# Uradni list C 245/2023

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 245 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6612. julij 2023 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 245

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6612. julij 2023

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 245/01 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.11136 – PETRONAS / NPI / CANWIND and NORTHWIND (JVs)) (
  1
  ) | 1 |
| 2023/C 245/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10984 – MESSER / TOYOTA TSUSHO EUROPE / JV) (
  1
  ) | 2 |
| 2023/C 245/03 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.11183 – SSG / ORDINA) (
  1
  ) | 3 |
| 2023/C 245/04 | Začetek postopka (Zadeva M.10920 – AMAZON / IROBOT) (
  1
  ) | 4 |

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2023/C 245/01

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.11136 – PETRONAS / NPI / CANWIND and NORTHWIND (JVs)) (
  1
  )

1

1

2023/C 245/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10984 – MESSER / TOYOTA TSUSHO EUROPE / JV) (
  1
  )

1

2

2023/C 245/03

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.11183 – SSG / ORDINA) (
  1
  )

1

3

2023/C 245/04

Začetek postopka (Zadeva M.10920 – AMAZON / IROBOT) (
  1
  )

1

4

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 245/05 | Menjalni tečaji eura – 11. julij 2023 | 5 |
| 2023/C 245/06 | Obvestilo o veljavnih dokazilih o poreklu za izdelke s poreklom iz Gane pri uvozu v Evropsko unijo od 20. avgusta 2023 na podlagi vmesnega sporazuma o gospodarskem partnerstvu med EU in Gano | 6 |
| | Računsko sodišče |
| 2023/C 245/07 | Posebno poročilo 19/2023: Prizadevanja EU za trajnostno upravljanje tal – Neambiciozni standardi in omejena ciljna usmerjenost | 7 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2023/C 245/05

Menjalni tečaji eura – 11. julij 2023

5

2023/C 245/06

Obvestilo o veljavnih dokazilih o poreklu za izdelke s poreklom iz Gane pri uvozu v Evropsko unijo od 20. avgusta 2023 na podlagi vmesnega sporazuma o gospodarskem partnerstvu med EU in Gano

6

Računsko sodišče

2023/C 245/07

Posebno poročilo 19/2023: Prizadevanja EU za trajnostno upravljanje tal – Neambiciozni standardi in omejena ciljna usmerjenost

7

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 245/08 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.11096 – MAPFRE / VAS / JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 8 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 245/09 | Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 10 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2023/C 245/08

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.11096 – MAPFRE / VAS / JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

8

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2023/C 245/09

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

10

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 12.7.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 245/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 245/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.11136 – PETRONAS / NPI / CANWIND and NORTHWIND (JVs))

(Besedilo velja za EGP)

(2023/C 245/01)

Komisija se je 27. junija 2023 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (https://competition-cases.ec.europa.eu/search). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (https://competition-cases.ec.europa.eu/search). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32023M11136. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32023M11136. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 12.7.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 245/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 245/2

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10984 – MESSER / TOYOTA TSUSHO EUROPE / JV)

(Besedilo velja za EGP)

(2023/C 245/02)

Komisija se je 29. junija 2023 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (https://competition-cases.ec.europa.eu/search). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (https://competition-cases.ec.europa.eu/search). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32023M10984. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32023M10984. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 12.7.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 245/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 245/3

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.11183 – SSG / ORDINA)

(Besedilo velja za EGP)

(2023/C 245/03)

Komisija se je 4. julija 2023 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (https://competition-cases.ec.europa.eu/search). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (https://competition-cases.ec.europa.eu/search). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32023M11183. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32023M11183. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 12.7.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 245/4 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 245/4

---

Začetek postopka

(Zadeva M.10920 – AMAZON / IROBOT)

(Besedilo velja za EGP)

(2023/C 245/04)

Dne 6. julij 2023 je Komisija odločila, da začne postopek glede zgoraj navedene zadeve, po ugotovitvi, da priglašena koncentracija sproža resne dvome o združljivosti s skupnim trgom. Začetek postopka odpira drugo fazo preiskave v zvezi s predlagano koncentracijo in ne posega v končno odločitev o zadevi. Odločba je v skladu s členom 6(1)(c) Uredbe Sveta (ES) št.139/2004 (1).

Komisija vabi zainteresirane tretje osebe, da Komisiji predložijo svoje pripombe glede predlagane koncentracije.

Da bi bile pripombe v celoti upoštevane, jih mora Komisija prejeti najpozneje v 15 dneh po datumu te objave. Pripombe pošljite Komisiji po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali pošti z navedbo sklicne številke M.10920 – AMAZON / IROBOT na naslednji naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 12.7.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 245/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 245/5

---

Menjalni tečaji eura (1)

11. julij 2023

(2023/C 245/05)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,0989 |
| JPY | japonski jen | 154,27 |
| DKK | danska krona | 7,4529 |
| GBP | funt šterling | 0,85110 |
| SEK | švedska krona | 11,7600 |
| CHF | švicarski frank | 0,9693 |
| ISK | islandska krona | 146,90 |
| NOK | norveška krona | 11,4520 |
| BGN | bolgarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 23,855 |
| HUF | madžarski forint | 379,50 |
| PLN | poljski zlot | 4,4563 |
| RON | romunski lev | 4,9490 |
| TRY | turška lira | 28,6897 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6493 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4588 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,6023 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7766 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4748 |
| KRW | južnokorejski won | 1 422,26 |
| ZAR | južnoafriški rand | 20,4953 |
| CNY | kitajski juan | 7,9143 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 678,24 |
| MYR | malezijski ringit | 5,1181 |
| PHP | filipinski peso | 60,787 |
| RUB | ruski rubelj | |
| THB | tajski bat | 38,209 |
| BRL | brazilski real | 5,3679 |
| MXN | mehiški peso | 18,7556 |
| INR | indijska rupija | 90,5655 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,0989

JPY

japonski jen

154,27

DKK

danska krona

7,4529

GBP

funt šterling

0,85110

SEK

švedska krona

11,7600

CHF

švicarski frank

0,9693

ISK

islandska krona

146,90

NOK

norveška krona

11,4520

BGN

bolgarski lev

1,9558

CZK

češka krona

23,855

HUF

madžarski forint

379,50

PLN

poljski zlot

4,4563

RON

romunski lev

4,9490

TRY

turška lira

28,6897

AUD

avstralski dolar

1,6493

CAD

kanadski dolar

1,4588

HKD

hongkonški dolar

8,6023

NZD

novozelandski dolar

1,7766

SGD

singapurski dolar

1,4748

KRW

južnokorejski won

1 422,26

ZAR

južnoafriški rand

20,4953

CNY

kitajski juan

7,9143

IDR

indonezijska rupija

16 678,24

MYR

malezijski ringit

5,1181

PHP

filipinski peso

60,787

RUB

ruski rubelj

THB

tajski bat

38,209

BRL

brazilski real

5,3679

MXN

mehiški peso

18,7556

INR

indijska rupija

90,5655

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 12.7.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 245/6 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 245/6

---

Obvestilo o veljavnih dokazilih o poreklu za izdelke s poreklom iz Gane pri uvozu v Evropsko unijo od 20. avgusta 2023 na podlagi vmesnega sporazuma o gospodarskem partnerstvu med EU in Gano

(2023/C 245/06)

To obvestilo se izda v vednost carinskim organom, uvoznikom in gospodarskim subjektom, ki sodelujejo pri uvozu izdelkov s poreklom iz Gane v Evropsko unijo na podlagi vmesnega sporazuma o gospodarskem partnerstvu med EU in Gano (v nadaljnjem besedilu: vmesni SGP).

V skladu s členoma 17(3) in 21(1), točki (b) in (c), Protokola 1 k vmesnemu SGP in brez poseganja v izjeme iz členov 17(4) in 26 navedenega protokola so od 20. avgusta 2023 izdelki s poreklom iz Gane ob uvozu v Evropsko unijo upravičeni do preferencialne tarifne obravnave na podlagi vmesnega SGP samo ob predložitvi izjave o poreklu, ki jo sestavi:

| (i) | izvoznik, registriran v skladu z ustreznimi določbami ganske zakonodaje,
  ali |
| --- | --- |

(i)

izvoznik, registriran v skladu z ustreznimi določbami ganske zakonodaje,

ali

| (ii) | kateri koli izvoznik za vsako pošiljko, ki jo sestavlja en ali več tovorkov, ki vsebujejo izdelke s poreklom, katerih skupna vrednost ne presega 6 000 EUR. |
| --- | --- |

(ii)

kateri koli izvoznik za vsako pošiljko, ki jo sestavlja en ali več tovorkov, ki vsebujejo izdelke s poreklom, katerih skupna vrednost ne presega 6 000 EUR.

---

Računsko sodišče

| 12.7.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 245/7 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 245/7

---

Posebno poročilo 19/2023:

„Prizadevanja EU za trajnostno upravljanje tal – Neambiciozni standardi in omejena ciljna usmerjenost“

(2023/C 245/07)

Evropsko računsko sodišče je objavilo posebno poročilo 19/2023: „Prizadevanja EU za trajnostno upravljanje tal – Neambiciozni standardi in omejena ciljna usmerjenost“.

Poročilo lahko preberete na spletišču Evropskega računskega sodišča https://www.eca.europa.eu/sl/publications/sr-2023-19 ali si ga z njega prenesete.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 12.7.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 245/8 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 245/8

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.11096 – MAPFRE / VAS / JV)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2023/C 245/08)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Vittoria Assicurazioni S.p.A. („VAS“, Italija), ki ga obvladuje podjetje Yafa S.p.A. (Italija), |
| --- | --- |

—

Vittoria Assicurazioni S.p.A. („VAS“, Italija), ki ga obvladuje podjetje Yafa S.p.A. (Italija),

| — | MAPFRE Asistencia, Compañia Internacional de Seguros y Reaseguros S.A. („MAPFRE“, Španija), ki ga obvladuje podjetje Fundación MAPFRE (Španija), |
| --- | --- |

—

MAPFRE Asistencia, Compañia Internacional de Seguros y Reaseguros S.A. („MAPFRE“, Španija), ki ga obvladuje podjetje Fundación MAPFRE (Španija),

| — | novoustanovljeno podjetje („NewCo“, Italija). |
| --- | --- |

—

novoustanovljeno podjetje („NewCo“, Italija).

Podjetji VAS in MAPFRE pridobita v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem NewCo.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic v novoustanovljeni družbi, ki je skupno podjetje.

2.

| — | VAS je italijansko podjetje, dejavno na področju neposrednega in posrednega zavarovanja, ki se ukvarja z zagotavljanjem zavarovalnih produktov v zvezi z vsemi razredi regulativnih tveganj, ki jih določa italijanska zakonodaja, ter s pomožnimi storitvami, |
| --- | --- |

—

VAS je italijansko podjetje, dejavno na področju neposrednega in posrednega zavarovanja, ki se ukvarja z zagotavljanjem zavarovalnih produktov v zvezi z vsemi razredi regulativnih tveganj, ki jih določa italijanska zakonodaja, ter s pomožnimi storitvami,

| — | MAPFRE je špansko podjetje, dejavno v zavarovalniškem in pozavarovalniškem sektorju v 44 državah po svetu, katerega končno obvladujoče podjetje je Fundación MAPFRE, ki opravlja neprofitne dejavnosti splošnega pomena na specializiranih področjih, kot so kultura, spodbujanje zdravja, preventiva, varnost v cestnem prometu, zavarovanje in socialno varstvo, |
| --- | --- |

—

MAPFRE je špansko podjetje, dejavno v zavarovalniškem in pozavarovalniškem sektorju v 44 državah po svetu, katerega končno obvladujoče podjetje je Fundación MAPFRE, ki opravlja neprofitne dejavnosti splošnega pomena na specializiranih področjih, kot so kultura, spodbujanje zdravja, preventiva, varnost v cestnem prometu, zavarovanje in socialno varstvo,

| — | NewCo je novo podjetje, ustanovljeno za ponujanje podpornih storitev v Italiji na področju popravil avtomobilskega stekla in nekaterih storitev za hišne živali. V prihodnosti bo podjetje NewCo morda ponujalo tudi storitve pomoči na domu in podporne storitve na področju zdravja. |
| --- | --- |

—

NewCo je novo podjetje, ustanovljeno za ponujanje podpornih storitev v Italiji na področju popravil avtomobilskega stekla in nekaterih storitev za hišne živali. V prihodnosti bo podjetje NewCo morda ponujalo tudi storitve pomoči na domu in podporne storitve na področju zdravja.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.11096 – MAPFRE / VAS / JV

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

e-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 12.7.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 245/10 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 245/10

---

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2023/C 245/09)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„Salinate de Turda“

EU št.: PGI-RO-02825 – 15.12.2021

ZOP ( ) ZGO (X)

1.   Ime

„Salinate de Turda“

2.   Država članica ali tretja država

Romunija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   Vrsta proizvoda

Skupina 1.2 Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itn.)

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Izraz „Salinate de Turda“ označuje dimljeni mesni proizvod, izdelan po postopku suhega razsoljevanja, iz anatomskih kosov svinjine, kot so ceafă (vrat), cotlet (ledja), piept (potrebušina) in pulpă (stegno), ki se potopijo v naravno izvirsko slanico (lokalno znano kot mărătoare ali murătoare) z mešanico začimb, sladkorjev in mlečnokislinskih starterskih kultur, nato 5–7 dni zorijo, se prekadijo na lesu listavcev (bukve), nato pa sledita zorenje/suho razsoljevanje, ki trajata 20–28 dni.

Za proizvodnjo proizvoda „Salinate de Turda“ se uporabijo naslednje sestavine:

| — | sveža, ohlajena ali zamrznjena svinjina iz trupov zdravih prašičev, ki so bili zaklani v skladu s predpisi (popolna izkrvavitev in takojšnje hlajenje), razrezani in izkoščeni za pridobitev štirih anatomskih kosov; |
| --- | --- |

—

sveža, ohlajena ali zamrznjena svinjina iz trupov zdravih prašičev, ki so bili zaklani v skladu s predpisi (popolna izkrvavitev in takojšnje hlajenje), razrezani in izkoščeni za pridobitev štirih anatomskih kosov;

| — | naravna izvirska slanica, homogena solna raztopina, ki je naravno prisotna v okrožju Cluj. Nadzor kakovosti mora biti opravljen ob dostavi slanice v proizvodni obrat za zagotovitev, da je vsebnost NaCl od 20 do 35 % glede na letni čas. Proizvodnja proizvoda „Salinate de Turda“ z naravno izvirsko slanico z 18–22-odstotno koncentracijo podaljša njegov rok uporabnosti ter izboljša njegovo teksturo, okus, vonj in barvo; |
| --- | --- |

—

naravna izvirska slanica, homogena solna raztopina, ki je naravno prisotna v okrožju Cluj. Nadzor kakovosti mora biti opravljen ob dostavi slanice v proizvodni obrat za zagotovitev, da je vsebnost NaCl od 20 do 35 % glede na letni čas. Proizvodnja proizvoda „Salinate de Turda“ z naravno izvirsko slanico z 18–22-odstotno koncentracijo podaljša njegov rok uporabnosti ter izboljša njegovo teksturo, okus, vonj in barvo;

| — | mešanica začimb (sol, gorčica, brin, poper, lovorovi listi, česen, piment, cimet), sladkorji, mlečnokislinske starterske kulture. |
| --- | --- |

—

mešanica začimb (sol, gorčica, brin, poper, lovorovi listi, česen, piment, cimet), sladkorji, mlečnokislinske starterske kulture.

Kakovostne značilnosti proizvoda „Salinate de Turda“ so naslednje:

| — | njegov zunanji videz določajo značilnosti anatomskega kosa svinjine, ki se uporabi kot surovina, pri čemer ima pulpă temno rdečo zunanjo barvo, enoten videz in prevladujočo temno rdečo barvo, piept je manj enotnega videza in prevladujoče svetlo rdeče barve, v primeru ceafă je ob rdečkasti barvi vidna rahla marmoriranost (majhne lise maščobe, ki prepletajo mišičevje), cotlet pa izkazuje enotno temno rdečo barvo brez vsebnosti maščobe; površina ni lepljiva ter je brez plesni ali tujkov; |
| --- | --- |

—

njegov zunanji videz določajo značilnosti anatomskega kosa svinjine, ki se uporabi kot surovina, pri čemer ima pulpă temno rdečo zunanjo barvo, enoten videz in prevladujočo temno rdečo barvo, piept je manj enotnega videza in prevladujoče svetlo rdeče barve, v primeru ceafă je ob rdečkasti barvi vidna rahla marmoriranost (majhne lise maščobe, ki prepletajo mišičevje), cotlet pa izkazuje enotno temno rdečo barvo brez vsebnosti maščobe; površina ni lepljiva ter je brez plesni ali tujkov;

| — | pri prerezu je barva temno do svetlo rdeča, konsistenca je čvrsta in rahlo prožna in pri razrezu ne razpade; |
| --- | --- |

—

pri prerezu je barva temno do svetlo rdeča, konsistenca je čvrsta in rahlo prožna in pri razrezu ne razpade;

| — | njegov okus in vonj sta slana in značilna za postopek proizvodnje, aroma pa je značilna za mesne proizvode, prekajene na lesu listavcev; |
| --- | --- |

—

njegov okus in vonj sta slana in značilna za postopek proizvodnje, aroma pa je značilna za mesne proizvode, prekajene na lesu listavcev;

| — | kar zadeva fizikalne in kemijske lastnosti, je najvišja vsebnost NaCl 9 %, največja vsebnost vlage 55 %, najmanjša skupna vsebnost beljakovin 15 % in največja vsebnost maščob 48 %. |
| --- | --- |

—

kar zadeva fizikalne in kemijske lastnosti, je najvišja vsebnost NaCl 9 %, največja vsebnost vlage 55 %, najmanjša skupna vsebnost beljakovin 15 % in največja vsebnost maščob 48 %.

Proizvod „Salinate de Turda“ je pakiran cel ali v rezinah.

Proizvod „Salinate de Turda“ je na voljo v štirih vrstah za vsak posamezen anatomski kos svinjine, ki se uporabi kot surovina: ceafă, cotlet, piept ali pulpă.

3.3.   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4.   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Na opredeljenem geografskem območju potekajo vse specifične faze proizvodnje proizvoda „Salinate de Turda“. Te so: priprava surovin/sestavin, razrez, izkoščevanje in izbira mesa, soljenje v naravni izvirski slanici z geografskega območja, dodajanje začimb (v bobnu), prvo zorenje (5–7 dni pri temperaturi od 2 °C do 8 °C, dokler proizvod ne doseže pH 5,6–5,7), kratko (največ 60 minut) prekajevanje na lesu listavcev (z bukovim prahom za dimljenje) pri temperaturi 45–50 °C in drugo zorenje (suho razsoljevanje) v nadzorovanih pogojih (temperatura 14 °C, relativna vlažnost 80 %), ki traja 20–28 dni, dokler pH ni približno 5,3–5,5.

3.5.   Pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

3.6.   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Na etiketah morajo biti poleg simbola inšpekcijskega in certifikacijskega organa navedeni ime „Salinate de Turda“ ter besede Indicație Geografică Protejată (zaščitena geografska označba) ali kratica IGP (ZGO), prilagojena jeziku države, v kateri se proizvod trži.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

V upravnem smislu območje proizvodnje proizvoda „Salinate de Turda“ zajema mestni okraj Turda ter občine Mihai Viteazu, Tureni in Ploscoș v okrožju Cluj.

Image 1

| LEGENDA |
| --- |
| HARTA JUDETULUI CLUJ | ZEMLJEVID OKROŽJA CLUJ |
| JUDETUL XXX | OKROŽJE XXX |
| INFORMAȚII GENERALE | SPLOŠNE INFORMACIJE |
| suprafața totală: 6 674,4  kmp | celotna površina: 6 674,4  km2 |
| populația județului: 703 267 locuitori | prebivalstvo okrožja: 703 267  prebivalcev |
| 5 municipii | 5 mestnih okrajev |
| un oraș | eno mesto |
| 75 de comune | 75 občin |

LEGENDA

HARTA JUDETULUI CLUJ

ZEMLJEVID OKROŽJA CLUJ

JUDETUL XXX

OKROŽJE XXX

INFORMAȚII GENERALE

SPLOŠNE INFORMACIJE

suprafața totală: 6 674,4  kmp

celotna površina: 6 674,4  km2

populația județului: 703 267 locuitori

prebivalstvo okrožja: 703 267  prebivalcev

5 municipii

5 mestnih okrajev

un oraș

eno mesto

75 de comune

75 občin

5.   Povezava z geografskim območjem

Kakovost in značilnosti proizvoda „Salinate de Turda“ izhajajo iz naravnih in/ali človeških dejavnikov območja, o čemer priča veliko literature.

Posebnosti proizvoda

Proizvod „Salinate de Turda“ je edinstven zaradi svojih enkratnih organoleptičnih lastnosti, zlasti svojega posebnega okusa in vonja ter teksture in konsistence, ki so posledica uporabe naravne izvirske slanice v postopku proizvodnje. Soljenje v slanici je koristno zato, ker sol hitreje in enakomerneje prodre v meso, zaradi kakovosti slanice pa meso postane mehko in proizvod s tem pridobi svojo posebno konsistenco (sočnost, prožnost in teksturo).

Ključne značilnosti metode proizvodnje proizvoda „Salinate de Turda“ izhajajo iz dejstva, da soljenje poteka v slanici iz naravnih izvirov v krajih Micești (občina Tureni), Valea Florilor (občina Ploscoș) in Valea Sărată (mestni okraj Turda) v okrožju Cluj, kar je na območju Turde (kjer je veliko izvirov, iz katerih je mogoče črpati slanico za tovrstno uporabo) starodavna praksa.

Postopek soljenja v naravni izvirski slanici z geografskega območja, ki ima visoko vsebnost kalcija in magnezija (v povprečju je vsebnost kalcija v naravni izvirski slanici približno 500 mg/l, vsebnost magnezija pa približno 130 mg/l, v primerjavi z 250 mg/l oziroma 6,5 mg/l v slanici, ki je umetno pripravljena z raztapljanjem soli v vodi), pomeni, da namesto natrijevega klorida delujeta magnezijev klorid in kalcijev klorid, rezultat tega pa je suhomesnati proizvod z manjšo vsebnostjo natrijevega klorida. Slednje spodbujajo tudi značilni biokemični procesi v beljakovinah in maščobah, ki potekajo med začinjanjem v bobnu zaradi procesov ionske izmenjave, ki jih spodbuja povečanje osmotskega tlaka zaradi naravne izvirske slanice. Soljenje v slanici spodbuja delovanje encimov, ki jih proizvajajo na sol odporne mlečnokislinske baterije, ki dobivajo potrebne mikroelemente iz naravne izvirske slanice in pomagajo optimizirati postopke fermentacije med zorenjem. S tako obdelavo in zorenjem proizvod pridobi značilnosti, po katerih se ločuje od drugih mesnih proizvodov, pridobljenih s podobnimi postopki, zlasti kar zadeva njegovo posebno konsistenco (prožnost, teksturo, mehkobo) in barvo ter enakomerno porazdelitev tekočin (kot sta vlaga in solna raztopina) v tkivu.

Postopek proizvodnje proizvoda „Salinate de Turda“ sestavljajo naslednje faze: priprava surovin/sestavin, razrez (svinjina za proizvod „Salinate de Turda“ mora izvirati od prašičev, ki so dosegli ustrezno težo za zakol), izkoščevanje in izbor mesa; soljenje v naravni izvirski slanici z geografskega območja; dodajanje začimb (v bobnu); prvo zorenje v nadzorovanih pogojih (5–7 dni); kratko (največ 60 minut) prekajevanje na lesu listavcev (z bukovim prahom za dimljenje) pri temperaturi 45–50 °C in drugo zorenje (suho razsoljevanje) v nadzorovanih pogojih, ki traja 20–28 dni.

Naravno prekajevanje na lesu listavcev se uporablja že od nekdaj. Tako proizvod obenem pridobi poseben okus in aromo.

Priprava proizvoda za dostavo (rezanje na kose in rezine, pakiranje) ni posebna faza v postopku proizvodnje in se izvaja glede na zahteve trga in strank.

Posebnost geografskega porekla

Naravni dejavniki

Na območjih Sărata in Băile Turda blizu mesta Turda je bogato podzemno nahajališče soli iz tortonskega obdobja, s koncentracijo natrijevega klorida 98,1–99 %.

Geografsko območje, na katerem se proizvaja proizvod „Salinate de Turda“, zajema območja krajev Turda, Mihai Viteazu, Ploscoș in Tureni, na katerih je prisotnost soli glavna značilnost podtalja.

Na vseh preučevanih območjih ima podtalje izjemne zaloge soli, ki so razmeroma blizu površja, in po splošnem prepričanju naj bi bila celo vsa zadevna območja povezana z isto solno žilo. V Turdi in sosednjih občinah je veliko izvirov slanice, ki jih povzroča pronicanje deževnice v rudnike soli, večina pa jih je na območjih, kjer je erozija v teh rudnikih ustvarila razpoke (Valea Sărată Turda, Valea Florilor in Micești).

Človeški dejavniki

Zaradi prisotnosti izvirov slanice so prebivalci Turde in sosednjih občin vedno imeli enostaven dostop do zalog soli. V tradicionalnih načinih uporabe soli, ki se ohranjajo do današnjih dni, se slanica (pogovorno znana kot murătoare, saramură, slatină ali sare lichidă (tekoča sol)) uporablja za prehrano ljudi in živali, obenem pa tudi za zdravljenje nekaterih bolezni.

Izvedene so bile etnografske raziskave, da bi se ugotovilo, kaj prebivalci vaških skupnosti na geografskem območju „Salinate de Turda“ menijo o vplivu naravnih izvirov slanice, pri tem pa so bili poleg opredelitve „posebne etnografske pokrajine“, ki jo v teh skupnostih oblikuje prisotnost virov soli (slanih izvirov) ali njihova odsotnost, dokumentirani tudi tradicionalni načini, kako vaščani v svojem vsakdanjem življenju izkoriščajo vire soli ter predelujejo in doma uporabljajo sol.

O tem, kako lokalni prebivalci uporabljajo naravne izvire slanice za pripravo hrane, priča tudi veliko literature. Med mnogimi viri, ki so na voljo, je v nadaljevanju navedenih nekaj virov, ki pripovedujejo o obstoju in uporabi naravnih izvirov slanice:

| 1. | „V vasi Micești v okrožju Cluj je vrelec koncentrirane slanice, znane kot mărătoare. Ta izvir slanice kaže, da je v bližini podzemni rudnik soli. Slanica iz izvira se zbira v vodnjaku, obdanem z debelimi lesenimi deskami, gladina slanice pa sega vse do površja. Ena od razlag fenomena v Miceștiju je, da ga povzroča deževnica, ki se izpira prek rudnika soli in prodira na površje močno osoljena. Po mnenju strokovnjakov je taka voda zelo primerna za uporabo v kulinariki. Zaradi svoje izjemne kakovosti je posebej primerna za uporabo v živilski industriji. Vaščane Miceștija pa je narava obdarila tudi z blatom, ki se nabira okoli izvirov in ga uporabljajo za blažitev revmatičnih bolečin.“ |
| --- | --- |

1.

„V vasi Micești v okrožju Cluj je vrelec koncentrirane slanice, znane kot mărătoare. Ta izvir slanice kaže, da je v bližini podzemni rudnik soli. Slanica iz izvira se zbira v vodnjaku, obdanem z debelimi lesenimi deskami, gladina slanice pa sega vse do površja. Ena od razlag fenomena v Miceștiju je, da ga povzroča deževnica, ki se izpira prek rudnika soli in prodira na površje močno osoljena. Po mnenju strokovnjakov je taka voda zelo primerna za uporabo v kulinariki. Zaradi svoje izjemne kakovosti je posebej primerna za uporabo v živilski industriji. Vaščane Miceștija pa je narava obdarila tudi z blatom, ki se nabira okoli izvirov in ga uporabljajo za blažitev revmatičnih bolečin.“

| 2. | „Sol je v občini Ploscoș prisotna kot podzemni vir, ki so ga na površju (v majhnih rudnikih) izkoriščali med drugimi že Rimljani. V kraju so tudi izviri slanice in lokalni prebivalci že od davnih časov uporabljajo slanico iz njih. Ovalno oblikovan rudnik soli Valea Florilor je zelo blizu površja saj je ponekod globok le 0,5 metra.“ |
| --- | --- |

2.

„Sol je v občini Ploscoș prisotna kot podzemni vir, ki so ga na površju (v majhnih rudnikih) izkoriščali med drugimi že Rimljani. V kraju so tudi izviri slanice in lokalni prebivalci že od davnih časov uporabljajo slanico iz njih. Ovalno oblikovan rudnik soli Valea Florilor je zelo blizu površja saj je ponekod globok le 0,5 metra.“

| 3. | „Uporaba slanice je v večini teh krajev postala navada ali tradicija in še danes nekatera gospodinjstva v hrani nikoli ne uporabljajo kuhinjske soli, čeprav je ta na voljo v trgovinah. Starejši ljudje so se naučili spoštovati vrednost soli, saj so kot otroci poslušali zgodbe svojih prednikov o tem, kako težko je bilo življenje, ko je bil dostop do soli ali slanice prepovedan ali omejen. Naučili so se tudi, kako doma čim bolje izkoristi slanico, in zanje je ta boljša od vse soli, ki je na voljo v trgovinah: je dragoceno živilo in dar narave.“ |
| --- | --- |

3.

„Uporaba slanice je v večini teh krajev postala navada ali tradicija in še danes nekatera gospodinjstva v hrani nikoli ne uporabljajo kuhinjske soli, čeprav je ta na voljo v trgovinah. Starejši ljudje so se naučili spoštovati vrednost soli, saj so kot otroci poslušali zgodbe svojih prednikov o tem, kako težko je bilo življenje, ko je bil dostop do soli ali slanice prepovedan ali omejen. Naučili so se tudi, kako doma čim bolje izkoristi slanico, in zanje je ta boljša od vse soli, ki je na voljo v trgovinah: je dragoceno živilo in dar narave.“

| 4. | „Eden od najbolj slanih izvirov v Evropi leži približno 20 kilometrov od mesta Cluj-Napoca. Vaščani Miceștija v okrožju Cluj že več desetletij niso kupili niti grama soli, odkar je bil blizu te vasi odkrit eden od najbolj slanih izvirov v Evropi. Vaščani uporabljajo slanico, da pripravljajo hrano tako zase kot za svojo živino. ,Dve ali tri žlice te vode gresta v jušni lonec‘, pravi Vasile Todea, župan občine Tureni, upravnega območja, ki zajema vas Micești. Pove še, da vsako leto prinese domov sod slanice in z njim vse leto hrani svojo družino in domače živali. Naravna izvirska slanica se uporablja tudi za konzerviranje hrane, zlasti svinjine iz zakola prašičev, ki poteka vsako zimo.“ (2007) |
| --- | --- |

4.

„Eden od najbolj slanih izvirov v Evropi leži približno 20 kilometrov od mesta Cluj-Napoca. Vaščani Miceștija v okrožju Cluj že več desetletij niso kupili niti grama soli, odkar je bil blizu te vasi odkrit eden od najbolj slanih izvirov v Evropi. Vaščani uporabljajo slanico, da pripravljajo hrano tako zase kot za svojo živino. ,Dve ali tri žlice te vode gresta v jušni lonec‘, pravi Vasile Todea, župan občine Tureni, upravnega območja, ki zajema vas Micești. Pove še, da vsako leto prinese domov sod slanice in z njim vse leto hrani svojo družino in domače živali. Naravna izvirska slanica se uporablja tudi za konzerviranje hrane, zlasti svinjine iz zakola prašičev, ki poteka vsako zimo.“ (2007)

| 5. | „V vasi je izvir koncentrirane slanice (mărătoare), ki obstaja zaradi podzemnega rudnika soli. Slanica iz izvira se zbira v vodnjaku, obdanem z debelimi lesenimi deskami, gladina slanice pa sega vse do površja. S slanico iz tega izvira so se sistematično oskrbovale okoliške vasi (Tureni, Ceanu Mic, Rediu, Martinești, Comsești, Vâlcelor, Petreștii de Jos, Deleni, Livada, Plaiuri, Agriș, Crăiești in Săliste), uporabljala pa se je pri kuhi in za sušenje svinjine. Ker je bil izvir v javni lasti, so imeli vaščani Miceștija do njega brezplačen dostop, ljudje iz drugih vasi pa so morali plačati dajatev. Taka praksa se je obdržala skoraj do izbruha druge svetovne vojne. Izvir slanice se uporablja še danes.“ |
| --- | --- |

5.

„V vasi je izvir koncentrirane slanice (mărătoare), ki obstaja zaradi podzemnega rudnika soli. Slanica iz izvira se zbira v vodnjaku, obdanem z debelimi lesenimi deskami, gladina slanice pa sega vse do površja. S slanico iz tega izvira so se sistematično oskrbovale okoliške vasi (Tureni, Ceanu Mic, Rediu, Martinești, Comsești, Vâlcelor, Petreștii de Jos, Deleni, Livada, Plaiuri, Agriș, Crăiești in Săliste), uporabljala pa se je pri kuhi in za sušenje svinjine. Ker je bil izvir v javni lasti, so imeli vaščani Miceștija do njega brezplačen dostop, ljudje iz drugih vasi pa so morali plačati dajatev. Taka praksa se je obdržala skoraj do izbruha druge svetovne vojne. Izvir slanice se uporablja še danes.“

| 6. | „Mreža vodotokov v občini zajema več tokov, med njimi tudi barja v pasu Boju-Valea Florilor-Ploscoş ter slanico v zbirnem območju Valea Florilor. Tu je tudi raven teren, prekrit s halofilno vegetacijo, ki je značilna za to slano območje. Sol nastaja v plasti premera 300 metrov, ki leži blizu površja, ponekod na globini 4–5 metrov. V južnem delu območja je vodnjak slanice, ki ga domačini uporabljajo za gospodinjske namene, kot je v letu 2013 poročal župan občine Ploscoș Truța Aurel.“ |
| --- | --- |

6.

„Mreža vodotokov v občini zajema več tokov, med njimi tudi barja v pasu Boju-Valea Florilor-Ploscoş ter slanico v zbirnem območju Valea Florilor. Tu je tudi raven teren, prekrit s halofilno vegetacijo, ki je značilna za to slano območje. Sol nastaja v plasti premera 300 metrov, ki leži blizu površja, ponekod na globini 4–5 metrov. V južnem delu območja je vodnjak slanice, ki ga domačini uporabljajo za gospodinjske namene, kot je v letu 2013 poročal župan občine Ploscoș Truța Aurel.“

| 7. | „Nekoč so se otroci iz Turde skoraj vsak dan šli kopat. Blizu kraja Băi je bil tudi izvir, znan kot ‚izvir slanice‘, saj je vseboval slanico, ki so jo nekateri ljudje nosili domov, da so v njej shranjevali hrano za ozimnico. Ta slanica je imela zelo visoko koncentracijo soli, zato so se v vedrih domačinov hitro oblikovali kristali. Izvir so obiskovali tudi ljudje iz drugih občin v okolici kraja, saj je tako kot ostalo okoliško območje ležal na nahajališču soli.“ |
| --- | --- |

7.

„Nekoč so se otroci iz Turde skoraj vsak dan šli kopat. Blizu kraja Băi je bil tudi izvir, znan kot ‚izvir slanice‘, saj je vseboval slanico, ki so jo nekateri ljudje nosili domov, da so v njej shranjevali hrano za ozimnico. Ta slanica je imela zelo visoko koncentracijo soli, zato so se v vedrih domačinov hitro oblikovali kristali. Izvir so obiskovali tudi ljudje iz drugih občin v okolici kraja, saj je tako kot ostalo okoliško območje ležal na nahajališču soli.“

| 8. | „Dragocen vir za celotno območje, zlasti pa za uporabo v kulinariki, je bil izvir slanice, ki je bil opremljen z vodnjakom, tega pa je nadzoroval stražar iz urada župana Turde. Voda, bogata s soljo, se je uporabljala za konzerviranje hrane in bila nepogrešljiva pri tradicionalnem zakolu prašičev. Skladno s to tradicijo mnogi prebivalci Turde uporabljajo izvir slanice iz Miceștija v svojem gospodinjstvu, saj bolje zmehča svinjino in svinjsko mast.“ |
| --- | --- |

8.

„Dragocen vir za celotno območje, zlasti pa za uporabo v kulinariki, je bil izvir slanice, ki je bil opremljen z vodnjakom, tega pa je nadzoroval stražar iz urada župana Turde. Voda, bogata s soljo, se je uporabljala za konzerviranje hrane in bila nepogrešljiva pri tradicionalnem zakolu prašičev. Skladno s to tradicijo mnogi prebivalci Turde uporabljajo izvir slanice iz Miceștija v svojem gospodinjstvu, saj bolje zmehča svinjino in svinjsko mast.“

Vzročna povezava

Povezava med mesnimi proizvodi „Salinate de Turda“ in območjem proizvodnje izhaja iz dolgoletne lokalne tradicije uporabe slanice in prekajevanja za sušenje svinjine za zimske mesece po tradicionalnem zakolu prašičev, ki je znana že od antičnih časov. Za ta postopek sušenja se uporablja naravna izvirska slanica iz izvirov na lokalnem območju (Micești, Valea Florilor, Valea Sărată Turda).

Med ključnimi značilnostmi metode proizvodnje je dejstvo, da se za soljenje uporablja slanica iz naravnih izvirov na geografskem območju.

Kar zadeva organoleptične lastnosti, se proizvod od ostalih podobnih proizvodov ločuje po mehkobi in sočnosti mesa, konzerviranega z metodami naravnega soljenja v slanici, dodajanja začimb (v bobnu) ter zorenja v nadzorovanih pogojih (vlažnost, temperatura).

Kakovost in značilnosti proizvoda „Salinate de Turda“ izhajajo iz naravnih in/ali človeških dejavnikov območja, o čemer so na voljo dokazi iz literature.

Metoda priprave mesnih proizvodov z naravno izvirsko slanico se je prenaša iz roda v rod in se skozi čas izpopolnjevala. Ker se naravna izvirska slanica uporablja tako pogosto, so ljudje oblikovali okus za arome, ki jih ta daje (ne le) mesnim proizvodom, tradicija pa zato živi dalje.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

https://www.madr.ro/docs/ind-alimentara/2021/Salinate-de-Turda/caiet-de-sarcini-Salinate-de-Turda-2021.pdf

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

---