljenim blagom in odpadki za specifično blago, pri katerem je tako razlikovanje pomembno, zlasti za njegov izvoz iz Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(31)

Da bi se preprečile motnje pošiljk odpadkov ali blaga zaradi nesoglasja med pristojnimi organi glede statusa teh odpadkov ali blaga, je treba določiti postopek za reševanje takih nesoglasij. Pri tem je pomembno, da pristojni organi svoje odločitve oprejo na določbe Direktive 2008/98/ES v zvezi z določitvijo stranskih proizvodov in prenehanjem statusa odpadka. Treba je tudi
  določiti postopek
  za
  reševanje nesoglasij med pristojnimi organi glede tega, ali bi moral za odpadke veljati
  postopek
  priglasitve ali ne. Za zagotovitev, da bi se v vsej Uniji bolje uskladili pogoji, pod katerimi bi moral za odpadke veljati postopek priglasitve, bi morala biti Komisija pooblaščena tudi za sprejetje izvedbenih aktov, s katerimi bi vzpostavila merila za uvrstitev specifičnih odpadkov v ustrezne priloge k tej uredbi, s čimer se določi, ali zanje velja postopek priglasitve ali ne.
  Da bi se poleg tega preprečilo, da bi bili odpadki lažno prijavljeni kot rabljeno blago,
  in da bi se zagotovila pravna jasnost, bi morala biti Komisija pooblaščena za sprejetje izvedbenih aktov, s katerimi bi vzpostavila
  merila za razlikovanje med rabljenim blagom in odpadki za specifično blago, pri katerem je tako razlikovanje pomembno, zlasti za njegov izvoz iz Unije.

| (31) | Da bi se preprečile motnje pošiljk odpadkov ali blaga zaradi nesoglasja med pristojnimi organi glede statusa teh odpadkov ali blaga, je treba določiti postopek za reševanje takih nesoglasij. Pri tem je pomembno, da pristojni organi svoje odločitve oprejo na določbe Direktive 2008/98/ES v zvezi z določitvijo stranskih proizvodov in prenehanjem statusa odpadka. Treba je tudi
  vzpostaviti merila
  za
  uvrstitev specifičnih odpadkov v ustrezne priloge k tej uredbi in določiti
  postopek za
  reševanje nesoglasij med pristojnimi organi glede tega
  ,
  ali
  bi moral za odpadke veljati postopek priglasitve ali ne. Da bi se poleg tega
  zagotovila pravna varnost in
  preprečilo, da bi bili odpadki lažno prijavljeni kot rabljeno blago,
  je treba vzpostaviti
  merila za razlikovanje med rabljenim blagom in odpadki za specifično blago, pri katerem je tako razlikovanje pomembno, zlasti za njegov izvoz iz Unije. |
| --- | --- |

(31)

Da bi se preprečile motnje pošiljk odpadkov ali blaga zaradi nesoglasja med pristojnimi organi glede statusa teh odpadkov ali blaga, je treba določiti postopek za reševanje takih nesoglasij. Pri tem je pomembno, da pristojni organi svoje odločitve oprejo na določbe Direktive 2008/98/ES v zvezi z določitvijo stranskih proizvodov in prenehanjem statusa odpadka. Treba je tudi
  vzpostaviti merila
  za
  uvrstitev specifičnih odpadkov v ustrezne priloge k tej uredbi in določiti
  postopek za
  reševanje nesoglasij med pristojnimi organi glede tega
  ,
  ali
  bi moral za odpadke veljati postopek priglasitve ali ne. Da bi se poleg tega
  zagotovila pravna varnost in
  preprečilo, da bi bili odpadki lažno prijavljeni kot rabljeno blago,
  je treba vzpostaviti
  merila za razlikovanje med rabljenim blagom in odpadki za specifično blago, pri katerem je tako razlikovanje pomembno, zlasti za njegov izvoz iz Unije.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 36

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (36) | Zaradi varovanja okolja zadevnih držav je treba razjasniti področje uporabe prepovedi izvoza nevarnih odpadkov za predelavo v tretjih državah, za katere se ne uporablja sklep OECD, v skladu z Baselsko konvencijo. Zlasti je treba razjasniti seznam odpadkov, za katere velja ta prepoved, in zagotoviti, da bo vključeval tudi odpadke, navedene v Prilogi II k Baselski konvenciji, in sicer odpadke, zbrane iz gospodinjstev, ostanke, ki nastanejo pri sežiganju gospodinjskih odpadkov, in plastične odpadke, ki jih je težko reciklirati. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(36)

Zaradi varovanja okolja zadevnih držav je treba razjasniti področje uporabe prepovedi izvoza nevarnih odpadkov za predelavo v tretjih državah, za katere se ne uporablja sklep OECD, v skladu z Baselsko konvencijo. Zlasti je treba razjasniti seznam odpadkov, za katere velja ta prepoved, in zagotoviti, da bo vključeval tudi odpadke, navedene v Prilogi II k Baselski konvenciji, in sicer odpadke, zbrane iz gospodinjstev, ostanke, ki nastanejo pri sežiganju gospodinjskih odpadkov, in plastične odpadke, ki jih je težko reciklirati.

| (36) | Zaradi varovanja okolja zadevnih držav je treba razjasniti področje uporabe prepovedi izvoza nevarnih odpadkov za predelavo v tretjih državah, za katere se ne uporablja sklep OECD, v skladu z Baselsko konvencijo. Zlasti je treba razjasniti seznam odpadkov, za katere velja ta prepoved, in zagotoviti, da bo vključeval tudi odpadke, navedene v Prilogi II k Baselski konvenciji, in sicer odpadke, zbrane iz gospodinjstev, ostanke, ki nastanejo pri sežiganju gospodinjskih odpadkov, in plastične odpadke, ki jih je težko reciklirati
  , so onesnaženi ali mešani
  . |
| --- | --- |

(36)

Zaradi varovanja okolja zadevnih držav je treba razjasniti področje uporabe prepovedi izvoza nevarnih odpadkov za predelavo v tretjih državah, za katere se ne uporablja sklep OECD, v skladu z Baselsko konvencijo. Zlasti je treba razjasniti seznam odpadkov, za katere velja ta prepoved, in zagotoviti, da bo vključeval tudi odpadke, navedene v Prilogi II k Baselski konvenciji, in sicer odpadke, zbrane iz gospodinjstev, ostanke, ki nastanejo pri sežiganju gospodinjskih odpadkov, in plastične odpadke, ki jih je težko reciklirati
  , so onesnaženi ali mešani
  .

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 36 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (36a) | Unija bi morala temeljito razmisliti o ravnanju s plastičnimi odpadki, začenši s preprečevanjem in zagotavljanjem, da se taki odpadki zbirajo, ponovno uporabijo in reciklirajo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(36a)

Unija bi morala temeljito razmisliti o ravnanju s plastičnimi odpadki, začenši s preprečevanjem in zagotavljanjem, da se taki odpadki zbirajo, ponovno uporabijo in reciklirajo.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 36 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (36b) | Plastični odpadki predstavljajo poseben izziv, saj vsebujejo polimere, ki so zelo raznoliki, ter pogosto vsebujejo nevarne dodatke in številne nečistoče. Če bi se merila vsebnost nevarnih dodatkov in nečistoč zaradi nadzora pri izvozu, bi bilo potrebno drago testiranje. Stopnje recikliranja plastičnih odpadkov so nizke, z recikliranjem plastičnih odpadkov pa lahko nastanejo velike količine preostalih odpadkov. Nekatere večje družbe za pošiljanje so se zavezale, da bodo prenehale prevažati plastične odpadke, da bi prispevale k zmanjšanju onesnaževanja. Glede na različne težave, ki jih povzroča ravnanje s plastičnimi odpadki v tretjih državah, bi morala Unija postopno opustiti izvoz vseh vrst plastičnih odpadkov iz Unije in držav Efte. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(36b)

Plastični odpadki predstavljajo poseben izziv, saj vsebujejo polimere, ki so zelo raznoliki, ter pogosto vsebujejo nevarne dodatke in številne nečistoče. Če bi se merila vsebnost nevarnih dodatkov in nečistoč zaradi nadzora pri izvozu, bi bilo potrebno drago testiranje. Stopnje recikliranja plastičnih odpadkov so nizke, z recikliranjem plastičnih odpadkov pa lahko nastanejo velike količine preostalih odpadkov. Nekatere večje družbe za pošiljanje so se zavezale, da bodo prenehale prevažati plastične odpadke, da bi prispevale k zmanjšanju onesnaževanja. Glede na različne težave, ki jih povzroča ravnanje s plastičnimi odpadki v tretjih državah, bi morala Unija postopno opustiti izvoz vseh vrst plastičnih odpadkov iz Unije in držav Efte.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 36 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (36c) | Da bi učinkovito izvrševali postopno opuščanje izvoza plastičnih odpadkov iz Unije in držav Efte, je treba izvajati redno spremljanje in inšpekcijske preglede na kontrolnih točkah, tudi zato da bi onemogočili izogibanje zahtevi o postopnem opuščanju z lažnimi trditvami, da ne gre za odpadke. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(36c)

Da bi učinkovito izvrševali postopno opuščanje izvoza plastičnih odpadkov iz Unije in držav Efte, je treba izvajati redno spremljanje in inšpekcijske preglede na kontrolnih točkah, tudi zato da bi onemogočili izogibanje zahtevi o postopnem opuščanju z lažnimi trditvami, da ne gre za odpadke.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 36 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (36d) | Da bi spodbudili recikliranje plastike v Uniji, bi bilo treba podpreti trg za proizvode, ki vsebujejo reciklirano plastiko. Komisija bi morala oceniti uvedbo ciljev glede vsebnosti recikliranih materialov, med drugim zlasti za plastične proizvode, in po potrebi predložiti ustrezen zakonodajni predlog. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(36d)

Da bi spodbudili recikliranje plastike v Uniji, bi bilo treba podpreti trg za proizvode, ki vsebujejo reciklirano plastiko. Komisija bi morala oceniti uvedbo ciljev glede vsebnosti recikliranih materialov, med drugim zlasti za plastične proizvode, in po potrebi predložiti ustrezen zakonodajni predlog.

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 37 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (37a) | Zagotoviti je treba, da se na notranjem trgu olajša pošiljanje odpadkov, ki je potrebno za vzpostavitev močnih vrednostnih verig, in da je vzpostavljen ustrezen nadzor. Izboljšanje ključnih vrednostnih verig bo pospešilo razvoj naše odpornosti in okrepilo strateško avtonomijo Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(37a)

Zagotoviti je treba, da se na notranjem trgu olajša pošiljanje odpadkov, ki je potrebno za vzpostavitev močnih vrednostnih verig, in da je vzpostavljen ustrezen nadzor. Izboljšanje ključnih vrednostnih verig bo pospešilo razvoj naše odpornosti in okrepilo strateško avtonomijo Unije.

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 38

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (38) | Za države, za katere se uporablja sklep OECD, veljajo pravila in priporočila OECD o pošiljanju odpadkov in ravnanju z njimi ter imajo praviloma višje standarde ravnanja z odpadki kot države, za katere se sklep OECD ne uporablja. Kljub temu je pomembno, da izvoz nenevarnih odpadkov iz Unije za predelavo ne škodi okolju in javnemu zdravju v državah, za katere se uporablja sklep OECD. Zato je treba vzpostaviti mehanizem za spremljanje pošiljk nenevarnih odpadkov v take države.
  V primerih, v katerih se je izvoz nenevarnih odpadkov iz Unije v zadevno državo v kratkem obdobju znatno povečal in
  ni na voljo informacij, ki bi dokazovale sposobnost zadevne države, da te odpadke predela okoljsko primerno, bi morala Komisija začeti dialog z zadevno državo in biti pooblaščena, da tak izvoz začasno ustavi, če ni zadostnih informacij, ki bi dokazovale, da se odpadki predelujejo okoljsko primerno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(38)

Za države, za katere se uporablja sklep OECD, veljajo pravila in priporočila OECD o pošiljanju odpadkov in ravnanju z njimi ter imajo praviloma višje standarde ravnanja z odpadki kot države, za katere se sklep OECD ne uporablja. Kljub temu je pomembno, da izvoz nenevarnih odpadkov iz Unije za predelavo ne škodi okolju in javnemu zdravju v državah, za katere se uporablja sklep OECD. Zato je treba vzpostaviti mehanizem za spremljanje pošiljk nenevarnih odpadkov v take države.
  V primerih, v katerih se je izvoz nenevarnih odpadkov iz Unije v zadevno državo v kratkem obdobju znatno povečal in
  ni na voljo informacij, ki bi dokazovale sposobnost zadevne države, da te odpadke predela okoljsko primerno, bi morala Komisija začeti dialog z zadevno državo in biti pooblaščena, da tak izvoz začasno ustavi, če ni zadostnih informacij, ki bi dokazovale, da se odpadki predelujejo okoljsko primerno.

| (38) | Za države, za katere se uporablja sklep OECD, veljajo pravila in priporočila OECD o pošiljanju odpadkov in ravnanju z njimi ter imajo praviloma višje standarde ravnanja z odpadki kot države, za katere se sklep OECD ne uporablja. Kljub temu je pomembno, da izvoz nenevarnih odpadkov iz Unije za predelavo ne škodi okolju in javnemu zdravju v državah, za katere se uporablja sklep OECD. Zato je treba vzpostaviti mehanizem za spremljanje pošiljk nenevarnih odpadkov v take države.
  Kadar
  ni na voljo informacij, ki bi dokazovale sposobnost zadevne države, da te odpadke predela okoljsko primerno
  , ter informacij o negativnih vplivih ravnanja z gospodinjskimi odpadki v zadevni državi
  , bi morala Komisija začeti dialog z zadevno državo in biti pooblaščena, da tak izvoz začasno ustavi, če ni zadostnih informacij, ki bi dokazovale, da se odpadki predelujejo okoljsko primerno. |
| --- | --- |

(38)

Za države, za katere se uporablja sklep OECD, veljajo pravila in priporočila OECD o pošiljanju odpadkov in ravnanju z njimi ter imajo praviloma višje standarde ravnanja z odpadki kot države, za katere se sklep OECD ne uporablja. Kljub temu je pomembno, da izvoz nenevarnih odpadkov iz Unije za predelavo ne škodi okolju in javnemu zdravju v državah, za katere se uporablja sklep OECD. Zato je treba vzpostaviti mehanizem za spremljanje pošiljk nenevarnih odpadkov v take države.
  Kadar
  ni na voljo informacij, ki bi dokazovale sposobnost zadevne države, da te odpadke predela okoljsko primerno
  , ter informacij o negativnih vplivih ravnanja z gospodinjskimi odpadki v zadevni državi
  , bi morala Komisija začeti dialog z zadevno državo in biti pooblaščena, da tak izvoz začasno ustavi, če ni zadostnih informacij, ki bi dokazovale, da se odpadki predelujejo okoljsko primerno.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 49

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (49) | Za podporo in dopolnitev dejavnosti izvrševanja držav članic bi morala biti Komisija pooblaščena za izvajanje preiskovalnih in usklajevalnih ukrepov v zvezi z nezakonitimi pošiljkami, ki bi lahko imele resne škodljive učinke na zdravje ljudi ali okolje. Pri izvajanju teh dejavnosti bi morala Komisija delovati ob popolnem spoštovanju postopkovnih jamstev. Komisija bi lahko v okviru svoje notranje organizacije razmislila o tem, da bi nekatere dejavnosti izvrševanja, ki jih predvideva ta uredba, zaupala Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF), ki ima ustrezno strokovno znanje v zvezi s tem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(49)

Za podporo in dopolnitev dejavnosti izvrševanja držav članic bi morala biti Komisija pooblaščena za izvajanje preiskovalnih in usklajevalnih ukrepov v zvezi z nezakonitimi pošiljkami, ki bi lahko imele resne škodljive učinke na zdravje ljudi ali okolje. Pri izvajanju teh dejavnosti bi morala Komisija delovati ob popolnem spoštovanju postopkovnih jamstev. Komisija bi lahko v okviru svoje notranje organizacije razmislila o tem, da bi nekatere dejavnosti izvrševanja, ki jih predvideva ta uredba, zaupala Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF), ki ima ustrezno strokovno znanje v zvezi s tem.

| (49) | Za podporo in dopolnitev dejavnosti izvrševanja držav članic bi morala biti Komisija pooblaščena za izvajanje preiskovalnih in usklajevalnih ukrepov v zvezi z nezakonitimi pošiljkami, ki bi lahko imele resne škodljive učinke na zdravje ljudi ali okolje. Pri izvajanju teh dejavnosti bi morala Komisija delovati ob popolnem spoštovanju postopkovnih jamstev. Komisija bi lahko v okviru svoje notranje organizacije razmislila o tem, da bi nekatere dejavnosti izvrševanja, ki jih predvideva ta uredba, zaupala Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF), ki ima ustrezno strokovno znanje v zvezi s tem.
  Če so pristojni organi v odpremnih in namembnih državah članicah obveščeni o nezakoniti pošiljki odpadkov, bi morali proučiti, kako okrepiti svoje nadzorne ukrepe za podobne pošiljke, da bi že prej odkrili nezakonite pošiljke odpadkov. |
| --- | --- |

(49)

Za podporo in dopolnitev dejavnosti izvrševanja držav članic bi morala biti Komisija pooblaščena za izvajanje preiskovalnih in usklajevalnih ukrepov v zvezi z nezakonitimi pošiljkami, ki bi lahko imele resne škodljive učinke na zdravje ljudi ali okolje. Pri izvajanju teh dejavnosti bi morala Komisija delovati ob popolnem spoštovanju postopkovnih jamstev. Komisija bi lahko v okviru svoje notranje organizacije razmislila o tem, da bi nekatere dejavnosti izvrševanja, ki jih predvideva ta uredba, zaupala Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF), ki ima ustrezno strokovno znanje v zvezi s tem.
  Če so pristojni organi v odpremnih in namembnih državah članicah obveščeni o nezakoniti pošiljki odpadkov, bi morali proučiti, kako okrepiti svoje nadzorne ukrepe za podobne pošiljke, da bi že prej odkrili nezakonite pošiljke odpadkov.

Sprememba 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 50

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (50) | Države članice bi morale Komisiji zagotoviti informacije o izvajanju te uredbe, tako s poročili sekretariatu Baselske konvencije kot na podlagi ločenega vprašalnika. Komisija bi morala na vsaka
  štiri
  leta pripraviti poročilo o izvajanju te Uredbe na podlagi informacij, ki jih zagotovijo države članice, in drugih informacij, zbranih zlasti s priložnostnimi poročili Komisije in Evropske agencije za okolje o pošiljkah plastičnih odpadkov in drugih zaskrbljujočih posebnih tokov odpadkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(50)

Države članice bi morale Komisiji zagotoviti informacije o izvajanju te uredbe, tako s poročili sekretariatu Baselske konvencije kot na podlagi ločenega vprašalnika. Komisija bi morala na vsaka
  štiri
  leta pripraviti poročilo o izvajanju te Uredbe na podlagi informacij, ki jih zagotovijo države članice, in drugih informacij, zbranih zlasti s priložnostnimi poročili Komisije in Evropske agencije za okolje o pošiljkah plastičnih odpadkov in drugih zaskrbljujočih posebnih tokov odpadkov.

| (50) | Države članice bi morale Komisiji zagotoviti informacije o izvajanju te uredbe, tako s poročili sekretariatu Baselske konvencije kot na podlagi ločenega vprašalnika. Komisija bi morala na vsaka
  tri
  leta pripraviti poročilo o izvajanju te Uredbe na podlagi informacij, ki jih zagotovijo države članice, in drugih informacij, zbranih zlasti s priložnostnimi poročili Komisije in Evropske agencije za okolje o pošiljkah plastičnih odpadkov in drugih zaskrbljujočih posebnih tokov odpadkov.
  Osrednji sistem za elektronsko predložitev in izmenjavo informacij in dokumentov bi moral biti zasnovan tako, da je iz sistema mogoče pridobiti podatke za namene teh poročil. |
| --- | --- |

(50)

Države članice bi morale Komisiji zagotoviti informacije o izvajanju te uredbe, tako s poročili sekretariatu Baselske konvencije kot na podlagi ločenega vprašalnika. Komisija bi morala na vsaka
  tri
  leta pripraviti poročilo o izvajanju te Uredbe na podlagi informacij, ki jih zagotovijo države članice, in drugih informacij, zbranih zlasti s priložnostnimi poročili Komisije in Evropske agencije za okolje o pošiljkah plastičnih odpadkov in drugih zaskrbljujočih posebnih tokov odpadkov.
  Osrednji sistem za elektronsko predložitev in izmenjavo informacij in dokumentov bi moral biti zasnovan tako, da je iz sistema mogoče pridobiti podatke za namene teh poročil.

Sprememba 25

Predlog uredbe

Uvodna izjava 52

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (52) | Države članice bi morale za olajšanje izmenjave informacij in sodelovanja za izvajanje te uredbe imenovati pristojne organe in informatorje ter o njih uradno obvestiti Komisijo, ki bi morala te informacije javno objaviti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(52)

Države članice bi morale za olajšanje izmenjave informacij in sodelovanja za izvajanje te uredbe imenovati pristojne organe in informatorje ter o njih uradno obvestiti Komisijo, ki bi morala te informacije javno objaviti.

| (52) | Države članice bi morale za olajšanje izmenjave informacij in sodelovanja za
  usklajeno
  izvajanje te uredbe imenovati pristojne organe in informatorje ter o njih uradno obvestiti Komisijo, ki bi morala te informacije javno objaviti. |
| --- | --- |

(52)

Države članice bi morale za olajšanje izmenjave informacij in sodelovanja za
  usklajeno
  izvajanje te uredbe imenovati pristojne organe in informatorje ter o njih uradno obvestiti Komisijo, ki bi morala te informacije javno objaviti.

Sprememba 26

Predlog uredbe

Uvodna izjava 54

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (54) | Da se dopolni ali spremeni ta uredba, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s členom 
  37(13)
  , členom 
  40(8)
  in členom 
  72
  te uredbe. Zlasti je pomembno, da Komisija pri pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, tudi s strokovnjaki, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli iz Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (52). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, v zvezi s pripravo delegiranih aktov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(54)

Da se dopolni ali spremeni ta uredba, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s členom 
  37(13)
  , členom 
  40(8)
  in členom 
  72
  te uredbe. Zlasti je pomembno, da Komisija pri pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, tudi s strokovnjaki, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli iz Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (52). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, v zvezi s pripravo delegiranih aktov.

| (54) | Da se dopolni ali spremeni ta uredba, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s členom 
  14(3)
  , členom
  28(4), členom 38(1), členom 42(4)
  in členom 
  75
  te uredbe. Zlasti je pomembno, da Komisija pri pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, tudi s strokovnjaki, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli iz Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (52). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, v zvezi s pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(54)

Da se dopolni ali spremeni ta uredba, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s členom 
  14(3)
  , členom
  28(4), členom 38(1), členom 42(4)
  in členom 
  75
  te uredbe. Zlasti je pomembno, da Komisija pri pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, tudi s strokovnjaki, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli iz Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (52). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, v zvezi s pripravo delegiranih aktov.

Sprememba 27

Predlog uredbe

Uvodna izjava 55

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (55) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za sprejetje
  ukrepov v zvezi z usklajeno metodo
  za izračun finančne garancije ali enakovrednega zavarovanja,
  da
  bi
  razjasnila uvrščanje odpadkov v skladu s to uredbo (vključno z določitvijo pragov onesnaženosti za nekatere odpadke)
  in
  da bi pri nekaterih vrstah blaga razjasnila razlikovanje med rabljenim blagom in odpadki, kadar se pošiljajo preko meja.
  Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (53). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(55)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za sprejetje
  ukrepov v zvezi z usklajeno metodo
  za izračun finančne garancije ali enakovrednega zavarovanja,
  da
  bi
  razjasnila uvrščanje odpadkov v skladu s to uredbo (vključno z določitvijo pragov onesnaženosti za nekatere odpadke)
  in
  da bi pri nekaterih vrstah blaga razjasnila razlikovanje med rabljenim blagom in odpadki, kadar se pošiljajo preko meja.
  Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (53).

| (55) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za sprejetje
  enostavne in usklajene metode
  za izračun finančne garancije ali enakovrednega zavarovanja,
  ki
  bi
  temeljila na tveganju.
  Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (53).
  Če Komisija ugotovi, da je usklajena metoda za izračun finančne garancije ali enakovrednega zavarovanja primerna, bi morala preučiti, kako se lahko uporabi osrednji sistem, da se omogočijo inovativne metode za določanje finančnih garancij. |
| --- | --- |

(55)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za sprejetje
  enostavne in usklajene metode
  za izračun finančne garancije ali enakovrednega zavarovanja,
  ki
  bi
  temeljila na tveganju.
  Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (53).
  Če Komisija ugotovi, da je usklajena metoda za izračun finančne garancije ali enakovrednega zavarovanja primerna, bi morala preučiti, kako se lahko uporabi osrednji sistem, da se omogočijo inovativne metode za določanje finančnih garancij.

Sprememba 28

Predlog uredbe

Uvodna izjava 55 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (55a) | Da bi dodatno olajšali usklajevanje notranjega trga in praks med državami članicami v zvezi s pošiljkami odpadkov, bi morala Komisija preučiti, ali je mogoča nadaljnja standardizacija pogodb v skladu z načelom subsidiarnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(55a)

Da bi dodatno olajšali usklajevanje notranjega trga in praks med državami članicami v zvezi s pošiljkami odpadkov, bi morala Komisija preučiti, ali je mogoča nadaljnja standardizacija pogodb v skladu z načelom subsidiarnosti.

Sprememba 29

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ta uredba določa ukrepe za varstvo okolja in zdravja ljudi s preprečevanjem ali zmanjšanjem škodljivih vplivov, ki so lahko posledica pošiljanja odpadkov. Vzpostavlja postopke in ureditev kontrole pošiljanja odpadkov, odvisno od porekla, namembnega kraja in poti pošiljke, vrste poslanih odpadkov in vrste obdelave, ki se uporablja za odpadke v namembnem kraju. | Ta uredba določa ukrepe za varstvo okolja in zdravja ljudi s preprečevanjem ali zmanjšanjem škodljivih vplivov, ki so lahko posledica pošiljanja odpadkov
  , tudi v tretjih državah
  . Vzpostavlja postopke in ureditev kontrole pošiljanja odpadkov, odvisno od porekla, namembnega kraja in poti pošiljke, vrste poslanih odpadkov in vrste obdelave, ki se uporablja za odpadke v namembnem kraju.
  Njen namen je prispevati k doseganju krožnega gospodarstva, učinkovite rabe virov, podnebne nevtralnosti in cilja ničelnega onesnaževanja za okolje brez strupov z uporabo načel bližine in samozadostnosti, kot je določeno v Direktivi 2008/98/ES. Prav tako je namen uredbe tudi zmanjšati upravno breme z uskladitvijo pravil o pošiljkah odpadkov v Uniji in digitalizacijo izmenjave informacij o pošiljkah odpadkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Ta uredba določa ukrepe za varstvo okolja in zdravja ljudi s preprečevanjem ali zmanjšanjem škodljivih vplivov, ki so lahko posledica pošiljanja odpadkov. Vzpostavlja postopke in ureditev kontrole pošiljanja odpadkov, odvisno od porekla, namembnega kraja in poti pošiljke, vrste poslanih odpadkov in vrste obdelave, ki se uporablja za odpadke v namembnem kraju.

Ta uredba določa ukrepe za varstvo okolja in zdravja ljudi s preprečevanjem ali zmanjšanjem škodljivih vplivov, ki so lahko posledica pošiljanja odpadkov
  , tudi v tretjih državah
  . Vzpostavlja postopke in ureditev kontrole pošiljanja odpadkov, odvisno od porekla, namembnega kraja in poti pošiljke, vrste poslanih odpadkov in vrste obdelave, ki se uporablja za odpadke v namembnem kraju.
  Njen namen je prispevati k doseganju krožnega gospodarstva, učinkovite rabe virov, podnebne nevtralnosti in cilja ničelnega onesnaževanja za okolje brez strupov z uporabo načel bližine in samozadostnosti, kot je določeno v Direktivi 2008/98/ES. Prav tako je namen uredbe tudi zmanjšati upravno breme z uskladitvijo pravil o pošiljkah odpadkov v Uniji in digitalizacijo izmenjave informacij o pošiljkah odpadkov.

Sprememba 30

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | „okoljsko primerno ravnanje“ pomeni sprejetje vseh izvedljivih ukrepov, s katerimi se zagotovi, da se z odpadki ravna na način, ki bo varoval zdravje ljudi in okolje pred škodljivimi učinki, ki jih lahko povzročijo taki odpadki; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

„okoljsko primerno ravnanje“ pomeni sprejetje vseh izvedljivih ukrepov, s katerimi se zagotovi, da se z odpadki ravna na način, ki bo varoval zdravje ljudi in okolje pred škodljivimi učinki, ki jih lahko povzročijo taki odpadki;

| (4) | „okoljsko primerno ravnanje“ pomeni sprejetje vseh izvedljivih ukrepov, s katerimi se zagotovi, da se z odpadki ravna na način, ki bo varoval zdravje ljudi
  , podnebje
  in okolje pred škodljivimi učinki, ki jih lahko povzročijo taki odpadki
  in njihova obdelava
  ; |
| --- | --- |

(4)

„okoljsko primerno ravnanje“ pomeni sprejetje vseh izvedljivih ukrepov, s katerimi se zagotovi, da se z odpadki ravna na način, ki bo varoval zdravje ljudi
  , podnebje
  in okolje pred škodljivimi učinki, ki jih lahko povzročijo taki odpadki
  in njihova obdelava
  ;

Sprememba 31

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Poleg tega se uporabljajo opredelitve pojmov „odpadek“, „nevaren odpadek“, „obdelava“, „odstranjevanje“, „predelava“, „priprava za ponovno uporabo“, „ponovna uporaba“, „recikliranje“, „povzročitelj odpadkov“, „imetnik odpadkov“, „trgovec“ in „posrednik“ iz člena 3, točke (1), (2), (14), (19), (15), (16), (13), (17), (5), (6), (7) oziroma (8), Direktive 2008/98/ES. | Poleg tega se uporabljajo opredelitve pojmov „odpadek“, „nevaren odpadek“, „obdelava“, „odstranjevanje“, „predelava“,
  „snovna predelava“,
  „priprava za ponovno uporabo“, „ponovna uporaba“, „recikliranje“, „povzročitelj odpadkov“, „imetnik odpadkov“, „trgovec“ in „posrednik“ iz člena 3, točke (1), (2), (14), (19), (15),
  (15a),
  (16), (13), (17), (5), (6), (7) oziroma (8), Direktive 2008/98/ES. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Poleg tega se uporabljajo opredelitve pojmov „odpadek“, „nevaren odpadek“, „obdelava“, „odstranjevanje“, „predelava“, „priprava za ponovno uporabo“, „ponovna uporaba“, „recikliranje“, „povzročitelj odpadkov“, „imetnik odpadkov“, „trgovec“ in „posrednik“ iz člena 3, točke (1), (2), (14), (19), (15), (16), (13), (17), (5), (6), (7) oziroma (8), Direktive 2008/98/ES.

Poleg tega se uporabljajo opredelitve pojmov „odpadek“, „nevaren odpadek“, „obdelava“, „odstranjevanje“, „predelava“,
  „snovna predelava“,
  „priprava za ponovno uporabo“, „ponovna uporaba“, „recikliranje“, „povzročitelj odpadkov“, „imetnik odpadkov“, „trgovec“ in „posrednik“ iz člena 3, točke (1), (2), (14), (19), (15),
  (15a),
  (16), (13), (17), (5), (6), (7) oziroma (8), Direktive 2008/98/ES.

Sprememba 32

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | odpadki, ki vsebujejo snov iz Priloge IV k Uredbi (EU) 2019/1021 o obstojnih organskih onesnaževalih ali so z njo kontaminirani, če niso drugje navedeni; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(aa)

odpadki, ki vsebujejo snov iz Priloge IV k Uredbi (EU) 2019/1021 o obstojnih organskih onesnaževalih ali so z njo kontaminirani, če niso drugje navedeni;

Sprememba 33

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 4 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | obseg odpadkov ne presega 150 kg ali morebitne večje količine, o kateri se za vsak primer posebej dogovorijo zadevni pristojni organi in priglasitelj. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

obseg odpadkov ne presega 150 kg ali morebitne večje količine, o kateri se za vsak primer posebej dogovorijo zadevni pristojni organi in priglasitelj.

| (b) | obseg odpadkov ne presega 150 kg
  za laboratorijske analize, 2 000  kg za preskušanje poskusne obdelave
  ali morebitne večje količine, o kateri se za vsak primer posebej dogovorijo zadevni pristojni organi in priglasitelj. |
| --- | --- |

(b)

obseg odpadkov ne presega 150 kg
  za laboratorijske analize, 2 000  kg za preskušanje poskusne obdelave
  ali morebitne večje količine, o kateri se za vsak primer posebej dogovorijo zadevni pristojni organi in priglasitelj.

Sprememba 34

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Odstavek 2 se uporablja za pošiljke mešanih komunalnih odpadkov, zbranih iz zasebnih gospodinjstev, od drugih povzročiteljev odpadkov ali od obojih, ter za mešane komunalne odpadke, ki so bili v postopku obdelave,
  ki
  njihovih lastnosti ni bistveno spremenil, kadar so taki odpadki namenjeni postopkom predelave. Pošiljke takih odpadkov, namenjenih odstranjevanju, so prepovedane. | 5.   Odstavek 2 se uporablja za pošiljke mešanih komunalnih odpadkov, zbranih iz zasebnih gospodinjstev, od drugih povzročiteljev odpadkov ali od obojih, ter za mešane komunalne odpadke, ki so bili v postopku obdelave,
  na primer iz odpadkov pridobljeno gorivo, pri čemer ta postopek
  njihovih lastnosti ni bistveno spremenil,
  in sicer
  kadar so taki odpadki namenjeni postopkom predelave. Pošiljke takih odpadkov, namenjenih odstranjevanju, so prepovedane. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

5.   Odstavek 2 se uporablja za pošiljke mešanih komunalnih odpadkov, zbranih iz zasebnih gospodinjstev, od drugih povzročiteljev odpadkov ali od obojih, ter za mešane komunalne odpadke, ki so bili v postopku obdelave,
  ki
  njihovih lastnosti ni bistveno spremenil, kadar so taki odpadki namenjeni postopkom predelave. Pošiljke takih odpadkov, namenjenih odstranjevanju, so prepovedane.

5.   Odstavek 2 se uporablja za pošiljke mešanih komunalnih odpadkov, zbranih iz zasebnih gospodinjstev, od drugih povzročiteljev odpadkov ali od obojih, ter za mešane komunalne odpadke, ki so bili v postopku obdelave,
  na primer iz odpadkov pridobljeno gorivo, pri čemer ta postopek
  njihovih lastnosti ni bistveno spremenil,
  in sicer
  kadar so taki odpadki namenjeni postopkom predelave. Pošiljke takih odpadkov, namenjenih odstranjevanju, so prepovedane.

Sprememba 35

Sprememba 35

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – pododstavek 1

Člen 5 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Le priglasitelji, ki so prejeli dovoljenje ali so registrirani v skladu s Poglavjem IV Direktive 2008/98/ES, lahko predložijo predhodno pisno priglasitev (v nadaljnjem besedilu: priglasitev). | Le priglasitelji, ki so prejeli dovoljenje ali so registrirani v skladu s Poglavjem IV Direktive 2008/98/ES
  ter upravljavci preskušanja poskusne obdelave ali laboratoriji
  lahko predložijo predhodno pisno priglasitev (v nadaljnjem besedilu: priglasitev). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Le priglasitelji, ki so prejeli dovoljenje ali so registrirani v skladu s Poglavjem IV Direktive 2008/98/ES, lahko predložijo predhodno pisno priglasitev (v nadaljnjem besedilu: priglasitev).

Le priglasitelji, ki so prejeli dovoljenje ali so registrirani v skladu s Poglavjem IV Direktive 2008/98/ES
  ter upravljavci preskušanja poskusne obdelave ali laboratoriji
  lahko predložijo predhodno pisno priglasitev (v nadaljnjem besedilu: priglasitev).

ter upravljavci preskušanja poskusne obdelave ali laboratoriji

Sprememba 36

Sprememba 36

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 – pododstavek 3

Člen 5 – odstavek 2 – pododstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Kadar priglasitelj ni izvirni povzročitelj odpadkov iz člena 3, točka 6(a)(i), priglasitelj zagotovi, da tudi izvirni povzročitelj odpadkov ali ena od oseb iz člena 3, točka 6(a)(ii) ali (
  iii
  ), podpiše priglasitveni dokument. | Kadar priglasitelj ni izvirni povzročitelj odpadkov iz člena 3, točka 6(a)(i), priglasitelj zagotovi, da tudi izvirni povzročitelj odpadkov ali ena od oseb iz člena 3, točka 6(a)(ii)
  , (iii)
  ali (
  iv
  ), podpiše priglasitveni dokument.
  Trgovec ali posrednik zagotovi pisno pooblastilo ene od oseb, navedenih v členu 3, točka (6)(a)(i), (ii) ali (iii), da deluje v njenem imenu, in da se pisno pooblastilo vključi v uradno obvestilo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Kadar priglasitelj ni izvirni povzročitelj odpadkov iz člena 3, točka 6(a)(i), priglasitelj zagotovi, da tudi izvirni povzročitelj odpadkov ali ena od oseb iz člena 3, točka 6(a)(ii) ali (
  iii
  ), podpiše priglasitveni dokument.

iii

Kadar priglasitelj ni izvirni povzročitelj odpadkov iz člena 3, točka 6(a)(i), priglasitelj zagotovi, da tudi izvirni povzročitelj odpadkov ali ena od oseb iz člena 3, točka 6(a)(ii)
  , (iii)
  ali (
  iv
  ), podpiše priglasitveni dokument.
  Trgovec ali posrednik zagotovi pisno pooblastilo ene od oseb, navedenih v členu 3, točka (6)(a)(i), (ii) ali (iii), da deluje v njenem imenu, in da se pisno pooblastilo vključi v uradno obvestilo.

, (iii)

iv

Trgovec ali posrednik zagotovi pisno pooblastilo ene od oseb, navedenih v členu 3, točka (6)(a)(i), (ii) ali (iii), da deluje v njenem imenu, in da se pisno pooblastilo vključi v uradno obvestilo.

Sprememba 37

Sprememba 37

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 6

Člen 7 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Ne glede na odstavek 5, se finančna garancija ali enakovredno zavarovanje, če je pošiljka odpadkov namenjena postopkom vmesne predelave ali odstranjevanja in postopek nadaljnje predelave ali odstranjevanja poteka v namembni državi, sprosti, ko odpadki zapustijo vmesni obrat in zadevni pristojni organ prejme potrdilo iz člena 16(4). V takem primeru vsako nadaljnjo pošiljko v obrat za predelavo ali odstranjevanje krije nova finančna garancija ali enakovredno zavarovanje, razen če pristojni organ namembne države meni, da taka finančna garancija ali enakovredno zavarovanje ni potrebno. V takih okoliščinah je pristojni organ namembne države odgovoren za obveznosti, ki nastanejo v primeru prevzema nazaj, kadar pošiljanja ali postopka nadaljnje predelave ali odstranjevanja ni mogoče dokončati, kot je bilo predvideno, kakor izhaja iz člena 22, ali v primeru nezakonite pošiljke, kakor izhaja iz člena 24. | 6.   Ne glede na odstavek 5, se finančna garancija ali enakovredno zavarovanje, če je pošiljka odpadkov namenjena postopkom vmesne predelave ali odstranjevanja in postopek nadaljnje predelave ali odstranjevanja poteka v namembni državi, sprosti, ko odpadki zapustijo vmesni obrat in zadevni pristojni organ prejme potrdilo iz člena 16(4). V takem primeru vsako nadaljnjo pošiljko v obrat za predelavo ali odstranjevanje krije nova finančna garancija ali enakovredno zavarovanje, razen če
  pošiljanje pošiljke poteka med dvema obratoma pod nadzorom iste pravne osebe ali če
  pristojni organ namembne države meni, da taka finančna garancija ali enakovredno zavarovanje ni potrebno. V takih okoliščinah je pristojni organ namembne države odgovoren za obveznosti, ki nastanejo v primeru prevzema nazaj, kadar pošiljanja ali postopka nadaljnje predelave ali odstranjevanja ni mogoče dokončati, kot je bilo predvideno, kakor izhaja iz člena 22, ali v primeru nezakonite pošiljke, kakor izhaja iz člena 24. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Ne glede na odstavek 5, se finančna garancija ali enakovredno zavarovanje, če je pošiljka odpadkov namenjena postopkom vmesne predelave ali odstranjevanja in postopek nadaljnje predelave ali odstranjevanja poteka v namembni državi, sprosti, ko odpadki zapustijo vmesni obrat in zadevni pristojni organ prejme potrdilo iz člena 16(4). V takem primeru vsako nadaljnjo pošiljko v obrat za predelavo ali odstranjevanje krije nova finančna garancija ali enakovredno zavarovanje, razen če pristojni organ namembne države meni, da taka finančna garancija ali enakovredno zavarovanje ni potrebno. V takih okoliščinah je pristojni organ namembne države odgovoren za obveznosti, ki nastanejo v primeru prevzema nazaj, kadar pošiljanja ali postopka nadaljnje predelave ali odstranjevanja ni mogoče dokončati, kot je bilo predvideno, kakor izhaja iz člena 22, ali v primeru nezakonite pošiljke, kakor izhaja iz člena 24.

6.   Ne glede na odstavek 5, se finančna garancija ali enakovredno zavarovanje, če je pošiljka odpadkov namenjena postopkom vmesne predelave ali odstranjevanja in postopek nadaljnje predelave ali odstranjevanja poteka v namembni državi, sprosti, ko odpadki zapustijo vmesni obrat in zadevni pristojni organ prejme potrdilo iz člena 16(4). V takem primeru vsako nadaljnjo pošiljko v obrat za predelavo ali odstranjevanje krije nova finančna garancija ali enakovredno zavarovanje, razen če
  pošiljanje pošiljke poteka med dvema obratoma pod nadzorom iste pravne osebe ali če
  pristojni organ namembne države meni, da taka finančna garancija ali enakovredno zavarovanje ni potrebno. V takih okoliščinah je pristojni organ namembne države odgovoren za obveznosti, ki nastanejo v primeru prevzema nazaj, kadar pošiljanja ali postopka nadaljnje predelave ali odstranjevanja ni mogoče dokončati, kot je bilo predvideno, kakor izhaja iz člena 22, ali v primeru nezakonite pošiljke, kakor izhaja iz člena 24.

Sprememba 38

Sprememba 38

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 10 – pododstavek 1

Člen 7 – odstavek 10 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija najpozneje do [Urad za publikacije: vstavite datum dve leti po datumu začetka veljavnosti te uredbe] oceni izvedljivost določitve usklajene metode izračuna za določitev višine finančnih garancij ali enakovrednih zavarovanj ter, če je ustrezno, sprejme izvedbeni akt za določitev take usklajene metode izračuna. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 77(2). | Komisija najpozneje do [Urad za publikacije: vstavite datum dve leti po datumu začetka veljavnosti te uredbe] oceni izvedljivost določitve
  enostavne in
  usklajene metode izračuna
  , ki bi temeljila na tveganju,
  za določitev višine finančnih garancij ali enakovrednih zavarovanj ter, če je ustrezno,
  do ... [Vstavite datum tri leta po datumu začetka veljavnosti te uredbe]
  sprejme izvedbeni akt za določitev take
  enostavne in usklajene metode izračuna, ki bi temeljila na tveganju.
  Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 77(2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija najpozneje do [Urad za publikacije: vstavite datum dve leti po datumu začetka veljavnosti te uredbe] oceni izvedljivost določitve usklajene metode izračuna za določitev višine finančnih garancij ali enakovrednih zavarovanj ter, če je ustrezno, sprejme izvedbeni akt za določitev take usklajene metode izračuna. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 77(2).

Komisija najpozneje do [Urad za publikacije: vstavite datum dve leti po datumu začetka veljavnosti te uredbe] oceni izvedljivost določitve
  enostavne in
  usklajene metode izračuna
  , ki bi temeljila na tveganju,
  za določitev višine finančnih garancij ali enakovrednih zavarovanj ter, če je ustrezno,
  do ... [Vstavite datum tri leta po datumu začetka veljavnosti te uredbe]
  sprejme izvedbeni akt za določitev take
  enostavne in usklajene metode izračuna, ki bi temeljila na tveganju.
  Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 77(2).

enostavne in

, ki bi temeljila na tveganju,

do ... [Vstavite datum tri leta po datumu začetka veljavnosti te uredbe]

enostavne in usklajene metode izračuna, ki bi temeljila na tveganju.

Sprememba 39

Sprememba 39

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2 – pododstavek 2

Člen 9 – odstavek 2 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Če pristojni organ namembne države v 30 dneh po predložitvi priglasitve
  ne sprejme odločitve
  v 
  skladu z odstavkom 1, priglasitelju na zahtevo
  zagotovi utemeljeno obrazložitev. | Če pristojni organ namembne države
  odločitve v skladu z odstavkom 1 ne uspe sprejeti
  v 30 dneh po predložitvi priglasitve
  , o tem obvesti priglasitelja
  v 
  teh 30 dneh in mu
  zagotovi utemeljeno obrazložitev
  , ne da bi jo priglasitelj zahteval. Pristojni organ končno odločitev sprejme v 60 dneh po predložitvi priglasitve
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Če pristojni organ namembne države v 30 dneh po predložitvi priglasitve
  ne sprejme odločitve
  v 
  skladu z odstavkom 1, priglasitelju na zahtevo
  zagotovi utemeljeno obrazložitev.

ne sprejme odločitve

skladu z odstavkom 1, priglasitelju na zahtevo

Če pristojni organ namembne države
  odločitve v skladu z odstavkom 1 ne uspe sprejeti
  v 30 dneh po predložitvi priglasitve
  , o tem obvesti priglasitelja
  v 
  teh 30 dneh in mu
  zagotovi utemeljeno obrazložitev
  , ne da bi jo priglasitelj zahteval. Pristojni organ končno odločitev sprejme v 60 dneh po predložitvi priglasitve
  .

odločitve v skladu z odstavkom 1 ne uspe sprejeti

, o tem obvesti priglasitelja

teh 30 dneh in mu

, ne da bi jo priglasitelj zahteval. Pristojni organ končno odločitev sprejme v 60 dneh po predložitvi priglasitve

Sprememba 40

Sprememba 40

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 3

Člen 9 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Pisno soglasje za predvideno pošiljko poteče na poznejši datum iz priglasitvenega dokumenta.
  Ne
  zajema
  obdobja, daljšega od enega koledarskega leta,
  ali
  krajšega obdobja
  ,
  navedenega
  v odločitvi zadevnih pristojnih organov. | 3.   Pisno soglasje za predvideno pošiljko poteče na poznejši datum iz priglasitvenega dokumenta. Zajema
  obdobje dveh koledarskih let
  ali
  krajše obdobje
  ,
  navedeno
  v odločitvi zadevnih pristojnih organov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Pisno soglasje za predvideno pošiljko poteče na poznejši datum iz priglasitvenega dokumenta.
  Ne
  zajema
  obdobja, daljšega od enega koledarskega leta,
  ali
  krajšega obdobja
  ,
  navedenega
  v odločitvi zadevnih pristojnih organov.

3.   Pisno soglasje za predvideno pošiljko poteče na poznejši datum iz priglasitvenega dokumenta. Zajema
  obdobje dveh koledarskih let
  ali
  krajše obdobje
  ,
  navedeno
  v odločitvi zadevnih pristojnih organov.

Sprememba 41

Sprememba 41

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 4

Člen 9 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Predvideno pošiljanje se lahko izvede šele, ko so izpolnjene zahteve iz člena 16(1)
  , točki (a) in (b),
  ter samo v obdobju veljavnosti tihega ali pisnega soglasja vseh zadevnih pristojnih organov. Pošiljka mora odpremno državo zapustiti do konca obdobja veljavnosti tihega ali pisnega soglasja vseh zadevnih pristojnih organov. | 4.   Predvideno pošiljanje se lahko izvede šele, ko so izpolnjene zahteve iz člena 16(1) ter samo v obdobju veljavnosti tihega ali pisnega soglasja vseh zadevnih pristojnih organov. Pošiljka mora odpremno državo zapustiti do konca obdobja veljavnosti tihega ali pisnega soglasja vseh zadevnih pristojnih organov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Predvideno pošiljanje se lahko izvede šele, ko so izpolnjene zahteve iz člena 16(1)
  , točki (a) in (b),
  ter samo v obdobju veljavnosti tihega ali pisnega soglasja vseh zadevnih pristojnih organov. Pošiljka mora odpremno državo zapustiti do konca obdobja veljavnosti tihega ali pisnega soglasja vseh zadevnih pristojnih organov.

4.   Predvideno pošiljanje se lahko izvede šele, ko so izpolnjene zahteve iz člena 16(1) ter samo v obdobju veljavnosti tihega ali pisnega soglasja vseh zadevnih pristojnih organov. Pošiljka mora odpremno državo zapustiti do konca obdobja veljavnosti tihega ali pisnega soglasja vseh zadevnih pristojnih organov.

Sprememba 42

Sprememba 42

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 7

Člen 9 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 7.   Vsak preklic soglasja se pošlje v obliki uradnega obvestila priglasitelju, zadevnim pristojnim organom in prejemniku. | 7.   Vsak preklic soglasja
  , vključno z razlogom za preklic,
  se pošlje v obliki uradnega obvestila priglasitelju, zadevnim pristojnim organom in prejemniku
  , pa tudi Komisiji za namene poročanja
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7.   Vsak preklic soglasja se pošlje v obliki uradnega obvestila priglasitelju, zadevnim pristojnim organom in prejemniku.

7.   Vsak preklic soglasja
  , vključno z razlogom za preklic,
  se pošlje v obliki uradnega obvestila priglasitelju, zadevnim pristojnim organom in prejemniku
  , pa tudi Komisiji za namene poročanja
  .

Sprememba 43

Sprememba 43

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 1 – točka a – točka i

Člen 11 – odstavek 1 – točka a – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | odpadkov ni mogoče predelati na tehnično izvedljiv in ekonomsko vzdržen način ali jih je treba odstraniti zaradi obveznosti v skladu s pravom Unije ali mednarodnim pravom; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

odpadkov ni mogoče predelati na tehnično izvedljiv in ekonomsko vzdržen način ali jih je treba odstraniti zaradi obveznosti v skladu s pravom Unije ali mednarodnim pravom;

| (i) | odpadkov ni mogoče predelati na tehnično izvedljiv in ekonomsko vzdržen način
  ter okoljsko primerno
  ali jih je treba odstraniti zaradi obveznosti v skladu s pravom Unije ali mednarodnim pravom; |
| --- | --- |

(i)

odpadkov ni mogoče predelati na tehnično izvedljiv in ekonomsko vzdržen način
  ter okoljsko primerno
  ali jih je treba odstraniti zaradi obveznosti v skladu s pravom Unije ali mednarodnim pravom;

ter okoljsko primerno

Sprememba 44

Sprememba 44

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 1 – točka a – točka ii

Člen 11 – odstavek 1 – točka a – točka ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (ii) | odpadkov v državi, kjer so nastali, ni mogoče odstraniti na tehnično izvedljiv in ekonomsko vzdržen način; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ii)

odpadkov v državi, kjer so nastali, ni mogoče odstraniti na tehnično izvedljiv in ekonomsko vzdržen način;

| (ii) | odpadkov v državi, kjer so nastali, ni mogoče odstraniti na tehnično izvedljiv in ekonomsko vzdržen način
  ter okoljsko primerno
  ; |
| --- | --- |

(ii)

odpadkov v državi, kjer so nastali, ni mogoče odstraniti na tehnično izvedljiv in ekonomsko vzdržen način
  ter okoljsko primerno
  ;

ter okoljsko primerno

Sprememba 45

Sprememba 45

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 1 – točka a – točka iii

Člen 11 – odstavek 1 – točka a – točka iii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (iii) | je predvidena pošiljka ali odstranitev v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki ter načelom bližine in samozadostnosti
  na ravni Unije in nacionalni ravni
  , kot je določeno v Direktivi 2008/98/ES; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iii)

je predvidena pošiljka ali odstranitev v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki ter načelom bližine in samozadostnosti
  na ravni Unije in nacionalni ravni
  , kot je določeno v Direktivi 2008/98/ES;

na ravni Unije in nacionalni ravni

| (iii) | je predvidena pošiljka ali odstranitev v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki ter načelom bližine in samozadostnosti, kot je določeno v Direktivi 2008/98/ES; |
| --- | --- |

(iii)

je predvidena pošiljka ali odstranitev v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki ter načelom bližine in samozadostnosti, kot je določeno v Direktivi 2008/98/ES;

Sprememba 46

Sprememba 46

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 1 – točka b

Člen 11 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | priglasitelj ali prejemnik predhodno ni bil obsojen zaradi nezakonitega pošiljanja ali drugega nezakonitega dejanja v zvezi z varstvom okolja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

priglasitelj ali prejemnik predhodno ni bil obsojen zaradi nezakonitega pošiljanja ali drugega nezakonitega dejanja v zvezi z varstvom okolja;

| (b) | priglasitelj ali prejemnik predhodno ni bil obsojen zaradi nezakonitega pošiljanja ali drugega nezakonitega dejanja v zvezi z varstvom okolja
  ali zdravja ljudi
  ; |
| --- | --- |

(b)

priglasitelj ali prejemnik predhodno ni bil obsojen zaradi nezakonitega pošiljanja ali drugega nezakonitega dejanja v zvezi z varstvom okolja
  ali zdravja ljudi
  ;

ali zdravja ljudi

Sprememba 47

Sprememba 47

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 3

Člen 11 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Če zadevni pristojni organi v 
  30-dnevnem
  roku
  iz člena 9(1)
  niso odobrili predvidene pošiljke odpadkov, namenjenih odstranjevanju, priglasitev te pošiljke preneha veljati, pošiljka pa je v skladu s členom 4(1) prepovedana. Če priglasitelj še vedno namerava opraviti pošiljko, se predloži nova priglasitev, razen če se vsi zadevni pristojni organi in priglasitelj sporazumejo drugače. | 3.   Če zadevni pristojni organi v roku
  60 dni
  niso odobrili predvidene pošiljke odpadkov, namenjenih odstranjevanju, priglasitev te pošiljke preneha veljati, pošiljka pa je v skladu s členom 4(1) prepovedana. Če priglasitelj še vedno namerava opraviti pošiljko, se predloži nova priglasitev, razen če se vsi zadevni pristojni organi in priglasitelj sporazumejo drugače. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Če zadevni pristojni organi v 
  30-dnevnem
  roku
  iz člena 9(1)
  niso odobrili predvidene pošiljke odpadkov, namenjenih odstranjevanju, priglasitev te pošiljke preneha veljati, pošiljka pa je v skladu s členom 4(1) prepovedana. Če priglasitelj še vedno namerava opraviti pošiljko, se predloži nova priglasitev, razen če se vsi zadevni pristojni organi in priglasitelj sporazumejo drugače.

3.   Če zadevni pristojni organi v roku
  60 dni
  niso odobrili predvidene pošiljke odpadkov, namenjenih odstranjevanju, priglasitev te pošiljke preneha veljati, pošiljka pa je v skladu s členom 4(1) prepovedana. Če priglasitelj še vedno namerava opraviti pošiljko, se predloži nova priglasitev, razen če se vsi zadevni pristojni organi in priglasitelj sporazumejo drugače.

Sprememba 48

Sprememba 48

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1 – točka d – točka ii

Člen 12 – odstavek 1 – točka d – točka ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (ii) | postopek predelave v namembni državi poteka pod pogoji, ki
  so večinoma enakovredni
  tistim, predpisanim v nacionalni zakonodaji odpremne države; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ii)

postopek predelave v namembni državi poteka pod pogoji, ki
  so večinoma enakovredni
  tistim, predpisanim v nacionalni zakonodaji odpremne države;

so večinoma enakovredni

| (ii) | postopek predelave v namembni državi poteka pod pogoji, ki
  se štejejo za enakovredne
  tistim, predpisanim v nacionalni zakonodaji odpremne države; |
| --- | --- |

(ii)

postopek predelave v namembni državi poteka pod pogoji, ki
  se štejejo za enakovredne
  tistim, predpisanim v nacionalni zakonodaji odpremne države;

se štejejo za enakovredne

Sprememba 49

Sprememba 49

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1 – točka e

Člen 12 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | za državo članico je potrebna omejitev prihajajočih pošiljk odpadkov, namenjenih postopkom predelave,
  razen recikliranja in priprave za ponovno uporabo,
  da bi se zaščitilo njeno omrežje ravnanja z odpadki, kadar
  se ugotovi
  , da bi
  morali biti
  domači odpadki zaradi takih pošiljk odstranjeni ali obdelani na način, ki ni skladen z njenimi načrti ravnanja z odpadki; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

za državo članico je potrebna omejitev prihajajočih pošiljk odpadkov, namenjenih postopkom predelave,
  razen recikliranja in priprave za ponovno uporabo,
  da bi se zaščitilo njeno omrežje ravnanja z odpadki, kadar
  se ugotovi
  , da bi
  morali biti
  domači odpadki zaradi takih pošiljk odstranjeni ali obdelani na način, ki ni skladen z njenimi načrti ravnanja z odpadki;

razen recikliranja in priprave za ponovno uporabo,

se ugotovi

morali biti

| (e) | za državo članico je potrebna omejitev prihajajočih pošiljk odpadkov, namenjenih postopkom predelave, da bi se zaščitilo njeno omrežje ravnanja z odpadki, kadar
  je mogoče ugotoviti
  , da bi
  bili
  domači odpadki zaradi takih pošiljk odstranjeni ali obdelani na način, ki ni skladen z njenimi načrti ravnanja z odpadki; |
| --- | --- |

(e)

za državo članico je potrebna omejitev prihajajočih pošiljk odpadkov, namenjenih postopkom predelave, da bi se zaščitilo njeno omrežje ravnanja z odpadki, kadar
  je mogoče ugotoviti
  , da bi
  bili
  domači odpadki zaradi takih pošiljk odstranjeni ali obdelani na način, ki ni skladen z njenimi načrti ravnanja z odpadki;

je mogoče ugotoviti

bili

Sprememba 50

Sprememba 50

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1 – točka f

Člen 12 – odstavek 1 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | priglasitelj ali prejemnik je bil predhodno obsojen zaradi nezakonitega pošiljanja ali drugega nezakonitega dejanja v zvezi z varstvom okolja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

priglasitelj ali prejemnik je bil predhodno obsojen zaradi nezakonitega pošiljanja ali drugega nezakonitega dejanja v zvezi z varstvom okolja;

| (f) | priglasitelj ali prejemnik je bil predhodno obsojen zaradi nezakonitega pošiljanja ali drugega nezakonitega dejanja v zvezi z varstvom okolja
  ali človekovega zdravja
  ; |
| --- | --- |

(f)

priglasitelj ali prejemnik je bil predhodno obsojen zaradi nezakonitega pošiljanja ali drugega nezakonitega dejanja v zvezi z varstvom okolja
  ali človekovega zdravja
  ;

ali človekovega zdravja

Sprememba 51

Sprememba 51

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 5

Člen 12 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Države članice o ugovorih pristojnih organov iz razlogov iz odstavka 1
  , točki (d) in (e),
  tega člena poročajo Komisiji v skladu s členom 68. | 5.   Države članice o ugovorih pristojnih organov
  , vključno s specifičnimi razlogi za ugovor,
  iz razlogov iz odstavka 1 tega člena poročajo Komisiji v skladu s členom 68. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Države članice o ugovorih pristojnih organov iz razlogov iz odstavka 1
  , točki (d) in (e),
  tega člena poročajo Komisiji v skladu s členom 68.

5.   Države članice o ugovorih pristojnih organov
  , vključno s specifičnimi razlogi za ugovor,
  iz razlogov iz odstavka 1 tega člena poročajo Komisiji v skladu s členom 68.

Sprememba 52

Sprememba 52

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 5 a (novo)

Člen 12 – odstavek 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Pristojni organi priglasitelja obvestijo o specifičnih razlogih za ugovor predvideni pošiljki odpadkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5a.
     
  Pristojni organi priglasitelja obvestijo o specifičnih razlogih za ugovor predvideni pošiljki odpadkov.

Sprememba 53

Sprememba 53

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1 – točka a

Člen 13 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | odpadki, vsebovani v različnih pošiljkah, imajo v osnovi podobne fizikalne in kemične lastnosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

odpadki, vsebovani v različnih pošiljkah, imajo v osnovi podobne fizikalne in kemične lastnosti;

| (a) | odpadki, vsebovani v različnih pošiljkah, imajo v osnovi podobne fizikalne in kemične lastnosti
  , ki jih je treba razlagati v skladu s členom 28
  ; |
| --- | --- |

(a)

odpadki, vsebovani v različnih pošiljkah, imajo v osnovi podobne fizikalne in kemične lastnosti
  , ki jih je treba razlagati v skladu s členom 28
  ;

, ki jih je treba razlagati v skladu s členom 28

Sprememba 54

Sprememba 54

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 2 – točka c

Člen 14 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | opis uporabljenih tehnologij, vključno z oznakami R, za postopek predelave, za katerega se zahteva predhodno soglasje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

opis uporabljenih tehnologij, vključno z oznakami R, za postopek predelave, za katerega se zahteva predhodno soglasje;

| (c) | opis uporabljenih tehnologij, vključno z oznakami R, za postopek predelave, za katerega se zahteva predhodno soglasje
  , ter tehnologij, ki se uporabljajo za prihranke toplogrednih plinov, proizvodnjo energije, snovno predelavo, učinkovito rabo virov in drugih ustreznih tehnologij
  ; |
| --- | --- |

(c)

opis uporabljenih tehnologij, vključno z oznakami R, za postopek predelave, za katerega se zahteva predhodno soglasje
  , ter tehnologij, ki se uporabljajo za prihranke toplogrednih plinov, proizvodnjo energije, snovno predelavo, učinkovito rabo virov in drugih ustreznih tehnologij
  ;

, ter tehnologij, ki se uporabljajo za prihranke toplogrednih plinov, proizvodnjo energije, snovno predelavo, učinkovito rabo virov in drugih ustreznih tehnologij

Sprememba 55

Sprememba 55

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 2 – točka e a (novo)

Člen 14 – odstavek 2 – točka e a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ea) | količino preostalih odpadkov, nastalih v postopku predelave, in naknadno ravnanje z njimi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ea)

(ea)

količino preostalih odpadkov, nastalih v postopku predelave, in naknadno ravnanje z njimi;

količino preostalih odpadkov, nastalih v postopku predelave, in naknadno ravnanje z njimi;

Sprememba 56

Sprememba 56

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 2 – točka g

Člen 14 – odstavek 2 – točka g

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (g) | dokazilo ali potrdilo, da pravna ali fizična oseba, ki ima v lasti ali obvladuje obrat, ni bila obsojena zaradi nezakonitega pošiljanja ali drugega nezakonitega dejanja v zvezi z ravnanjem z odpadki. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(g)

dokazilo ali potrdilo, da pravna ali fizična oseba, ki ima v lasti ali obvladuje obrat, ni bila obsojena zaradi nezakonitega pošiljanja ali drugega nezakonitega dejanja v zvezi z ravnanjem z odpadki.

| (g) | dokazilo ali potrdilo, da pravna ali fizična oseba, ki ima v lasti ali obvladuje obrat, ni bila obsojena zaradi nezakonitega pošiljanja ali drugega nezakonitega dejanja v zvezi z ravnanjem z odpadki
  , zlasti glede varstva okolja ali zdravja ljudi
  . |
| --- | --- |

(g)

dokazilo ali potrdilo, da pravna ali fizična oseba, ki ima v lasti ali obvladuje obrat, ni bila obsojena zaradi nezakonitega pošiljanja ali drugega nezakonitega dejanja v zvezi z ravnanjem z odpadki
  , zlasti glede varstva okolja ali zdravja ljudi
  .

, zlasti glede varstva okolja ali zdravja ljudi

Sprememba 57

Sprememba 57

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 9

Člen 14 – odstavek 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 9.   Razen če je v sklepu o odobritvi zahtevka za izdajo predhodnega soglasja navedeno drugače, predhodno soglasje, izdano za obrat za predelavo, velja sedem let. | 9.   Razen če je v sklepu o odobritvi zahtevka za izdajo predhodnega soglasja navedeno drugače, predhodno soglasje, izdano za obrat za predelavo, velja sedem let
  , pri čemer ustrezni organi opravijo vsaj eden inšpekcijski pregled v obdobju veljavnosti, da bi preverili skladnost z najnovejšimi regulativnimi zahtevami
  . |
| | Predhodno soglasje za obrat za predelavo, ki ga izda pristojni organ v eni državi članici, velja v vseh državah članicah. Vendar se lahko pristojni organ odloči, da ne bo sprejel predhodnega soglasja pristojnega organa namembne države. Ta odločitev in razlogi zanjo se pošljejo obratu in pristojnemu organu, ki je izdal predhodno soglasje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

9.   Razen če je v sklepu o odobritvi zahtevka za izdajo predhodnega soglasja navedeno drugače, predhodno soglasje, izdano za obrat za predelavo, velja sedem let.

9.   Razen če je v sklepu o odobritvi zahtevka za izdajo predhodnega soglasja navedeno drugače, predhodno soglasje, izdano za obrat za predelavo, velja sedem let
  , pri čemer ustrezni organi opravijo vsaj eden inšpekcijski pregled v obdobju veljavnosti, da bi preverili skladnost z najnovejšimi regulativnimi zahtevami
  .

Predhodno soglasje za obrat za predelavo, ki ga izda pristojni organ v eni državi članici, velja v vseh državah članicah. Vendar se lahko pristojni organ odloči, da ne bo sprejel predhodnega soglasja pristojnega organa namembne države. Ta odločitev in razlogi zanjo se pošljejo obratu in pristojnemu organu, ki je izdal predhodno soglasje.

Predhodno soglasje za obrat za predelavo, ki ga izda pristojni organ v eni državi članici, velja v vseh državah članicah. Vendar se lahko pristojni organ odloči, da ne bo sprejel predhodnega soglasja pristojnega organa namembne države. Ta odločitev in razlogi zanjo se pošljejo obratu in pristojnemu organu, ki je izdal predhodno soglasje.

Sprememba 58

Sprememba 58

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 3

Člen 15 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   V 
  enem dnevu
  po prejemu odpadkov obrat, ki izvaja vmesni postopek predelave ali vmesni postopek odstranjevanja, priglasitelju predloži potrdilo o prejemu odpadkov. To potrdilo se predloži v transportnem dokumentu ali se mu priloži. | 3.   V 
  dveh delovnih dneh
  po prejemu odpadkov obrat, ki izvaja vmesni postopek predelave ali vmesni postopek odstranjevanja, priglasitelju predloži potrdilo o prejemu odpadkov. To potrdilo se predloži v transportnem dokumentu ali se mu priloži. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   V 
  enem dnevu
  po prejemu odpadkov obrat, ki izvaja vmesni postopek predelave ali vmesni postopek odstranjevanja, priglasitelju predloži potrdilo o prejemu odpadkov. To potrdilo se predloži v transportnem dokumentu ali se mu priloži.

3.   V 
  dveh delovnih dneh
  po prejemu odpadkov obrat, ki izvaja vmesni postopek predelave ali vmesni postopek odstranjevanja, priglasitelju predloži potrdilo o prejemu odpadkov. To potrdilo se predloži v transportnem dokumentu ali se mu priloži.

Sprememba 59

Sprememba 59

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 3

Člen 16 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Obrat v 
  enem dnevu
  po prejemu odpadkov priglasitelju in zadevnim organom predloži potrdilo o prejemu odpadkov. | 3.   Obrat v 
  dveh delovnih dneh
  po prejemu odpadkov priglasitelju in zadevnim organom predloži potrdilo o prejemu odpadkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Obrat v 
  enem dnevu
  po prejemu odpadkov priglasitelju in zadevnim organom predloži potrdilo o prejemu odpadkov.

3.   Obrat v 
  dveh delovnih dneh
  po prejemu odpadkov priglasitelju in zadevnim organom predloži potrdilo o prejemu odpadkov.

Sprememba 60

Sprememba 60

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 3

Člen 17 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Kadar bistvene spremembe iz odstavka 1 vključujejo pristojne organe, ki niso pristojni organi iz prvotne priglasitve, se predloži nova priglasitev. | 3.   Kadar bistvene spremembe iz odstavka 1 vključujejo pristojne organe, ki niso pristojni organi iz prvotne priglasitve, se predloži nova priglasitev
  , razen če se lahko zadevni pristojni organi soglasno dogovorijo, da ni potrebna nova priglasitev
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Kadar bistvene spremembe iz odstavka 1 vključujejo pristojne organe, ki niso pristojni organi iz prvotne priglasitve, se predloži nova priglasitev.

3.   Kadar bistvene spremembe iz odstavka 1 vključujejo pristojne organe, ki niso pristojni organi iz prvotne priglasitve, se predloži nova priglasitev
  , razen če se lahko zadevni pristojni organi soglasno dogovorijo, da ni potrebna nova priglasitev
  .

Sprememba 61

Sprememba 61

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 4

Člen 18 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Obrat za predelavo ali laboratorij in prejemnik ali, če nimata dostopa do sistema iz člena 26, oseba iz odstavka 2 v 
  enem dnevu
  od prejema odpadkov priglasitelju in ustreznim organom potrdi, da so bili odpadki prejeti, tako da izpolni ustrezne informacije iz Priloge VII. | 4.   Obrat za predelavo ali laboratorij in prejemnik ali, če nimata dostopa do sistema iz člena 26, oseba iz odstavka 2 v 
  dveh delovnih dneh
  od prejema odpadkov priglasitelju in ustreznim organom potrdi, da so bili odpadki prejeti, tako da izpolni ustrezne informacije iz Priloge VII. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Obrat za predelavo ali laboratorij in prejemnik ali, če nimata dostopa do sistema iz člena 26, oseba iz odstavka 2 v 
  enem dnevu
  od prejema odpadkov priglasitelju in ustreznim organom potrdi, da so bili odpadki prejeti, tako da izpolni ustrezne informacije iz Priloge VII.

4.   Obrat za predelavo ali laboratorij in prejemnik ali, če nimata dostopa do sistema iz člena 26, oseba iz odstavka 2 v 
  dveh delovnih dneh
  od prejema odpadkov priglasitelju in ustreznim organom potrdi, da so bili odpadki prejeti, tako da izpolni ustrezne informacije iz Priloge VII.

Sprememba 62

Sprememba 62

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 1

Člen 21 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Pristojni organi odpremne ali
  namembne države na ustrezen način
  javno objavijo informacije o priglasitvah pošiljk, za katere so izdali soglasje ali ki so jim ugovarjali, in o pošiljkah odpadkov, za katere veljajo splošne zahteve glede informacij, če take informacije v skladu z nacionalno zakonodajo ali zakonodajo Unije niso zaupne. | Pristojni organi odpremne
  države brez nepotrebnega odlašanja in najpozneje v 30 dneh po tem, ko dajo soglasje
  ali
  podajo ugovor, prek osrednjega sistema za elektronsko predložitev in izmenjavo iz člena 26(2) ali nacionalnega sistema iz člena 26(3), če je ustrezno,
  javno objavijo informacije o priglasitvah pošiljk, za katere so izdali soglasje ali ki so jim ugovarjali, in o pošiljkah odpadkov, za katere veljajo splošne zahteve glede informacij, če take informacije v skladu z nacionalno zakonodajo ali zakonodajo Unije niso zaupne
  oziroma niso osebni podatki, varovani v skladu z Uredbo (EU) 2016/679

   (1a). |
| | Pristojni organi zagotovijo, da so javno dostopne vsaj naslednje informacije: |
| | (a) | vrsta odpadkov, določena v skladu z evropskimi oznakami odpadkov v Evropskem katalogu odpadkov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Pristojni organi odpremne ali
  namembne države na ustrezen način
  javno objavijo informacije o priglasitvah pošiljk, za katere so izdali soglasje ali ki so jim ugovarjali, in o pošiljkah odpadkov, za katere veljajo splošne zahteve glede informacij, če take informacije v skladu z nacionalno zakonodajo ali zakonodajo Unije niso zaupne.

namembne države na ustrezen način

Pristojni organi odpremne
  države brez nepotrebnega odlašanja in najpozneje v 30 dneh po tem, ko dajo soglasje
  ali
  podajo ugovor, prek osrednjega sistema za elektronsko predložitev in izmenjavo iz člena 26(2) ali nacionalnega sistema iz člena 26(3), če je ustrezno,
  javno objavijo informacije o priglasitvah pošiljk, za katere so izdali soglasje ali ki so jim ugovarjali, in o pošiljkah odpadkov, za katere veljajo splošne zahteve glede informacij, če take informacije v skladu z nacionalno zakonodajo ali zakonodajo Unije niso zaupne
  oziroma niso osebni podatki, varovani v skladu z Uredbo (EU) 2016/679

   (1a).

države brez nepotrebnega odlašanja in najpozneje v 30 dneh po tem, ko dajo soglasje

podajo ugovor, prek osrednjega sistema za elektronsko predložitev in izmenjavo iz člena 26(2) ali nacionalnega sistema iz člena 26(3), če je ustrezno,

oziroma niso osebni podatki, varovani v skladu z Uredbo (EU) 2016/679

1a

Pristojni organi zagotovijo, da so javno dostopne vsaj naslednje informacije:

Pristojni organi zagotovijo, da so javno dostopne vsaj naslednje informacije:

(a)

(a)

vrsta odpadkov, določena v skladu z evropskimi oznakami odpadkov v Evropskem katalogu odpadkov;

vrsta odpadkov, določena v skladu z evropskimi oznakami odpadkov v Evropskem katalogu odpadkov;

| (b) | skupna količina odpadkov, ki naj bi bili poslani; |
| --- | --- |

(b)

(b)

skupna količina odpadkov, ki naj bi bili poslani;

skupna količina odpadkov, ki naj bi bili poslani;

| (c) | postopek, po katerem bodo odpadki obdelani; |
| --- | --- |

(c)

(c)

postopek, po katerem bodo odpadki obdelani;

postopek, po katerem bodo odpadki obdelani;

| (d) | naziv obrata v končnem namembnem kraju in |
| --- | --- |

(d)

(d)

naziv obrata v končnem namembnem kraju in

naziv obrata v končnem namembnem kraju in

| (e) | ali je bilo za priglasitev izdano soglasje ali ne. |
| --- | --- |

(e)

(e)

ali je bilo za priglasitev izdano soglasje ali ne.

ali je bilo za priglasitev izdano soglasje ali ne.

Sprememba 63

Sprememba 63

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 3 – pododstavek 1

Člen 22 – odstavek 3 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Obveznost iz odstavka 2, da se odpadki prevzamejo nazaj, se ne uporablja, če zadevni pristojni organi odpremne, tranzitne in namembne države menijo, da lahko priglasitelj ali, če to ni mogoče, pristojni organ odpremne države ali fizična ali pravna oseba v njegovem imenu odpadke predela ali odstrani na alternativen način. | Obveznost iz odstavka 2, da se odpadki prevzamejo nazaj, se ne uporablja, če zadevni pristojni organi odpremne, tranzitne in namembne države menijo, da lahko priglasitelj ali, če to ni mogoče, pristojni organ odpremne države ali fizična ali pravna oseba v njegovem imenu odpadke predela ali odstrani na alternativen način
  , okoljsko primerno in brez ogrožanja zdravja ljudi
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Obveznost iz odstavka 2, da se odpadki prevzamejo nazaj, se ne uporablja, če zadevni pristojni organi odpremne, tranzitne in namembne države menijo, da lahko priglasitelj ali, če to ni mogoče, pristojni organ odpremne države ali fizična ali pravna oseba v njegovem imenu odpadke predela ali odstrani na alternativen način.

Obveznost iz odstavka 2, da se odpadki prevzamejo nazaj, se ne uporablja, če zadevni pristojni organi odpremne, tranzitne in namembne države menijo, da lahko priglasitelj ali, če to ni mogoče, pristojni organ odpremne države ali fizična ali pravna oseba v njegovem imenu odpadke predela ali odstrani na alternativen način
  , okoljsko primerno in brez ogrožanja zdravja ljudi
  .

, okoljsko primerno in brez ogrožanja zdravja ljudi

Sprememba 64

Sprememba 64

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 24 – odstavek 1

Člen 24 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Kadar pristojni organ odkrije pošiljko, za katero meni, da je nezakonita, o tem takoj obvesti druge zadevne pristojne organe. | 1.   Kadar pristojni organ odkrije pošiljko, za katero meni, da je nezakonita, o tem takoj obvesti druge zadevne pristojne organe.
  Zadevni pristojni organi odpremne države okrepijo inšpekcijske preglede naknadnih pošiljk, ki so podobne v smislu priglasitelja, povzročitelja odpadkov, zbiralca, trgovca, posrednika ali imetnika odpadkov, da se preprečijo nadaljnje nezakonite pošiljke. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Kadar pristojni organ odkrije pošiljko, za katero meni, da je nezakonita, o tem takoj obvesti druge zadevne pristojne organe.

1.   Kadar pristojni organ odkrije pošiljko, za katero meni, da je nezakonita, o tem takoj obvesti druge zadevne pristojne organe.
  Zadevni pristojni organi odpremne države okrepijo inšpekcijske preglede naknadnih pošiljk, ki so podobne v smislu priglasitelja, povzročitelja odpadkov, zbiralca, trgovca, posrednika ali imetnika odpadkov, da se preprečijo nadaljnje nezakonite pošiljke.

Sprememba 65

Sprememba 65

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 26 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Naslednje informacije in dokumenti se predložijo in izmenjajo elektronsko prek osrednjega sistema iz odstavka 2 ali nacionalnega sistema v skladu z odstavkom 3: | 1.   Naslednje informacije
  , podatki
  in dokumenti se predložijo in izmenjajo elektronsko prek osrednjega sistema iz odstavka 2 ali nacionalnega sistema
  , povezanega z osrednjim sistemom,
  v skladu z odstavkom 3: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Naslednje informacije in dokumenti se predložijo in izmenjajo elektronsko prek osrednjega sistema iz odstavka 2 ali nacionalnega sistema v skladu z odstavkom 3:

1.   Naslednje informacije
  , podatki
  in dokumenti se predložijo in izmenjajo elektronsko prek osrednjega sistema iz odstavka 2 ali nacionalnega sistema
  , povezanega z osrednjim sistemom,
  v skladu z odstavkom 3:

Sprememba 66

Sprememba 66

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 2 – pododstavek 1

Člen 26 – odstavek 2 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija upravlja osrednji sistem, ki omogoča elektronsko predložitev in izmenjavo informacij in dokumentov iz odstavka 1. Osrednji sistem zagotovi vozlišče, ki se uporablja za izmenjavo informacij in dokumentov iz odstavka 1 med obstoječimi nacionalnimi sistemi za elektronsko izmenjavo podatkov v realnem času. | Komisija upravlja osrednji sistem, ki omogoča elektronsko predložitev in izmenjavo informacij
  , podatkov
  in dokumentov iz odstavka 1. Osrednji sistem zagotovi vozlišče, ki se uporablja za izmenjavo informacij in dokumentov iz odstavka 1 med obstoječimi nacionalnimi sistemi za elektronsko izmenjavo podatkov v realnem času.
  Osrednji sistem hrani podatke, ki bi med drugim omogočili poročanje in analizo o pogostosti ugovorov, času med priglasitvijo in sprejeto odločitvijo ter številu priglasitev za različne vrste postopkov predelave. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija upravlja osrednji sistem, ki omogoča elektronsko predložitev in izmenjavo informacij in dokumentov iz odstavka 1. Osrednji sistem zagotovi vozlišče, ki se uporablja za izmenjavo informacij in dokumentov iz odstavka 1 med obstoječimi nacionalnimi sistemi za elektronsko izmenjavo podatkov v realnem času.

Komisija upravlja osrednji sistem, ki omogoča elektronsko predložitev in izmenjavo informacij
  , podatkov
  in dokumentov iz odstavka 1. Osrednji sistem zagotovi vozlišče, ki se uporablja za izmenjavo informacij in dokumentov iz odstavka 1 med obstoječimi nacionalnimi sistemi za elektronsko izmenjavo podatkov v realnem času.
  Osrednji sistem hrani podatke, ki bi med drugim omogočili poročanje in analizo o pogostosti ugovorov, času med priglasitvijo in sprejeto odločitvijo ter številu priglasitev za različne vrste postopkov predelave.

, podatkov

Osrednji sistem hrani podatke, ki bi med drugim omogočili poročanje in analizo o pogostosti ugovorov, času med priglasitvijo in sprejeto odločitvijo ter številu priglasitev za različne vrste postopkov predelave.

Sprememba 67

Sprememba 67

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 3 a (novo)

Člen 26 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Informacije, shranjene v osrednjem sistemu, so javno in lahko dostopne ter v odprtem podatkovnem formatu, razen če so take informacije zaupne v skladu z nacionalno zakonodajo ali zakonodajo Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Informacije, shranjene v osrednjem sistemu, so javno in lahko dostopne ter v odprtem podatkovnem formatu, razen če so take informacije zaupne v skladu z nacionalno zakonodajo ali zakonodajo Unije.

Sprememba 68

Sprememba 68

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 4 – pododstavek 1 – točka b a (novo)

Člen 26 – odstavek 4 – pododstavek 1 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | alternativni postopki v primeru začasne okvare osrednjega sistema; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

alternativni postopki v primeru začasne okvare osrednjega sistema;

alternativni postopki v primeru začasne okvare osrednjega sistema;

Sprememba 69

Sprememba 69

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 4 a (novo)

Člen 26 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Komisija vsaki dve leti pregleda delovanje osrednjega sistema. Ugotovitve teh pregledov se sporočijo Evropskemu parlamentu in državam članicam. |
| | Pri pregledu se med drugim upoštevajo pripombe informatorjev. Poleg tega se pri pregledu lahko upoštevajo tudi povratne informacije drugih uporabnikov, kot so pristojni organi in priglasitelji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.
     
  Komisija vsaki dve leti pregleda delovanje osrednjega sistema. Ugotovitve teh pregledov se sporočijo Evropskemu parlamentu in državam članicam.

Pri pregledu se med drugim upoštevajo pripombe informatorjev. Poleg tega se pri pregledu lahko upoštevajo tudi povratne informacije drugih uporabnikov, kot so pristojni organi in priglasitelji.

Pri pregledu se med drugim upoštevajo pripombe informatorjev. Poleg tega se pri pregledu lahko upoštevajo tudi povratne informacije drugih uporabnikov, kot so pristojni organi in priglasitelji.

Sprememba 70

Sprememba 70

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 1

Člen 27 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Vse priglasitve, informacije, dokumentacija ali druga obvestila, predložena v skladu z določbami tega naslova, se zagotovijo v jeziku, ki je sprejemljiv za zadevne pristojne organe. | 1.   Vse priglasitve, informacije, dokumentacija ali druga obvestila, predložena v skladu z določbami tega naslova, se zagotovijo v jeziku, ki je sprejemljiv za zadevne pristojne organe.
  Angleščina se v vseh primerih šteje za sprejemljiv jezik, razen če zadevni pristojni organ ustrezno utemelji, zakaj angleščina ni sprejemljiva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Vse priglasitve, informacije, dokumentacija ali druga obvestila, predložena v skladu z določbami tega naslova, se zagotovijo v jeziku, ki je sprejemljiv za zadevne pristojne organe.

1.   Vse priglasitve, informacije, dokumentacija ali druga obvestila, predložena v skladu z določbami tega naslova, se zagotovijo v jeziku, ki je sprejemljiv za zadevne pristojne organe.
  Angleščina se v vseh primerih šteje za sprejemljiv jezik, razen če zadevni pristojni organ ustrezno utemelji, zakaj angleščina ni sprejemljiva.

Sprememba 71

Sprememba 71

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 2

Člen 27 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Priglasitelj na zahtevo zadevnih pristojnih organov zagotovi overjen prevod dokumentov iz odstavka 1 v njim sprejemljiv jezik. | 2.   Priglasitelj na zahtevo zadevnih pristojnih organov zagotovi overjen prevod dokumentov iz odstavka 1 v njim sprejemljiv jezik.
  Angleščina se v vseh primerih šteje za sprejemljiv jezik, razen če zadevni pristojni organ ustrezno utemelji, zakaj angleščina ni sprejemljiva. |
| | Osrednji sistem podatkovnih zbirk, vzpostavljen v skladu s členom 26, omogoča strojno prevajanje vseh predloženih informacij. Kadar se uporabi strojni prevod, se pri prevodu predloženih informacij to navede. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Priglasitelj na zahtevo zadevnih pristojnih organov zagotovi overjen prevod dokumentov iz odstavka 1 v njim sprejemljiv jezik.

2.   Priglasitelj na zahtevo zadevnih pristojnih organov zagotovi overjen prevod dokumentov iz odstavka 1 v njim sprejemljiv jezik.
  Angleščina se v vseh primerih šteje za sprejemljiv jezik, razen če zadevni pristojni organ ustrezno utemelji, zakaj angleščina ni sprejemljiva.

Osrednji sistem podatkovnih zbirk, vzpostavljen v skladu s členom 26, omogoča strojno prevajanje vseh predloženih informacij. Kadar se uporabi strojni prevod, se pri prevodu predloženih informacij to navede.

Osrednji sistem podatkovnih zbirk, vzpostavljen v skladu s členom 26, omogoča strojno prevajanje vseh predloženih informacij. Kadar se uporabi strojni prevod, se pri prevodu predloženih informacij to navede.

Sprememba 72

Sprememba 72

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 28 – odstavek 3 a (novo)

Člen 28 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  V primeru nesoglasij med pristojnimi organi v zvezi z razvrstitvami se vprašanje lahko posreduje informatorjem držav članic, ki se lahko sestanejo, da bi preučili zastavljena vprašanja. Na te sestanke ali po potrebi na dele teh sestankov so povabljeni ustrezni deležniki. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  V primeru nesoglasij med pristojnimi organi v zvezi z razvrstitvami se vprašanje lahko posreduje informatorjem držav članic, ki se lahko sestanejo, da bi preučili zastavljena vprašanja. Na te sestanke ali po potrebi na dele teh sestankov so povabljeni ustrezni deležniki.

Sprememba 73

Sprememba 73

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 28 – odstavek 4 – pododstavek 1

Člen 28 – odstavek 4 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Da bi se olajšalo usklajeno uvrščanje odpadkov iz Priloge III, IIIA, IIIB ali IV v Uniji,
  je
  Komisija
  pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov
  v skladu s členom 76
  za dopolnitev te uredbe
  z določitvijo meril, kot so pragovi onesnaženosti, na podlagi katerih se določeni odpadki uvrstijo v Prilogo III, IIIA, IIIB ali IV. | Da bi se olajšalo usklajeno uvrščanje odpadkov iz Priloge III, IIIA, IIIB ali IV v Uniji, Komisija
  sprejme delegirane akte
  v skladu s členom 76
  , da se dopolni ali spremeni ta uredba
  z določitvijo
  ali spremembo
  meril, kot so pragovi onesnaženosti, na podlagi katerih se določeni odpadki uvrstijo v Prilogo III, IIIA, IIIB ali IV
  , in pragovi za opredelitev, da so si fizikalne in kemične lastnosti v osnovi podobne
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Da bi se olajšalo usklajeno uvrščanje odpadkov iz Priloge III, IIIA, IIIB ali IV v Uniji,
  je
  Komisija
  pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov
  v skladu s členom 76
  za dopolnitev te uredbe
  z določitvijo meril, kot so pragovi onesnaženosti, na podlagi katerih se določeni odpadki uvrstijo v Prilogo III, IIIA, IIIB ali IV.

je

pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov

za dopolnitev te uredbe

Da bi se olajšalo usklajeno uvrščanje odpadkov iz Priloge III, IIIA, IIIB ali IV v Uniji, Komisija
  sprejme delegirane akte
  v skladu s členom 76
  , da se dopolni ali spremeni ta uredba
  z določitvijo
  ali spremembo
  meril, kot so pragovi onesnaženosti, na podlagi katerih se določeni odpadki uvrstijo v Prilogo III, IIIA, IIIB ali IV
  , in pragovi za opredelitev, da so si fizikalne in kemične lastnosti v osnovi podobne
  .

sprejme delegirane akte

, da se dopolni ali spremeni ta uredba

ali spremembo

, in pragovi za opredelitev, da so si fizikalne in kemične lastnosti v osnovi podobne

Sprememba 74

Sprememba 74

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 28 – odstavek 4 – pododstavek 2

Člen 28 – odstavek 4 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija
  je pooblaščena tudi za sprejetje delegiranih aktov
  v skladu s členom 76 za dopolnitev te uredbe z določitvijo meril za razlikovanje med rabljenim blagom in odpadki za specifične kategorije blaga, pri katerih je to razlikovanje posebnega pomena za izvoz odpadkov iz Unije. | Komisija
  najpozneje dve leti po začetku veljavnosti te uredbe sprejme delegirane akte
  v skladu s členom 76 za dopolnitev te uredbe z določitvijo meril za razlikovanje med rabljenim blagom in odpadki za specifične kategorije blaga, pri katerih je to razlikovanje posebnega pomena za izvoz odpadkov iz Unije
  , tudi da se prepreči izogibanje pravilom iz te uredbe. Merila iz navedenih delegiranih aktov so enaka tistim iz Direktive 2008/98/ES. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija
  je pooblaščena tudi za sprejetje delegiranih aktov
  v skladu s členom 76 za dopolnitev te uredbe z določitvijo meril za razlikovanje med rabljenim blagom in odpadki za specifične kategorije blaga, pri katerih je to razlikovanje posebnega pomena za izvoz odpadkov iz Unije.

je pooblaščena tudi za sprejetje delegiranih aktov

Komisija
  najpozneje dve leti po začetku veljavnosti te uredbe sprejme delegirane akte
  v skladu s členom 76 za dopolnitev te uredbe z določitvijo meril za razlikovanje med rabljenim blagom in odpadki za specifične kategorije blaga, pri katerih je to razlikovanje posebnega pomena za izvoz odpadkov iz Unije
  , tudi da se prepreči izogibanje pravilom iz te uredbe. Merila iz navedenih delegiranih aktov so enaka tistim iz Direktive 2008/98/ES.

najpozneje dve leti po začetku veljavnosti te uredbe sprejme delegirane akte

, tudi da se prepreči izogibanje pravilom iz te uredbe. Merila iz navedenih delegiranih aktov so enaka tistim iz Direktive 2008/98/ES.

Sprememba 75

Sprememba 75

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – naslov

Člen 30 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Obmejni
  sporazumi | Večstranski
  sporazumi |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Obmejni
  sporazumi

Obmejni

Večstranski
  sporazumi

Večstranski

Sprememba 76

Sprememba 76

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 1

Člen 30 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   V izjemnih primerih in če posebne geografske ali demografske razmere to upravičujejo, lahko države članice sklenejo dvostranske sporazume, s katerimi se olajša postopek priglasitve za pošiljke določenih odpadkov, in sicer za čezmejne pošiljke v najbližji ustrezni obrat, ki je na obmejnem območju med zadevnima
  državama članicama
  . | 1.   V izjemnih primerih in če posebne geografske ali demografske razmere to upravičujejo, lahko države članice sklenejo dvostranske
  ali večstranske
  sporazume, s katerimi se olajša postopek priglasitve za pošiljke določenih odpadkov, in sicer za čezmejne pošiljke v najbližji ustrezni obrat, ki je na obmejnem območju med zadevnima
  ali zadevnimi državami članicami
  . |
| | Ti sporazumi se lahko v izjemnih primerih sklenejo tudi za pošiljke odpadkov, namenjenih za odstranjevanje v skladu s členom 11, če geografske in demografske razmere upravičujejo sklenitev teh sporazumov. V zvezi s tem so lahko pogoji iz člena 11, odstavek 1, točke a do f, manj strogi za čezmejne pošiljke v najbližji primerni obrat za odstranjevanje v skladu z Direktivo 2008/98/ES in okoljsko primernim ravnanjem z odpadki. |
| | Z večstranskimi sporazumi se dokazuje, da se z odpadki ravna v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki ter načeli bližine in samozadostnosti na ravni Unije in nacionalni ravni, kot je določeno v Direktivi 2008/98/ES, da se z odpadki ravna v skladu s standardi varstva okolja, v skladu z zakonodajo Unije, da se, če je obrat zajet v Direktivi 2010/75/EU, uporabljajo najboljše razpoložljive tehnologije, kot so opredeljene v členu 3(10) navedene direktive, v skladu z dovoljenjem za obrat, in da sporazumi ne povzročajo bistvene razdrobljenosti trga Unije za pošiljke odpadkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   V izjemnih primerih in če posebne geografske ali demografske razmere to upravičujejo, lahko države članice sklenejo dvostranske sporazume, s katerimi se olajša postopek priglasitve za pošiljke določenih odpadkov, in sicer za čezmejne pošiljke v najbližji ustrezni obrat, ki je na obmejnem območju med zadevnima
  državama članicama
  .

1.   V izjemnih primerih in če posebne geografske ali demografske razmere to upravičujejo, lahko države članice sklenejo dvostranske
  ali večstranske
  sporazume, s katerimi se olajša postopek priglasitve za pošiljke določenih odpadkov, in sicer za čezmejne pošiljke v najbližji ustrezni obrat, ki je na obmejnem območju med zadevnima
  ali zadevnimi državami članicami
  .

Ti sporazumi se lahko v izjemnih primerih sklenejo tudi za pošiljke odpadkov, namenjenih za odstranjevanje v skladu s členom 11, če geografske in demografske razmere upravičujejo sklenitev teh sporazumov. V zvezi s tem so lahko pogoji iz člena 11, odstavek 1, točke a do f, manj strogi za čezmejne pošiljke v najbližji primerni obrat za odstranjevanje v skladu z Direktivo 2008/98/ES in okoljsko primernim ravnanjem z odpadki.

Ti sporazumi se lahko v izjemnih primerih sklenejo tudi za pošiljke odpadkov, namenjenih za odstranjevanje v skladu s členom 11, če geografske in demografske razmere upravičujejo sklenitev teh sporazumov. V zvezi s tem so lahko pogoji iz člena 11, odstavek 1, točke a do f, manj strogi za čezmejne pošiljke v najbližji primerni obrat za odstranjevanje v skladu z Direktivo 2008/98/ES in okoljsko primernim ravnanjem z odpadki.

Z večstranskimi sporazumi se dokazuje, da se z odpadki ravna v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki ter načeli bližine in samozadostnosti na ravni Unije in nacionalni ravni, kot je določeno v Direktivi 2008/98/ES, da se z odpadki ravna v skladu s standardi varstva okolja, v skladu z zakonodajo Unije, da se, če je obrat zajet v Direktivi 2010/75/EU, uporabljajo najboljše razpoložljive tehnologije, kot so opredeljene v členu 3(10) navedene direktive, v skladu z dovoljenjem za obrat, in da sporazumi ne povzročajo bistvene razdrobljenosti trga Unije za pošiljke odpadkov.

Z večstranskimi sporazumi se dokazuje, da se z odpadki ravna v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki ter načeli bližine in samozadostnosti na ravni Unije in nacionalni ravni, kot je določeno v Direktivi 2008/98/ES, da se z odpadki ravna v skladu s standardi varstva okolja, v skladu z zakonodajo Unije, da se, če je obrat zajet v Direktivi 2010/75/EU, uporabljajo najboljše razpoložljive tehnologije, kot so opredeljene v členu 3(10) navedene direktive, v skladu z dovoljenjem za obrat, in da sporazumi ne povzročajo bistvene razdrobljenosti trga Unije za pošiljke odpadkov.

Sprememba 77

Sprememba 77

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 2

Člen 30 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   
  Dvostranski
  sporazumi iz odstavka 1 se lahko sklenejo tudi, kadar se odpadki pošiljajo iz odpremne države in obdelujejo v njej, vendar so v tranzitu čez drugo državo članico. | 2.   Sporazumi iz odstavka 1 se lahko sklenejo tudi, kadar se odpadki pošiljajo iz odpremne države in obdelujejo v njej, vendar so v tranzitu čez drugo državo članico. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   
  Dvostranski
  sporazumi iz odstavka 1 se lahko sklenejo tudi, kadar se odpadki pošiljajo iz odpremne države in obdelujejo v njej, vendar so v tranzitu čez drugo državo članico.

2.   Sporazumi iz odstavka 1 se lahko sklenejo tudi, kadar se odpadki pošiljajo iz odpremne države in obdelujejo v njej, vendar so v tranzitu čez drugo državo članico.

Sprememba 78

Sprememba 78

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 3

Člen 30 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Države članice lahko
  dvostranske
  sporazume iz odstavka 1 sklenejo tudi z državami, ki so pogodbenice Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru. | 3.   Države članice lahko sporazume iz odstavka 1 sklenejo tudi z državami, ki so pogodbenice Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Države članice lahko
  dvostranske
  sporazume iz odstavka 1 sklenejo tudi z državami, ki so pogodbenice Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru.

3.   Države članice lahko sporazume iz odstavka 1 sklenejo tudi z državami, ki so pogodbenice Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru.

Sprememba 79

Sprememba 79

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 4

Člen 30 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   O sporazumih iz tega člena se Komisija uradno
  obvesti
  , preden začnejo veljati. | 4.   O sporazumih iz tega člena se Komisija
  in informatorji
  uradno
  obvestijo
  , preden začnejo veljati.
  Vprašanja ali pomisleki, postavljeni informatorjem v zvezi z dvostranskimi ali večstranskimi sporazumi, se lahko izrazijo na sestankih informatorjev. Na te sestanke ali po potrebi na dele teh sestankov so povabljeni ustrezni deležniki. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   O sporazumih iz tega člena se Komisija uradno
  obvesti
  , preden začnejo veljati.

4.   O sporazumih iz tega člena se Komisija
  in informatorji
  uradno
  obvestijo
  , preden začnejo veljati.
  Vprašanja ali pomisleki, postavljeni informatorjem v zvezi z dvostranskimi ali večstranskimi sporazumi, se lahko izrazijo na sestankih informatorjev. Na te sestanke ali po potrebi na dele teh sestankov so povabljeni ustrezni deležniki.

Sprememba 151

Sprememba 151

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 a (novo)

Člen 30 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 30a




  Pošiljke iz najbolj oddaljene regije





  1.
     
  Z odstopanjem od člena 5(5), člena 8(3), (4), (5) in (6) ter člena 9(1), (2), (6) in (7) se za pošiljke odpadkov med najbolj oddaljeno regijo iz člena 349 PDEU in njeno državo članico, pri katerih je potreben tranzit skozi drugo državo članico, šteje, da je organ tranzitne države izdal tiho odločitev o soglasju za tranzit, razen če organ tranzitne države temu nasprotuje v treh dneh po prejemu pisnega soglasja pristojnega organa odpremne in namembne države.






  2.
     
  Takšno tiho soglasje velja za obdobje, navedeno v pisnem soglasju pristojnega organa odpremne in namembne države. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 30a

Pošiljke iz najbolj oddaljene regije

1.
     
  Z odstopanjem od člena 5(5), člena 8(3), (4), (5) in (6) ter člena 9(1), (2), (6) in (7) se za pošiljke odpadkov med najbolj oddaljeno regijo iz člena 349 PDEU in njeno državo članico, pri katerih je potreben tranzit skozi drugo državo članico, šteje, da je organ tranzitne države izdal tiho odločitev o soglasju za tranzit, razen če organ tranzitne države temu nasprotuje v treh dneh po prejemu pisnega soglasja pristojnega organa odpremne in namembne države.

2.
     
  Takšno tiho soglasje velja za obdobje, navedeno v pisnem soglasju pristojnega organa odpremne in namembne države.

Sprememba 80

Sprememba 80

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 36 – odstavek 1 – točka b a (novo)

Člen 36 – odstavek 1 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | odpadke, ki vsebujejo snov, ki presega ravni koncentracije iz Priloge IV k Uredbi (EU) 2019/1021 o obstojnih organskih onesnaževalih, ali so z njo onesnaženi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

odpadke, ki vsebujejo snov, ki presega ravni koncentracije iz Priloge IV k Uredbi (EU) 2019/1021 o obstojnih organskih onesnaževalih, ali so z njo onesnaženi;

odpadke, ki vsebujejo snov, ki presega ravni koncentracije iz Priloge IV k Uredbi (EU) 2019/1021 o obstojnih organskih onesnaževalih, ali so z njo onesnaženi;

Sprememba 81

Sprememba 81

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 37 – odstavek 2 – pododstavek 1

Člen 37 – odstavek 2 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Odstavek 1 se ne uporablja za izvoz odpadkov, namenjenih predelavi in navedenih na seznamu, določenem v skladu s členom 38, v državo s seznama držav, določenega v skladu z navedenim členom. | Odstavek 1 se ne uporablja za izvoz odpadkov, namenjenih predelavi in navedenih na seznamu, določenem v skladu s členom 38, v državo s seznama držav, določenega v skladu z navedenim členom.
  Izvoz plastičnih odpadkov v države, za katere se ne uporablja Sklep OECD, razen držav članic Efte, ni zajet v členu 38. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Odstavek 1 se ne uporablja za izvoz odpadkov, namenjenih predelavi in navedenih na seznamu, določenem v skladu s členom 38, v državo s seznama držav, določenega v skladu z navedenim členom.

Odstavek 1 se ne uporablja za izvoz odpadkov, namenjenih predelavi in navedenih na seznamu, določenem v skladu s členom 38, v državo s seznama držav, določenega v skladu z navedenim členom.
  Izvoz plastičnih odpadkov v države, za katere se ne uporablja Sklep OECD, razen držav članic Efte, ni zajet v členu 38.

Izvoz plastičnih odpadkov v države, za katere se ne uporablja Sklep OECD, razen držav članic Efte, ni zajet v členu 38.

Sprememba 82

Sprememba 82

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 38 – odstavek 4 – uvodni del

Člen 38 – odstavek 4 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Komisija redno in vsaj
  vsaki dve leti
  po določitvi seznama držav, v katere je dovoljen izvoz, posodablja ta seznam, da bi: | 4.   Komisija redno in vsaj
  vsako leto
  po določitvi seznama držav, v katere je dovoljen izvoz, posodablja ta seznam, da bi: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Komisija redno in vsaj
  vsaki dve leti
  po določitvi seznama držav, v katere je dovoljen izvoz, posodablja ta seznam, da bi:

4.   Komisija redno in vsaj
  vsako leto
  po določitvi seznama držav, v katere je dovoljen izvoz, posodablja ta seznam, da bi:

Sprememba 83

Sprememba 83

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 40 – odstavek 1

Člen 40 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Komisija nemudoma oceni zahteve, predložene v skladu s členom 39, in, če meni, da so zahteve iz navedenega člena izpolnjene, državo, ki je predložila zahtevo, vključi na seznam držav, v katere je dovoljen izvoz. Ocena temelji na informacijah in podpornih dokazilih, ki jih je zagotovila država, ki je predložila zahtevo, ter na drugih ustreznih informacijah,
  njen namen
  pa
  je ugotoviti
  , ali je država, ki je predložila zahtevo, uvedla in izvaja vse potrebne ukrepe, s katerimi zagotavlja okoljsko primerno ravnanje z zadevnimi odpadki v skladu s členom 56. Komisija pri tem ocenjevanju za referenco uporabi ustrezne določbe zakonodaje in smernice iz Priloge IX. | 1.   Komisija nemudoma oceni zahteve, predložene v skladu s členom 39, in, če meni, da so zahteve iz navedenega člena izpolnjene, državo, ki je predložila zahtevo, vključi na seznam držav, v katere je dovoljen izvoz. Ocena temelji na informacijah in podpornih dokazilih, ki jih je zagotovila država, ki je predložila zahtevo, ter na drugih ustreznih informacijah,
  z njo
  pa
  se ugotovi
  , ali je država, ki je predložila zahtevo, uvedla in izvaja vse potrebne ukrepe, s katerimi zagotavlja okoljsko primerno ravnanje z zadevnimi odpadki v skladu s členom 56. Komisija pri tem ocenjevanju za referenco uporabi ustrezne določbe zakonodaje in smernice iz Priloge IX.
  Komisija se pri ocenjevanju tudi posvetuje z deležniki, med drugim z nacionalnimi strokovnjaki, ustreznimi predstavniki industrije in nevladnimi organizacijami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Komisija nemudoma oceni zahteve, predložene v skladu s členom 39, in, če meni, da so zahteve iz navedenega člena izpolnjene, državo, ki je predložila zahtevo, vključi na seznam držav, v katere je dovoljen izvoz. Ocena temelji na informacijah in podpornih dokazilih, ki jih je zagotovila država, ki je predložila zahtevo, ter na drugih ustreznih informacijah,
  njen namen
  pa
  je ugotoviti
  , ali je država, ki je predložila zahtevo, uvedla in izvaja vse potrebne ukrepe, s katerimi zagotavlja okoljsko primerno ravnanje z zadevnimi odpadki v skladu s členom 56. Komisija pri tem ocenjevanju za referenco uporabi ustrezne določbe zakonodaje in smernice iz Priloge IX.

1.   Komisija nemudoma oceni zahteve, predložene v skladu s členom 39, in, če meni, da so zahteve iz navedenega člena izpolnjene, državo, ki je predložila zahtevo, vključi na seznam držav, v katere je dovoljen izvoz. Ocena temelji na informacijah in podpornih dokazilih, ki jih je zagotovila država, ki je predložila zahtevo, ter na drugih ustreznih informacijah,
  z njo
  pa
  se ugotovi
  , ali je država, ki je predložila zahtevo, uvedla in izvaja vse potrebne ukrepe, s katerimi zagotavlja okoljsko primerno ravnanje z zadevnimi odpadki v skladu s členom 56. Komisija pri tem ocenjevanju za referenco uporabi ustrezne določbe zakonodaje in smernice iz Priloge IX.
  Komisija se pri ocenjevanju tudi posvetuje z deležniki, med drugim z nacionalnimi strokovnjaki, ustreznimi predstavniki industrije in nevladnimi organizacijami.

Sprememba 84

Sprememba 84

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 41 – odstavek 2 – točka c a (novo)

Člen 41 – odstavek 2 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | izvoz plastičnih odpadkov iz Priloge III, IIIA, IIIB ali IV v države, za katere se uporablja sklep OECD, razen držav Efte, se postopno opusti do ... [vstaviti datum štiri leta po začetku veljavnosti]; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

izvoz plastičnih odpadkov iz Priloge III, IIIA, IIIB ali IV v države, za katere se uporablja sklep OECD, razen držav Efte, se postopno opusti do ... [vstaviti datum štiri leta po začetku veljavnosti];

izvoz plastičnih odpadkov iz Priloge III, IIIA, IIIB ali IV v države, za katere se uporablja sklep OECD, razen držav Efte, se postopno opusti do ... [vstaviti datum štiri leta po začetku veljavnosti];

Sprememba 85

Sprememba 85

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 42 – odstavek 1

Člen 42 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Komisija spremlja
  ravni izvoza
  odpadkov iz Unije v države, za katere se uporablja sklep OECD, da bi zagotovila, da tak izvoz v namembni državi ne povzroča
  velike
  škode za okolje ali zdravje ljudi. V okviru tega spremljanja Komisija ocenjuje zahteve fizičnih ali pravnih oseb, ki so jim priložene ustrezne informacije in podatki, ki dokazujejo, da izvoz odpadkov iz Unije
  povzroča resno škodo za okolje ali zdravje ljudi
  v državi, za katero se uporablja sklep OECD. | 1.   Komisija spremlja
  izvoz
  odpadkov iz Unije v države, za katere se uporablja sklep OECD, da bi zagotovila, da tak izvoz
  izpolnjuje zahteve glede okoljsko primernega ravnanja z odpadki
  v namembni državi
  in
  ne povzroča škode za okolje ali zdravje ljudi
  in da nima resnih škodljivih učinkov na ravnanje z domačimi odpadki v tej državi
  . V okviru tega spremljanja Komisija ocenjuje zahteve fizičnih ali pravnih oseb, ki so jim priložene ustrezne informacije in podatki, ki dokazujejo, da izvoz odpadkov iz Unije
  ne izpolnjuje zahtev okoljsko primernega ravnanja iz člena 56
  v državi, za katero se uporablja sklep OECD
  , ali ima resne škodljive učinke na ravnanje z domačimi odpadki v tej državi
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Komisija spremlja
  ravni izvoza
  odpadkov iz Unije v države, za katere se uporablja sklep OECD, da bi zagotovila, da tak izvoz v namembni državi ne povzroča
  velike
  škode za okolje ali zdravje ljudi. V okviru tega spremljanja Komisija ocenjuje zahteve fizičnih ali pravnih oseb, ki so jim priložene ustrezne informacije in podatki, ki dokazujejo, da izvoz odpadkov iz Unije
  povzroča resno škodo za okolje ali zdravje ljudi
  v državi, za katero se uporablja sklep OECD.

1.   Komisija spremlja
  izvoz
  odpadkov iz Unije v države, za katere se uporablja sklep OECD, da bi zagotovila, da tak izvoz
  izpolnjuje zahteve glede okoljsko primernega ravnanja z odpadki
  v namembni državi
  in
  ne povzroča škode za okolje ali zdravje ljudi
  in da nima resnih škodljivih učinkov na ravnanje z domačimi odpadki v tej državi
  . V okviru tega spremljanja Komisija ocenjuje zahteve fizičnih ali pravnih oseb, ki so jim priložene ustrezne informacije in podatki, ki dokazujejo, da izvoz odpadkov iz Unije
  ne izpolnjuje zahtev okoljsko primernega ravnanja iz člena 56
  v državi, za katero se uporablja sklep OECD
  , ali ima resne škodljive učinke na ravnanje z domačimi odpadki v tej državi
  .

Sprememba 86

Sprememba 86

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 42 – odstavek 2

Člen 42 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Če
  se
  je
  izvoz odpadkov iz Unije
  v 
  državo, za katero se uporablja sklep OECD
  ,
  v kratkem času znatno povečal in ni na voljo zadostnih dokazov
  ,
  da je zadevna država sposobna te odpadke predelati okoljsko primerno
  v 
  skladu s členom 56
  , Komisija od pristojnih organov zadevne države zahteva, da v 60 dneh zagotovijo informacije o pogojih, pod katerimi se zadevni odpadki predelujejo, in o sposobnosti zadevne države za ravnanje z zadevnimi odpadki. Komisija lahko odobri podaljšanje tega roka, če zadevna država predloži utemeljeno zahtevo za njegovo podaljšanje. | 2.   Če
  ni na voljo zadostnih dokazov, da
  je
  zadevna država sposobna te odpadke predelati okoljsko primerno
  v 
  skladu s členom 56, ali če obstajajo dokazi
  ,
  da zadevna država ne izpolnjuje zahtev iz člena 56 za te odpadke
  ,
  ali o resnih škodljivih učinkih na ravnanje z domačimi odpadki
  v 
  tej državi zaradi uvoza odpadkov iz Unije
  , Komisija od pristojnih organov zadevne države zahteva, da v 60 dneh zagotovijo informacije o pogojih, pod katerimi se zadevni odpadki predelujejo, in o sposobnosti zadevne države za ravnanje z zadevnimi odpadki
  , vključno z domačimi odpadki, na katere utegne uvoz vplivati.
   Komisija lahko odobri podaljšanje tega roka, če zadevna država predloži utemeljeno zahtevo za njegovo podaljšanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Če
  se
  je
  izvoz odpadkov iz Unije
  v 
  državo, za katero se uporablja sklep OECD
  ,
  v kratkem času znatno povečal in ni na voljo zadostnih dokazov
  ,
  da je zadevna država sposobna te odpadke predelati okoljsko primerno
  v 
  skladu s členom 56
  , Komisija od pristojnih organov zadevne države zahteva, da v 60 dneh zagotovijo informacije o pogojih, pod katerimi se zadevni odpadki predelujejo, in o sposobnosti zadevne države za ravnanje z zadevnimi odpadki. Komisija lahko odobri podaljšanje tega roka, če zadevna država predloži utemeljeno zahtevo za njegovo podaljšanje.

2.   Če
  ni na voljo zadostnih dokazov, da
  je
  zadevna država sposobna te odpadke predelati okoljsko primerno
  v 
  skladu s členom 56, ali če obstajajo dokazi
  ,
  da zadevna država ne izpolnjuje zahtev iz člena 56 za te odpadke
  ,
  ali o resnih škodljivih učinkih na ravnanje z domačimi odpadki
  v 
  tej državi zaradi uvoza odpadkov iz Unije
  , Komisija od pristojnih organov zadevne države zahteva, da v 60 dneh zagotovijo informacije o pogojih, pod katerimi se zadevni odpadki predelujejo, in o sposobnosti zadevne države za ravnanje z zadevnimi odpadki
  , vključno z domačimi odpadki, na katere utegne uvoz vplivati.
   Komisija lahko odobri podaljšanje tega roka, če zadevna država predloži utemeljeno zahtevo za njegovo podaljšanje.

Sprememba 87

Sprememba 87

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 42 – odstavek 3 – točka a

Člen 42 – odstavek 3 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | vzpostavila in izvaja ustrezen pravni okvir za
  uvoz zadevnih odpadkov
  in
  ravnanje z njimi
  ter ustrezne ukrepe za zagotovitev okoljsko primernega ravnanja s preostalimi odpadki, ki nastanejo pri predelavi
  zadevnih
  odpadkov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

vzpostavila in izvaja ustrezen pravni okvir za
  uvoz zadevnih odpadkov
  in
  ravnanje z njimi
  ter ustrezne ukrepe za zagotovitev okoljsko primernega ravnanja s preostalimi odpadki, ki nastanejo pri predelavi
  zadevnih
  odpadkov;

uvoz zadevnih odpadkov

ravnanje z njimi

zadevnih

| (a) | vzpostavila in izvaja ustrezen pravni okvir za
  ravnanje z domačimi
  in
  uvoženimi odpadki
  ter ustrezne ukrepe za zagotovitev okoljsko primernega ravnanja
  z odpadki, uvoženimi na njeno ozemlje, pa tudi
  s preostalimi odpadki, ki nastanejo pri predelavi
  teh
  odpadkov; |
| --- | --- |

(a)

vzpostavila in izvaja ustrezen pravni okvir za
  ravnanje z domačimi
  in
  uvoženimi odpadki
  ter ustrezne ukrepe za zagotovitev okoljsko primernega ravnanja
  z odpadki, uvoženimi na njeno ozemlje, pa tudi
  s preostalimi odpadki, ki nastanejo pri predelavi
  teh
  odpadkov;

ravnanje z domačimi

uvoženimi odpadki

z odpadki, uvoženimi na njeno ozemlje, pa tudi

teh

Sprememba 88

Sprememba 88

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 42 – odstavek 3 – točka b

Člen 42 – odstavek 3 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | na svojem ozemlju zagotovila zadostne zmogljivosti, ki omogočajo, da se z zadevnimi odpadki ravna okoljsko primerno, ob upoštevanju povečanega obsega odpadkov, uvoženih na njeno ozemlje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

na svojem ozemlju zagotovila zadostne zmogljivosti, ki omogočajo, da se z zadevnimi odpadki ravna okoljsko primerno, ob upoštevanju povečanega obsega odpadkov, uvoženih na njeno ozemlje;

| (b) | na svojem ozemlju zagotovila zadostne zmogljivosti, ki omogočajo, da se z zadevnimi odpadki ravna okoljsko primerno, ob upoštevanju povečanega obsega odpadkov,
  ki je lahko prisoten zaradi odpadkov,
  uvoženih na njeno ozemlje; |
| --- | --- |

(b)

na svojem ozemlju zagotovila zadostne zmogljivosti, ki omogočajo, da se z zadevnimi odpadki ravna okoljsko primerno, ob upoštevanju povečanega obsega odpadkov,
  ki je lahko prisoten zaradi odpadkov,
  uvoženih na njeno ozemlje;

ki je lahko prisoten zaradi odpadkov,

Sprememba 89

Sprememba 89

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 42 – odstavek 3 – točka c

Člen 42 – odstavek 3 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | uvedla
  ustrezno strategijo za obravnavo morebitnega negativnega vpliva povečanja uvoza
  zadevnih odpadkov na zbiranje odpadkov, ki nastanejo doma, in ravnanje z njimi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

uvedla
  ustrezno strategijo za obravnavo morebitnega negativnega vpliva povečanja uvoza
  zadevnih odpadkov na zbiranje odpadkov, ki nastanejo doma, in ravnanje z njimi;

ustrezno strategijo za obravnavo morebitnega negativnega vpliva povečanja uvoza

| (c) | uvedla
  ustrezne ukrepe, vključno z ločenim poročanjem o odpadkih, ki nastanejo doma, in uvoženih odpadkih, da bi zagotovila, da uvoz
  zadevnih odpadkov
  nima resnega škodljivega učinka
  na zbiranje odpadkov, ki nastanejo doma, in ravnanje z njimi; |
| --- | --- |

(c)

uvedla
  ustrezne ukrepe, vključno z ločenim poročanjem o odpadkih, ki nastanejo doma, in uvoženih odpadkih, da bi zagotovila, da uvoz
  zadevnih odpadkov
  nima resnega škodljivega učinka
  na zbiranje odpadkov, ki nastanejo doma, in ravnanje z njimi;

ustrezne ukrepe, vključno z ločenim poročanjem o odpadkih, ki nastanejo doma, in uvoženih odpadkih, da bi zagotovila, da uvoz

nima resnega škodljivega učinka

Sprememba 90

Sprememba 90

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 42 – odstavek 3 – točka d

Člen 42 – odstavek 3 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | uvedla in izvaja ustrezne ukrepe izvrševanja za obravnavanje morebitnih nezakonitih pošiljk ali obdelave zadevnih odpadkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

uvedla in izvaja ustrezne ukrepe izvrševanja za obravnavanje morebitnih nezakonitih pošiljk ali obdelave zadevnih odpadkov.

| (d) | uvedla in izvaja ustrezne ukrepe izvrševanja za obravnavanje morebitnih nezakonitih pošiljk ali
  okoljsko neprimerne
  obdelave zadevnih odpadkov. |
| --- | --- |

(d)

uvedla in izvaja ustrezne ukrepe izvrševanja za obravnavanje morebitnih nezakonitih pošiljk ali
  okoljsko neprimerne
  obdelave zadevnih odpadkov.

okoljsko neprimerne

Sprememba 91

Sprememba 91

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 42 – odstavek 3 a (novo)

Člen 42 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisija se za namene preverjanj iz odstavka 3 po potrebi posvetuje z ustreznimi deležniki. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Komisija se za namene preverjanj iz odstavka 3 po potrebi posvetuje z ustreznimi deležniki.

Sprememba 92

Sprememba 92

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 42 – odstavek 4 – pododstavek 1

Člen 42 – odstavek 4 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Če zadevna država kljub zahtevi iz odstavka 2 ne zagotovi zadostnih dokazov v skladu z odstavkom 3, da se z odpadki ravna okoljsko primerno v skladu s členom 56, je Komisija pooblaščena, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 76 za dopolnitev te uredbe s prepovedjo izvoza zadevnih odpadkov v to državo. | Če zadevna država kljub zahtevi iz odstavka 2 ne zagotovi zadostnih dokazov v skladu z odstavkom 3, da se z odpadki ravna okoljsko primerno v skladu s členom 56
  ali da zaradi uvoza odpadkov ni resnih škodljivih učinkov na ravnanje z domačimi odpadki
  , je Komisija pooblaščena, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 76 za dopolnitev te uredbe s prepovedjo izvoza zadevnih odpadkov v to državo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Če zadevna država kljub zahtevi iz odstavka 2 ne zagotovi zadostnih dokazov v skladu z odstavkom 3, da se z odpadki ravna okoljsko primerno v skladu s členom 56, je Komisija pooblaščena, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 76 za dopolnitev te uredbe s prepovedjo izvoza zadevnih odpadkov v to državo.

Če zadevna država kljub zahtevi iz odstavka 2 ne zagotovi zadostnih dokazov v skladu z odstavkom 3, da se z odpadki ravna okoljsko primerno v skladu s členom 56
  ali da zaradi uvoza odpadkov ni resnih škodljivih učinkov na ravnanje z domačimi odpadki
  , je Komisija pooblaščena, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 76 za dopolnitev te uredbe s prepovedjo izvoza zadevnih odpadkov v to državo.

ali da zaradi uvoza odpadkov ni resnih škodljivih učinkov na ravnanje z domačimi odpadki

Sprememba 93

Sprememba 93

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 43 – odstavek 1 a (novo)

Člen 43 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Fizična ali pravna oseba, ki izvaža odpadke iz Unije, zagotovi tudi, da mora obrat, ki bo ravnal z odpadki v namembni državi, vzpostaviti notranje kanale za prijavo, vključno z ustrezno zaščito žvižgačev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Fizična ali pravna oseba, ki izvaža odpadke iz Unije, zagotovi tudi, da mora obrat, ki bo ravnal z odpadki v namembni državi, vzpostaviti notranje kanale za prijavo, vključno z ustrezno zaščito žvižgačev.

Sprememba 94

Sprememba 94

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 43 – odstavek 2

Člen 43 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Za izpolnitev obveznosti iz odstavka 1 fizična ali pravna oseba, ki namerava izvoziti odpadke iz Unije, zagotovi, da so obrati, ki bodo v namembni državi ravnali z odpadki, prestali presojo neodvisne in akreditirane tretje osebe z ustreznimi kvalifikacijami. | 2.   Za izpolnitev obveznosti iz odstavka 1 fizična ali pravna oseba, ki namerava izvoziti odpadke iz Unije, zagotovi, da so obrati, ki bodo v namembni državi ravnali z odpadki, prestali presojo neodvisne in akreditirane tretje osebe z ustreznimi kvalifikacijami. 
  Tretja oseba, ki izvaja presojo, se certificira v skladu s standardi Unije ali mednarodno priznanimi standardi, kot je ISO 19011:2018, izvoznik pa pred izvozom pridobi pisno potrdilo o tem certifikatu. Da bi zagotovili neodvisnost in objektivnost presoje, fizična ali pravna oseba, ki jo je naročila, nikakor ne posega v njeno izvajanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Za izpolnitev obveznosti iz odstavka 1 fizična ali pravna oseba, ki namerava izvoziti odpadke iz Unije, zagotovi, da so obrati, ki bodo v namembni državi ravnali z odpadki, prestali presojo neodvisne in akreditirane tretje osebe z ustreznimi kvalifikacijami.

2.   Za izpolnitev obveznosti iz odstavka 1 fizična ali pravna oseba, ki namerava izvoziti odpadke iz Unije, zagotovi, da so obrati, ki bodo v namembni državi ravnali z odpadki, prestali presojo neodvisne in akreditirane tretje osebe z ustreznimi kvalifikacijami. 
  Tretja oseba, ki izvaja presojo, se certificira v skladu s standardi Unije ali mednarodno priznanimi standardi, kot je ISO 19011:2018, izvoznik pa pred izvozom pridobi pisno potrdilo o tem certifikatu. Da bi zagotovili neodvisnost in objektivnost presoje, fizična ali pravna oseba, ki jo je naročila, nikakor ne posega v njeno izvajanje.

Sprememba 95

Sprememba 95

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 43 – odstavek 4 – pododstavek 1

Člen 43 – odstavek 4 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Fizična ali pravna oseba, ki namerava izvoziti odpadke, zagotovi, da je obrat, ki bo v namembni državi ravnal z odpadki, prestal presojo iz odstavka 
  2, preden izvozi odpadke v zadevni obrat, in da se presoja redno ponavlja v skladu s pristopom
  , ki
  temelji na tveganju, in sicer najmanj vsaka tri leta po prvi presoji
  . | Fizična ali pravna oseba, ki namerava izvoziti odpadke, zagotovi, da je obrat, ki bo v namembni državi ravnal z odpadki, prestal presojo iz odstavka
  2
  , ki
  je bila izvedena največ dve leti pred izvozom odpadkov v zadevni obrat
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Fizična ali pravna oseba, ki namerava izvoziti odpadke, zagotovi, da je obrat, ki bo v namembni državi ravnal z odpadki, prestal presojo iz odstavka 
  2, preden izvozi odpadke v zadevni obrat, in da se presoja redno ponavlja v skladu s pristopom
  , ki
  temelji na tveganju, in sicer najmanj vsaka tri leta po prvi presoji
  .

2, preden izvozi odpadke v zadevni obrat, in da se presoja redno ponavlja v skladu s pristopom

temelji na tveganju, in sicer najmanj vsaka tri leta po prvi presoji

Fizična ali pravna oseba, ki namerava izvoziti odpadke, zagotovi, da je obrat, ki bo v namembni državi ravnal z odpadki, prestal presojo iz odstavka
  2
  , ki
  je bila izvedena največ dve leti pred izvozom odpadkov v zadevni obrat
  .

2

je bila izvedena največ dve leti pred izvozom odpadkov v zadevni obrat

Sprememba 96

Sprememba 96

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 43 – odstavek 4 – pododstavek 2

Člen 43 – odstavek 4 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Fizična ali pravna oseba, ki izvaža odpadke iz Unije, prav tako nemudoma opravi ad hoc presojo, če prejme
  prepričljive informacije
  , da obrat ne izpolnjuje več meril iz Priloge X. | Fizična ali pravna oseba, ki izvaža odpadke iz Unije, prav tako nemudoma opravi ad hoc presojo, če prejme
  dokaze
  , da obrat ne izpolnjuje več meril iz Priloge X. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Fizična ali pravna oseba, ki izvaža odpadke iz Unije, prav tako nemudoma opravi ad hoc presojo, če prejme
  prepričljive informacije
  , da obrat ne izpolnjuje več meril iz Priloge X.

prepričljive informacije

Fizična ali pravna oseba, ki izvaža odpadke iz Unije, prav tako nemudoma opravi ad hoc presojo, če prejme
  dokaze
  , da obrat ne izpolnjuje več meril iz Priloge X.

dokaze

Sprememba 97

Sprememba 97

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 43 – odstavek 4 – pododstavek 1 a (novo)

Člen 43 – odstavek 4 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Fizične ali pravne osebe, ki izvažajo odpadke iz Unije, Komisiji pred izvozom teh odpadkov predložijo poročilo o presoji, sestavljeno na podlagi presoje iz odstavka 2. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Fizične ali pravne osebe, ki izvažajo odpadke iz Unije, Komisiji pred izvozom teh odpadkov predložijo poročilo o presoji, sestavljeno na podlagi presoje iz odstavka 2.

Fizične ali pravne osebe, ki izvažajo odpadke iz Unije, Komisiji pred izvozom teh odpadkov predložijo poročilo o presoji, sestavljeno na podlagi presoje iz odstavka 2.

Sprememba 98

Sprememba 98

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 43 – odstavek 7 a (novo)

Člen 43 – odstavek 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Komisija vzpostavi in vzdržuje centralni, javno dostopen in posodobljen register obratov, za katere je bila opravljena presoja. Register vsebuje imena in lokacijo obratov, za katere je bila opravljena presoja, ter datum zadnje presoje. Informacije ne vključujejo zaupnih poslovnih informacij ali informacij o osebi, ki je naročila presojo. Prepreči se tudi razkritje osebnih podatkov, zaščitenih v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 (splošna uredba o varstvu podatkov). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7a.
     
  Komisija vzpostavi in vzdržuje centralni, javno dostopen in posodobljen register obratov, za katere je bila opravljena presoja. Register vsebuje imena in lokacijo obratov, za katere je bila opravljena presoja, ter datum zadnje presoje. Informacije ne vključujejo zaupnih poslovnih informacij ali informacij o osebi, ki je naročila presojo. Prepreči se tudi razkritje osebnih podatkov, zaščitenih v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 (splošna uredba o varstvu podatkov).

Sprememba 99

Sprememba 99

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 43 – odstavek 8

Člen 43 – odstavek 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 8.   Če mednarodni sporazum med Unijo in tretjo državo, za katero se uporablja sklep OECD, priznava, da bodo obrati v tej tretji državi z odpadki ravnali okoljsko primerno v skladu z merili iz Priloge X, so fizične in pravne osebe, ki nameravajo izvoziti odpadke v to tretjo državo, oproščene obveznosti iz odstavka 2. | 8.   Če mednarodni sporazum med Unijo in tretjo državo, za katero se uporablja sklep OECD, priznava, da bodo obrati v tej tretji državi z odpadki ravnali okoljsko primerno
  , kot je navedeno v členu 56 in
  v skladu z merili iz Priloge X, so fizične in pravne osebe, ki nameravajo izvoziti odpadke v to tretjo državo, oproščene obveznosti iz odstavka 2. |
| | Fizična ali pravna oseba, ki izvaža odpadke iz Unije v obrat v tretji državi, s katero je Unija sklenila mednarodni sporazum, brez odlašanja opravi ad hoc presojo, če prejme dokaze, da obrat ne izpolnjuje več meril iz Priloge X. V takem primeru fizična ali pravna oseba o teh dokazih in svojih načrtih za izvedbo ad hoc presoje uradno obvesti pristojne organe odpremne države. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

8.   Če mednarodni sporazum med Unijo in tretjo državo, za katero se uporablja sklep OECD, priznava, da bodo obrati v tej tretji državi z odpadki ravnali okoljsko primerno v skladu z merili iz Priloge X, so fizične in pravne osebe, ki nameravajo izvoziti odpadke v to tretjo državo, oproščene obveznosti iz odstavka 2.

8.   Če mednarodni sporazum med Unijo in tretjo državo, za katero se uporablja sklep OECD, priznava, da bodo obrati v tej tretji državi z odpadki ravnali okoljsko primerno
  , kot je navedeno v členu 56 in
  v skladu z merili iz Priloge X, so fizične in pravne osebe, ki nameravajo izvoziti odpadke v to tretjo državo, oproščene obveznosti iz odstavka 2.

Fizična ali pravna oseba, ki izvaža odpadke iz Unije v obrat v tretji državi, s katero je Unija sklenila mednarodni sporazum, brez odlašanja opravi ad hoc presojo, če prejme dokaze, da obrat ne izpolnjuje več meril iz Priloge X. V takem primeru fizična ali pravna oseba o teh dokazih in svojih načrtih za izvedbo ad hoc presoje uradno obvesti pristojne organe odpremne države.

Fizična ali pravna oseba, ki izvaža odpadke iz Unije v obrat v tretji državi, s katero je Unija sklenila mednarodni sporazum, brez odlašanja opravi ad hoc presojo, če prejme dokaze, da obrat ne izpolnjuje več meril iz Priloge X. V takem primeru fizična ali pravna oseba o teh dokazih in svojih načrtih za izvedbo ad hoc presoje uradno obvesti pristojne organe odpremne države.

Sprememba 100

Sprememba 100

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 43 – odstavek 9 a (novo)

Člen 43 – odstavek 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 9a.
     
  Komisija sprejme smernice v zvezi z uporabo tega člena. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

9a.
     
  Komisija sprejme smernice v zvezi z uporabo tega člena.

Sprememba 101

Sprememba 101

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 56 – odstavek 2

Člen 56 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Za namene izvoza odpadkov se za poslane odpadke šteje, da se z njimi ravna okoljsko primerno, kar zadeva zadevni postopek predelave ali odstranjevanja, če je mogoče dokazati, da se bo z odpadki ravnalo v skladu z zahtevami glede varstva zdravja ljudi in okolja, ki
  so na splošno
  enakovredne zahtevam glede varstva zdravja ljudi in okolja iz zakonodaje Unije. Pri ocenjevanju take
  splošne
  enakovrednosti ni potrebna popolna skladnost z zahtevami, ki izhajajo iz zakonodaje Unije, temveč
  je treba dokazati
  , da zahteve, ki se uporabljajo v namembni državi, zagotavljajo podobno raven varstva zdravja ljudi in okolja kot zahteve, ki izhajajo iz zakonodaje Unije. | 2.   Za namene izvoza odpadkov se za poslane odpadke šteje, da se z njimi ravna okoljsko primerno, kar zadeva zadevni postopek predelave ali odstranjevanja, če je mogoče dokazati, da se bo z odpadki
  , pa tudi z morebitnimi ostanki, ki nastanejo pri predelavi,
  ravnalo v skladu z zahtevami glede varstva zdravja ljudi in okolja, ki
  se obravnavajo kot
  enakovredne zahtevam glede varstva zdravja ljudi in okolja iz zakonodaje Unije
  , zlasti tistim iz dela 1 Priloge IX, ter ob uporabi mednarodnih smernic, kot so določene v delu 2 navedene priloge, in ob upoštevanju mednarodnih konvencij o pravicah delavcev iz dela 2a iste priloge
  . Pri ocenjevanju take
  upoštevane
  enakovrednosti ni potrebna popolna skladnost z zahtevami, ki izhajajo iz zakonodaje Unije, temveč
  se dokaže
  , da zahteve, ki se uporabljajo
  in uveljavljajo
  v namembni državi, zagotavljajo podobno raven varstva zdravja ljudi in okolja kot zahteve, ki izhajajo iz zakonodaje Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Za namene izvoza odpadkov se za poslane odpadke šteje, da se z njimi ravna okoljsko primerno, kar zadeva zadevni postopek predelave ali odstranjevanja, če je mogoče dokazati, da se bo z odpadki ravnalo v skladu z zahtevami glede varstva zdravja ljudi in okolja, ki
  so na splošno
  enakovredne zahtevam glede varstva zdravja ljudi in okolja iz zakonodaje Unije. Pri ocenjevanju take
  splošne
  enakovrednosti ni potrebna popolna skladnost z zahtevami, ki izhajajo iz zakonodaje Unije, temveč
  je treba dokazati
  , da zahteve, ki se uporabljajo v namembni državi, zagotavljajo podobno raven varstva zdravja ljudi in okolja kot zahteve, ki izhajajo iz zakonodaje Unije.

2.   Za namene izvoza odpadkov se za poslane odpadke šteje, da se z njimi ravna okoljsko primerno, kar zadeva zadevni postopek predelave ali odstranjevanja, če je mogoče dokazati, da se bo z odpadki
  , pa tudi z morebitnimi ostanki, ki nastanejo pri predelavi,
  ravnalo v skladu z zahtevami glede varstva zdravja ljudi in okolja, ki
  se obravnavajo kot
  enakovredne zahtevam glede varstva zdravja ljudi in okolja iz zakonodaje Unije
  , zlasti tistim iz dela 1 Priloge IX, ter ob uporabi mednarodnih smernic, kot so določene v delu 2 navedene priloge, in ob upoštevanju mednarodnih konvencij o pravicah delavcev iz dela 2a iste priloge
  . Pri ocenjevanju take
  upoštevane
  enakovrednosti ni potrebna popolna skladnost z zahtevami, ki izhajajo iz zakonodaje Unije, temveč
  se dokaže
  , da zahteve, ki se uporabljajo
  in uveljavljajo
  v namembni državi, zagotavljajo podobno raven varstva zdravja ljudi in okolja kot zahteve, ki izhajajo iz zakonodaje Unije.

Sprememba 102

Sprememba 102

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 56 – odstavek 2 a (novo)

Člen 56 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisija do [vstaviti datum 18 mesecev po datumu objave te uredbe] sprejme smernice, ki pojasnjujejo uporabo ustreznih najboljših razpoložljivih tehnologij v zvezi z ocenjevanjem enakovrednosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Komisija do [vstaviti datum 18 mesecev po datumu objave te uredbe] sprejme smernice, ki pojasnjujejo uporabo ustreznih najboljših razpoložljivih tehnologij v zvezi z ocenjevanjem enakovrednosti.

Sprememba 103

Sprememba 103

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 56 – odstavek 2 b (novo)

Člen 56 – odstavek 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Komisija do [vstaviti datum dve leti po datumu začetka veljavnosti te uredbe] objavi poročilo o določitvi obveznih ciljev glede vsebnosti recikliranih materialov za proizvode, zlasti, vendar ne izključno, za proizvode, izdelane iz plastike, če se še ne uporabljajo v skladu z zakonodajo Unije. Kadar je primerno, to poročilo spremljajo zakonodajni predlogi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2b.
     
  Komisija do [vstaviti datum dve leti po datumu začetka veljavnosti te uredbe] objavi poročilo o določitvi obveznih ciljev glede vsebnosti recikliranih materialov za proizvode, zlasti, vendar ne izključno, za proizvode, izdelane iz plastike, če se še ne uporabljajo v skladu z zakonodajo Unije. Kadar je primerno, to poročilo spremljajo zakonodajni predlogi.

Sprememba 104

Sprememba 104

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 56 – odstavek 2 c (novo)

Člen 56 – odstavek 2 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2c.
     
  Komisija do ... [UL: vstaviti datum eno leto po datumu začetka veljavnosti te uredbe] objavi poročilo o oceni učinkov na okoljsko primerno ravnanje s plastičnimi odpadki v Uniji, povezanih s postopnim opuščanjem izvoza plastičnih odpadkov iz Unije in držav Efte. Po potrebi ga spremljajo ukrepi za ublažitev ugotovljenih škodljivih učinkov na zmogljivost Unije za ravnanje z odpadki za okoljsko primerno ravnanje s plastičnimi odpadki ter spodbujanje inovacij in naložb v tem sektorju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2c.
     
  Komisija do ... [UL: vstaviti datum eno leto po datumu začetka veljavnosti te uredbe] objavi poročilo o oceni učinkov na okoljsko primerno ravnanje s plastičnimi odpadki v Uniji, povezanih s postopnim opuščanjem izvoza plastičnih odpadkov iz Unije in držav Efte. Po potrebi ga spremljajo ukrepi za ublažitev ugotovljenih škodljivih učinkov na zmogljivost Unije za ravnanje z odpadki za okoljsko primerno ravnanje s plastičnimi odpadki ter spodbujanje inovacij in naložb v tem sektorju.

Sprememba 105

Sprememba 105

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 57 – odstavek 2 – točka a a (novo)

Člen 57 – odstavek 2 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | v obratih za zbiranje, skladiščenje in sortiranje odpadkov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

v obratih za zbiranje, skladiščenje in sortiranje odpadkov;

v obratih za zbiranje, skladiščenje in sortiranje odpadkov;

Sprememba 106

Sprememba 106

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 57 – odstavek 2 a (novo)

Člen 57 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Države članice na podlagi mehanizma Unije za ciljno usmerjanje, ki temelji na tveganju, izvajajo inšpekcijske preglede, da bi preprečevale in odkrivale nezakonite pošiljke odpadkov. |
| | Za zagotovitev harmonizacije inšpekcijskih pregledov Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi opredeli podrobne elemente mehanizma Unije za ciljno usmerjanje, ki temelji na tveganju. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 77(2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Države članice na podlagi mehanizma Unije za ciljno usmerjanje, ki temelji na tveganju, izvajajo inšpekcijske preglede, da bi preprečevale in odkrivale nezakonite pošiljke odpadkov.

Za zagotovitev harmonizacije inšpekcijskih pregledov Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi opredeli podrobne elemente mehanizma Unije za ciljno usmerjanje, ki temelji na tveganju. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 77(2).

Za zagotovitev harmonizacije inšpekcijskih pregledov Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi opredeli podrobne elemente mehanizma Unije za ciljno usmerjanje, ki temelji na tveganju. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 77(2).

Sprememba 107

Sprememba 107

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 58 – odstavek 1

Člen 58 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Inšpekcijski pregledi pošiljk vključujejo vsaj preverjanje dokumentov, potrditev identitete akterjev, vključenih v pošiljke, in
  , kadar je ustrezno,
  fizično kontrolo odpadkov. | 1.   Inšpekcijski pregledi pošiljk vključujejo vsaj preverjanje dokumentov, potrditev identitete akterjev, vključenih v pošiljke, in fizično kontrolo odpadkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Inšpekcijski pregledi pošiljk vključujejo vsaj preverjanje dokumentov, potrditev identitete akterjev, vključenih v pošiljke, in
  , kadar je ustrezno,
  fizično kontrolo odpadkov.

1.   Inšpekcijski pregledi pošiljk vključujejo vsaj preverjanje dokumentov, potrditev identitete akterjev, vključenih v pošiljke, in fizično kontrolo odpadkov.

Sprememba 108

Sprememba 108

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 58 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka a a (novo)

Člen 58 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | glede revizijskega poročila v skladu s členom 42; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

glede revizijskega poročila v skladu s členom 42;

glede revizijskega poročila v skladu s členom 42;

Sprememba 109

Sprememba 109

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 58 – odstavek 5

Člen 58 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Da se ugotovi, ali je pošiljka odpadkov, za katero veljajo splošne zahteve glede informacij iz člena 18, namenjena za postopke predelave, ki so v skladu s členom 56,
  lahko
  organi, vključeni v inšpekcijske preglede, zahtevajo, da oseba, ki organizira pošiljanje, predloži ustrezna dokumentarna dokazila, ki jih izda obrat za vmesno ali nevmesno predelavo in, če je potrebno, ki jih odobri pristojni organ namembne države. | 5.   Da se ugotovi, ali je pošiljka odpadkov, za katero veljajo splošne zahteve glede informacij iz člena 18, namenjena za postopke predelave, ki so v skladu s členom 56, organi, vključeni v inšpekcijske preglede, zahtevajo, da oseba, ki organizira pošiljanje, predloži
  revizijsko poročilo iz člena 42 in, če je to ustrezno,
  ustrezna dokumentarna dokazila, ki jih izda obrat za vmesno ali nevmesno predelavo in, če je potrebno, ki jih odobri pristojni organ namembne države. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Da se ugotovi, ali je pošiljka odpadkov, za katero veljajo splošne zahteve glede informacij iz člena 18, namenjena za postopke predelave, ki so v skladu s členom 56,
  lahko
  organi, vključeni v inšpekcijske preglede, zahtevajo, da oseba, ki organizira pošiljanje, predloži ustrezna dokumentarna dokazila, ki jih izda obrat za vmesno ali nevmesno predelavo in, če je potrebno, ki jih odobri pristojni organ namembne države.

5.   Da se ugotovi, ali je pošiljka odpadkov, za katero veljajo splošne zahteve glede informacij iz člena 18, namenjena za postopke predelave, ki so v skladu s členom 56, organi, vključeni v inšpekcijske preglede, zahtevajo, da oseba, ki organizira pošiljanje, predloži
  revizijsko poročilo iz člena 42 in, če je to ustrezno,
  ustrezna dokumentarna dokazila, ki jih izda obrat za vmesno ali nevmesno predelavo in, če je potrebno, ki jih odobri pristojni organ namembne države.

Sprememba 110

Sprememba 110

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 58 – odstavek 6

Člen 58 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Če dokazi iz odstavka 4 organom, vključenim v inšpekcijske preglede, niso predloženi v roku, ki ga ti določijo, ali ti organi menijo, da dokazi in informacije, ki so jim na voljo, ne zadoščajo za sprejetje sklepa, se zadevna pošiljka šteje za nezakonito pošiljko in se obravnava v skladu s členoma 24 in 25. Organi, vključeni v inšpekcijske preglede, nemudoma ustrezno obvestijo pristojni organ države, v kateri je bil inšpekcijski pregled izveden. | 6.   Če dokazi iz odstavka 4
  ali odstavka 5
  organom, vključenim v inšpekcijske preglede, niso predloženi v roku, ki ga ti določijo, ali ti organi menijo, da dokazi in informacije, ki so jim na voljo, ne zadoščajo za sprejetje sklepa, se zadevna pošiljka šteje za nezakonito pošiljko in se obravnava v skladu s členoma 24 in 25. Organi, vključeni v inšpekcijske preglede, nemudoma ustrezno obvestijo pristojni organ države, v kateri je bil inšpekcijski pregled izveden. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Če dokazi iz odstavka 4 organom, vključenim v inšpekcijske preglede, niso predloženi v roku, ki ga ti določijo, ali ti organi menijo, da dokazi in informacije, ki so jim na voljo, ne zadoščajo za sprejetje sklepa, se zadevna pošiljka šteje za nezakonito pošiljko in se obravnava v skladu s členoma 24 in 25. Organi, vključeni v inšpekcijske preglede, nemudoma ustrezno obvestijo pristojni organ države, v kateri je bil inšpekcijski pregled izveden.

6.   Če dokazi iz odstavka 4
  ali odstavka 5
  organom, vključenim v inšpekcijske preglede, niso predloženi v roku, ki ga ti določijo, ali ti organi menijo, da dokazi in informacije, ki so jim na voljo, ne zadoščajo za sprejetje sklepa, se zadevna pošiljka šteje za nezakonito pošiljko in se obravnava v skladu s členoma 24 in 25. Organi, vključeni v inšpekcijske preglede, nemudoma ustrezno obvestijo pristojni organ države, v kateri je bil inšpekcijski pregled izveden.

Sprememba 111

Sprememba 111

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 59 – odstavek 2 – uvodni del

Člen 59 – odstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Načrti inšpekcijskih pregledov vključujejo vsaj naslednje elemente: | 2.   
  Načrti inšpekcijskih pregledov vključujejo minimalno število fizičnih kontrol obratov in pošiljk odpadkov v skladu z oceno tveganja, izvedeno v skladu s členom 59, odstavek 1. Načrti ne vsebujejo podrobnosti o operativnem programiranju.
  Načrti inšpekcijskih pregledov vključujejo vsaj naslednje elemente: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Načrti inšpekcijskih pregledov vključujejo vsaj naslednje elemente:

2.   
  Načrti inšpekcijskih pregledov vključujejo minimalno število fizičnih kontrol obratov in pošiljk odpadkov v skladu z oceno tveganja, izvedeno v skladu s členom 59, odstavek 1. Načrti ne vsebujejo podrobnosti o operativnem programiranju.
  Načrti inšpekcijskih pregledov vključujejo vsaj naslednje elemente:

Sprememba 112

Sprememba 112

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 59 – odstavek 2 – točka c

Člen 59 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | informacije o načrtovanih inšpekcijskih
  pregledih
  , vključno s fizičnimi pregledi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

informacije o načrtovanih inšpekcijskih
  pregledih
  , vključno s fizičnimi pregledi;

pregledih

| (c) | informacije o 
  številu in vrsti
  načrtovanih inšpekcijskih
  pregledov
  , vključno s fizičnimi pregledi; |
| --- | --- |

(c)

informacije o 
  številu in vrsti
  načrtovanih inšpekcijskih
  pregledov
  , vključno s fizičnimi pregledi;

številu in vrsti

pregledov

Sprememba 113

Sprememba 113

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 59 – odstavek 2 – točka g a (novo)

Člen 59 – odstavek 2 – točka g a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ga) | informacije o tem, kako se lahko pomisleki ali nepravilnosti sporočijo predpisani organizaciji, kot določa ustrezna zakonodaja Unije o žvižgaštvu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ga)

(ga)

informacije o tem, kako se lahko pomisleki ali nepravilnosti sporočijo predpisani organizaciji, kot določa ustrezna zakonodaja Unije o žvižgaštvu.

informacije o tem, kako se lahko pomisleki ali nepravilnosti sporočijo predpisani organizaciji, kot določa ustrezna zakonodaja Unije o žvižgaštvu.

Sprememba 114

Sprememba 114

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 59 – odstavek 2 a (novo)

Člen 59 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Države članice zagotovijo, da so rezultati inšpekcijskih pregledov v skladu z načrti iz tega člena, informacije o morebitnih sanacijskih ukrepih ustreznih organov kot posledica teh pregledov, imenih nosilcev dejavnosti, ki so sodelovali pri nezakonitih pošiljkah, in naloženih kaznih na voljo javnosti, tudi v elektronski obliki. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Države članice zagotovijo, da so rezultati inšpekcijskih pregledov v skladu z načrti iz tega člena, informacije o morebitnih sanacijskih ukrepih ustreznih organov kot posledica teh pregledov, imenih nosilcev dejavnosti, ki so sodelovali pri nezakonitih pošiljkah, in naloženih kaznih na voljo javnosti, tudi v elektronski obliki.

Sprememba 115

Sprememba 115

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 59 – odstavek 5

Člen 59 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Komisija pregleda načrte inšpekcijskih pregledov, o katerih so jo države članice uradno obvestile v skladu z odstavkom 4, in na podlagi pregleda teh načrtov
  po potrebi
  pripravi poročila o izvajanju tega člena. Taka poročila lahko med drugim vključujejo priporočila glede prednostnih nalog inšpekcijskih pregledov ter glede sodelovanja in usklajevanja pri izvrševanju med ustreznimi organi, vključenimi v inšpekcijske preglede. Taka poročila se lahko, če je ustrezno, predstavijo tudi na sestankih skupine za izvrševanje uredbe o pošiljkah odpadkov, ustanovljene na podlagi člena 63. | 5.   Komisija pregleda načrte inšpekcijskih pregledov, o katerih so jo države članice uradno obvestile v skladu z odstavkom 4, in na podlagi pregleda teh načrtov
  v roku enega leta od prejetja načrta inšpekcijskih pregledov
  pripravi poročila o izvajanju tega člena
  . V teh poročilih se upoštevajo tokovi, tonaža in vrednost odpadkov v tretje države, da se opredelijo ustrezne prednostne naloge
  . Taka poročila lahko med drugim vključujejo priporočila glede prednostnih nalog inšpekcijskih pregledov ter glede sodelovanja in usklajevanja pri izvrševanju med ustreznimi organi, vključenimi v inšpekcijske preglede. Taka poročila se lahko, če je ustrezno, predstavijo tudi na sestankih skupine za izvrševanje uredbe o pošiljkah odpadkov, ustanovljene na podlagi člena 63
  , ter se dajo na voljo Evropskemu parlamentu in Evropskemu svetu
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Komisija pregleda načrte inšpekcijskih pregledov, o katerih so jo države članice uradno obvestile v skladu z odstavkom 4, in na podlagi pregleda teh načrtov
  po potrebi
  pripravi poročila o izvajanju tega člena. Taka poročila lahko med drugim vključujejo priporočila glede prednostnih nalog inšpekcijskih pregledov ter glede sodelovanja in usklajevanja pri izvrševanju med ustreznimi organi, vključenimi v inšpekcijske preglede. Taka poročila se lahko, če je ustrezno, predstavijo tudi na sestankih skupine za izvrševanje uredbe o pošiljkah odpadkov, ustanovljene na podlagi člena 63.

5.   Komisija pregleda načrte inšpekcijskih pregledov, o katerih so jo države članice uradno obvestile v skladu z odstavkom 4, in na podlagi pregleda teh načrtov
  v roku enega leta od prejetja načrta inšpekcijskih pregledov
  pripravi poročila o izvajanju tega člena
  . V teh poročilih se upoštevajo tokovi, tonaža in vrednost odpadkov v tretje države, da se opredelijo ustrezne prednostne naloge
  . Taka poročila lahko med drugim vključujejo priporočila glede prednostnih nalog inšpekcijskih pregledov ter glede sodelovanja in usklajevanja pri izvrševanju med ustreznimi organi, vključenimi v inšpekcijske preglede. Taka poročila se lahko, če je ustrezno, predstavijo tudi na sestankih skupine za izvrševanje uredbe o pošiljkah odpadkov, ustanovljene na podlagi člena 63
  , ter se dajo na voljo Evropskemu parlamentu in Evropskemu svetu
  .

Sprememba 116

Sprememba 116

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 63 – odstavek 3 a (novo)

Člen 63 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Skupina za izvrševanje uredbe o pošiljkah odpadkov objavi letno poročilo o trendih nezakonitih pošiljk in najboljših praksah za odpravo takih pošiljk, kot priporočajo pristojni organi držav članic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Skupina za izvrševanje uredbe o pošiljkah odpadkov objavi letno poročilo o trendih nezakonitih pošiljk in najboljših praksah za odpravo takih pošiljk, kot priporočajo pristojni organi držav članic.

Sprememba 117

Sprememba 117

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 63 – odstavek 3 b (novo)

Člen 63 – odstavek 3 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Skupina za izvrševanje uredbe o pošiljkah odpadkov v dveh letih po ustanovitvi Komisiji predlaga akcijski načrt za odpravo nezakonitih pošiljk odpadkov. Predlog akcijskega načrta se posodobi vsaj vsaka štiri leta na podlagi novih ali trajnih trendov pri nezakonitih pošiljkah in dejavnostih izvrševanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3b.
     
  Skupina za izvrševanje uredbe o pošiljkah odpadkov v dveh letih po ustanovitvi Komisiji predlaga akcijski načrt za odpravo nezakonitih pošiljk odpadkov. Predlog akcijskega načrta se posodobi vsaj vsaka štiri leta na podlagi novih ali trajnih trendov pri nezakonitih pošiljkah in dejavnostih izvrševanja.

Sprememba 118

Sprememba 118

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 63 – odstavek 4

Člen 63 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Skupina za izvrševanje uredbe o pošiljkah odpadkov se sestane vsaj dvakrat letno. Predsednik lahko na sestanke poleg članov iz odstavka 2 povabi tudi, če je ustrezno, predstavnike drugih ustreznih institucij, organov, uradov, agencij ali
  mrež
  . | 4.   Skupina za izvrševanje uredbe o pošiljkah odpadkov se sestane vsaj dvakrat letno. Predsednik lahko na sestanke poleg članov iz odstavka 2 povabi tudi, če je ustrezno, predstavnike drugih ustreznih institucij, organov, uradov, agencij
  , mrež
  ali
  druge deležnike
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Skupina za izvrševanje uredbe o pošiljkah odpadkov se sestane vsaj dvakrat letno. Predsednik lahko na sestanke poleg članov iz odstavka 2 povabi tudi, če je ustrezno, predstavnike drugih ustreznih institucij, organov, uradov, agencij ali
  mrež
  .

4.   Skupina za izvrševanje uredbe o pošiljkah odpadkov se sestane vsaj dvakrat letno. Predsednik lahko na sestanke poleg članov iz odstavka 2 povabi tudi, če je ustrezno, predstavnike drugih ustreznih institucij, organov, uradov, agencij
  , mrež
  ali
  druge deležnike
  .

Sprememba 119

Sprememba 119

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 64 – odstavek 2 – točka b

Člen 64 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | pooblastila, ki so Komisiji oziroma Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) podeljena z drugimi pravnimi akti, zlasti z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (65), Uredbo Sveta (ES) št. 515/97 (66) oziroma Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (67). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

pooblastila, ki so Komisiji oziroma Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) podeljena z drugimi pravnimi akti, zlasti z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (65), Uredbo Sveta (ES) št. 515/97 (66) oziroma Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (67).

65

66

67

| (b) | pooblastila, ki so Komisiji
  , Evropskemu javnemu tožilstvu
  oziroma Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) podeljena z drugimi pravnimi akti, zlasti z 
  Uredbo Sveta (EU) 2017/1939

   (1a)

  ,
  Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (65), Uredbo Sveta (ES) št. 515/97 (66) oziroma Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (67). |
| --- | --- |

(b)

pooblastila, ki so Komisiji
  , Evropskemu javnemu tožilstvu
  oziroma Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) podeljena z drugimi pravnimi akti, zlasti z 
  Uredbo Sveta (EU) 2017/1939

   (1a)

  ,
  Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (65), Uredbo Sveta (ES) št. 515/97 (66) oziroma Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (67).

, Evropskemu javnemu tožilstvu

Uredbo Sveta (EU) 2017/1939

1a

,

65

66

67

Sprememba 120

Sprememba 120

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 69 – odstavek 4 – pododstavek 3

Člen 69 – odstavek 4 – pododstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Poročilo iz prvega pododstavka prvič pripravi [Urad za publikacije: vstavite datum ob koncu
  petega
  leta po datumu začetka veljavnosti te uredbe] in nato na vsaka
  štiri
  leta. | Poročilo iz prvega pododstavka prvič pripravi [Urad za publikacije: vstavite datum ob koncu
  tretjega
  leta po datumu začetka veljavnosti te uredbe] in nato na vsaka
  tri
  leta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Poročilo iz prvega pododstavka prvič pripravi [Urad za publikacije: vstavite datum ob koncu
  petega
  leta po datumu začetka veljavnosti te uredbe] in nato na vsaka
  štiri
  leta.

petega

štiri

Poročilo iz prvega pododstavka prvič pripravi [Urad za publikacije: vstavite datum ob koncu
  tretjega
  leta po datumu začetka veljavnosti te uredbe] in nato na vsaka
  tri
  leta.

tretjega

tri

Sprememba 121

Sprememba 121

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 69 – odstavek 4 a (novo)

Člen 69 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Komisija opravi oceno ter Svetu in Evropskemu parlamentu predloži poročilo o tem, kako bi se morale finančne obveznosti, ki se uporabljajo za nezadostno razširjeno odgovornost proizvajalca, uporabljati za rabljeno blago ali odpadke, poslane iz Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.
     
  Komisija opravi oceno ter Svetu in Evropskemu parlamentu predloži poročilo o tem, kako bi se morale finančne obveznosti, ki se uporabljajo za nezadostno razširjeno odgovornost proizvajalca, uporabljati za rabljeno blago ali odpadke, poslane iz Unije.

Sprememba 122

Sprememba 122

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 69 – odstavek 4 b (novo)

Člen 69 – odstavek 4 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  V tem poročilu se na podlagi podatkov iz centralnega sistema in podatkov iz poročil ustreznih agencij EU predstavi analiza pošiljk in obdelave specifičnih tokov odpadkov, ki so bili v zvezi s tem opredeljeni kot nezakonite prakse, izvajanja te uredbe, vključno s tem, ali pristojni organi spoštujejo roke iz te uredbe, ter prispevka sektorja k prehodu na krožno gospodarstvo in podnebno nevtralnost do leta 2050 v skladu z Uredbo (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta (evropska podnebna pravila). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4b.
     
  V tem poročilu se na podlagi podatkov iz centralnega sistema in podatkov iz poročil ustreznih agencij EU predstavi analiza pošiljk in obdelave specifičnih tokov odpadkov, ki so bili v zvezi s tem opredeljeni kot nezakonite prakse, izvajanja te uredbe, vključno s tem, ali pristojni organi spoštujejo roke iz te uredbe, ter prispevka sektorja k prehodu na krožno gospodarstvo in podnebno nevtralnost do leta 2050 v skladu z Uredbo (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta (evropska podnebna pravila).

Sprememba 123

Sprememba 123

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 69 – odstavek 4 c (novo)

Člen 69 – odstavek 4 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4c.
     
  Skupina za izvrševanje uredbe o pošiljkah odpadkov, informatorji ter sektorski podnebni dialogi in partnerstva v sektorju odpadkov se pozovejo, naj poročilo pred objavo pregledajo in nanj podajo pripombe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4c.
     
  Skupina za izvrševanje uredbe o pošiljkah odpadkov, informatorji ter sektorski podnebni dialogi in partnerstva v sektorju odpadkov se pozovejo, naj poročilo pred objavo pregledajo in nanj podajo pripombe.

Sprememba 124

Sprememba 124

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 69 – odstavek 4 d (novo)

Člen 69 – odstavek 4 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4d.
     
  Komisija v skladu z Uredbo (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta spodbuja podnebne dialoge in partnerstva na področju podnebja v sektorju gospodarstva glede ravnanja z odpadki. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4d.
     
  Komisija v skladu z Uredbo (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta spodbuja podnebne dialoge in partnerstva na področju podnebja v sektorju gospodarstva glede ravnanja z odpadki.

Sprememba 125

Sprememba 125

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 72 – odstavek 1 a (novo)

Člen 72 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Komisija na zahtevo držav članic ali če je to drugače primerno, redno organizira sestanek informatorjev. Na teh sestankih informatorji preučijo vprašanja, ki se pojavijo pri izvajanju te uredbe, in lahko razpravljajo tudi o drugih pomembnih temah, povezanih z izvajanjem te uredbe. Posebna pozornost se lahko nameni razpravam o spremljanju stanja na trgu Unije za pošiljke odpadkov, omogočanju izmenjave najboljših praks in informacij ter olajšanju sodelovanja med pristojnimi organi, da se odpravijo ovire za usklajevanje praks glede pošiljk odpadkov med državami članicami in izvajanje okolju prijaznih tehnik za ravnanje z odpadki. |
| | Na sestanke informatorjev ali po potrebi na dele teh sestankov so povabljeni ustrezni deležniki. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija na zahtevo držav članic ali če je to drugače primerno, redno organizira sestanek informatorjev. Na teh sestankih informatorji preučijo vprašanja, ki se pojavijo pri izvajanju te uredbe, in lahko razpravljajo tudi o drugih pomembnih temah, povezanih z izvajanjem te uredbe. Posebna pozornost se lahko nameni razpravam o spremljanju stanja na trgu Unije za pošiljke odpadkov, omogočanju izmenjave najboljših praks in informacij ter olajšanju sodelovanja med pristojnimi organi, da se odpravijo ovire za usklajevanje praks glede pošiljk odpadkov med državami članicami in izvajanje okolju prijaznih tehnik za ravnanje z odpadki.

Komisija na zahtevo držav članic ali če je to drugače primerno, redno organizira sestanek informatorjev. Na teh sestankih informatorji preučijo vprašanja, ki se pojavijo pri izvajanju te uredbe, in lahko razpravljajo tudi o drugih pomembnih temah, povezanih z izvajanjem te uredbe. Posebna pozornost se lahko nameni razpravam o spremljanju stanja na trgu Unije za pošiljke odpadkov, omogočanju izmenjave najboljših praks in informacij ter olajšanju sodelovanja med pristojnimi organi, da se odpravijo ovire za usklajevanje praks glede pošiljk odpadkov med državami članicami in izvajanje okolju prijaznih tehnik za ravnanje z odpadki.

Na sestanke informatorjev ali po potrebi na dele teh sestankov so povabljeni ustrezni deležniki.

Na sestanke informatorjev ali po potrebi na dele teh sestankov so povabljeni ustrezni deležniki.

Sprememba 126

Sprememba 126

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 72 – odstavek 1 b (novo)

Člen 72 – odstavek 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Na sestanke informatorjev ali po potrebi na dele teh sestankov so povabljeni ustrezni deležniki. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Na sestanke informatorjev ali po potrebi na dele teh sestankov so povabljeni ustrezni deležniki.

Na sestanke informatorjev ali po potrebi na dele teh sestankov so povabljeni ustrezni deležniki.

Sprememba 127

Sprememba 127

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 75 – odstavek 1 a (novo)

Člen 75 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 76 za spremembo Priloge III, zlasti dela I, odstavek 2, točka (fa), za spremembo pragov onesnaženosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 76 za spremembo Priloge III, zlasti dela I, odstavek 2, točka (fa), za spremembo pragov onesnaženosti.

Sprememba 128

Sprememba 128

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 75 – odstavek 3 a (novo)

Člen 75 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisija do ... [vstaviti datum 12 mesecev po datumu objave te uredbe] oceni dodajanje vnosov za mešanice odpadkov, kot so rabljena obutev, oblačila in drugi tekstilni izdelki, vključno z njihovimi mešanicami, mineralna volna in žimnice, v Prilogo IIIB. Po potrebi se tej oceni priloži delegirani akt v skladu s členom 76 za spremembo Priloge IIIB. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Komisija do ... [vstaviti datum 12 mesecev po datumu objave te uredbe] oceni dodajanje vnosov za mešanice odpadkov, kot so rabljena obutev, oblačila in drugi tekstilni izdelki, vključno z njihovimi mešanicami, mineralna volna in žimnice, v Prilogo IIIB. Po potrebi se tej oceni priloži delegirani akt v skladu s členom 76 za spremembo Priloge IIIB.

Sprememba 129

Sprememba 129

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 80 – odstavek 1

Člen 80 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija do 31. decembra 
  2035
  , med drugim ob upoštevanju poročil, pripravljenih v skladu s členom 69, in pregleda iz člena 59(5), opravi pregled te uredbe ter poročilo o rezultatih predloži Evropskemu parlamentu in Svetu, ki mu, če meni, da je ustrezno, priloži zakonodajni predlog. | Komisija do 31. decembra 
  2030
  , med drugim ob upoštevanju poročil, pripravljenih v skladu s členom 69, in pregleda iz člena 59(5), opravi pregled te uredbe ter poročilo o rezultatih predloži Evropskemu parlamentu in Svetu, ki mu, če meni, da je ustrezno, priloži zakonodajni predlog. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija do 31. decembra 
  2035
  , med drugim ob upoštevanju poročil, pripravljenih v skladu s členom 69, in pregleda iz člena 59(5), opravi pregled te uredbe ter poročilo o rezultatih predloži Evropskemu parlamentu in Svetu, ki mu, če meni, da je ustrezno, priloži zakonodajni predlog.

2035

Komisija do 31. decembra 
  2030
  , med drugim ob upoštevanju poročil, pripravljenih v skladu s členom 69, in pregleda iz člena 59(5), opravi pregled te uredbe ter poročilo o rezultatih predloži Evropskemu parlamentu in Svetu, ki mu, če meni, da je ustrezno, priloži zakonodajni predlog.

2030

Sprememba 130

Sprememba 130

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 80 – odstavek 1 a (novo)

Člen 80 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Komisija do 31. decembra [2038] pregleda podatke in utemeljitve, na katerih temelji odločitev o omejitvi izvoza plastičnih odpadkov iz Unije in držav Efte, da bi ocenila sorazmernost navedenega ukrepa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija do 31. decembra [2038] pregleda podatke in utemeljitve, na katerih temelji odločitev o omejitvi izvoza plastičnih odpadkov iz Unije in držav Efte, da bi ocenila sorazmernost navedenega ukrepa.

Komisija do 31. decembra [2038] pregleda podatke in utemeljitve, na katerih temelji odločitev o omejitvi izvoza plastičnih odpadkov iz Unije in držav Efte, da bi ocenila sorazmernost navedenega ukrepa.

Sprememba 131

Sprememba 131

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I A – polje 7

Priloga I A – polje 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| VRSTE EMBALAŽE (polje 7) | VRSTE EMBALAŽE (polje 7) |
| 1. | Sod |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

VRSTE EMBALAŽE (polje 7)

VRSTE EMBALAŽE (polje 7)

1.

Sod

| 1. | Sod |
| --- | --- |

1.

Sod

| 2. | Lesen sod |
| --- | --- |

2.

Lesen sod

| 2. | Lesen sod |
| --- | --- |

2.

Lesen sod

| 3. | Kovinska posoda |
| --- | --- |

3.

Kovinska posoda

| 3. | Kovinska posoda |
| --- | --- |

3.

Kovinska posoda

| 4. | Zaboj |
| --- | --- |

4.

Zaboj

| 4. | Zaboj |
| --- | --- |

4.

Zaboj

| 5. | Vreča |
| --- | --- |

5.

Vreča

| 5. | Vreča |
| --- | --- |

5.

Vreča

| 6. | Sestavljena embalaža |
| --- | --- |

6.

Sestavljena embalaža

| 6. | Sestavljena embalaža |
| --- | --- |

6.

Sestavljena embalaža

| 7. | Tlačna posoda |
| --- | --- |

7.

Tlačna posoda

| 7. | Tlačna posoda |
| --- | --- |

7.

Tlačna posoda

| 8. | Zbirna embalaža |
| --- | --- |

8.

Zbirna embalaža

| 8. | Zbirna embalaža |
| --- | --- |

8.

Zbirna embalaža

| 9. | Drugo (navedite) |
| --- | --- |

9.

9.

Drugo (navedite)

| 9. | Bala |
| --- | --- |

9.

9.

Bala

| 10. | Drugo (navedite) |
| --- | --- |

10.

10.

Drugo (navedite)

Sprememba 132

Sprememba 132

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I B – polje 7

Priloga I B – polje 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| VRSTE EMBALAŽE (polje 7) | VRSTE EMBALAŽE (polje 7) |
| 1. | Sod |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

VRSTE EMBALAŽE (polje 7)

VRSTE EMBALAŽE (polje 7)

1.

Sod

| 1. | Sod |
| --- | --- |

1.

Sod

| 2. | Lesen sod |
| --- | --- |

2.

Lesen sod

| 2. | Lesen sod |
| --- | --- |

2.

Lesen sod

| 3. | Kovinska posoda |
| --- | --- |

3.

Kovinska posoda

| 3. | Kovinska posoda |
| --- | --- |

3.

Kovinska posoda

| 4. | Zaboj |
| --- | --- |

4.

Zaboj

| 4. | Zaboj |
| --- | --- |

4.

Zaboj

| 5. | Vreča |
| --- | --- |

5.

Vreča

| 5. | Vreča |
| --- | --- |

5.

Vreča

| 6. | Sestavljena embalaža |
| --- | --- |

6.

Sestavljena embalaža

| 6. | Sestavljena embalaža |
| --- | --- |

6.

Sestavljena embalaža

| 7. | Tlačna posoda |
| --- | --- |

7.

Tlačna posoda

| 7. | Tlačna posoda |
| --- | --- |

7.

Tlačna posoda

| 8. | Zbirna embalaža |
| --- | --- |

8.

Zbirna embalaža

| 8. | Zbirna embalaža |
| --- | --- |

8.

Zbirna embalaža

| 9. | Drugo (navedite) |
| --- | --- |

9.

9.

Drugo (navedite)

| 9. | Bala |
| --- | --- |

9.

9.

Bala

| 10. | Drugo (navedite) |
| --- | --- |

10.

10.

Drugo (navedite)

Sprememba 133

Sprememba 133

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I C – del V – točka 46 – pododstavek 1

Priloga I C – del V – točka 46 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Polje 18: to polje izpolni pooblaščeni predstavnik obrata za odstranjevanje ali predelavo po prejemu pošiljke odpadkov. Označite okence ustrezne vrste obrata. Glede prejete količine glejte posebna navodila v polju 5 (odstavek 36). Podpisana kopija transportnega dokumenta se izroči zadnjemu prevozniku. Če je pošiljka iz katerega koli razloga zavrnjena, mora predstavnik obrata za odstranjevanje ali predelavo nemudoma stopiti v stik s pristojnim organom. V skladu s členom 16(3) ali, če je primerno, 15(3) te uredbe in Sklepom OECD je treba priglasitelju in pristojnim organom v 
  enem dnevu
  poslati potrdilo o prejemu odpadkov (z izjemo tistih tranzitnih držav OECD, ki so obvestile sekretariat OECD, da ne želijo prejemati takih kopij transportnega dokumenta). Izvirnik transportnega dokumenta obdrži obrat za odstranjevanje ali predelavo. | Polje 18: to polje izpolni pooblaščeni predstavnik obrata za odstranjevanje ali predelavo po prejemu pošiljke odpadkov. Označite okence ustrezne vrste obrata. Glede prejete količine glejte posebna navodila v polju 5 (odstavek 36). Podpisana kopija transportnega dokumenta se izroči zadnjemu prevozniku. Če je pošiljka iz katerega koli razloga zavrnjena, mora predstavnik obrata za odstranjevanje ali predelavo nemudoma stopiti v stik s pristojnim organom. V skladu s členom 16(3) ali, če je primerno, 15(3) te uredbe in Sklepom OECD je treba priglasitelju in pristojnim organom v 
  dveh delovnih dneh
  poslati potrdilo o prejemu odpadkov (z izjemo tistih tranzitnih držav OECD, ki so obvestile sekretariat OECD, da ne želijo prejemati takih kopij transportnega dokumenta). Izvirnik transportnega dokumenta obdrži obrat za odstranjevanje ali predelavo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Polje 18: to polje izpolni pooblaščeni predstavnik obrata za odstranjevanje ali predelavo po prejemu pošiljke odpadkov. Označite okence ustrezne vrste obrata. Glede prejete količine glejte posebna navodila v polju 5 (odstavek 36). Podpisana kopija transportnega dokumenta se izroči zadnjemu prevozniku. Če je pošiljka iz katerega koli razloga zavrnjena, mora predstavnik obrata za odstranjevanje ali predelavo nemudoma stopiti v stik s pristojnim organom. V skladu s členom 16(3) ali, če je primerno, 15(3) te uredbe in Sklepom OECD je treba priglasitelju in pristojnim organom v 
  enem dnevu
  poslati potrdilo o prejemu odpadkov (z izjemo tistih tranzitnih držav OECD, ki so obvestile sekretariat OECD, da ne želijo prejemati takih kopij transportnega dokumenta). Izvirnik transportnega dokumenta obdrži obrat za odstranjevanje ali predelavo.

enem dnevu

Polje 18: to polje izpolni pooblaščeni predstavnik obrata za odstranjevanje ali predelavo po prejemu pošiljke odpadkov. Označite okence ustrezne vrste obrata. Glede prejete količine glejte posebna navodila v polju 5 (odstavek 36). Podpisana kopija transportnega dokumenta se izroči zadnjemu prevozniku. Če je pošiljka iz katerega koli razloga zavrnjena, mora predstavnik obrata za odstranjevanje ali predelavo nemudoma stopiti v stik s pristojnim organom. V skladu s členom 16(3) ali, če je primerno, 15(3) te uredbe in Sklepom OECD je treba priglasitelju in pristojnim organom v 
  dveh delovnih dneh
  poslati potrdilo o prejemu odpadkov (z izjemo tistih tranzitnih držav OECD, ki so obvestile sekretariat OECD, da ne želijo prejemati takih kopij transportnega dokumenta). Izvirnik transportnega dokumenta obdrži obrat za odstranjevanje ali predelavo.

dveh delovnih dneh

Sprememba 134

Sprememba 134

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga III – del I – odstavek 2 – točka f a (novo)

Priloga III – del I – odstavek 2 – točka f a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (fa) | se za odpadke, poslane znotraj Unije, navedba „skoraj brez onesnaženj in drugih vrst odpadkov“ [v baselski klasifikacijski številki B3011] razume, da pomeni, da najvišja skupna vrednost vsebnosti onesnaženja ne presega 6 % pošiljke. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(fa)

(fa)

se za odpadke, poslane znotraj Unije, navedba „skoraj brez onesnaženj in drugih vrst odpadkov“ [v baselski klasifikacijski številki B3011] razume, da pomeni, da najvišja skupna vrednost vsebnosti onesnaženja ne presega 6 % pošiljke.

se za odpadke, poslane znotraj Unije, navedba „skoraj brez onesnaženj in drugih vrst odpadkov“ [v baselski klasifikacijski številki B3011] razume, da pomeni, da najvišja skupna vrednost vsebnosti onesnaženja ne presega 6 % pošiljke.

Sprememba 135

Sprememba 135

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga III – del I – odstavek 2 – točka g

Priloga III – del I – odstavek 2 – točka g

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (g) | se baselska klasifikacijska številka B3011 ne uporablja za odpadke, ki se pošiljajo znotraj Unije, namesto nje pa se uporablja naslednja klasifikacijska številka: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(g)

(g)

se baselska klasifikacijska številka B3011 ne uporablja za odpadke, ki se pošiljajo znotraj Unije, namesto nje pa se uporablja naslednja klasifikacijska številka:

se baselska klasifikacijska številka B3011 ne uporablja za odpadke, ki se pošiljajo znotraj Unije, namesto nje pa se uporablja naslednja klasifikacijska številka:

črtano

črtano

[...]

(Sprememba velja za celotno besedilo. Sklicevanje na klasifikacijsko številko EU3011 se nadomesti s sklicevanjem na baselsko klasifikacijsko številko B3011.)

(Sprememba velja za celotno besedilo. Sklicevanje na klasifikacijsko številko EU3011 se nadomesti s sklicevanjem na baselsko klasifikacijsko številko B3011.)

Sprememba 136

Sprememba 136

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga III A – točka 2 – točka e a (novo)

Priloga III A – točka 2 – točka e a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ea) | mešanice odpadkov, ki se uvrščajo pod baselski klasifikacijski številki B1010 in B2020; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ea)

(ea)

mešanice odpadkov, ki se uvrščajo pod baselski klasifikacijski številki B1010 in B2020;

mešanice odpadkov, ki se uvrščajo pod baselski klasifikacijski številki B1010 in B2020;

Sprememba 137

Sprememba 137

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga III A – točka 2 – točka e b (novo)

Priloga III A – točka 2 – točka e b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (eb) | mešanice odpadkov, ki se uvrščajo pod baselske klasifikacijske številke B3011, B3040 in B1010, omejene na odpadke iz okvirjev oken in vrat. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(eb)

(eb)

mešanice odpadkov, ki se uvrščajo pod baselske klasifikacijske številke B3011, B3040 in B1010, omejene na odpadke iz okvirjev oken in vrat.

mešanice odpadkov, ki se uvrščajo pod baselske klasifikacijske številke B3011, B3040 in B1010, omejene na odpadke iz okvirjev oken in vrat.

Sprememba 138

Sprememba 138

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV – del I – odstavek 1 – pododstavek 1 a (novo)

Priloga IV – del I – odstavek 1 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | odpadki, navedeni kot nevarni na seznamu odpadkov, pripravljenem na podlagi člena 7 Direktive 2008/98/ES. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

odpadki, navedeni kot nevarni na seznamu odpadkov, pripravljenem na podlagi člena 7 Direktive 2008/98/ES.

odpadki, navedeni kot nevarni na seznamu odpadkov, pripravljenem na podlagi člena 7 Direktive 2008/98/ES.

Sprememba 139

Sprememba 139

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV – del I – odstavek 2 – točka f

Priloga IV – del I – odstavek 2 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | se baselska klasifikacijska številka Y48 ne uporablja za odpadke, ki se pošiljajo znotraj Unije, namesto nje pa se uporablja naslednja klasifikacijska številka: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

(f)

se baselska klasifikacijska številka Y48 ne uporablja za odpadke, ki se pošiljajo znotraj Unije, namesto nje pa se uporablja naslednja klasifikacijska številka:

se baselska klasifikacijska številka Y48 ne uporablja za odpadke, ki se pošiljajo znotraj Unije, namesto nje pa se uporablja naslednja klasifikacijska številka:

črtano

črtano

[...]

(Sprememba velja za celotno besedilo. Sklicevanje na klasifikacijsko številko EU48 se nadomesti s sklicevanjem na baselsko klasifikacijsko številko Y48.)

(Sprememba velja za celotno besedilo. Sklicevanje na klasifikacijsko številko EU48 se nadomesti s sklicevanjem na baselsko klasifikacijsko številko Y48.)

Sprememba 140

Sprememba 140

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga V – točka 2 – pododstavek 1

Priloga V – točka 2 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ta priloga je sestavljena iz dveh delov. Člen 36 se sklicuje tudi na seznam odpadkov iz člena 7 Direktive 2008/98/ES. Za namene te uredbe in za ugotovitev, ali je določena vrsta odpadkov navedena v členu 36 te uredbe, se seznam odpadkov iz člena 7 Direktive 2008/98/ES uporablja le, kadar se ne uporablja del 1 te priloge. Samo če vrsta odpadkov ni navedena v delu 1 te priloge
  ali
  na seznamu odpadkov iz člena 7 Direktive 2008/98/ES, bi bilo treba preveriti, ali je navedena v delu 2 te priloge. | Ta priloga je sestavljena iz dveh delov. Člen 36 se sklicuje tudi na seznam odpadkov iz člena 7 Direktive 2008/98/ES. Za namene te uredbe in za ugotovitev, ali je določena vrsta odpadkov navedena v členu 36 te uredbe, se seznam odpadkov iz člena 7 Direktive 2008/98/ES uporablja le, kadar se ne uporablja del 1 te priloge. Samo če vrsta odpadkov ni navedena v delu 1 te priloge
  in ni navedena kot nevaren odpadek
  na seznamu odpadkov iz člena 7 Direktive 2008/98/ES
  , tj. vrste odpadkov, označene z zvezdico
  , bi bilo treba preveriti, ali je navedena v delu 2 te priloge. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Ta priloga je sestavljena iz dveh delov. Člen 36 se sklicuje tudi na seznam odpadkov iz člena 7 Direktive 2008/98/ES. Za namene te uredbe in za ugotovitev, ali je določena vrsta odpadkov navedena v členu 36 te uredbe, se seznam odpadkov iz člena 7 Direktive 2008/98/ES uporablja le, kadar se ne uporablja del 1 te priloge. Samo če vrsta odpadkov ni navedena v delu 1 te priloge
  ali
  na seznamu odpadkov iz člena 7 Direktive 2008/98/ES, bi bilo treba preveriti, ali je navedena v delu 2 te priloge.

ali

Ta priloga je sestavljena iz dveh delov. Člen 36 se sklicuje tudi na seznam odpadkov iz člena 7 Direktive 2008/98/ES. Za namene te uredbe in za ugotovitev, ali je določena vrsta odpadkov navedena v členu 36 te uredbe, se seznam odpadkov iz člena 7 Direktive 2008/98/ES uporablja le, kadar se ne uporablja del 1 te priloge. Samo če vrsta odpadkov ni navedena v delu 1 te priloge
  in ni navedena kot nevaren odpadek
  na seznamu odpadkov iz člena 7 Direktive 2008/98/ES
  , tj. vrste odpadkov, označene z zvezdico
  , bi bilo treba preveriti, ali je navedena v delu 2 te priloge.

in ni navedena kot nevaren odpadek

, tj. vrste odpadkov, označene z zvezdico

Sprememba 141

Sprememba 141

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga VIII – del 2 – točka 7 a (novo)

Priloga VIII – del 2 – točka 7 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

| (7a) | Temeljne konvencije MOD |
| --- | --- |

(7a)

(7a)

Temeljne konvencije MOD

Podpisana:

Podpisana:

Ratificirana:

Ratificirana:

da □

da □

da □

da □

ne □

ne □

ne □

ne □

Sprememba 142

Sprememba 142

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga VIII – del 2 a (novo)

Priloga VIII – del 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Del 2a (novo) |
| | Zaveza, s katero se poskrbi za ravnanje z odpadki, prejetimi iz Evropske unije, in njihova obdelava v skladu s členom 56. |
| | [Ime in kontaktni podatki pristojnega organa] v imenu [države] (v nadaljnjem besedilu: država) izjavlja, da država skrbi, da se z vsemi odpadki, poslanimi na njeno ozemlje, ravna na način, ki ne ogroža zdravja ljudi in je okoljsko primerno v skladu s členom 56 te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Del 2a (novo)

Del 2a (novo)

Zaveza, s katero se poskrbi za ravnanje z odpadki, prejetimi iz Evropske unije, in njihova obdelava v skladu s členom 56.

Zaveza, s katero se poskrbi za ravnanje z odpadki, prejetimi iz Evropske unije, in njihova obdelava v skladu s členom 56.

[Ime in kontaktni podatki pristojnega organa] v imenu [države] (v nadaljnjem besedilu: država) izjavlja, da država skrbi, da se z vsemi odpadki, poslanimi na njeno ozemlje, ravna na način, ki ne ogroža zdravja ljudi in je okoljsko primerno v skladu s členom 56 te uredbe.

[Ime in kontaktni podatki pristojnega organa] v imenu [države] (v nadaljnjem besedilu: država) izjavlja, da država skrbi, da se z vsemi odpadki, poslanimi na njeno ozemlje, ravna na način, ki ne ogroža zdravja ljudi in je okoljsko primerno v skladu s členom 56 te uredbe.

Sprememba 143

Sprememba 143

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IX – del 1 – točka 2 – točka b

Priloga IX – del 1 – točka 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | Direktiva 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

Direktiva 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah.

| (b) | Direktiva 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah
  , vključno z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami
  . |
| --- | --- |

(b)

Direktiva 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah
  , vključno z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami
  .

, vključno z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami

Sprememba 144

Sprememba 144

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IX – točka 2 a (novo)

Priloga IX – točka 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a | Mednarodne konvencije o pravicah delavcev |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a

2a

Mednarodne konvencije o pravicah delavcev

Osem temeljnih konvencij MOD, opredeljenih v Deklaraciji MOD o temeljnih načelih in pravicah pri delu

   (1a)

Osem temeljnih konvencij MOD, opredeljenih v Deklaraciji MOD o temeljnih načelih in pravicah pri delu

1a

Sprememba 145

Sprememba 145

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga X – točka 1

Priloga X – točka 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1. | Z revizijo iz člena 43(2) se preveri, ali
  obrat
  , ki ravna z odpadki v namembni državi, izpolnjuje naslednje pogoje: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.

Z revizijo iz člena 43(2) se preveri, ali
  obrat
  , ki ravna z odpadki v namembni državi, izpolnjuje naslednje pogoje:

obrat

| 1. | Z revizijo iz člena 43(2) se preveri, ali
  dejansko izvajanje vseh dejavnosti obrata
  , ki ravna z odpadki v namembni državi, izpolnjuje naslednje pogoje
  , kjer je to ustrezno
  : |
| --- | --- |

1.

Z revizijo iz člena 43(2) se preveri, ali
  dejansko izvajanje vseh dejavnosti obrata
  , ki ravna z odpadki v namembni državi, izpolnjuje naslednje pogoje
  , kjer je to ustrezno
  :

dejansko izvajanje vseh dejavnosti obrata

, kjer je to ustrezno

Sprememba 146

Sprememba 146

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga X – točka 1 – točka b

Priloga X – točka 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | je zasnovan, zgrajen in deluje okoljsko primerno ter ima zlasti vzpostavljene zahtevane postopke, organizacijo in infrastrukturo za obdelavo zadevnih odpadkov ter zavarovanja, ki krijejo morebitna tveganja in obveznosti. V ta namen je treba preveriti vsaj podatke o metodah obdelave odpadkov, vključno s tem, kako se v obratu ravna z ostanki odpadkov, zlasti s sledljivostjo v naknadni fazi obdelave; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

je zasnovan, zgrajen in deluje okoljsko primerno ter ima zlasti vzpostavljene zahtevane postopke, organizacijo in infrastrukturo za obdelavo zadevnih odpadkov ter zavarovanja, ki krijejo morebitna tveganja in obveznosti. V ta namen je treba preveriti vsaj podatke o metodah obdelave odpadkov, vključno s tem, kako se v obratu ravna z ostanki odpadkov, zlasti s sledljivostjo v naknadni fazi obdelave;

| (b) | je zasnovan, zgrajen in deluje okoljsko primerno ter ima zlasti vzpostavljene zahtevane postopke,
  ustrezno tehnologijo za recikliranje,
  organizacijo in infrastrukturo za obdelavo zadevnih odpadkov ter zavarovanja, ki krijejo morebitna tveganja in obveznosti. V ta namen je treba preveriti vsaj podatke o metodah obdelave odpadkov, vključno s tem, kako se v obratu ravna z ostanki odpadkov, zlasti s sledljivostjo v naknadni fazi obdelave; |
| --- | --- |

(b)

je zasnovan, zgrajen in deluje okoljsko primerno ter ima zlasti vzpostavljene zahtevane postopke,
  ustrezno tehnologijo za recikliranje,
  organizacijo in infrastrukturo za obdelavo zadevnih odpadkov ter zavarovanja, ki krijejo morebitna tveganja in obveznosti. V ta namen je treba preveriti vsaj podatke o metodah obdelave odpadkov, vključno s tem, kako se v obratu ravna z ostanki odpadkov, zlasti s sledljivostjo v naknadni fazi obdelave;

ustrezno tehnologijo za recikliranje,

Sprememba 147

Sprememba 147

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga X – točka 1 – točka c – uvodni del

Priloga X – točka 1 – točka c – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | ima vzpostavljene sisteme, postopke in tehnike ravnanja z odpadki in njihovega spremljanja, katerih namen je preprečevanje, zmanjševanje, čim večje omejevanje in v izvedljivem obsegu dejansko odpravljanje: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

ima vzpostavljene sisteme, postopke in tehnike ravnanja z odpadki in njihovega spremljanja, katerih namen je preprečevanje, zmanjševanje, čim večje omejevanje in v izvedljivem obsegu dejansko odpravljanje:

| (c) | ima vzpostavljene
  in uporablja
  sisteme, postopke in tehnike ravnanja z odpadki in njihovega spremljanja, katerih namen je preprečevanje, zmanjševanje, čim večje omejevanje in v izvedljivem obsegu dejansko odpravljanje: |
| --- | --- |

(c)

ima vzpostavljene
  in uporablja
  sisteme, postopke in tehnike ravnanja z odpadki in njihovega spremljanja, katerih namen je preprečevanje, zmanjševanje, čim večje omejevanje in v izvedljivem obsegu dejansko odpravljanje:

in uporablja

Sprememba 148

Sprememba 148

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga X – točka 1 – točka f

Priloga X – točka 1 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | ali ima obrat v zadnjih petih letih vzpostavljeno evidenco dejavnosti ravnanja z odpadki in pošiljanja odpadkov in jo je sposoben predložiti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

ali ima obrat v zadnjih petih letih vzpostavljeno evidenco dejavnosti ravnanja z odpadki in pošiljanja odpadkov in jo je sposoben predložiti;

| (f) | ali ima obrat v zadnjih petih letih vzpostavljeno evidenco dejavnosti ravnanja z odpadki in pošiljanja odpadkov in jo je sposoben predložiti;
  če obrat deluje manj kot pet let, ali ima obrat v času od začetka obratovanja vzpostavljeno evidenco dejavnosti ravnanja z odpadki in pošiljanja odpadkov in jo je sposoben predložiti; |
| --- | --- |

(f)

ali ima obrat v zadnjih petih letih vzpostavljeno evidenco dejavnosti ravnanja z odpadki in pošiljanja odpadkov in jo je sposoben predložiti;
  če obrat deluje manj kot pet let, ali ima obrat v času od začetka obratovanja vzpostavljeno evidenco dejavnosti ravnanja z odpadki in pošiljanja odpadkov in jo je sposoben predložiti;

če obrat deluje manj kot pet let, ali ima obrat v času od začetka obratovanja vzpostavljeno evidenco dejavnosti ravnanja z odpadki in pošiljanja odpadkov in jo je sposoben predložiti;

Sprememba 149

Sprememba 149

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga X – točka 2 – uvodni del

Priloga X – točka 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2. | Ko se preveri, ali
  obrat izpolnjuje
  zgoraj navedena merila, mora neodvisna tretja oseba, ki izvaja revizijo, kot referenčno točko in kadar je to primerno, upoštevati zlasti: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.

Ko se preveri, ali
  obrat izpolnjuje
  zgoraj navedena merila, mora neodvisna tretja oseba, ki izvaja revizijo, kot referenčno točko in kadar je to primerno, upoštevati zlasti:

obrat izpolnjuje

| 2. | Ko se preveri, ali
  vse ustrezne dejavnosti obrata izpolnjujejo
  zgoraj navedena merila, mora neodvisna tretja oseba, ki izvaja revizijo, kot referenčno točko in kadar je to primerno, upoštevati zlasti: |
| --- | --- |

2.

Ko se preveri, ali
  vse ustrezne dejavnosti obrata izpolnjujejo
  zgoraj navedena merila, mora neodvisna tretja oseba, ki izvaja revizijo, kot referenčno točko in kadar je to primerno, upoštevati zlasti:

vse ustrezne dejavnosti obrata izpolnjujejo

Sprememba 150

Sprememba 150

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga X – točka 2 – točka b a (novo)

Priloga X – točka 2 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | drugo zakonodajo Unije iz dela 1 Priloge IX. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

drugo zakonodajo Unije iz dela 1 Priloge IX.

drugo zakonodajo Unije iz dela 1 Priloge IX.

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A9-0290/2022).

1

(31)  Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 312, 22.11.2008, str. 3).

31

(31)  Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 312, 22.11.2008, str. 3).

31

(34)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij, Evropski zeleni dogovor (COM(2019)0640).

34

(35)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 11. marca 2020, Novi akcijski načrt za krožno gospodarstvo – Za čistejšo in konkurenčnejšo Evropo (COM(2020)0098).

35

(36)  Sklepi Sveta: Okrevanje naj bo krožno in zeleno (13852/20 OJ CONS 34).

36

(37)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. februarja 2021 o novem akcijskem načrtu za krožno gospodarstvo (2020/2077(INI)).

37

(34)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij, Evropski zeleni dogovor (COM(2019)0640).

34

(35)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 11. marca 2020, Novi akcijski načrt za krožno gospodarstvo – Za čistejšo in konkurenčnejšo Evropo (COM(2020)0098).

35

(36)  Sklepi Sveta: Okrevanje naj bo krožno in zeleno (13852/20 OJ CONS 34).

36

(37)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. februarja 2021 o novem akcijskem načrtu za krožno gospodarstvo (2020/2077(INI)).

37

(52)  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

52

(52)  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

52

(53)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

53

(53)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

53

(1a)  
  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

1a

Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

(65)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

65

(66)  Uredba (ES) št. 515/97 z dne 13. marca 1997 o medsebojni pomoči med upravnimi organi držav članic in o sodelovanju med njimi in Komisijo zaradi zagotavljanja pravilnega izvajanja carinske in kmetijske zakonodaje (UL L 82, 22.3.1997, str. 1).

66

(67)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

67

(1a)  
  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

1a

Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

(65)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

65

(66)  Uredba (ES) št. 515/97 z dne 13. marca 1997 o medsebojni pomoči med upravnimi organi držav članic in o sodelovanju med njimi in Komisijo zaradi zagotavljanja pravilnega izvajanja carinske in kmetijske zakonodaje (UL L 82, 22.3.1997, str. 1).

66

(67)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

67

(1a)  
  https://www.ilo.org/declaration/lang--en/index.htm

1a

https://www.ilo.org/declaration/lang--en/index.htm

---

| 16.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 214/223 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 214/223

---

P9_TA(2023)0004

Pravila za preprečevanje zlorabe slamnatih subjektov za davčne namene

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2023 o predlogu direktive Sveta o določitvi pravil za preprečevanje zlorabe slamnatih subjektov za davčne namene in spremembi Direktive 2011/16/EU (COM(2021)0565 – C9-0041/2022 – 2021/0434(CNS))

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

(2023/C 214/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2021)0565), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2021)0565),

| — | ob upoštevanju člena 115 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0041/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0041/2022),

| — | ob upoštevanju člena 82 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 82 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0293/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0293/2022),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

Sprememba 1

Predlog direktive

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | Zagotavljanje poštene in učinkovite obdavčitve na notranjem trgu ter preprečevanje izogibanja davkom in davčnih utaj sta med najpomembnejšimi političnimi prednostnimi nalogami Unije. Čeprav je bil na tem področju v zadnjih letih dosežen pomemben napredek, zlasti s sprejetjem Direktive Sveta (EU) 2016/1164 (10) o pravilih proti praksam izogibanja davkom in razširitvijo področja uporabe Direktive Sveta 2011/16/EU (11) o upravnem sodelovanju, so potrebni nadaljnji ukrepi za preprečevanje posebej prepoznanih praks izogibanja davkom in davčnih utaj, ki niso v celoti zajete v veljavni pravni okvir Unije. Zlasti mednarodne skupine podjetij pogosto ustanavljajo podjeme, ki nimajo minimalne vsebine, da bi zmanjšale splošno davčno obveznost, vključno s preusmerjanjem dobička iz določenih držav članic z visokimi davki, v katerih opravljajo gospodarsko dejavnost in ustvarjajo vrednost za svoje podjetje. Ta predlog dopolnjuje napredek, dosežen na področju preglednosti podjetij, z zahtevami, ki se nanašajo na informacije o dejanskem lastništvu, uvedenimi z okvirom za preprečevanje pranja denarja, s katerim se obravnavajo primeri ustanovitve podjemov za prikrivanje lastništva podjemov samih ali sredstev, ki jih upravljajo in imajo v lasti, kot so nepremičnine ali zelo dragoceno premoženje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

Zagotavljanje poštene in učinkovite obdavčitve na notranjem trgu ter preprečevanje izogibanja davkom in davčnih utaj sta med najpomembnejšimi političnimi prednostnimi nalogami Unije. Čeprav je bil na tem področju v zadnjih letih dosežen pomemben napredek, zlasti s sprejetjem Direktive Sveta (EU) 2016/1164 (10) o pravilih proti praksam izogibanja davkom in razširitvijo področja uporabe Direktive Sveta 2011/16/EU (11) o upravnem sodelovanju, so potrebni nadaljnji ukrepi za preprečevanje posebej prepoznanih praks izogibanja davkom in davčnih utaj, ki niso v celoti zajete v veljavni pravni okvir Unije. Zlasti mednarodne skupine podjetij pogosto ustanavljajo podjeme, ki nimajo minimalne vsebine, da bi zmanjšale splošno davčno obveznost, vključno s preusmerjanjem dobička iz določenih držav članic z visokimi davki, v katerih opravljajo gospodarsko dejavnost in ustvarjajo vrednost za svoje podjetje. Ta predlog dopolnjuje napredek, dosežen na področju preglednosti podjetij, z zahtevami, ki se nanašajo na informacije o dejanskem lastništvu, uvedenimi z okvirom za preprečevanje pranja denarja, s katerim se obravnavajo primeri ustanovitve podjemov za prikrivanje lastništva podjemov samih ali sredstev, ki jih upravljajo in imajo v lasti, kot so nepremičnine ali zelo dragoceno premoženje.

| (1) | Zagotavljanje poštene in učinkovite obdavčitve na notranjem trgu ter preprečevanje izogibanja davkom in davčnih utaj sta med najpomembnejšimi političnimi prednostnimi nalogami Unije. Čeprav je bil na tem področju v zadnjih letih dosežen pomemben napredek, zlasti s sprejetjem Direktive Sveta (EU) 2016/1164 (10) o pravilih proti praksam izogibanja davkom in razširitvijo področja uporabe Direktive Sveta 2011/16/EU (11) o upravnem sodelovanju
  na področju obdavčevanja
  , so potrebni nadaljnji ukrepi za preprečevanje posebej prepoznanih praks izogibanja davkom in davčnih utaj,
  vključno z zlorabo slamnatih subjektov,
  ki niso v celoti zajete v veljavni pravni okvir Unije.
  V zvezi s tem so razkritja iz Pandorinih dokumentov pričala o ustanavljanju slamnatih družb z namenom premikanja denarja med bančnimi računi, izogibanja davkom in zagrešitve finančnih kaznivih dejanj, vključno s pranjem denarja, ter izogibanja sankcijam Unije proti ruskim oligarhom.
  Zlasti mednarodne skupine podjetij pogosto ustanavljajo podjeme, ki nimajo minimalne
  ekonomske
  vsebine, da bi zmanjšale splošno davčno obveznost, vključno s preusmerjanjem dobička iz določenih držav članic z visokimi davki, v katerih opravljajo gospodarsko dejavnost in ustvarjajo vrednost za svoje podjetje. Ta predlog dopolnjuje napredek, dosežen na področju preglednosti podjetij, z zahtevami, ki se nanašajo na informacije o dejanskem lastništvu, uvedenimi z okvirom za preprečevanje pranja denarja, s katerim se obravnavajo primeri ustanovitve podjemov za prikrivanje lastništva podjemov samih ali sredstev, ki jih upravljajo in imajo v lasti, kot so nepremičnine ali zelo dragoceno premoženje. |
| --- | --- |

(1)

Zagotavljanje poštene in učinkovite obdavčitve na notranjem trgu ter preprečevanje izogibanja davkom in davčnih utaj sta med najpomembnejšimi političnimi prednostnimi nalogami Unije. Čeprav je bil na tem področju v zadnjih letih dosežen pomemben napredek, zlasti s sprejetjem Direktive Sveta (EU) 2016/1164 (10) o pravilih proti praksam izogibanja davkom in razširitvijo področja uporabe Direktive Sveta 2011/16/EU (11) o upravnem sodelovanju
  na področju obdavčevanja
  , so potrebni nadaljnji ukrepi za preprečevanje posebej prepoznanih praks izogibanja davkom in davčnih utaj,
  vključno z zlorabo slamnatih subjektov,
  ki niso v celoti zajete v veljavni pravni okvir Unije.
  V zvezi s tem so razkritja iz Pandorinih dokumentov pričala o ustanavljanju slamnatih družb z namenom premikanja denarja med bančnimi računi, izogibanja davkom in zagrešitve finančnih kaznivih dejanj, vključno s pranjem denarja, ter izogibanja sankcijam Unije proti ruskim oligarhom.
  Zlasti mednarodne skupine podjetij pogosto ustanavljajo podjeme, ki nimajo minimalne
  ekonomske
  vsebine, da bi zmanjšale splošno davčno obveznost, vključno s preusmerjanjem dobička iz določenih držav članic z visokimi davki, v katerih opravljajo gospodarsko dejavnost in ustvarjajo vrednost za svoje podjetje. Ta predlog dopolnjuje napredek, dosežen na področju preglednosti podjetij, z zahtevami, ki se nanašajo na informacije o dejanskem lastništvu, uvedenimi z okvirom za preprečevanje pranja denarja, s katerim se obravnavajo primeri ustanovitve podjemov za prikrivanje lastništva podjemov samih ali sredstev, ki jih upravljajo in imajo v lasti, kot so nepremičnine ali zelo dragoceno premoženje.

Sprememba 2

Predlog direktive

Uvodna izjava 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | Obstajajo lahko utemeljeni razlogi za uporabo družb z minimalno ekonomsko vsebino. Zato je pomembno zagotoviti sorazmeren pravni okvir, s katerim bo zaščiten položaj malih in srednjih podjetij (MSP), ki pravne strukture uporabljajo za spodbujanje naložb, skladnost z nacionalno zakonodajo ali delovanje na različnih nacionalnih trgih, hkrati pa je treba sprejeti tudi konkretne zakonodajne ukrepe, s katerimi bo preprečeno, da bi se slamnati subjekti zlorabili za namene izogibanja davkom.


  Kakovost in popolnost podatkov sta zato bistveni za čim boljše izkoriščanje prednosti te direktive. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1a)

Obstajajo lahko utemeljeni razlogi za uporabo družb z minimalno ekonomsko vsebino. Zato je pomembno zagotoviti sorazmeren pravni okvir, s katerim bo zaščiten položaj malih in srednjih podjetij (MSP), ki pravne strukture uporabljajo za spodbujanje naložb, skladnost z nacionalno zakonodajo ali delovanje na različnih nacionalnih trgih, hkrati pa je treba sprejeti tudi konkretne zakonodajne ukrepe, s katerimi bo preprečeno, da bi se slamnati subjekti zlorabili za namene izogibanja davkom.


  Kakovost in popolnost podatkov sta zato bistveni za čim boljše izkoriščanje prednosti te direktive.

Sprememba 3

Predlog direktive

Uvodna izjava 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1b) | Neobstoj mednarodnega instrumenta za preprečevanje zlorab slamnatih subjektov za davčne namene ustvarja precejšnjo vrzel v svetovnih prizadevanjih za boj proti davčnim goljufijam in utajam ter agresivnemu davčnemu načrtovanju.


  Poleg tega ustvarja neenake konkurenčne pogoje med podjetji. Prav to, da tak instrument ne obstaja, potrjuje pomembnost pravnih standardov, določenih v tej direktivi. Bistveno je zagotoviti, da so obveznosti iz te direktive sorazmerne in učinkovite z vidika obdavčevanja, pri čemer je treba ohraniti konkurenčnost podjetij iz Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1b)

Neobstoj mednarodnega instrumenta za preprečevanje zlorab slamnatih subjektov za davčne namene ustvarja precejšnjo vrzel v svetovnih prizadevanjih za boj proti davčnim goljufijam in utajam ter agresivnemu davčnemu načrtovanju.


  Poleg tega ustvarja neenake konkurenčne pogoje med podjetji. Prav to, da tak instrument ne obstaja, potrjuje pomembnost pravnih standardov, določenih v tej direktivi. Bistveno je zagotoviti, da so obveznosti iz te direktive sorazmerne in učinkovite z vidika obdavčevanja, pri čemer je treba ohraniti konkurenčnost podjetij iz Unije.

Sprememba 4

Predlog direktive

Uvodna izjava 1 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1c) | Zloraba slamnatih subjektov za davčne namene vodi v zmanjšanje davčne obveznosti in davčne izgube v Uniji. Zato je bistveno, da se s to direktivo določijo ambiciozni in sorazmerni standardi za opredelitev skupnih zahtev glede minimalne vsebine, za izboljšanje izmenjave informacij med nacionalnimi davčnimi upravami in za odvračanje od uporabe slamnatih subjektov, ki jo spodbujajo nekateri posredniki. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1c)

Zloraba slamnatih subjektov za davčne namene vodi v zmanjšanje davčne obveznosti in davčne izgube v Uniji. Zato je bistveno, da se s to direktivo določijo ambiciozni in sorazmerni standardi za opredelitev skupnih zahtev glede minimalne vsebine, za izboljšanje izmenjave informacij med nacionalnimi davčnimi upravami in za odvračanje od uporabe slamnatih subjektov, ki jo spodbujajo nekateri posredniki.

Sprememba 5

Predlog direktive

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Priznava se, da so lahko v državi članici ustanovljeni podjemi, ki nimajo minimalne vsebine, katerih glavni cilj je pridobiti davčno ugodnost, zlasti z erozijo davčne osnove druge države članice. Čeprav so nekatere države članice razvile zakonodajni ali upravni okvir za zaščito svojih davčnih osnov pred takimi shemami, imajo zadevni predpisi pogosto omejen učinek, saj se uporabljajo le na ozemlju ene same države članice in ne zajemajo učinkovito primerov, ki vključujejo več kot eno državo članico. Poleg tega se nacionalni predpisi, ki se uporabljajo na tem področju, po Uniji precej razlikujejo, nekatere države članice pa sploh nimajo predpisov, ki bi preprečevali zlorabo podjemov, ki za davčne namene nimajo ali imajo le minimalno vsebino. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Priznava se, da so lahko v državi članici ustanovljeni podjemi, ki nimajo minimalne vsebine, katerih glavni cilj je pridobiti davčno ugodnost, zlasti z erozijo davčne osnove druge države članice. Čeprav so nekatere države članice razvile zakonodajni ali upravni okvir za zaščito svojih davčnih osnov pred takimi shemami, imajo zadevni predpisi pogosto omejen učinek, saj se uporabljajo le na ozemlju ene same države članice in ne zajemajo učinkovito primerov, ki vključujejo več kot eno državo članico. Poleg tega se nacionalni predpisi, ki se uporabljajo na tem področju, po Uniji precej razlikujejo, nekatere države članice pa sploh nimajo predpisov, ki bi preprečevali zlorabo podjemov, ki za davčne namene nimajo ali imajo le minimalno vsebino.

| (2) | Priznava se, da so lahko v državi članici ustanovljeni podjemi, ki nimajo minimalne vsebine, katerih glavni cilj je pridobiti davčno ugodnost, zlasti z erozijo davčne osnove druge države članice
  , s čimer se ustvarja priložnost za agresivno davčno načrtovanje
  . Čeprav so nekatere države članice razvile zakonodajni ali upravni okvir za zaščito svojih davčnih osnov pred takimi shemami, imajo zadevni predpisi pogosto omejen učinek, saj se uporabljajo le na ozemlju ene same države članice in ne zajemajo učinkovito primerov, ki vključujejo več kot eno državo članico. Poleg tega se nacionalni predpisi, ki se uporabljajo na tem področju, po Uniji precej razlikujejo, nekatere države članice pa sploh nimajo predpisov, ki bi preprečevali zlorabo podjemov, ki za davčne namene nimajo ali imajo le minimalno vsebino.
  Zato je pomembno, da se za zagotovitev okvira za zaščito celovitosti notranjega trga oblikuje pravni pristop na ravni Unije, ki bo v celoti spoštoval najvišje standarde dostopnosti, enostavnosti in preglednosti. |
| --- | --- |

(2)

Priznava se, da so lahko v državi članici ustanovljeni podjemi, ki nimajo minimalne vsebine, katerih glavni cilj je pridobiti davčno ugodnost, zlasti z erozijo davčne osnove druge države članice
  , s čimer se ustvarja priložnost za agresivno davčno načrtovanje
  . Čeprav so nekatere države članice razvile zakonodajni ali upravni okvir za zaščito svojih davčnih osnov pred takimi shemami, imajo zadevni predpisi pogosto omejen učinek, saj se uporabljajo le na ozemlju ene same države članice in ne zajemajo učinkovito primerov, ki vključujejo več kot eno državo članico. Poleg tega se nacionalni predpisi, ki se uporabljajo na tem področju, po Uniji precej razlikujejo, nekatere države članice pa sploh nimajo predpisov, ki bi preprečevali zlorabo podjemov, ki za davčne namene nimajo ali imajo le minimalno vsebino.
  Zato je pomembno, da se za zagotovitev okvira za zaščito celovitosti notranjega trga oblikuje pravni pristop na ravni Unije, ki bo v celoti spoštoval najvišje standarde dostopnosti, enostavnosti in preglednosti.

Sprememba 6

Predlog direktive

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Vzpostaviti je treba skupni okvir, da bi se okrepila odpornost držav članic proti praksam izogibanja davkom in davčnih utaj, povezanih z uporabo podjemov, ki ne opravljajo gospodarske dejavnosti, tudi če gospodarsko dejavnost domnevno opravljajo in torej za davčne namene nimajo ali imajo le minimalno vsebino. Tako se zagotovi, da se podjemi, ki nimajo minimalne vsebine, ne uporabljajo kot instrumenti izogibanja davkom ali davčnih utaj. Ker so lahko taki podjemi ustanovljeni v eni državi članici, uporabljajo pa se lahko za erozijo davčne osnove druge države članice, se je bistveno dogovoriti o skupnem sklopu pravil, ki določajo, kaj je treba obravnavati kot nezadostno mero vsebine za davčne namene na notranjem trgu, ter opredeljujejo posebne davčne posledice, povezane s tako nezadostno mero vsebine. Ugotovitev, da ima podjem v skladu s to direktivo zadostno mero vsebine, državam članicam ne bi smela preprečiti, da bi še naprej sledile pravilom proti izogibanju davkom in davčnim utajam, če so ta skladna s pravom Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Vzpostaviti je treba skupni okvir, da bi se okrepila odpornost držav članic proti praksam izogibanja davkom in davčnih utaj, povezanih z uporabo podjemov, ki ne opravljajo gospodarske dejavnosti, tudi če gospodarsko dejavnost domnevno opravljajo in torej za davčne namene nimajo ali imajo le minimalno vsebino. Tako se zagotovi, da se podjemi, ki nimajo minimalne vsebine, ne uporabljajo kot instrumenti izogibanja davkom ali davčnih utaj. Ker so lahko taki podjemi ustanovljeni v eni državi članici, uporabljajo pa se lahko za erozijo davčne osnove druge države članice, se je bistveno dogovoriti o skupnem sklopu pravil, ki določajo, kaj je treba obravnavati kot nezadostno mero vsebine za davčne namene na notranjem trgu, ter opredeljujejo posebne davčne posledice, povezane s tako nezadostno mero vsebine. Ugotovitev, da ima podjem v skladu s to direktivo zadostno mero vsebine, državam članicam ne bi smela preprečiti, da bi še naprej sledile pravilom proti izogibanju davkom in davčnim utajam, če so ta skladna s pravom Unije.

| (3) | Vzpostaviti je treba skupni okvir, da bi se okrepila odpornost držav članic proti praksam izogibanja davkom in davčnih utaj, povezanih z uporabo podjemov, ki ne opravljajo gospodarske dejavnosti, tudi če gospodarsko dejavnost domnevno opravljajo in torej za davčne namene nimajo ali imajo le minimalno vsebino. Tako se zagotovi, da se podjemi, ki nimajo minimalne vsebine, ne uporabljajo kot instrumenti izogibanja davkom ali davčnih utaj. Ker so lahko taki podjemi ustanovljeni v eni državi članici, uporabljajo pa se lahko za erozijo davčne osnove druge države članice, se je bistveno dogovoriti o skupnem sklopu pravil, ki določajo, kaj je treba obravnavati kot nezadostno mero vsebine za davčne namene na notranjem trgu, ter opredeljujejo posebne davčne posledice, povezane s tako nezadostno mero vsebine. Ugotovitev, da ima podjem v skladu s to direktivo zadostno mero vsebine, državam članicam ne bi smela preprečiti, da bi še naprej sledile
  strožjim pravilom glede minimalne vsebine in drugim
  pravilom proti izogibanju davkom in davčnim utajam, če so ta skladna s pravom Unije. |
| --- | --- |

(3)

Vzpostaviti je treba skupni okvir, da bi se okrepila odpornost držav članic proti praksam izogibanja davkom in davčnih utaj, povezanih z uporabo podjemov, ki ne opravljajo gospodarske dejavnosti, tudi če gospodarsko dejavnost domnevno opravljajo in torej za davčne namene nimajo ali imajo le minimalno vsebino. Tako se zagotovi, da se podjemi, ki nimajo minimalne vsebine, ne uporabljajo kot instrumenti izogibanja davkom ali davčnih utaj. Ker so lahko taki podjemi ustanovljeni v eni državi članici, uporabljajo pa se lahko za erozijo davčne osnove druge države članice, se je bistveno dogovoriti o skupnem sklopu pravil, ki določajo, kaj je treba obravnavati kot nezadostno mero vsebine za davčne namene na notranjem trgu, ter opredeljujejo posebne davčne posledice, povezane s tako nezadostno mero vsebine. Ugotovitev, da ima podjem v skladu s to direktivo zadostno mero vsebine, državam članicam ne bi smela preprečiti, da bi še naprej sledile
  strožjim pravilom glede minimalne vsebine in drugim
  pravilom proti izogibanju davkom in davčnim utajam, če so ta skladna s pravom Unije.

Sprememba 7

Predlog direktive

Uvodna izjava 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3a) | Za doseganje ciljev te direktive je izjemno pomembno povečati zmogljivosti davčnih uprav in izboljšati izmenjavo informacij po vsej Uniji. Države članice morajo deliti relevantne informacije, do katerih imajo dostop, vzpostaviti sisteme, ki bodo podpirali izmenjavo teh informacij, ter na koncu tudi izvrševati predlagane sankcije zoper subjekte, ki ne izpolnjujejo predpisov. V podporo tej direktivi bi morala Komisija predlagati posebne dejavnosti v okviru programa Fiscalis. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3a)

Za doseganje ciljev te direktive je izjemno pomembno povečati zmogljivosti davčnih uprav in izboljšati izmenjavo informacij po vsej Uniji. Države članice morajo deliti relevantne informacije, do katerih imajo dostop, vzpostaviti sisteme, ki bodo podpirali izmenjavo teh informacij, ter na koncu tudi izvrševati predlagane sankcije zoper subjekte, ki ne izpolnjujejo predpisov. V podporo tej direktivi bi morala Komisija predlagati posebne dejavnosti v okviru programa Fiscalis.

Sprememba 8

Predlog direktive

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Da bi se zagotovil celovit pristop, bi se morala pravila uporabljati za vse podjeme v Uniji, ki jih je mogoče ne glede na njihovo pravno obliko in položaj obdavčiti v državi članici, če so davčni rezidenti države članice in so v njej upravičena do potrdila o davčnem rezidentstvu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Da bi se zagotovil celovit pristop, bi se morala pravila uporabljati za vse podjeme v Uniji, ki jih je mogoče ne glede na njihovo pravno obliko in položaj obdavčiti v državi članici, če so davčni rezidenti države članice in so v njej upravičena do potrdila o davčnem rezidentstvu.

| (4) | Da bi se zagotovil celovit
  in sorazmeren
  pristop, bi se morala pravila uporabljati za vse podjeme v Uniji, ki jih je mogoče ne glede na njihovo pravno obliko in položaj obdavčiti v državi članici, če so davčni rezidenti države članice in so v njej upravičena do potrdila o davčnem rezidentstvu.
  To široko področje uporabe zmanjšuje sklop standardov v zvezi z gospodarsko dejavnostjo podjetij, vključenih v področje uporabe te direktive. |
| --- | --- |

(4)

Da bi se zagotovil celovit
  in sorazmeren
  pristop, bi se morala pravila uporabljati za vse podjeme v Uniji, ki jih je mogoče ne glede na njihovo pravno obliko in položaj obdavčiti v državi članici, če so davčni rezidenti države članice in so v njej upravičena do potrdila o davčnem rezidentstvu.
  To široko področje uporabe zmanjšuje sklop standardov v zvezi z gospodarsko dejavnostjo podjetij, vključenih v področje uporabe te direktive.

Sprememba 9

Predlog direktive

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Za pravilno delovanje notranjega trga ter sorazmernost in učinkovitost morebitnih pravil bi bilo zaželeno, da se njihovo področje uporabe omeji na podjeme, pri katerih bi se lahko odkrilo, da nimajo minimalne vsebine in da se uporabljajo
  z glavnim ciljem pridobitve
  davčne ugodnosti. Zato bi bilo treba določiti merilo točke vključitve v obliki sklopa treh kumulativnih, indikativnih pogojev, da se ugotovi, kateri podjemi so, kot je bilo navedeno, dovolj izpostavljeni tveganju, da bi zanje utemeljeno veljale zahteve glede poročanja. Prvi pogoj bi moral omogočati prepoznavo podjemov, ki domnevno opravljajo zlasti geografsko mobilne gospodarske dejavnosti, saj je kraj, kjer se take dejavnosti dejansko opravljajo, navadno težje opredeliti. Take dejavnosti običajno ustvarjajo precejšnje pasivne denarne pritoke. Zato bi to merilo izpolnili podjemi, katerih dohodke sestavljajo večinoma pasivni denarni pritoki. Upoštevati je treba tudi, da so subjekti, ki imajo sredstva za zasebno uporabo, kot so nepremičnine, jahte, letala, umetniška dela ali le lastniški kapital, lahko dlje časa brez prihodka, imajo pa zaradi lastništva teh sredstev še vedno precejšnje davčne ugodnosti. Ker izključno nacionalni primeri ne bi pomenili tveganja za dobro delovanje notranjega trga in bi se najbolje obravnavali na nacionalni ravni, se mora drugi pogoj osredotočati na podjeme, ki opravljajo čezmejne dejavnosti. Pri ugotovitvi, ali podjem opravlja čezmejne dejavnosti, je treba po eni strani upoštevati naravo transakcij podjema, ki je lahko nacionalna ali tuja, po drugi strani pa njegovo premoženje, glede na to, da subjekti, ki imajo sredstva le za zasebno
  , neposlovno
  uporabo, precej časa ne smejo opravljati transakcij. Tretji pogoj dodatno opozarja na tiste podjeme, ki nimajo lastnih sredstev ali imajo le nezadostna lastna sredstva za izvajanje ključnih dejavnosti upravljanja. Podjemi, ki v zvezi s tem nimajo zadostnih lastnih sredstev, pogosto najemajo tretje ponudnike storitev uprave, upravljanja, korespondence in storitev zagotavljanja skladnosti z zakonodajo ali sklepajo ustrezne sporazume s povezanimi podjetji za opravljanje takih storitev, da vzpostavijo in ohranjajo pravno in davčno prisotnost. Oddajanje le določenih pomožnih storitev, kot je knjigovodstvo, v zunanje izvajanje, medtem ko temeljne dejavnosti opravlja podjem, samo po sebi ne zadostuje, da bi podjem izpolnil ta pogoj. Čeprav so lahko taki ponudniki storitev zakonsko urejeni za druge, nedavčne namene, njihove obveznosti za take druge namene ne morejo vedno zmanjšati tveganja, da omogočajo ustanovitev in ohranjanje podjemov, zlorabljenih za prakse izogibanja davkom in davčnih utaj. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Za pravilno delovanje notranjega trga ter sorazmernost in učinkovitost morebitnih pravil bi bilo zaželeno, da se njihovo področje uporabe omeji na podjeme, pri katerih bi se lahko odkrilo, da nimajo minimalne vsebine in da se uporabljajo
  z glavnim ciljem pridobitve
  davčne ugodnosti. Zato bi bilo treba določiti merilo točke vključitve v obliki sklopa treh kumulativnih, indikativnih pogojev, da se ugotovi, kateri podjemi so, kot je bilo navedeno, dovolj izpostavljeni tveganju, da bi zanje utemeljeno veljale zahteve glede poročanja. Prvi pogoj bi moral omogočati prepoznavo podjemov, ki domnevno opravljajo zlasti geografsko mobilne gospodarske dejavnosti, saj je kraj, kjer se take dejavnosti dejansko opravljajo, navadno težje opredeliti. Take dejavnosti običajno ustvarjajo precejšnje pasivne denarne pritoke. Zato bi to merilo izpolnili podjemi, katerih dohodke sestavljajo večinoma pasivni denarni pritoki. Upoštevati je treba tudi, da so subjekti, ki imajo sredstva za zasebno uporabo, kot so nepremičnine, jahte, letala, umetniška dela ali le lastniški kapital, lahko dlje časa brez prihodka, imajo pa zaradi lastništva teh sredstev še vedno precejšnje davčne ugodnosti. Ker izključno nacionalni primeri ne bi pomenili tveganja za dobro delovanje notranjega trga in bi se najbolje obravnavali na nacionalni ravni, se mora drugi pogoj osredotočati na podjeme, ki opravljajo čezmejne dejavnosti. Pri ugotovitvi, ali podjem opravlja čezmejne dejavnosti, je treba po eni strani upoštevati naravo transakcij podjema, ki je lahko nacionalna ali tuja, po drugi strani pa njegovo premoženje, glede na to, da subjekti, ki imajo sredstva le za zasebno
  , neposlovno
  uporabo, precej časa ne smejo opravljati transakcij. Tretji pogoj dodatno opozarja na tiste podjeme, ki nimajo lastnih sredstev ali imajo le nezadostna lastna sredstva za izvajanje ključnih dejavnosti upravljanja. Podjemi, ki v zvezi s tem nimajo zadostnih lastnih sredstev, pogosto najemajo tretje ponudnike storitev uprave, upravljanja, korespondence in storitev zagotavljanja skladnosti z zakonodajo ali sklepajo ustrezne sporazume s povezanimi podjetji za opravljanje takih storitev, da vzpostavijo in ohranjajo pravno in davčno prisotnost. Oddajanje le določenih pomožnih storitev, kot je knjigovodstvo, v zunanje izvajanje, medtem ko temeljne dejavnosti opravlja podjem, samo po sebi ne zadostuje, da bi podjem izpolnil ta pogoj. Čeprav so lahko taki ponudniki storitev zakonsko urejeni za druge, nedavčne namene, njihove obveznosti za take druge namene ne morejo vedno zmanjšati tveganja, da omogočajo ustanovitev in ohranjanje podjemov, zlorabljenih za prakse izogibanja davkom in davčnih utaj.

| (5) | Za pravilno delovanje notranjega trga ter sorazmernost in učinkovitost morebitnih pravil bi bilo zaželeno, da se njihovo področje uporabe omeji na podjeme, pri katerih bi se lahko odkrilo, da nimajo minimalne vsebine in da se uporabljajo
  zlasti za pridobitev
  davčne ugodnosti. Zato bi bilo treba določiti merilo točke vključitve v obliki sklopa treh kumulativnih, indikativnih pogojev, da se ugotovi, kateri podjemi so, kot je bilo navedeno, dovolj izpostavljeni tveganju, da bi zanje utemeljeno veljale zahteve glede poročanja
  . Podjetja bi morala v obliki samoocene sama opraviti preizkus, ali izpolnjujejo merila točke vključitve
  . Prvi pogoj bi moral omogočati prepoznavo podjemov, ki domnevno opravljajo zlasti geografsko mobilne gospodarske dejavnosti, saj je kraj, kjer se take dejavnosti dejansko opravljajo, navadno težje opredeliti. Take dejavnosti običajno ustvarjajo precejšnje pasivne denarne pritoke. Zato bi to merilo izpolnili podjemi, katerih dohodke sestavljajo večinoma pasivni denarni pritoki. Upoštevati je treba tudi, da so subjekti, ki imajo sredstva za zasebno uporabo, kot so nepremičnine, jahte, letala, umetniška dela ali le lastniški kapital, lahko dlje časa brez prihodka, imajo pa zaradi lastništva teh sredstev še vedno precejšnje davčne ugodnosti. Ker izključno nacionalni primeri ne bi pomenili tveganja za dobro delovanje notranjega trga in bi se najbolje obravnavali na nacionalni ravni, se mora drugi pogoj osredotočati na podjeme, ki opravljajo čezmejne dejavnosti. Pri ugotovitvi, ali podjem opravlja čezmejne dejavnosti, je treba po eni strani upoštevati naravo transakcij podjema, ki je lahko nacionalna ali tuja, po drugi strani pa njegovo premoženje, glede na to, da subjekti, ki imajo sredstva le za zasebno uporabo, precej časa ne smejo opravljati transakcij. Tretji pogoj dodatno opozarja na tiste podjeme, ki nimajo lastnih sredstev ali imajo le nezadostna lastna sredstva za izvajanje ključnih dejavnosti upravljanja. Podjemi, ki v zvezi s tem nimajo zadostnih lastnih sredstev, pogosto najemajo tretje ponudnike storitev uprave, upravljanja, korespondence in storitev zagotavljanja skladnosti z zakonodajo ali sklepajo ustrezne sporazume s povezanimi podjetji za opravljanje takih storitev, da vzpostavijo in ohranjajo pravno in davčno prisotnost. Oddajanje le določenih pomožnih storitev, kot je knjigovodstvo, v zunanje izvajanje, medtem ko temeljne dejavnosti opravlja podjem, samo po sebi ne zadostuje, da bi podjem izpolnil ta pogoj. Čeprav so lahko taki ponudniki storitev zakonsko urejeni za druge, nedavčne namene, njihove obveznosti za take druge namene ne morejo vedno zmanjšati tveganja, da omogočajo ustanovitev in ohranjanje podjemov, zlorabljenih za prakse izogibanja davkom in davčnih utaj. |
| --- | --- |

(5)

Za pravilno delovanje notranjega trga ter sorazmernost in učinkovitost morebitnih pravil bi bilo zaželeno, da se njihovo področje uporabe omeji na podjeme, pri katerih bi se lahko odkrilo, da nimajo minimalne vsebine in da se uporabljajo
  zlasti za pridobitev
  davčne ugodnosti. Zato bi bilo treba določiti merilo točke vključitve v obliki sklopa treh kumulativnih, indikativnih pogojev, da se ugotovi, kateri podjemi so, kot je bilo navedeno, dovolj izpostavljeni tveganju, da bi zanje utemeljeno veljale zahteve glede poročanja
  . Podjetja bi morala v obliki samoocene sama opraviti preizkus, ali izpolnjujejo merila točke vključitve
  . Prvi pogoj bi moral omogočati prepoznavo podjemov, ki domnevno opravljajo zlasti geografsko mobilne gospodarske dejavnosti, saj je kraj, kjer se take dejavnosti dejansko opravljajo, navadno težje opredeliti. Take dejavnosti običajno ustvarjajo precejšnje pasivne denarne pritoke. Zato bi to merilo izpolnili podjemi, katerih dohodke sestavljajo večinoma pasivni denarni pritoki. Upoštevati je treba tudi, da so subjekti, ki imajo sredstva za zasebno uporabo, kot so nepremičnine, jahte, letala, umetniška dela ali le lastniški kapital, lahko dlje časa brez prihodka, imajo pa zaradi lastništva teh sredstev še vedno precejšnje davčne ugodnosti. Ker izključno nacionalni primeri ne bi pomenili tveganja za dobro delovanje notranjega trga in bi se najbolje obravnavali na nacionalni ravni, se mora drugi pogoj osredotočati na podjeme, ki opravljajo čezmejne dejavnosti. Pri ugotovitvi, ali podjem opravlja čezmejne dejavnosti, je treba po eni strani upoštevati naravo transakcij podjema, ki je lahko nacionalna ali tuja, po drugi strani pa njegovo premoženje, glede na to, da subjekti, ki imajo sredstva le za zasebno uporabo, precej časa ne smejo opravljati transakcij. Tretji pogoj dodatno opozarja na tiste podjeme, ki nimajo lastnih sredstev ali imajo le nezadostna lastna sredstva za izvajanje ključnih dejavnosti upravljanja. Podjemi, ki v zvezi s tem nimajo zadostnih lastnih sredstev, pogosto najemajo tretje ponudnike storitev uprave, upravljanja, korespondence in storitev zagotavljanja skladnosti z zakonodajo ali sklepajo ustrezne sporazume s povezanimi podjetji za opravljanje takih storitev, da vzpostavijo in ohranjajo pravno in davčno prisotnost. Oddajanje le določenih pomožnih storitev, kot je knjigovodstvo, v zunanje izvajanje, medtem ko temeljne dejavnosti opravlja podjem, samo po sebi ne zadostuje, da bi podjem izpolnil ta pogoj. Čeprav so lahko taki ponudniki storitev zakonsko urejeni za druge, nedavčne namene, njihove obveznosti za take druge namene ne morejo vedno zmanjšati tveganja, da omogočajo ustanovitev in ohranjanje podjemov, zlorabljenih za prakse izogibanja davkom in davčnih utaj.

Sprememba 10

Predlog direktive

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Iz predvidenih pravil
  bi bilo pošteno
  izključiti podjeme, za katerih dejavnosti velja ustrezna raven preglednosti in zato ne pomenijo tveganja, da nimajo vsebine za davčne namene. S področja uporabe te direktive bi bilo prav tako treba izključiti podjeme s prenosljivimi vrednostnimi papirji, ki so uvrščeni v trgovanje ali kotirajo na reguliranem trgu ali v večstranskem sistemu trgovanja, ter določene finančne podjeme, ki so v Uniji strogo neposredno ali posredno urejeni in za katere veljajo povečane zahteve glede preglednosti in nadzora. Čisti finančni holdingi s sedežem v isti jurisdikciji kot aktivna odvisna družba in njeni dejanski lastniki prav tako verjetno ne bodo izpolnjevali cilja pridobivanja davčne ugodnosti. Podobno velja za podholdinge s sedežem v isti jurisdikciji kot njihovi delničarji ali končna matična družba. Tudi te bi morali na tej podlagi izključiti.
  Podjemi, ki za polni delovni čas in izključno zaposlujejo ustrezno število ljudi za izvajanje svojih dejavnosti, se prav tako ne bi smeli šteti med podjeme, ki nimajo minimalne vsebine. Čeprav ni razumno pričakovati, da bodo presegla točko vključitve, jih je treba izključiti izrecno zaradi pravne varnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Iz predvidenih pravil
  bi bilo pošteno
  izključiti podjeme, za katerih dejavnosti velja ustrezna raven preglednosti in zato ne pomenijo tveganja, da nimajo vsebine za davčne namene. S področja uporabe te direktive bi bilo prav tako treba izključiti podjeme s prenosljivimi vrednostnimi papirji, ki so uvrščeni v trgovanje ali kotirajo na reguliranem trgu ali v večstranskem sistemu trgovanja, ter določene finančne podjeme, ki so v Uniji strogo neposredno ali posredno urejeni in za katere veljajo povečane zahteve glede preglednosti in nadzora. Čisti finančni holdingi s sedežem v isti jurisdikciji kot aktivna odvisna družba in njeni dejanski lastniki prav tako verjetno ne bodo izpolnjevali cilja pridobivanja davčne ugodnosti. Podobno velja za podholdinge s sedežem v isti jurisdikciji kot njihovi delničarji ali končna matična družba. Tudi te bi morali na tej podlagi izključiti.
  Podjemi, ki za polni delovni čas in izključno zaposlujejo ustrezno število ljudi za izvajanje svojih dejavnosti, se prav tako ne bi smeli šteti med podjeme, ki nimajo minimalne vsebine. Čeprav ni razumno pričakovati, da bodo presegla točko vključitve, jih je treba izključiti izrecno zaradi pravne varnosti.

| (6) | Iz predvidenih pravil
  je pravično in sorazmerno
  izključiti podjeme, za katerih dejavnosti velja ustrezna raven preglednosti in
  davčnega nadzora ter
  zato ne pomenijo tveganja, da nimajo vsebine za davčne namene. S področja uporabe te direktive bi bilo prav tako treba izključiti podjeme s prenosljivimi vrednostnimi papirji, ki so uvrščeni v trgovanje ali kotirajo na reguliranem trgu ali v večstranskem sistemu trgovanja, ter določene finančne podjeme, ki so v Uniji strogo neposredno ali posredno urejeni in za katere veljajo povečane zahteve glede preglednosti in nadzora. Čisti finančni holdingi s sedežem v isti jurisdikciji kot aktivna odvisna družba in njeni dejanski lastniki prav tako verjetno ne bodo izpolnjevali cilja pridobivanja davčne ugodnosti. Podobno velja za podholdinge s sedežem v isti jurisdikciji kot njihovi delničarji ali končna matična družba. Tudi te bi morali na tej podlagi izključiti.
  Ta izključitev se izrecno uporablja za podjetja, ki so zakonsko urejena ali za katera obstaja majhno tveganje pomanjkanja vsebine. Izključitev je treba obravnavati za vsako subjekt posebej in se ne sme razširiti, da bi zajemala celotno skupino. |
| --- | --- |

(6)

Iz predvidenih pravil
  je pravično in sorazmerno
  izključiti podjeme, za katerih dejavnosti velja ustrezna raven preglednosti in
  davčnega nadzora ter
  zato ne pomenijo tveganja, da nimajo vsebine za davčne namene. S področja uporabe te direktive bi bilo prav tako treba izključiti podjeme s prenosljivimi vrednostnimi papirji, ki so uvrščeni v trgovanje ali kotirajo na reguliranem trgu ali v večstranskem sistemu trgovanja, ter določene finančne podjeme, ki so v Uniji strogo neposredno ali posredno urejeni in za katere veljajo povečane zahteve glede preglednosti in nadzora. Čisti finančni holdingi s sedežem v isti jurisdikciji kot aktivna odvisna družba in njeni dejanski lastniki prav tako verjetno ne bodo izpolnjevali cilja pridobivanja davčne ugodnosti. Podobno velja za podholdinge s sedežem v isti jurisdikciji kot njihovi delničarji ali končna matična družba. Tudi te bi morali na tej podlagi izključiti.
  Ta izključitev se izrecno uporablja za podjetja, ki so zakonsko urejena ali za katera obstaja majhno tveganje pomanjkanja vsebine. Izključitev je treba obravnavati za vsako subjekt posebej in se ne sme razširiti, da bi zajemala celotno skupino.

Sprememba 11

Predlog direktive

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Podjemi
  , pri katerih bi se lahko odkrilo, da nimajo vsebine in da se uporabljajo z glavnim ciljem pridobitve davčne ugodnosti, bi morali zaradi lažjega izvajanja te direktive v svoji letni davčni napovedi prijaviti, da imajo v državi članici davčnega rezidentstva minimalno raven virov,
  kot so
  ljudje in prostori, ter v takem primeru predložiti dokazne listine. Čeprav se priznava, da je za različne dejavnosti potrebna različna raven ali vrsta virov, se v vseh okoliščinah pričakuje skupna minimalna raven virov. Namen te ocene bi moralo biti le prepoznavanje vsebine podjema za davčne namene, ne pa dvom o vlogi, ki jo imajo „ponudniki storitev za sklade in družbe“, kot so opredeljeni v Direktivi (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta (12), pri prepoznavanju pranja denarja, predhodnih kaznivih dejanj in financiranju terorizma. Nasprotno se lahko šteje, da neobstoj minimalne ravni virov kaže na to, da podjem nima vsebine, kadar bi se lahko glede podjema že ugotovilo, da nima vsebine za davčne namene. Da bi se zagotovila združljivost z ustreznimi mednarodnimi standardi, bi morala najmanjša skupna raven temeljiti na veljavnih standardih Unije in mednarodnih standardih o bistveni gospodarski dejavnosti v okviru preferencialnih davčnih režimov ali v odsotnosti obdavčitve dohodkov pravnih oseb (13), kot je bila razvita v okviru Foruma o škodljivih davčnih praksah. Določiti je treba, da se morajo ob oddaji davčne napovedi predložiti dokazne listine, ki podpirajo izjavo podjema, da ima minimalne vire. To je potrebno tudi za to, da si lahko uprava ustvari mnenje na podlagi dejstev in okoliščin podjetja ter se odloči, ali bo začela postopek nadzora. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Podjemi
  , pri katerih bi se lahko odkrilo, da nimajo vsebine in da se uporabljajo z glavnim ciljem pridobitve davčne ugodnosti, bi morali zaradi lažjega izvajanja te direktive v svoji letni davčni napovedi prijaviti, da imajo v državi članici davčnega rezidentstva minimalno raven virov,
  kot so
  ljudje in prostori, ter v takem primeru predložiti dokazne listine. Čeprav se priznava, da je za različne dejavnosti potrebna različna raven ali vrsta virov, se v vseh okoliščinah pričakuje skupna minimalna raven virov. Namen te ocene bi moralo biti le prepoznavanje vsebine podjema za davčne namene, ne pa dvom o vlogi, ki jo imajo „ponudniki storitev za sklade in družbe“, kot so opredeljeni v Direktivi (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta (12), pri prepoznavanju pranja denarja, predhodnih kaznivih dejanj in financiranju terorizma. Nasprotno se lahko šteje, da neobstoj minimalne ravni virov kaže na to, da podjem nima vsebine, kadar bi se lahko glede podjema že ugotovilo, da nima vsebine za davčne namene. Da bi se zagotovila združljivost z ustreznimi mednarodnimi standardi, bi morala najmanjša skupna raven temeljiti na veljavnih standardih Unije in mednarodnih standardih o bistveni gospodarski dejavnosti v okviru preferencialnih davčnih režimov ali v odsotnosti obdavčitve dohodkov pravnih oseb (13), kot je bila razvita v okviru Foruma o škodljivih davčnih praksah. Določiti je treba, da se morajo ob oddaji davčne napovedi predložiti dokazne listine, ki podpirajo izjavo podjema, da ima minimalne vire. To je potrebno tudi za to, da si lahko uprava ustvari mnenje na podlagi dejstev in okoliščin podjetja ter se odloči, ali bo začela postopek nadzora.

| (8) | Podjemi, vključeni v področje uporabe te direktive
  , pri katerih bi se lahko odkrilo, da nimajo vsebine in da se uporabljajo z glavnim ciljem pridobitve davčne ugodnosti, bi morali zaradi lažjega izvajanja te direktive v svoji letni davčni napovedi prijaviti, da imajo v državi članici davčnega rezidentstva minimalno raven virov,
  in sicer
  ljudje in prostori, ter v takem primeru predložiti dokazne listine
  . Zahteva v zvezi s prostori v državi članici bi morala upoštevati vse večjo razširjenost dela na daljavo, za katero zakonita podjetja zmanjšajo obseg svojih prostorov in se odmaknejo od ohranjanja izključnih prostorov
  . Čeprav se priznava, da je za različne dejavnosti potrebna različna raven ali vrsta virov, se v vseh okoliščinah pričakuje skupna minimalna raven virov. Namen te ocene bi moralo biti le prepoznavanje vsebine podjema za davčne namene, ne pa dvom o vlogi, ki jo imajo „ponudniki storitev za sklade in družbe“, kot so opredeljeni v Direktivi (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta (12), pri prepoznavanju pranja denarja, predhodnih kaznivih dejanj in financiranju terorizma. Nasprotno se lahko šteje, da neobstoj minimalne ravni virov kaže na to, da podjem nima vsebine, kadar bi se lahko glede podjema že ugotovilo, da nima vsebine za davčne namene. Da bi se zagotovila združljivost z ustreznimi mednarodnimi standardi, bi morala najmanjša skupna raven temeljiti na veljavnih standardih Unije in mednarodnih standardih o bistveni gospodarski dejavnosti v okviru preferencialnih davčnih režimov ali v odsotnosti obdavčitve dohodkov pravnih oseb (13), kot je bila razvita v okviru Foruma o škodljivih davčnih praksah. Določiti je treba, da se morajo ob oddaji davčne napovedi predložiti dokazne listine, ki podpirajo izjavo podjema, da ima minimalne vire. To je potrebno tudi za to, da si lahko uprava ustvari mnenje na podlagi dejstev in okoliščin podjetja ter se odloči, ali bo začela postopek nadzora. |
| --- | --- |

(8)

Podjemi, vključeni v področje uporabe te direktive
  , pri katerih bi se lahko odkrilo, da nimajo vsebine in da se uporabljajo z glavnim ciljem pridobitve davčne ugodnosti, bi morali zaradi lažjega izvajanja te direktive v svoji letni davčni napovedi prijaviti, da imajo v državi članici davčnega rezidentstva minimalno raven virov,
  in sicer
  ljudje in prostori, ter v takem primeru predložiti dokazne listine
  . Zahteva v zvezi s prostori v državi članici bi morala upoštevati vse večjo razširjenost dela na daljavo, za katero zakonita podjetja zmanjšajo obseg svojih prostorov in se odmaknejo od ohranjanja izključnih prostorov
  . Čeprav se priznava, da je za različne dejavnosti potrebna različna raven ali vrsta virov, se v vseh okoliščinah pričakuje skupna minimalna raven virov. Namen te ocene bi moralo biti le prepoznavanje vsebine podjema za davčne namene, ne pa dvom o vlogi, ki jo imajo „ponudniki storitev za sklade in družbe“, kot so opredeljeni v Direktivi (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta (12), pri prepoznavanju pranja denarja, predhodnih kaznivih dejanj in financiranju terorizma. Nasprotno se lahko šteje, da neobstoj minimalne ravni virov kaže na to, da podjem nima vsebine, kadar bi se lahko glede podjema že ugotovilo, da nima vsebine za davčne namene. Da bi se zagotovila združljivost z ustreznimi mednarodnimi standardi, bi morala najmanjša skupna raven temeljiti na veljavnih standardih Unije in mednarodnih standardih o bistveni gospodarski dejavnosti v okviru preferencialnih davčnih režimov ali v odsotnosti obdavčitve dohodkov pravnih oseb (13), kot je bila razvita v okviru Foruma o škodljivih davčnih praksah. Določiti je treba, da se morajo ob oddaji davčne napovedi predložiti dokazne listine, ki podpirajo izjavo podjema, da ima minimalne vire. To je potrebno tudi za to, da si lahko uprava ustvari mnenje na podlagi dejstev in okoliščin podjetja ter se odloči, ali bo začela postopek nadzora.

Sprememba 12

Predlog direktive

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Za zagotovitev varnosti na davčnem področju je nujno treba določiti skupna pravila o vsebini prijav podjemov. Za podjeme, ki presežejo merilo točke vključitve in za katere zato veljajo zahteve glede poročanja, bi bilo treba domnevati, da nimajo zadostne vsebine za davčne namene, če prijavijo tudi, da nimajo enega ali več elementov, ki skupaj pomenijo minimalno vsebino, ali ne zagotovijo potrebnih podpornih dokazov. Medtem ko bi bilo treba za podjeme, ki prijavijo, da imajo vse elemente minimalne vsebine, in zagotovijo potrebne podporne dokaze, domnevati, kot da imajo minimalno vsebino za davčne namene, zato ti podjemi ne bi smeli imeti nobenih drugih obveznosti in posledic v skladu s to direktivo. To pa seveda ne bi smelo posegati v veljavno zakonodajo in pravico uprave, da izvede nadzor, tudi na podlagi podporne dokumentacije, in
  po možnosti sprejeme drugačen sklep
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Za zagotovitev varnosti na davčnem področju je nujno treba določiti skupna pravila o vsebini prijav podjemov. Za podjeme, ki presežejo merilo točke vključitve in za katere zato veljajo zahteve glede poročanja, bi bilo treba domnevati, da nimajo zadostne vsebine za davčne namene, če prijavijo tudi, da nimajo enega ali več elementov, ki skupaj pomenijo minimalno vsebino, ali ne zagotovijo potrebnih podpornih dokazov. Medtem ko bi bilo treba za podjeme, ki prijavijo, da imajo vse elemente minimalne vsebine, in zagotovijo potrebne podporne dokaze, domnevati, kot da imajo minimalno vsebino za davčne namene, zato ti podjemi ne bi smeli imeti nobenih drugih obveznosti in posledic v skladu s to direktivo. To pa seveda ne bi smelo posegati v veljavno zakonodajo in pravico uprave, da izvede nadzor, tudi na podlagi podporne dokumentacije, in
  po možnosti sprejeme drugačen sklep
  .

| (9) | Za zagotovitev varnosti
  in stabilnosti
  na davčnem področju je nujno treba določiti skupna pravila o vsebini prijav podjemov. Za podjeme, ki presežejo merilo točke vključitve in za katere zato veljajo zahteve glede poročanja, bi bilo treba domnevati, da nimajo zadostne vsebine za davčne namene, če prijavijo tudi, da nimajo enega ali več elementov, ki skupaj pomenijo minimalno vsebino, ali ne zagotovijo potrebnih podpornih dokazov. Medtem ko bi bilo treba za podjeme, ki prijavijo, da imajo vse elemente minimalne vsebine, in zagotovijo potrebne podporne dokaze, domnevati, kot da imajo minimalno vsebino za davčne namene, zato ti podjemi ne bi smeli imeti nobenih drugih obveznosti in posledic v skladu s to direktivo. To pa seveda ne bi smelo posegati v veljavno zakonodajo in pravico uprave, da izvede nadzor, tudi na podlagi podporne dokumentacije
  . Da bi državam članicam omogočili učinkovito dodeljevanje sredstev njihovih davčnih uprav, bi morale imeti države članice možnost določiti obdobje, v katerem naj bi imelo podjetje minimalno vsebino, pod pogojem, da dejanske in pravne okoliščine podjetja v tem obdobju ostanejo nespremenjene. |
| --- | --- |

(9)

Za zagotovitev varnosti
  in stabilnosti
  na davčnem področju je nujno treba določiti skupna pravila o vsebini prijav podjemov. Za podjeme, ki presežejo merilo točke vključitve in za katere zato veljajo zahteve glede poročanja, bi bilo treba domnevati, da nimajo zadostne vsebine za davčne namene, če prijavijo tudi, da nimajo enega ali več elementov, ki skupaj pomenijo minimalno vsebino, ali ne zagotovijo potrebnih podpornih dokazov. Medtem ko bi bilo treba za podjeme, ki prijavijo, da imajo vse elemente minimalne vsebine, in zagotovijo potrebne podporne dokaze, domnevati, kot da imajo minimalno vsebino za davčne namene, zato ti podjemi ne bi smeli imeti nobenih drugih obveznosti in posledic v skladu s to direktivo. To pa seveda ne bi smelo posegati v veljavno zakonodajo in pravico uprave, da izvede nadzor, tudi na podlagi podporne dokumentacije
  . Da bi državam članicam omogočili učinkovito dodeljevanje sredstev njihovih davčnih uprav, bi morale imeti države članice možnost določiti obdobje, v katerem naj bi imelo podjetje minimalno vsebino, pod pogojem, da dejanske in pravne okoliščine podjetja v tem obdobju ostanejo nespremenjene.

Sprememba 13

Predlog direktive

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Priznava se, da je to
  , ali podjem dejansko opravlja gospodarske dejavnosti za davčne namene ali se večinoma uporablja za izogibanje davkom ali davčne utaje, ne nazadnje stvar dejstev in okoliščin. To bi bilo treba v zvezi z vsakim posameznim podjemom ocenjevati za vsak primer posebej. Zato bi morali imeti podjemi, za katere se domneva, da nimajo minimalne vsebine za davčne namene, pravico dokazati nasprotno, tudi da dokažejo, da se ne uporabljajo predvsem za davčne namene, in izpodbijajo tako domnevo. Ko podjemi izpolnijo obveznosti glede poročanja v skladu s to direktivo, bi morala upravam držav članic, katerih davčni rezidenti so, zagotoviti
  dodatne
  informacije. Čeprav lahko zagotovijo vse dodatne informacije, ki se jim zdijo ustrezne, je bistveno določiti skupne zahteve glede tega, kaj so lahko ustrezni dodatni dokazi, ki so torej potrebni v vseh primerih. Če država članica na podlagi takih dodatnih dokazov meni, da je podjem zadovoljivo izpodbil domnevo o tem, da nima vsebine, bi morala biti zmožna izdati odločbo, s katero potrdi, da ima podjem minimalno vsebino za davčne namene v skladu s to direktivo. Taka odločba lahko ostane veljavna tako dolgo, dokler dejanske in pravne okoliščine podjema ostajajo nespremenjene in do
  šest
  let od njene izdaje. Tako se bodo lahko omejila sredstva, dodeljena primerom, za katere je bilo dokazano, da niso slamnati subjekti za namene Direktive. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Priznava se, da je to
  , ali podjem dejansko opravlja gospodarske dejavnosti za davčne namene ali se večinoma uporablja za izogibanje davkom ali davčne utaje, ne nazadnje stvar dejstev in okoliščin. To bi bilo treba v zvezi z vsakim posameznim podjemom ocenjevati za vsak primer posebej. Zato bi morali imeti podjemi, za katere se domneva, da nimajo minimalne vsebine za davčne namene, pravico dokazati nasprotno, tudi da dokažejo, da se ne uporabljajo predvsem za davčne namene, in izpodbijajo tako domnevo. Ko podjemi izpolnijo obveznosti glede poročanja v skladu s to direktivo, bi morala upravam držav članic, katerih davčni rezidenti so, zagotoviti
  dodatne
  informacije. Čeprav lahko zagotovijo vse dodatne informacije, ki se jim zdijo ustrezne, je bistveno določiti skupne zahteve glede tega, kaj so lahko ustrezni dodatni dokazi, ki so torej potrebni v vseh primerih. Če država članica na podlagi takih dodatnih dokazov meni, da je podjem zadovoljivo izpodbil domnevo o tem, da nima vsebine, bi morala biti zmožna izdati odločbo, s katero potrdi, da ima podjem minimalno vsebino za davčne namene v skladu s to direktivo. Taka odločba lahko ostane veljavna tako dolgo, dokler dejanske in pravne okoliščine podjema ostajajo nespremenjene in do
  šest
  let od njene izdaje. Tako se bodo lahko omejila sredstva, dodeljena primerom, za katere je bilo dokazano, da niso slamnati subjekti za namene Direktive.

| (10) | Ocenjevanje
  , ali podjem dejansko opravlja gospodarske dejavnosti
  , pomembne
  za davčne namene, ali se večinoma uporablja za izogibanje davkom ali davčne utaje,
  je
  ne nazadnje stvar dejstev in okoliščin. To bi bilo treba v zvezi z vsakim posameznim podjemom ocenjevati za vsak primer posebej. Zato bi morali imeti podjemi, za katere se domneva, da nimajo minimalne vsebine za davčne namene, pravico dokazati nasprotno, tudi da dokažejo, da se ne uporabljajo predvsem za davčne namene, in izpodbijajo tako domnevo. Ko podjemi izpolnijo obveznosti glede poročanja v skladu s to direktivo, bi morala upravam držav članic, katerih davčni rezidenti so, zagotoviti
  potrebne
  informacije. Čeprav lahko zagotovijo vse dodatne informacije, ki se jim zdijo ustrezne, je bistveno določiti skupne zahteve glede tega, kaj so lahko ustrezni dodatni dokazi, ki so torej potrebni v vseh primerih. Če država članica na podlagi takih dodatnih dokazov meni, da je podjem zadovoljivo izpodbil domnevo o tem, da nima vsebine, bi morala biti zmožna izdati odločbo, s katero potrdi, da ima podjem minimalno vsebino za davčne namene v skladu s to direktivo. Taka odločba lahko ostane veljavna tako dolgo, dokler dejanske in pravne okoliščine podjema ostajajo nespremenjene in do
  pet
  let od njene izdaje. Tako se bodo lahko omejila sredstva, dodeljena primerom, za katere je bilo dokazano, da niso slamnati subjekti za namene Direktive. |
| --- | --- |

(10)

Ocenjevanje
  , ali podjem dejansko opravlja gospodarske dejavnosti
  , pomembne
  za davčne namene, ali se večinoma uporablja za izogibanje davkom ali davčne utaje,
  je
  ne nazadnje stvar dejstev in okoliščin. To bi bilo treba v zvezi z vsakim posameznim podjemom ocenjevati za vsak primer posebej. Zato bi morali imeti podjemi, za katere se domneva, da nimajo minimalne vsebine za davčne namene, pravico dokazati nasprotno, tudi da dokažejo, da se ne uporabljajo predvsem za davčne namene, in izpodbijajo tako domnevo. Ko podjemi izpolnijo obveznosti glede poročanja v skladu s to direktivo, bi morala upravam držav članic, katerih davčni rezidenti so, zagotoviti
  potrebne
  informacije. Čeprav lahko zagotovijo vse dodatne informacije, ki se jim zdijo ustrezne, je bistveno določiti skupne zahteve glede tega, kaj so lahko ustrezni dodatni dokazi, ki so torej potrebni v vseh primerih. Če država članica na podlagi takih dodatnih dokazov meni, da je podjem zadovoljivo izpodbil domnevo o tem, da nima vsebine, bi morala biti zmožna izdati odločbo, s katero potrdi, da ima podjem minimalno vsebino za davčne namene v skladu s to direktivo. Taka odločba lahko ostane veljavna tako dolgo, dokler dejanske in pravne okoliščine podjema ostajajo nespremenjene in do
  pet
  let od njene izdaje. Tako se bodo lahko omejila sredstva, dodeljena primerom, za katere je bilo dokazano, da niso slamnati subjekti za namene Direktive.

Sprememba 14

Predlog direktive

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Ker je cilj te direktive preprečiti izogibanje davkom in davčne utaje
  , ki bi verjetno dobro uspevali
  z dejavnostmi podjemov, ki nimajo minimalne vsebine, ter da bi se zagotovila varnost na davčnem področju in okrepilo pravilno delovanje notranjega trga, je ključno, da se za podjeme, ki presežejo merilo točke vključitve, a katerih posredovanje nima dejanskega ugodnega vpliva na splošni davčni položaj skupine podjema ali dejanskih lastnikov, zagotovi možnost oprostitve. Zato morajo imeti taki podjemi pravico, da od uprav držav članic svojega davčnega rezidentstva zahtevajo, naj izdajo odločbo, na podlagi katere so v celoti in vnaprej oproščeni izpolnjevanja predlaganih pravil. Tudi taka oprostitev bi morala biti časovno omejena, da bi lahko uprava redno preverjala, ali je veljavnost odločbe o oprostitvi še naprej utemeljena z dejanskimi in pravnimi okoliščinami. Možnost podaljšanja take odločbe bo hkrati omogočila, da se omejijo sredstva, dodeljena primerom, ki bi jih bilo treba izvzeti s področja uporabe Direktive. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Ker je cilj te direktive preprečiti izogibanje davkom in davčne utaje
  , ki bi verjetno dobro uspevali
  z dejavnostmi podjemov, ki nimajo minimalne vsebine, ter da bi se zagotovila varnost na davčnem področju in okrepilo pravilno delovanje notranjega trga, je ključno, da se za podjeme, ki presežejo merilo točke vključitve, a katerih posredovanje nima dejanskega ugodnega vpliva na splošni davčni položaj skupine podjema ali dejanskih lastnikov, zagotovi možnost oprostitve. Zato morajo imeti taki podjemi pravico, da od uprav držav članic svojega davčnega rezidentstva zahtevajo, naj izdajo odločbo, na podlagi katere so v celoti in vnaprej oproščeni izpolnjevanja predlaganih pravil. Tudi taka oprostitev bi morala biti časovno omejena, da bi lahko uprava redno preverjala, ali je veljavnost odločbe o oprostitvi še naprej utemeljena z dejanskimi in pravnimi okoliščinami. Možnost podaljšanja take odločbe bo hkrati omogočila, da se omejijo sredstva, dodeljena primerom, ki bi jih bilo treba izvzeti s področja uporabe Direktive.

| (11) | Ker je cilj te direktive preprečiti izogibanje davkom in davčne utaje z dejavnostmi podjemov, ki nimajo minimalne vsebine, ter da bi se zagotovila varnost na davčnem področju in okrepilo pravilno delovanje notranjega trga, je ključno, da se za podjeme, ki presežejo merilo točke vključitve, a katerih posredovanje nima dejanskega ugodnega vpliva na splošni davčni položaj skupine podjema ali dejanskih lastnikov, zagotovi možnost oprostitve. Zato morajo imeti taki podjemi pravico, da od uprav držav članic svojega davčnega rezidentstva zahtevajo, naj izdajo odločbo, na podlagi katere so v celoti in vnaprej oproščeni izpolnjevanja predlaganih pravil
  , ne da bi od podjetja zahtevala, naj opravi vsebinski preizkus, če lahko dokaže, da zadevni subjekt nima davčnih ugodnosti
  . Tudi taka oprostitev bi morala biti časovno omejena, da bi lahko uprava redno preverjala, ali je veljavnost odločbe o oprostitvi še naprej utemeljena z dejanskimi in pravnimi okoliščinami. Možnost podaljšanja take odločbe bo hkrati omogočila, da se omejijo sredstva, dodeljena primerom, ki bi jih bilo treba izvzeti s področja uporabe Direktive. |
| --- | --- |

(11)

Ker je cilj te direktive preprečiti izogibanje davkom in davčne utaje z dejavnostmi podjemov, ki nimajo minimalne vsebine, ter da bi se zagotovila varnost na davčnem področju in okrepilo pravilno delovanje notranjega trga, je ključno, da se za podjeme, ki presežejo merilo točke vključitve, a katerih posredovanje nima dejanskega ugodnega vpliva na splošni davčni položaj skupine podjema ali dejanskih lastnikov, zagotovi možnost oprostitve. Zato morajo imeti taki podjemi pravico, da od uprav držav članic svojega davčnega rezidentstva zahtevajo, naj izdajo odločbo, na podlagi katere so v celoti in vnaprej oproščeni izpolnjevanja predlaganih pravil
  , ne da bi od podjetja zahtevala, naj opravi vsebinski preizkus, če lahko dokaže, da zadevni subjekt nima davčnih ugodnosti
  . Tudi taka oprostitev bi morala biti časovno omejena, da bi lahko uprava redno preverjala, ali je veljavnost odločbe o oprostitvi še naprej utemeljena z dejanskimi in pravnimi okoliščinami. Možnost podaljšanja take odločbe bo hkrati omogočila, da se omejijo sredstva, dodeljena primerom, ki bi jih bilo treba izvzeti s področja uporabe Direktive.

Sprememba 15

Predlog direktive

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (13) | Da bi bil predlagani okvir učinkovit, je treba uvesti ustrezne davčne posledice za podjeme, ki nimajo minimalne vsebine za davčne namene. Podjemom, ki so presegli merilo točke vključitve in za katere se domneva, da nimajo vsebine za davčne namene, ter ki hkrati niso zagotovili dokazov o nasprotnem ali dokazov, da se ne uporabljajo za pridobivanje davčnih ugodnosti, ne bi smelo biti dovoljeno, da bi bili upravičeni do ugodnosti iz določb sporazumov in konvencij o odpravi dvojne obdavčitve dohodka in, če je primerno, kapitala, katerih pogodbenica je država članica njihovega davčnega rezidentstva, in iz drugih sporazumov, vključno z določbami iz mednarodnih sporazumov o spodbujanju in zaščiti naložb z enakovrednim namenom ali učinkom. Ta podjetja ne bi smela biti upravičena do ugodnosti iz Direktive Sveta 2011/96/EU (14) in Direktive Sveta 2003/49/ES (15). Zato ta podjetja ne bi smela biti upravičena do potrdila o davčnem rezidentstvu, če bi s tem pridobila navedene ugodnosti. Država članica davčnega rezidentstva podjema bi morala torej zavrniti izdajo potrdila o davčnem rezidentstvu
  . Ali pa bi morala tako potrdilo
  izdati
  ter pri tem navesti opozorilo
  ,
  da ga podjem ne sme uporabljati
  za
  pridobivanje navedenih davčnih ugodnosti
  . Z zavrnitvijo
  potrdila o davčnem rezidentstvu ali izdajo posebnega
  potrdila o davčnem rezidentstvu se ne bi smeli razveljaviti nacionalni predpisi države članice podjema v zvezi z davčnim rezidentstvom in ustrezne obveznosti, povezane z njim. Pač pa bi se drugim državam članicam in tretjim državam tako sporočilo, da se transakcijam, v katere je vključen ta podjem na podlagi katere koli pogodbe z državo članico podjema ali, če je ustrezno, direktivami Unije, ne sme dodeliti oprostitev ali povračilo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13)

Da bi bil predlagani okvir učinkovit, je treba uvesti ustrezne davčne posledice za podjeme, ki nimajo minimalne vsebine za davčne namene. Podjemom, ki so presegli merilo točke vključitve in za katere se domneva, da nimajo vsebine za davčne namene, ter ki hkrati niso zagotovili dokazov o nasprotnem ali dokazov, da se ne uporabljajo za pridobivanje davčnih ugodnosti, ne bi smelo biti dovoljeno, da bi bili upravičeni do ugodnosti iz določb sporazumov in konvencij o odpravi dvojne obdavčitve dohodka in, če je primerno, kapitala, katerih pogodbenica je država članica njihovega davčnega rezidentstva, in iz drugih sporazumov, vključno z določbami iz mednarodnih sporazumov o spodbujanju in zaščiti naložb z enakovrednim namenom ali učinkom. Ta podjetja ne bi smela biti upravičena do ugodnosti iz Direktive Sveta 2011/96/EU (14) in Direktive Sveta 2003/49/ES (15). Zato ta podjetja ne bi smela biti upravičena do potrdila o davčnem rezidentstvu, če bi s tem pridobila navedene ugodnosti. Država članica davčnega rezidentstva podjema bi morala torej zavrniti izdajo potrdila o davčnem rezidentstvu
  . Ali pa bi morala tako potrdilo
  izdati
  ter pri tem navesti opozorilo
  ,
  da ga podjem ne sme uporabljati
  za
  pridobivanje navedenih davčnih ugodnosti
  . Z zavrnitvijo
  potrdila o davčnem rezidentstvu ali izdajo posebnega
  potrdila o davčnem rezidentstvu se ne bi smeli razveljaviti nacionalni predpisi države članice podjema v zvezi z davčnim rezidentstvom in ustrezne obveznosti, povezane z njim. Pač pa bi se drugim državam članicam in tretjim državam tako sporočilo, da se transakcijam, v katere je vključen ta podjem na podlagi katere koli pogodbe z državo članico podjema ali, če je ustrezno, direktivami Unije, ne sme dodeliti oprostitev ali povračilo.

| (13) | Da bi bil predlagani okvir učinkovit, je treba uvesti ustrezne davčne posledice za podjeme, ki nimajo minimalne vsebine za davčne namene. Podjemom, ki so presegli merilo točke vključitve in za katere se domneva, da nimajo vsebine za davčne namene, ter ki hkrati niso zagotovili dokazov o nasprotnem ali dokazov, da se ne uporabljajo za pridobivanje davčnih ugodnosti, ne bi smelo biti dovoljeno, da bi bili upravičeni do ugodnosti iz določb sporazumov in konvencij o odpravi dvojne obdavčitve dohodka in, če je primerno, kapitala, katerih pogodbenica je država članica njihovega davčnega rezidentstva, in iz drugih sporazumov, vključno z določbami iz mednarodnih sporazumov o spodbujanju in zaščiti naložb z enakovrednim namenom ali učinkom. Ta podjetja ne bi smela biti upravičena do ugodnosti iz Direktive Sveta 2011/96/EU (14) in Direktive Sveta 2003/49/ES (15). Zato ta podjetja ne bi smela biti upravičena do potrdila o davčnem rezidentstvu, če bi s tem pridobila navedene ugodnosti. Država članica davčnega rezidentstva podjema bi morala torej zavrniti izdajo potrdila o davčnem rezidentstvu
  in
  izdati
  izjavo o razlogih
  ,
  na katerih je odločitev
  za
  to temeljila
  . Z zavrnitvijo potrdila o davčnem rezidentstvu se ne bi smeli razveljaviti nacionalni predpisi države članice podjema v zvezi z davčnim rezidentstvom in ustrezne obveznosti, povezane z njim. Pač pa bi se drugim državam članicam in tretjim državam tako sporočilo, da se transakcijam, v katere je vključen ta podjem na podlagi katere koli pogodbe z državo članico podjema ali, če je ustrezno, direktivami Unije, ne sme dodeliti oprostitev ali povračilo. |
| --- | --- |

(13)

Da bi bil predlagani okvir učinkovit, je treba uvesti ustrezne davčne posledice za podjeme, ki nimajo minimalne vsebine za davčne namene. Podjemom, ki so presegli merilo točke vključitve in za katere se domneva, da nimajo vsebine za davčne namene, ter ki hkrati niso zagotovili dokazov o nasprotnem ali dokazov, da se ne uporabljajo za pridobivanje davčnih ugodnosti, ne bi smelo biti dovoljeno, da bi bili upravičeni do ugodnosti iz določb sporazumov in konvencij o odpravi dvojne obdavčitve dohodka in, če je primerno, kapitala, katerih pogodbenica je država članica njihovega davčnega rezidentstva, in iz drugih sporazumov, vključno z določbami iz mednarodnih sporazumov o spodbujanju in zaščiti naložb z enakovrednim namenom ali učinkom. Ta podjetja ne bi smela biti upravičena do ugodnosti iz Direktive Sveta 2011/96/EU (14) in Direktive Sveta 2003/49/ES (15). Zato ta podjetja ne bi smela biti upravičena do potrdila o davčnem rezidentstvu, če bi s tem pridobila navedene ugodnosti. Država članica davčnega rezidentstva podjema bi morala torej zavrniti izdajo potrdila o davčnem rezidentstvu
  in
  izdati
  izjavo o razlogih
  ,
  na katerih je odločitev
  za
  to temeljila
  . Z zavrnitvijo potrdila o davčnem rezidentstvu se ne bi smeli razveljaviti nacionalni predpisi države članice podjema v zvezi z davčnim rezidentstvom in ustrezne obveznosti, povezane z njim. Pač pa bi se drugim državam članicam in tretjim državam tako sporočilo, da se transakcijam, v katere je vključen ta podjem na podlagi katere koli pogodbe z državo članico podjema ali, če je ustrezno, direktivami Unije, ne sme dodeliti oprostitev ali povračilo.

Sprememba 16

Predlog direktive

Uvodna izjava 13 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13a) | Komisija in države članice bi morale zagotoviti, da so te davčne posledice skladne z veljavnimi dvostranskimi davčnimi sporazumi, sklenjenimi med državami članicami in tretjimi državami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13a)

Komisija in države članice bi morale zagotoviti, da so te davčne posledice skladne z veljavnimi dvostranskimi davčnimi sporazumi, sklenjenimi med državami članicami in tretjimi državami.

Sprememba 17

Predlog direktive

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | Direktivo 2011/16/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15)

Direktivo 2011/16/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (15) | Glede na to, da so bila z
  Direktivo 2011/16/EU
  o upravnem sodelovanju določena pravila in postopki za sodelovanje med državami članicami pri izmenjavi podatkov med davčnimi upravami držav članic, zlasti avtomatična izmenjava podatkov za davčne namene,
  bi bilo zato treba
  to direktivo
  ustrezno spremeniti
  , da se državam članicam omogoči avtomatična izmenjava podatkov, prejetih v okviru te direktive
  . |
| --- | --- |

(15)

Glede na to, da so bila z
  Direktivo 2011/16/EU
  o upravnem sodelovanju določena pravila in postopki za sodelovanje med državami članicami pri izmenjavi podatkov med davčnimi upravami držav članic, zlasti avtomatična izmenjava podatkov za davčne namene,
  bi bilo zato treba
  to direktivo
  ustrezno spremeniti
  , da se državam članicam omogoči avtomatična izmenjava podatkov, prejetih v okviru te direktive
  .

Sprememba 18

Predlog direktive

Uvodna izjava 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | Države članice bi morale za izboljšanje učinkovitosti določiti kazni za kršitve nacionalnih predpisov, s katerimi se ta direktiva prenaša v nacionalno zakonodajo. Te kazni bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Za zagotovitev varnosti na davčnem področju in najmanjše ravni usklajenosti po vseh državah članicah je treba določiti minimalno denarno kazen, pri tem pa upoštevati tudi položaj posameznega podjema. Predvidena pravila temeljijo na samoocenjevanju
  podjemov glede tega
  , ali izpolnjujejo merila točke vključitve ali ne. Da bi se z določbami učinkovito spodbujala ustrezna skladnost po vsej Uniji in ob upoštevanju tega, da se lahko slamnati podjemi v eni državi članici izrabljajo za erozijo davčne osnove druge države članice, je pomembno, da ima vsaka država članica pravico, da drugo državo članico prosi za izvedbo
  davčnega nadzora
  podjemov, izpostavljenih tveganju, da nimajo minimalne vsebine, kot je opredeljeno v tej direktivi.
  Zato je za povečanje učinkovitosti bistveno, da je zaprošena država članica obvezana izvesti tak nadzor in si izmenjati informacije o rezultatu, tudi če ugotovi, da ne gre za slamnati subjekt. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16)

Države članice bi morale za izboljšanje učinkovitosti določiti kazni za kršitve nacionalnih predpisov, s katerimi se ta direktiva prenaša v nacionalno zakonodajo. Te kazni bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Za zagotovitev varnosti na davčnem področju in najmanjše ravni usklajenosti po vseh državah članicah je treba določiti minimalno denarno kazen, pri tem pa upoštevati tudi položaj posameznega podjema. Predvidena pravila temeljijo na samoocenjevanju
  podjemov glede tega
  , ali izpolnjujejo merila točke vključitve ali ne. Da bi se z določbami učinkovito spodbujala ustrezna skladnost po vsej Uniji in ob upoštevanju tega, da se lahko slamnati podjemi v eni državi članici izrabljajo za erozijo davčne osnove druge države članice, je pomembno, da ima vsaka država članica pravico, da drugo državo članico prosi za izvedbo
  davčnega nadzora
  podjemov, izpostavljenih tveganju, da nimajo minimalne vsebine, kot je opredeljeno v tej direktivi.
  Zato je za povečanje učinkovitosti bistveno, da je zaprošena država članica obvezana izvesti tak nadzor in si izmenjati informacije o rezultatu, tudi če ugotovi, da ne gre za slamnati subjekt.

| (16) | Države članice bi morale za izboljšanje učinkovitosti določiti kazni za kršitve nacionalnih predpisov, s katerimi se ta direktiva prenaša v nacionalno zakonodajo. Te kazni bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Za zagotovitev varnosti na davčnem področju in najmanjše ravni usklajenosti po vseh državah članicah je treba določiti minimalno denarno kazen, pri tem pa upoštevati tudi položaj posameznega podjema. Predvidena pravila temeljijo na samoocenjevanju
  , ki ga podjemi izvedejo, da ugotovijo
  , ali izpolnjujejo merila točke vključitve ali ne. Da bi se z določbami učinkovito spodbujala ustrezna skladnost po vsej Uniji in ob upoštevanju tega, da se lahko slamnati podjemi v eni državi članici izrabljajo za erozijo davčne osnove druge države članice, je pomembno, da ima vsaka država članica pravico, da drugo državo članico prosi za izvedbo
  skupnih davčnih revizij
  podjemov, izpostavljenih tveganju, da nimajo minimalne vsebine, kot je opredeljeno v tej direktivi.
  Skupne revizije omogočajo združevanje strokovnega znanja in s tem zagotavljajo celovito ugotavljanje dejstev ter spodbujajo sprejetje rezultatov revizije. Z Direktivo Sveta (EU) 2021/514

   (16)

  je bil vzpostavljen enoten okvir za skupne revizije, zato bi jih bilo treba v ustreznih primerih uporabiti. |
| --- | --- |

(16)

Države članice bi morale za izboljšanje učinkovitosti določiti kazni za kršitve nacionalnih predpisov, s katerimi se ta direktiva prenaša v nacionalno zakonodajo. Te kazni bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Za zagotovitev varnosti na davčnem področju in najmanjše ravni usklajenosti po vseh državah članicah je treba določiti minimalno denarno kazen, pri tem pa upoštevati tudi položaj posameznega podjema. Predvidena pravila temeljijo na samoocenjevanju
  , ki ga podjemi izvedejo, da ugotovijo
  , ali izpolnjujejo merila točke vključitve ali ne. Da bi se z določbami učinkovito spodbujala ustrezna skladnost po vsej Uniji in ob upoštevanju tega, da se lahko slamnati podjemi v eni državi članici izrabljajo za erozijo davčne osnove druge države članice, je pomembno, da ima vsaka država članica pravico, da drugo državo članico prosi za izvedbo
  skupnih davčnih revizij
  podjemov, izpostavljenih tveganju, da nimajo minimalne vsebine, kot je opredeljeno v tej direktivi.
  Skupne revizije omogočajo združevanje strokovnega znanja in s tem zagotavljajo celovito ugotavljanje dejstev ter spodbujajo sprejetje rezultatov revizije. Z Direktivo Sveta (EU) 2021/514

   (16)

  je bil vzpostavljen enoten okvir za skupne revizije, zato bi jih bilo treba v ustreznih primerih uporabiti.

Sprememba 19

Predlog direktive

Uvodna izjava 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (18) | Komisija bi morala za oceno učinkovitosti predlaganih novih pravil pripraviti oceno na podlagi informacij, ki so jih poslale države članice, in drugih razpoložljivih podatkov. Poročilo Komisije bi se moralo objaviti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18)

Komisija bi morala za oceno učinkovitosti predlaganih novih pravil pripraviti oceno na podlagi informacij, ki so jih poslale države članice, in drugih razpoložljivih podatkov. Poročilo Komisije bi se moralo objaviti.

| (18) | Komisija bi morala za oceno učinkovitosti predlaganih novih pravil
  ter njihovega učinka na davčne prihodke v državah članicah in na zmogljivosti davčnih uprav
  pripraviti oceno na podlagi informacij, ki so jih poslale države članice, in drugih razpoložljivih podatkov. Poročilo Komisije bi se moralo objaviti
  , po potrebi pa bi mu bilo treba priložiti pregled z namenom povečanja učinkovitosti te direktive ter zakonodajni predlog za spremembo te direktive
  . |
| --- | --- |

(18)

Komisija bi morala za oceno učinkovitosti predlaganih novih pravil
  ter njihovega učinka na davčne prihodke v državah članicah in na zmogljivosti davčnih uprav
  pripraviti oceno na podlagi informacij, ki so jih poslale države članice, in drugih razpoložljivih podatkov. Poročilo Komisije bi se moralo objaviti
  , po potrebi pa bi mu bilo treba priložiti pregled z namenom povečanja učinkovitosti te direktive ter zakonodajni predlog za spremembo te direktive
  .

Sprememba 20

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 1 – točka 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | „dejanski lastnik“ pomeni dejanskega lastnika, kot je opredeljen v členu 
  3
  , točka 
  6
  ,
  Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

„dejanski lastnik“ pomeni dejanskega lastnika, kot je opredeljen v členu 
  3
  , točka 
  6
  ,
  Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta
  ;

| (5) | „dejanski lastnik“ pomeni dejanskega lastnika, kot je opredeljen v členu
  2
  , točka
  22
  ,
  [vstavite sklic – predlog uredbe o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma – COM(2021)0420]
  ; |
| --- | --- |

(5)

„dejanski lastnik“ pomeni dejanskega lastnika, kot je opredeljen v členu
  2
  , točka
  22
  ,
  [vstavite sklic – predlog uredbe o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma – COM(2021)0420]
  ;

Sprememba 21

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 1 – točka 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6a) | „davčna ugodnost“ pomeni zmanjšanje zavezujočih obveznosti podjetja do države davčnega rezidentstva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6a)

Sprememba 22

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 1 – pododstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice zahtevajo, da pristojnim organom držav članic v skladu s členom 7 poročajo podjemi, ki izpolnjujejo naslednja merila: | 1.   Države članice zahtevajo, da pristojnim organom držav članic v skladu s členom 7 poročajo podjemi, ki izpolnjujejo naslednja
  kumulativna
  merila: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Države članice zahtevajo, da pristojnim organom držav članic v skladu s členom 7 poročajo podjemi, ki izpolnjujejo naslednja merila:

1.   Države članice zahtevajo, da pristojnim organom držav članic v skladu s členom 7 poročajo podjemi, ki izpolnjujejo naslednja
  kumulativna
  merila:

Sprememba 23

Sprememba 23

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka a

Člen 6 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | več kot
  75
   % prihodka, ki se je podjemu nabralo v prejšnjih dveh davčnih letih, je zadevni dohodek; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

več kot
  75
   % prihodka, ki se je podjemu nabralo v prejšnjih dveh davčnih letih, je zadevni dohodek;

75

| (a) | več kot
  65
   % prihodka, ki se je podjemu nabralo v prejšnjih dveh davčnih letih, je zadevni dohodek; |
| --- | --- |

(a)

več kot
  65
   % prihodka, ki se je podjemu nabralo v prejšnjih dveh davčnih letih, je zadevni dohodek;

65

Sprememba 24

Sprememba 24

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka b – točka i

Člen 6 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka b – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | več kot
  60
   % knjigovodske vrednosti sredstev podjema, ki spadajo na področje uporabe člena 4, točki (e) in (f), je bilo v prejšnjih dveh davčnih letih zunaj države članice podjema; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

več kot
  60
   % knjigovodske vrednosti sredstev podjema, ki spadajo na področje uporabe člena 4, točki (e) in (f), je bilo v prejšnjih dveh davčnih letih zunaj države članice podjema;

60

| (i) | več kot
  55
   % knjigovodske vrednosti sredstev podjema, ki spadajo na področje uporabe člena 4, točki (e) in (f), je bilo v prejšnjih dveh davčnih letih zunaj države članice podjema; |
| --- | --- |

(i)

več kot
  55
   % knjigovodske vrednosti sredstev podjema, ki spadajo na področje uporabe člena 4, točki (e) in (f), je bilo v prejšnjih dveh davčnih letih zunaj države članice podjema;

55

Sprememba 25

Sprememba 25

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka b – točka ii

Člen 6 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka b – točka ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (ii) | vsaj 60
   % zadevnega dohodka podjema je zasluženega ali izplačanega s čezmejnimi transakcijami; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ii)

vsaj 60
   % zadevnega dohodka podjema je zasluženega ali izplačanega s čezmejnimi transakcijami;

vsaj 60

| (ii) | več kot 55
   % zadevnega dohodka podjema je zasluženega ali izplačanega s čezmejnimi transakcijami; |
| --- | --- |

(ii)

več kot 55
   % zadevnega dohodka podjema je zasluženega ali izplačanega s čezmejnimi transakcijami;

več kot 55

Sprememba 26

Sprememba 26

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka c

Člen 6 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | v prejšnjih dveh davčnih letih je podjem upravljanje vsakodnevnih dejavnosti in odločanje o pomembnih nalogah oddal v zunanje izvajanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

v prejšnjih dveh davčnih letih je podjem upravljanje vsakodnevnih dejavnosti in odločanje o pomembnih nalogah oddal v zunanje izvajanje.

| (c) | v prejšnjih dveh davčnih letih je podjem upravljanje vsakodnevnih dejavnosti in odločanje o pomembnih nalogah oddal v zunanje izvajanje
  tretji strani
  . |
| --- | --- |

(c)

v prejšnjih dveh davčnih letih je podjem upravljanje vsakodnevnih dejavnosti in odločanje o pomembnih nalogah oddal v zunanje izvajanje
  tretji strani
  .

tretji strani

Sprememba 27

Sprememba 27

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 2 – pododstavek 1 – uvodni del

Člen 6 – odstavek 2 – pododstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Z odstopanjem od odstavka 1 države članice zagotovijo, da za
  podjeme, ki spadajo v katero koli od naslednjih kategorij,
  ne veljajo zahteve iz člena 7: | 2.   Z odstopanjem od odstavka 1 države članice zagotovijo, da za
  naslednje podjeme
  ne veljajo zahteve iz člena 7: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 države članice zagotovijo, da za
  podjeme, ki spadajo v katero koli od naslednjih kategorij,
  ne veljajo zahteve iz člena 7:

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 države članice zagotovijo, da za
  naslednje podjeme
  ne veljajo zahteve iz člena 7:

Sprememba 28

Sprememba 28

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka e

Člen 6 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | podjemi z vsaj petimi zaposlenimi v ekvivalentu polnega delovnega časa ali zaposleni, ki opravljajo izključno dejavnosti, ki ustvarjajo zadevni dohodek. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

podjemi z vsaj petimi zaposlenimi v ekvivalentu polnega delovnega časa ali zaposleni, ki opravljajo izključno dejavnosti, ki ustvarjajo zadevni dohodek.

črtano

črtano

Sprememba 29

Sprememba 29

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 7 – odstavek 1 – točka a

Člen 7 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | podjem ima v državi članici lastne prostore
  ali
  prostore za svojo izključno uporabo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

podjem ima v državi članici lastne prostore
  ali
  prostore za svojo izključno uporabo;

ali

| (a) | podjem ima v državi članici lastne prostore, prostore za svojo izključno uporabo
  ali prostore, ki si jih deli s subjekti iz iste skupine
  ; |
| --- | --- |

(a)

podjem ima v državi članici lastne prostore, prostore za svojo izključno uporabo
  ali prostore, ki si jih deli s subjekti iz iste skupine
  ;

ali prostore, ki si jih deli s subjekti iz iste skupine

Sprememba 30

Sprememba 30

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 7 – odstavek 1 – točka b

Člen 7 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | podjem ima vsaj en lasten in dejaven bančni račun v Uniji; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

podjem ima vsaj en lasten in dejaven bančni račun v Uniji;

| (b) | podjem ima vsaj en lasten in dejaven bančni račun
  ali e-denarni račun
  v Uniji
  , prek katerega prejema zadevne prihodke
  ; |
| --- | --- |

(b)

podjem ima vsaj en lasten in dejaven bančni račun
  ali e-denarni račun
  v Uniji
  , prek katerega prejema zadevne prihodke
  ;

ali e-denarni račun

, prek katerega prejema zadevne prihodke

Sprememba 31

Sprememba 31

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 7 – odstavek 1 – točka c – točka i – točka 2

Člen 7 – odstavek 1 – točka c – točka i – točka 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | je usposobljenih in
  ima pooblastila za odločanje v zvezi z dejavnostmi, ki ustvarjajo zadevni dohodek podjema, ali v zvezi s sredstvi podjema; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(2)

je usposobljenih in
  ima pooblastila za odločanje v zvezi z dejavnostmi, ki ustvarjajo zadevni dohodek podjema, ali v zvezi s sredstvi podjema;

je usposobljenih in

| (2) | ima pooblastila za odločanje v zvezi z dejavnostmi, ki ustvarjajo zadevni dohodek podjema, ali v zvezi s sredstvi podjema; |
| --- | --- |

(2)

ima pooblastila za odločanje v zvezi z dejavnostmi, ki ustvarjajo zadevni dohodek podjema, ali v zvezi s sredstvi podjema;

Sprememba 32

Sprememba 32

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 7 – odstavek 1 – točka c – točka i – točka 3

Člen 7 – odstavek 1 – točka c – točka i – točka 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | redno dejavno in neodvisno uporablja pooblastila iz točke 2; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(3)

(3)

redno dejavno in neodvisno uporablja pooblastila iz točke 2;

črtano

črtano

Sprememba 33

Sprememba 33

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 7 – odstavek 1 – točka c – točka i – točka 4

Člen 7 – odstavek 1 – točka c – točka i – točka 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | ni zaposlen v podjetju, ki ni povezano podjetje, in ne opravlja funkcije direktorja ali enakovredne funkcije v drugih podjetjih, ki niso povezana podjetja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(4)

(4)

ni zaposlen v podjetju, ki ni povezano podjetje, in ne opravlja funkcije direktorja ali enakovredne funkcije v drugih podjetjih, ki niso povezana podjetja;

črtano

črtano

Sprememba 34

Sprememba 34

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 7 – odstavek 1 – točka c – točka ii

Člen 7 – odstavek 1 – točka c – točka ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (ii) | večina zaposlenih v ekvivalentu polnega delovnega časa podjema je
  davčnih rezidentov države članice
  podjema ali prebiva v taki oddaljenosti od te države članice, ki jim še omogoča neovirano opravljanje nalog, poleg tega je usposobljenih za opravljanje dejavnosti, s katerimi se ustvarja zadevni dohodek podjema. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ii)

večina zaposlenih v ekvivalentu polnega delovnega časa podjema je
  davčnih rezidentov države članice
  podjema ali prebiva v taki oddaljenosti od te države članice, ki jim še omogoča neovirano opravljanje nalog, poleg tega je usposobljenih za opravljanje dejavnosti, s katerimi se ustvarja zadevni dohodek podjema.

davčnih rezidentov države članice

| (ii) | večina zaposlenih v ekvivalentu polnega delovnega časa podjema
  ima običajno prebivališče, kot
  je
  določeno v Uredbi (ES) št. 593/2008 v državi članici
  podjema ali prebiva v taki oddaljenosti od te države članice, ki jim še omogoča neovirano opravljanje nalog, poleg tega je usposobljenih za opravljanje dejavnosti, s katerimi se ustvarja zadevni dohodek podjema. |
| --- | --- |

(ii)

večina zaposlenih v ekvivalentu polnega delovnega časa podjema
  ima običajno prebivališče, kot
  je
  določeno v Uredbi (ES) št. 593/2008 v državi članici
  podjema ali prebiva v taki oddaljenosti od te države članice, ki jim še omogoča neovirano opravljanje nalog, poleg tega je usposobljenih za opravljanje dejavnosti, s katerimi se ustvarja zadevni dohodek podjema.

ima običajno prebivališče, kot

določeno v Uredbi (ES) št. 593/2008 v državi članici

Sprememba 35

Sprememba 35

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 7 – odstavek 2 – točka g a (novo)

Člen 7 – odstavek 2 – točka g a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ga) | pregled strukture podjema in povezanih podjetij ter vseh pomembnih dogovorov o zunanjem izvajanju, vključno z razlogi za strukturo, opisanimi v okviru standardizirane oblike; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ga)

(ga)

pregled strukture podjema in povezanih podjetij ter vseh pomembnih dogovorov o zunanjem izvajanju, vključno z razlogi za strukturo, opisanimi v okviru standardizirane oblike;

pregled strukture podjema in povezanih podjetij ter vseh pomembnih dogovorov o zunanjem izvajanju, vključno z razlogi za strukturo, opisanimi v okviru standardizirane oblike;

Sprememba 36

Sprememba 36

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 7 – odstavek 2 – točka g b (novo)

Člen 7 – odstavek 2 – točka g b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (gb) | zbirno poročilo o dokazilih, predloženih v skladu s tem odstavkom, ki vsebuje zlasti:








  — | kratek opis narave dejavnosti podjema; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(gb)

(gb)

zbirno poročilo o dokazilih, predloženih v skladu s tem odstavkom, ki vsebuje zlasti:

zbirno poročilo o dokazilih, predloženih v skladu s tem odstavkom, ki vsebuje zlasti:

—

kratek opis narave dejavnosti podjema;

kratek opis narave dejavnosti podjema;

| — | število zaposlenih v ekvivalentu polnega delovnega časa; |
| --- | --- |

—

število zaposlenih v ekvivalentu polnega delovnega časa;

število zaposlenih v ekvivalentu polnega delovnega časa;

| — | znesek dobička ali izgube pred davki in po njih. |
| --- | --- |

—

znesek dobička ali izgube pred davki in po njih.

znesek dobička ali izgube pred davki in po njih.

Sprememba 37

Sprememba 37

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 8 – odstavek 1

Člen 8 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Za podjem, ki prijavi, da dosega vse kazalnike minimalne vsebine iz člena 7(1), in zagotovi
  zadovoljive
  spremljevalne dokazne listine v skladu s členom 7(2), se domneva, da ima minimalno vsebino za davčno leto. | 1.   Za podjem, ki prijavi, da dosega vse kazalnike minimalne vsebine iz člena 7(1), in zagotovi
  zahtevane
  spremljevalne dokazne listine v skladu s členom 7(2), se domneva, da ima minimalno vsebino za davčno leto. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Za podjem, ki prijavi, da dosega vse kazalnike minimalne vsebine iz člena 7(1), in zagotovi
  zadovoljive
  spremljevalne dokazne listine v skladu s členom 7(2), se domneva, da ima minimalno vsebino za davčno leto.

1.   Za podjem, ki prijavi, da dosega vse kazalnike minimalne vsebine iz člena 7(1), in zagotovi
  zahtevane
  spremljevalne dokazne listine v skladu s členom 7(2), se domneva, da ima minimalno vsebino za davčno leto.

Sprememba 38

Sprememba 38

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 8 – odstavek 2

Člen 8 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Za podjem, ki prijavi, da ne dosega enega ali več kazalnikov minimalne vsebine iz člena 7(1), ali ne zagotovi
  zadovoljivih
  spremljevalnih dokaznih listin v skladu s členom 7(2), se domneva, da nima minimalne vsebine za davčno leto. | 2.   Za podjem, ki prijavi, da ne dosega enega ali več kazalnikov minimalne vsebine iz člena 7(1), ali ne zagotovi
  zahtevanih
  spremljevalnih dokaznih listin v skladu s členom 7(2), se domneva, da nima minimalne vsebine za davčno leto. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Za podjem, ki prijavi, da ne dosega enega ali več kazalnikov minimalne vsebine iz člena 7(1), ali ne zagotovi
  zadovoljivih
  spremljevalnih dokaznih listin v skladu s členom 7(2), se domneva, da nima minimalne vsebine za davčno leto.

2.   Za podjem, ki prijavi, da ne dosega enega ali več kazalnikov minimalne vsebine iz člena 7(1), ali ne zagotovi
  zahtevanih
  spremljevalnih dokaznih listin v skladu s členom 7(2), se domneva, da nima minimalne vsebine za davčno leto.

Sprememba 39

Sprememba 39

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 9 – odstavek 1

Člen 9 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice sprejmejo
  ustrezne
  ukrepe, da lahko podjemi, za katere se na podlagi člena 8(2) domneva, da nimajo minimalne vsebine, to domnevo izpodbijajo z zagotovitvijo dodatnih podpornih dokazov o poslovnih dejavnostih, ki jih opravljajo za ustvarjanje zadevnega dohodka. | 1.   Države članice sprejmejo
  potrebne
  ukrepe, da lahko podjemi, za katere se na podlagi člena 8(2) domneva, da nimajo minimalne vsebine, to domnevo izpodbijajo
  , brez nepotrebnega odlašanja in prekomernih upravnih stroškov,
  z zagotovitvijo dodatnih podpornih dokazov o poslovnih dejavnostih, ki jih opravljajo za ustvarjanje zadevnega dohodka. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice sprejmejo
  ustrezne
  ukrepe, da lahko podjemi, za katere se na podlagi člena 8(2) domneva, da nimajo minimalne vsebine, to domnevo izpodbijajo z zagotovitvijo dodatnih podpornih dokazov o poslovnih dejavnostih, ki jih opravljajo za ustvarjanje zadevnega dohodka.

1.   Države članice sprejmejo
  potrebne
  ukrepe, da lahko podjemi, za katere se na podlagi člena 8(2) domneva, da nimajo minimalne vsebine, to domnevo izpodbijajo
  , brez nepotrebnega odlašanja in prekomernih upravnih stroškov,
  z zagotovitvijo dodatnih podpornih dokazov o poslovnih dejavnostih, ki jih opravljajo za ustvarjanje zadevnega dohodka.

Sprememba 40

Sprememba 40

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 9 – odstavek 2 – točka a

Člen 9 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | dokument, na podlagi katerega je mogoče potrditi poslovni razlog za ustanovitev podjema; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

dokument, na podlagi katerega je mogoče potrditi poslovni razlog za ustanovitev podjema;

| (a) | dokument, na podlagi katerega je mogoče potrditi poslovni razlog za ustanovitev podjema
  v državi članici, v kateri se dejavnost izvaja
  ; |
| --- | --- |

(a)

dokument, na podlagi katerega je mogoče potrditi poslovni razlog za ustanovitev podjema
  v državi članici, v kateri se dejavnost izvaja
  ;

v državi članici, v kateri se dejavnost izvaja

Sprememba 41

Sprememba 41

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 9 – odstavek 2 – točka b

Člen 9 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | informacije o profilih zaposlenih,
  vključno z njihovo ravnjo
  izkušenj,
  pooblastili
  za odločanje v celotni organizaciji,
  vlogo
  in
  položajem
  v organigramu,
  vrsto
  pogodbe o zaposlitvi ter
  kvalifikacijami
  in
  trajanjem
  zaposlitve; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

informacije o profilih zaposlenih,
  vključno z njihovo ravnjo
  izkušenj,
  pooblastili
  za odločanje v celotni organizaciji,
  vlogo
  in
  položajem
  v organigramu,
  vrsto
  pogodbe o zaposlitvi ter
  kvalifikacijami
  in
  trajanjem
  zaposlitve;

vključno z njihovo ravnjo

pooblastili

vlogo

položajem

vrsto

kvalifikacijami

trajanjem

| (b) | informacije o profilih zaposlenih
  s polnim delovnim časom in skrajšanim delovnim časom ter samostojnih sodelavcev
  ,
  in sicer njihova raven
  izkušenj,
  pooblastila
  za odločanje v celotni organizaciji,
  vloga
  in
  položaj
  v organigramu,
  vrsta
  pogodbe o zaposlitvi ter
  kvalifikacije
  in
  trajanje
  zaposlitve; |
| --- | --- |

(b)

informacije o profilih zaposlenih
  s polnim delovnim časom in skrajšanim delovnim časom ter samostojnih sodelavcev
  ,
  in sicer njihova raven
  izkušenj,
  pooblastila
  za odločanje v celotni organizaciji,
  vloga
  in
  položaj
  v organigramu,
  vrsta
  pogodbe o zaposlitvi ter
  kvalifikacije
  in
  trajanje
  zaposlitve;

s polnim delovnim časom in skrajšanim delovnim časom ter samostojnih sodelavcev

in sicer njihova raven

pooblastila

vloga

položaj

vrsta

kvalifikacije

trajanje

Sprememba 42

Sprememba 42

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 9 – odstavek 3 a (novo)

Člen 9 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Država članica obravnava zahtevo za ovrženje domneve v devetih mesecih po vložitvi zahtevka in se šteje za sprejeto, če država članica po izteku tega devetmesečnega obdobja ne predloži odgovora. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Država članica obravnava zahtevo za ovrženje domneve v devetih mesecih po vložitvi zahtevka in se šteje za sprejeto, če država članica po izteku tega devetmesečnega obdobja ne predloži odgovora.

Sprememba 43

Sprememba 43

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 10 – odstavek 1

Člen 10 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Država članica sprejme
  ustrezne
  ukrepe, ki podjemu, ki izpolnjuje merila iz člena 6(1), omogočajo, da zahteva oprostitev svojih obveznosti na podlagi te direktive, če obstoj podjema ne zmanjšuje davčne obveznosti dejanskih lastnikov podjema ali celotne skupine, katere član je podjem. | 1.   Država članica sprejme
  potrebne
  ukrepe, ki podjemu, ki izpolnjuje merila iz člena 6(1), omogočajo, da
  brez nepotrebnega odlašanja in prekomernih upravnih stroškov
  zahteva oprostitev svojih obveznosti na podlagi te direktive, če obstoj podjema ne zmanjšuje davčne obveznosti dejanskih lastnikov podjema ali celotne skupine, katere član je podjem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Država članica sprejme
  ustrezne
  ukrepe, ki podjemu, ki izpolnjuje merila iz člena 6(1), omogočajo, da zahteva oprostitev svojih obveznosti na podlagi te direktive, če obstoj podjema ne zmanjšuje davčne obveznosti dejanskih lastnikov podjema ali celotne skupine, katere član je podjem.

1.   Država članica sprejme
  potrebne
  ukrepe, ki podjemu, ki izpolnjuje merila iz člena 6(1), omogočajo, da
  brez nepotrebnega odlašanja in prekomernih upravnih stroškov
  zahteva oprostitev svojih obveznosti na podlagi te direktive, če obstoj podjema ne zmanjšuje davčne obveznosti dejanskih lastnikov podjema ali celotne skupine, katere član je podjem.

Sprememba 44

Sprememba 44

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 10 – odstavek 2

Člen 10 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Država članica lahko to oprostitev odobri za eno davčno leto, če podjem predloži zadostne in objektivne dokaze, da njegovo posredovanje ne zagotavlja davčne ugodnosti za njegove dejanske lastnike oziroma celotno skupino. Ti dokazi zajemajo informacije o strukturi skupine in njenih dejavnosti. Omogočajo primerjavo zneska skupnega davka, ki ga dolgujejo dejanski lastniki oziroma celotna skupina, pri čemer se upošteva posredovanje podjema, in zneska, ki bi se v istih okoliščinah dolgoval, če podjema ne bi bilo. | 2.   Država članica lahko to oprostitev odobri za eno davčno leto, če podjem predloži zadostne in objektivne dokaze, da njegovo posredovanje ne zagotavlja davčne ugodnosti za njegove dejanske lastnike oziroma celotno skupino. Ti dokazi zajemajo informacije o strukturi skupine in njenih dejavnosti
  , vključno s seznamom njenih zaposlenih, ki delajo v ekvivalentu polnega delovnega časa
  . Omogočajo primerjavo zneska skupnega davka, ki ga dolgujejo dejanski lastniki oziroma celotna skupina, pri čemer se upošteva posredovanje podjema, in zneska, ki bi se v istih okoliščinah dolgoval, če podjema ne bi bilo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Država članica lahko to oprostitev odobri za eno davčno leto, če podjem predloži zadostne in objektivne dokaze, da njegovo posredovanje ne zagotavlja davčne ugodnosti za njegove dejanske lastnike oziroma celotno skupino. Ti dokazi zajemajo informacije o strukturi skupine in njenih dejavnosti. Omogočajo primerjavo zneska skupnega davka, ki ga dolgujejo dejanski lastniki oziroma celotna skupina, pri čemer se upošteva posredovanje podjema, in zneska, ki bi se v istih okoliščinah dolgoval, če podjema ne bi bilo.

2.   Država članica lahko to oprostitev odobri za eno davčno leto, če podjem predloži zadostne in objektivne dokaze, da njegovo posredovanje ne zagotavlja davčne ugodnosti za njegove dejanske lastnike oziroma celotno skupino. Ti dokazi zajemajo informacije o strukturi skupine in njenih dejavnosti
  , vključno s seznamom njenih zaposlenih, ki delajo v ekvivalentu polnega delovnega časa
  . Omogočajo primerjavo zneska skupnega davka, ki ga dolgujejo dejanski lastniki oziroma celotna skupina, pri čemer se upošteva posredovanje podjema, in zneska, ki bi se v istih okoliščinah dolgoval, če podjema ne bi bilo.

Sprememba 45

Sprememba 45

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 10 – odstavek 3 a (novo)

Člen 10 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Država članica obravnava zahtevo za oprostitev v devetih mesecih po vložitvi zahtevka in se šteje za sprejeto, če država članica po izteku devetmesečnega obdobja ne predloži odgovora. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Država članica obravnava zahtevo za oprostitev v devetih mesecih po vložitvi zahtevka in se šteje za sprejeto, če država članica po izteku devetmesečnega obdobja ne predloži odgovora.

Sprememba 46

Sprememba 46

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 12 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 12 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Če podjem nima minimalne vsebine za davčne namene v državi članici, katere davčni rezident je, ta država članica
  sprejme eno od naslednjih odločitev: | Če podjem nima minimalne vsebine za davčne namene v državi članici, katere davčni rezident je, ta država članica
  podjemu zavrne zahtevo za potrdilo o davčnem rezidentstvu za uporabo zunaj jurisdikcije te države članice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Če podjem nima minimalne vsebine za davčne namene v državi članici, katere davčni rezident je, ta država članica
  sprejme eno od naslednjih odločitev:

sprejme eno od naslednjih odločitev:

Če podjem nima minimalne vsebine za davčne namene v državi članici, katere davčni rezident je, ta država članica
  podjemu zavrne zahtevo za potrdilo o davčnem rezidentstvu za uporabo zunaj jurisdikcije te države članice.

podjemu zavrne zahtevo za potrdilo o davčnem rezidentstvu za uporabo zunaj jurisdikcije te države članice.

Sprememba 47

Sprememba 47

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 12 – odstavek 1 – točka a

Člen 12 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | podjemu zavrne zahtevo za potrdilo o davčnem rezidentstvu za uporabo zunaj jurisdikcije te države članice; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

(a)

podjemu zavrne zahtevo za potrdilo o davčnem rezidentstvu za uporabo zunaj jurisdikcije te države članice;

podjemu zavrne zahtevo za potrdilo o davčnem rezidentstvu za uporabo zunaj jurisdikcije te države članice;

črtano

črtano

Sprememba 48

Sprememba 48

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 12 – odstavek 1 – točka b

Člen 12 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | izda potrdilo o davčnem rezidentstvu, ki določa, da podjem ni upravičen do ugodnosti iz sporazumov in konvencij o odpravi dvojne obdavčitve dohodka in, če je primerno, kapitala, iz mednarodnih sporazumov s podobnim namenom ali učinkom ter iz členov 4, 5 in 6 Direktive 2011/96/EU in člena 1 Direktive 2003/49/ES. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

(b)

izda potrdilo o davčnem rezidentstvu, ki določa, da podjem ni upravičen do ugodnosti iz sporazumov in konvencij o odpravi dvojne obdavčitve dohodka in, če je primerno, kapitala, iz mednarodnih sporazumov s podobnim namenom ali učinkom ter iz členov 4, 5 in 6 Direktive 2011/96/EU in člena 1 Direktive 2003/49/ES.

izda potrdilo o davčnem rezidentstvu, ki določa, da podjem ni upravičen do ugodnosti iz sporazumov in konvencij o odpravi dvojne obdavčitve dohodka in, če je primerno, kapitala, iz mednarodnih sporazumov s podobnim namenom ali učinkom ter iz členov 4, 5 in 6 Direktive 2011/96/EU in člena 1 Direktive 2003/49/ES.

črtano

črtano

Sprememba 49

Sprememba 49

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 12 – odstavek 1 a (novo)

Člen 12 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Kadar država članica zavrne zahtevo za takšno potrdila, izda uradno izjavo, s katero ustrezno utemelji takšno odločitev in določi, da podjetje ni upravičeno do ugodnosti iz sporazumov in konvencij o odpravi dvojne obdavčitve dohodka in, če je primerno, kapitala, iz mednarodnih sporazumov s podobnim namenom ali učinkom ter iz členov 4, 5 in 6 Direktive 2011/96/EU in člena 1 Direktive 2003/49/ES. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Kadar država članica zavrne zahtevo za takšno potrdila, izda uradno izjavo, s katero ustrezno utemelji takšno odločitev in določi, da podjetje ni upravičeno do ugodnosti iz sporazumov in konvencij o odpravi dvojne obdavčitve dohodka in, če je primerno, kapitala, iz mednarodnih sporazumov s podobnim namenom ali učinkom ter iz členov 4, 5 in 6 Direktive 2011/96/EU in člena 1 Direktive 2003/49/ES.

Kadar država članica zavrne zahtevo za takšno potrdila, izda uradno izjavo, s katero ustrezno utemelji takšno odločitev in določi, da podjetje ni upravičeno do ugodnosti iz sporazumov in konvencij o odpravi dvojne obdavčitve dohodka in, če je primerno, kapitala, iz mednarodnih sporazumov s podobnim namenom ali učinkom ter iz členov 4, 5 in 6 Direktive 2011/96/EU in člena 1 Direktive 2003/49/ES.

Sprememba 50

Sprememba 50

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 12 – odstavek 1 b (novo)

Člen 12 – odstavek 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Komisija v sodelovanju z državami članicami zagotovi, da so te davčne posledice dobro izražene v zvezi z veljavnimi dvostranskimi davčnimi sporazumi s tretjimi državami, tako da prejmejo informacije o domnevnih slamnatih družbah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija v sodelovanju z državami članicami zagotovi, da so te davčne posledice dobro izražene v zvezi z veljavnimi dvostranskimi davčnimi sporazumi s tretjimi državami, tako da prejmejo informacije o domnevnih slamnatih družbah.

Komisija v sodelovanju z državami članicami zagotovi, da so te davčne posledice dobro izražene v zvezi z veljavnimi dvostranskimi davčnimi sporazumi s tretjimi državami, tako da prejmejo informacije o domnevnih slamnatih družbah.

Sprememba 51

Sprememba 51

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 13 – odstavek 1 – točka 2

Člen 13 – odstavek 1 – točka 2

Direktiva 2011/16/EU

Člen 8ad– odstavek 4 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | identifikacijsko številko za DDV podjema, če je na voljo, ki mora poročati v skladu s členom 6 Direktive [Urad za publikacije]; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

identifikacijsko številko za DDV podjema, če je na voljo, ki mora poročati v skladu s členom 6 Direktive [Urad za publikacije];

| (b) | Če ni davčne številke,
  identifikacijsko številko za DDV podjema, če je na voljo, ki mora poročati v skladu s členom 6 Direktive [Urad za publikacije]. |
| --- | --- |

(b)

Če ni davčne številke,
  identifikacijsko številko za DDV podjema, če je na voljo, ki mora poročati v skladu s členom 6 Direktive [Urad za publikacije].

Če ni davčne številke,

Sprememba 52

Sprememba 52

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 13 – odstavek 1 – točka 2

Člen 13 – odstavek 1 – točka 2

Direktiva 2011/16/EU

Člen 8ad– odstavek 4 – točka g

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (g) | povzetek dokaza, ki ga zagotovi podjem v skladu s členom 7(2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(g)

povzetek dokaza, ki ga zagotovi podjem v skladu s členom 7(2).

| (g) | povzetek
  izjave in, če je ustrezno,
  dokaza, ki ga zagotovi podjem v skladu s členom 7(2). |
| --- | --- |

(g)

povzetek
  izjave in, če je ustrezno,
  dokaza, ki ga zagotovi podjem v skladu s členom 7(2).

izjave in, če je ustrezno,

Sprememba 53

Sprememba 53

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 13 – odstavek 1 – točka 2

Člen 13 – odstavek 1 – točka 2

Direktiva 2011/16/EU

Člen 8ad – odstavek 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Kadar pristojni organ države članice v skladu z odstavki 1, 2 ali 3 opredeli druge države članice, ki jih bo poročanje podjema verjetno zadevalo, sporočilo iz navedenih odstavkov vključuje posebno opozorilo za tiste države članice, za katere se šteje, da jih to zadeva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6a.
     
  Kadar pristojni organ države članice v skladu z odstavki 1, 2 ali 3 opredeli druge države članice, ki jih bo poročanje podjema verjetno zadevalo, sporočilo iz navedenih odstavkov vključuje posebno opozorilo za tiste države članice, za katere se šteje, da jih to zadeva.

Sprememba 54

Sprememba 54

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 14 – odstavek 2

Člen 14 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice zagotovijo, da te kazni zajemajo upravno denarno kazen v višini vsaj
  5
   %
  prometa
  podjema v zadevnem davčnem letu, če podjem, ki mora poročati v skladu s členom 6, take zahteve za davčno leto ne izpolni v določenem roku
  ali
  v davčni napovedi na podlagi člena 7 navede napačno prijavo. | Države članice zagotovijo, da te kazni zajemajo upravno denarno kazen v višini vsaj
  2
   %
  prihodkov
  podjema v zadevnem davčnem letu, če podjem, ki mora poročati v skladu s členom 6, take zahteve za davčno leto ne izpolni v določenem roku
  , in upravno denarno kazen v višini vsaj 4 % prihodkov podjema, če podjem, ki mora poročati v skladu s členom 6,
  v davčni napovedi na podlagi člena 7 navede napačno prijavo.
  V primeru podjema z ničelnimi ali nizkimi prihodki, za katerega je opredeljeno, da je pod pragom, ki ga določi nacionalni davčni organ, in ne pod najnižjim pragom, ki ga je Komisija določila v izvedbenem aktu, bi morala kazen temeljiti na skupnih sredstvih podjema. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice zagotovijo, da te kazni zajemajo upravno denarno kazen v višini vsaj
  5
   %
  prometa
  podjema v zadevnem davčnem letu, če podjem, ki mora poročati v skladu s členom 6, take zahteve za davčno leto ne izpolni v določenem roku
  ali
  v davčni napovedi na podlagi člena 7 navede napačno prijavo.

5

prometa

ali

Države članice zagotovijo, da te kazni zajemajo upravno denarno kazen v višini vsaj
  2
   %
  prihodkov
  podjema v zadevnem davčnem letu, če podjem, ki mora poročati v skladu s členom 6, take zahteve za davčno leto ne izpolni v določenem roku
  , in upravno denarno kazen v višini vsaj 4 % prihodkov podjema, če podjem, ki mora poročati v skladu s členom 6,
  v davčni napovedi na podlagi člena 7 navede napačno prijavo.
  V primeru podjema z ničelnimi ali nizkimi prihodki, za katerega je opredeljeno, da je pod pragom, ki ga določi nacionalni davčni organ, in ne pod najnižjim pragom, ki ga je Komisija določila v izvedbenem aktu, bi morala kazen temeljiti na skupnih sredstvih podjema.

2

prihodkov

, in upravno denarno kazen v višini vsaj 4 % prihodkov podjema, če podjem, ki mora poročati v skladu s členom 6,

V primeru podjema z ničelnimi ali nizkimi prihodki, za katerega je opredeljeno, da je pod pragom, ki ga določi nacionalni davčni organ, in ne pod najnižjim pragom, ki ga je Komisija določila v izvedbenem aktu, bi morala kazen temeljiti na skupnih sredstvih podjema.

Sprememba 55

Sprememba 55

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 14 – odstavek 2 a (novo)

Člen 14 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Izvedbeni akti iz drugega pododstavka se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 18a. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Izvedbeni akti iz drugega pododstavka se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 18a.

Izvedbeni akti iz drugega pododstavka se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 18a.

Sprememba 56

Sprememba 56

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 15 – naslov

Člen 15 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Zaprosilo za
  davčni nadzor | Zaprosilo za
  skupne davčne revizije |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Zaprosilo za
  davčni nadzor

davčni nadzor

Zaprosilo za
  skupne davčne revizije

skupne davčne revizije

Sprememba 57

Sprememba 57

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 15 – odstavek 1

Člen 15 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Če
  pristojni organ ene države članice utemeljeno domneva, da podjem, ki je davčni rezident druge države članice, ni izpolnil svojih obveznosti na podlagi te direktive, lahko prva država članica pristojni organ druge države članice zaprosi, naj izvede
  davčni nadzor
  podjema. | Kadar
  pristojni organ ene države članice utemeljeno domneva, da podjem, ki je davčni rezident druge države članice, ni izpolnil svojih obveznosti na podlagi te direktive, lahko prva država članica
  , ob navedbi teh domnev,
  pristojni organ druge države članice zaprosi, naj izvede
  skupno davčno revizijo
  podjema
  v skladu s postopki iz člena 12a Direktive Sveta (EU) 2021/514

   (17). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Če
  pristojni organ ene države članice utemeljeno domneva, da podjem, ki je davčni rezident druge države članice, ni izpolnil svojih obveznosti na podlagi te direktive, lahko prva država članica pristojni organ druge države članice zaprosi, naj izvede
  davčni nadzor
  podjema.

Če

davčni nadzor

Kadar
  pristojni organ ene države članice utemeljeno domneva, da podjem, ki je davčni rezident druge države članice, ni izpolnil svojih obveznosti na podlagi te direktive, lahko prva država članica
  , ob navedbi teh domnev,
  pristojni organ druge države članice zaprosi, naj izvede
  skupno davčno revizijo
  podjema
  v skladu s postopki iz člena 12a Direktive Sveta (EU) 2021/514

   (17).

Kadar

, ob navedbi teh domnev,

skupno davčno revizijo

v skladu s postopki iz člena 12a Direktive Sveta (EU) 2021/514

17

Sprememba 58

Sprememba 58

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 15 – odstavek 2

Člen 15 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Pristojni organ zaprošene države članice začne
  davčni nadzor
  izvajati v enem mesecu od datuma prejema zaprosila in
  ga
  izvede v skladu s predpisi, ki urejajo davčne nadzore v zaprošeni državi članici. | Če pristojni organ prosilec iz pravnih razlogov ne more opraviti skupne davčne revizije,
  pristojni organ zaprošene države članice začne
  nacionalno revizijo
  izvajati v enem mesecu od datuma prejema zaprosila in
  jo
  izvede v skladu s predpisi, ki urejajo davčne nadzore v zaprošeni državi članici. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Pristojni organ zaprošene države članice začne
  davčni nadzor
  izvajati v enem mesecu od datuma prejema zaprosila in
  ga
  izvede v skladu s predpisi, ki urejajo davčne nadzore v zaprošeni državi članici.

davčni nadzor

ga

Če pristojni organ prosilec iz pravnih razlogov ne more opraviti skupne davčne revizije,
  pristojni organ zaprošene države članice začne
  nacionalno revizijo
  izvajati v enem mesecu od datuma prejema zaprosila in
  jo
  izvede v skladu s predpisi, ki urejajo davčne nadzore v zaprošeni državi članici.

Če pristojni organ prosilec iz pravnih razlogov ne more opraviti skupne davčne revizije,

nacionalno revizijo

jo

Sprememba 59

Sprememba 59

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 16 – odstavek 1 – točka f

Člen 16 – odstavek 1 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | število nadzorov v 
  podjetmih
  , ki izpolnjujejo pogoje iz člena 6(1); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

število nadzorov v 
  podjetmih
  , ki izpolnjujejo pogoje iz člena 6(1);

podjetmih

| (f) | število nadzorov v 
  podjemih
  , ki izpolnjujejo pogoje iz člena 6(1)
  , razčlenjeno na skupne revizije in redne nadzore
  ; |
| --- | --- |

(f)

število nadzorov v 
  podjemih
  , ki izpolnjujejo pogoje iz člena 6(1)
  , razčlenjeno na skupne revizije in redne nadzore
  ;

podjemih

, razčlenjeno na skupne revizije in redne nadzore

Sprememba 60

Sprememba 60

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 17 – naslov

Člen 17 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Poročila | Pregled |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Poročila

Poročila

Pregled

Pregled

Sprememba 61

Sprememba 61

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 17 – odstavek 1

Člen 17 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Komisija do
  31
  . 
  decembra 2028
  Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju te direktive. | 1.   Komisija do ...
  [pet let po datumu prenosa te direktive]
  Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju
  in delovanju te direktive. Po potrebi bi bilo treba poročilu priložiti pregled z namenom povečanja učinkovitosti te direktive ter zakonodajni predlog za spremembo
  te direktive. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Komisija do
  31
  . 
  decembra 2028
  Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju te direktive.

1.   Komisija do ...
  [pet let po datumu prenosa te direktive]
  Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju
  in delovanju te direktive. Po potrebi bi bilo treba poročilu priložiti pregled z namenom povečanja učinkovitosti te direktive ter zakonodajni predlog za spremembo
  te direktive.

Sprememba 62

Sprememba 62

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 17 – odstavek 1 a (novo)

Člen 17 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  V poročilu se pregleda in oceni učinek te direktive na davčne prihodke v državah članicah, zmogljivosti davčne uprave in zlasti, ali je treba to direktivo spremeniti. V poročilu se oceni tudi, ali bi bilo primerno v člen 7 dodati vsebinski kazalnik na podlagi dobička pred obdavčitvijo na zaposlenega in razširiti obveznost poročanja o kazalnikih minimalne vsebine za davčne namene iz navedenega člena na regulirane finančne podjeme ter po potrebi pregledati oprostitev, ki jim je bila odobrena v členu 6(2b). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  V poročilu se pregleda in oceni učinek te direktive na davčne prihodke v državah članicah, zmogljivosti davčne uprave in zlasti, ali je treba to direktivo spremeniti. V poročilu se oceni tudi, ali bi bilo primerno v člen 7 dodati vsebinski kazalnik na podlagi dobička pred obdavčitvijo na zaposlenega in razširiti obveznost poročanja o kazalnikih minimalne vsebine za davčne namene iz navedenega člena na regulirane finančne podjeme ter po potrebi pregledati oprostitev, ki jim je bila odobrena v členu 6(2b).

Sprememba 63

Sprememba 63

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 17 – odstavek 2

Člen 17 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Komisija pri pripravi poročila upošteva informacije, ki so jih sporočile države članice v skladu s členom 
  15
  . | 2.   Komisija pri pripravi poročila upošteva informacije, ki so jih sporočile države članice v skladu s členom 
  16
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Komisija pri pripravi poročila upošteva informacije, ki so jih sporočile države članice v skladu s členom 
  15
  .

2.   Komisija pri pripravi poročila upošteva informacije, ki so jih sporočile države članice v skladu s členom 
  16
  .

Sprememba 64

Sprememba 64

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 18 a (novo)

Člen 18 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 18a




  Postopek v odboru





  1.
     
  Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.






  2.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 18a

Postopek v odboru

1.
     
  Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

---

(10)  Direktiva Sveta (EU) 2016/1164 z dne 12. julija 2016 o določitvi pravil proti praksam izogibanja davkom, ki neposredno vplivajo na delovanje notranjega trga (UL L 193, 19.7.2016, str. 1).

10

(11)  Direktiva Sveta 2011/16/EU z dne 15. februarja 2011 o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja in razveljavitvi Direktive 77/799/EGS (UL L 64, 11.3.2011, str. 1).

11

(10)  Direktiva Sveta (EU) 2016/1164 z dne 12. julija 2016 o določitvi pravil proti praksam izogibanja davkom, ki neposredno vplivajo na delovanje notranjega trga (UL L 193, 19.7.2016, str. 1).

10

(11)  Direktiva Sveta 2011/16/EU z dne 15. februarja 2011 o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja in razveljavitvi Direktive 77/799/EGS (UL L 64, 11.3.2011, str. 1).

11

(12)  Direktiva (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma, spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive Komisije 2006/70/ES (UL L 141, 5.6.2015, str. 73).

12

(13)  Generalni sekretariat Sveta, 9637/18 FISC 241 ECOFIN 555, Skupina za kodeks ravnanja (obdavčitev podjetij), Guidance on the interpretation of the third criterion (Smernice o razlagi tretjega merila); OECD/G20 Base Erosion and Profit Shifting Project, Countering Harmful Tax Practices More Effectively, Taking into Account Transparency and Substance, Action 5: Final Report (projekt erozije osnove in preusmerjanja dobička, učinkovitejše preprečevanje škodljivih davčnih praks, upoštevanje preglednosti in vsebine, ukrep 5: končno poročilo).

13

(12)  Direktiva (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma, spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive Komisije 2006/70/ES (UL L 141, 5.6.2015, str. 73).

12

(13)  Generalni sekretariat Sveta, 9637/18 FISC 241 ECOFIN 555, Skupina za kodeks ravnanja (obdavčitev podjetij), Guidance on the interpretation of the third criterion (Smernice o razlagi tretjega merila); OECD/G20 Base Erosion and Profit Shifting Project, Countering Harmful Tax Practices More Effectively, Taking into Account Transparency and Substance, Action 5: Final Report (projekt erozije osnove in preusmerjanja dobička, učinkovitejše preprečevanje škodljivih davčnih praks, upoštevanje preglednosti in vsebine, ukrep 5: končno poročilo).

13

(14)  Direktiva Sveta 2011/96/EU z dne 30. novembra 2011 o skupnem sistemu obdavčitve matičnih družb in odvisnih družb iz različnih držav članic (UL L 345, 29.12.2011, str. 8).

14

(15)  Direktiva Sveta 2003/49/ES z dne 3. junija 2003 o skupnem sistemu obdavčevanja plačil obresti ter licenčnin med povezanimi družbami iz različnih držav članic (UL L 157, 26.6.2003, str. 49).

15

(14)  Direktiva Sveta 2011/96/EU z dne 30. novembra 2011 o skupnem sistemu obdavčitve matičnih družb in odvisnih družb iz različnih držav članic (UL L 345, 29.12.2011, str. 8).

14

(15)  Direktiva Sveta 2003/49/ES z dne 3. junija 2003 o skupnem sistemu obdavčevanja plačil obresti ter licenčnin med povezanimi družbami iz različnih držav članic (UL L 157, 26.6.2003, str. 49).

15

(16)  
  Direktiva Sveta (EU) 2021/514 z dne 22. marca 2021 o spremembi Direktive 2011/16/EU o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja (UL L 104, 25.3.2021, str. 1).

16

Direktiva Sveta (EU) 2021/514 z dne 22. marca 2021 o spremembi Direktive 2011/16/EU o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja (UL L 104, 25.3.2021, str. 1).

(17)  
  Direktiva Sveta (EU) 2021/514 z dne 22. marca 2021 o spremembi Direktive 2011/16/EU o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja (UL L 104, 25.3.2021, str. 1).

17

Direktiva Sveta (EU) 2021/514 z dne 22. marca 2021 o spremembi Direktive 2011/16/EU o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja (UL L 104, 25.3.2021, str. 1).

---