# Europeiska unionens C 180/2023

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 180 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 66 årgången23 maj 2023 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 180

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

66 årgången23 maj 2023

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | REKOMMENDATIONER |
| | Rådet |
| 2023/C 180/01 | Rådets rekommendation av den 16 maj 2023 om den ekonomiska politiken i euroområdet | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Rådet

2023/C 180/01

Rådets rekommendation av den 16 maj 2023 om den ekonomiska politiken i euroområdet

1

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2023/C 180/02 | Rådets beslut av den 15 maj 2023 om utnämning av ledamöter och suppleanter i styrelsen för Europeiska centrumet för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop) för Tyskland och Irland | 8 |
| 2023/C 180/03 | Rådets beslut av den 15 maj 2023 om utnämning av ledamöter och suppleanter i styrelsen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för Frankrike, Kroatien, Polen och Slovenien | 10 |
| 2023/C 180/04 | Meddelande till de registrerade som omfattas av de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2011/235/Gusp och rådets förordning (EU) nr 359/2011 om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ med hänsyn till situationen i Iran | 12 |
| | Europeiska kommissionen |
| 2023/C 180/05 | Eurons växelkurs – 22 maj 2023 | 14 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

2023/C 180/02

Rådets beslut av den 15 maj 2023 om utnämning av ledamöter och suppleanter i styrelsen för Europeiska centrumet för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop) för Tyskland och Irland

8

2023/C 180/03

Rådets beslut av den 15 maj 2023 om utnämning av ledamöter och suppleanter i styrelsen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för Frankrike, Kroatien, Polen och Slovenien

10

2023/C 180/04

Meddelande till de registrerade som omfattas av de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2011/235/Gusp och rådets förordning (EU) nr 359/2011 om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ med hänsyn till situationen i Iran

12

Europeiska kommissionen

2023/C 180/05

Eurons växelkurs – 22 maj 2023

14

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN |
| | Rådet |
| 2023/C 180/06 | Meddelande till de personer och enheter som omfattas av de åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2011/235/Gusp, genomfört genom rådets genomförandebeslut (Gusp) 2023/987, och i rådets förordning (EU) nr 359/2011, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2023/986, om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ med hänsyn till situationen i Iran | 15 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2023/C 180/07 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.11107 – EDF / SEKG / NEBRAS / QUWATT / SCE-QUVVAT) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 17 |
| 2023/C 180/08 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.11057 – DEKABANK / SC / LBBW / SWIAT) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 19 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2023/C 180/09 | Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 | 21 |
| 2023/C 180/10 | Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 | 31 |

V   Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Rådet

2023/C 180/06

Meddelande till de personer och enheter som omfattas av de åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2011/235/Gusp, genomfört genom rådets genomförandebeslut (Gusp) 2023/987, och i rådets förordning (EU) nr 359/2011, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2023/986, om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ med hänsyn till situationen i Iran

15

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2023/C 180/07

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.11107 – EDF / SEKG / NEBRAS / QUWATT / SCE-QUVVAT) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

17

2023/C 180/08

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.11057 – DEKABANK / SC / LBBW / SWIAT) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

19

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2023/C 180/09

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

21

2023/C 180/10

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

31

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Rådet

| 23.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 180/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 180/1

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 16 maj 2023

om den ekonomiska politiken i euroområdet

(2023/C 180/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 136.1 jämförd med artikel 121.2,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.2,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (2), särskilt artikel 6.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén,

efter att ha hört kommittén för ekonomisk politik, och

av följande skäl:

| (1) | Euroområdets ekonomiska återhämtning under perioden efter covid-19-pandemin har drabbats av avbrott på grund av en rad externa chocker. Tack vare framför allt beslutsamma ekonomisk-politiska åtgärder på både nationell nivå och unionsnivå, samt avskaffandet av åtgärderna för att begränsa smittspridningen, var BNP-tillväxten i euroområdet stark, nämligen 5,3 % år 2021 och 3,5 % 2022. Även arbetsmarknaden visade sig vara motståndskraftig och arbetslösheten ser ut att hamna på rekordlåga 6,7 % 2022. Globala energiprishöjningar, ökad osäkerhet och störningar i leveranskedjorna till följd av Rysslands anfallskrig mot Ukraina har dock lett till en markant nedgång i ekonomisk aktivitet under andra halvåret 2022. Energikrisen har lett till att prognoserna för 2023 har skrivits ned. BNP-tillväxten i euroområdet totalt ser ut att minska till bara 0,3 % år 2023 för att sedan återgå till 1,5 % år 2024. Utvecklingen på energimarknaden och andra råvarumarknader har underblåst inflationen, som med tiden har spritt sig till andra varukategorier och uppgick till 8,5 % år 2022. Inflationen förväntas i nuläget vara fortsatt hög under de närmaste månaderna och ligga kvar på 6,1 % år 2023 för att sedan sjunka under 2024. Arbetsmarknaderna förväntas vara fortsatt resilienta i ett läge där efterfrågan på arbetskraft förblir hög. Eftersom en stor andel av företagen fortfarande rapporterar att det råder brist på arbetskraft ser arbetslösheten ut att bara öka måttligt nästa år och därefter sjunka under 2024. Den nominella lönetillväxten förväntas accelerera under 2023 men fortfarande vara lägre än inflationen, vilket innebär att hushållens köpkraft försvagas.
  Mot denna bakgrund har överskottet i euroområdets bytesbalans krympt i takt med att energibalansen försämrats kraftigt, och framöver kommer den nominella depreciering av euron gentemot US-dollarn och vissa andra valutor som har ägt rum sedan andra halvåret 2021 sannolikt bara stärka konkurrenskraften i blygsam utsträckning med tanke på de höga energikostnaderna. |
| --- | --- |

(1)

Euroområdets ekonomiska återhämtning under perioden efter covid-19-pandemin har drabbats av avbrott på grund av en rad externa chocker. Tack vare framför allt beslutsamma ekonomisk-politiska åtgärder på både nationell nivå och unionsnivå, samt avskaffandet av åtgärderna för att begränsa smittspridningen, var BNP-tillväxten i euroområdet stark, nämligen 5,3 % år 2021 och 3,5 % 2022. Även arbetsmarknaden visade sig vara motståndskraftig och arbetslösheten ser ut att hamna på rekordlåga 6,7 % 2022. Globala energiprishöjningar, ökad osäkerhet och störningar i leveranskedjorna till följd av Rysslands anfallskrig mot Ukraina har dock lett till en markant nedgång i ekonomisk aktivitet under andra halvåret 2022. Energikrisen har lett till att prognoserna för 2023 har skrivits ned. BNP-tillväxten i euroområdet totalt ser ut att minska till bara 0,3 % år 2023 för att sedan återgå till 1,5 % år 2024. Utvecklingen på energimarknaden och andra råvarumarknader har underblåst inflationen, som med tiden har spritt sig till andra varukategorier och uppgick till 8,5 % år 2022. Inflationen förväntas i nuläget vara fortsatt hög under de närmaste månaderna och ligga kvar på 6,1 % år 2023 för att sedan sjunka under 2024. Arbetsmarknaderna förväntas vara fortsatt resilienta i ett läge där efterfrågan på arbetskraft förblir hög. Eftersom en stor andel av företagen fortfarande rapporterar att det råder brist på arbetskraft ser arbetslösheten ut att bara öka måttligt nästa år och därefter sjunka under 2024. Den nominella lönetillväxten förväntas accelerera under 2023 men fortfarande vara lägre än inflationen, vilket innebär att hushållens köpkraft försvagas.

Mot denna bakgrund har överskottet i euroområdets bytesbalans krympt i takt med att energibalansen försämrats kraftigt, och framöver kommer den nominella depreciering av euron gentemot US-dollarn och vissa andra valutor som har ägt rum sedan andra halvåret 2021 sannolikt bara stärka konkurrenskraften i blygsam utsträckning med tanke på de höga energikostnaderna.

| (2) | Det försämrade makroekonomiska läget och de stora prisskillnaderna mellan medlemsstaterna bromsar den konvergerande utvecklingen när det gäller inkomster och konjunkturläge i euroområdet. Även om covid-19-pandemin ledde till djupa men mestadels kortvariga skillnader i makroekonomisk utveckling hade den ändå bara en begränsad och tillfällig inverkan på synkroniseringen av konjunkturcykeln. Energikrisen leder till nya heterogena makroekonomiska effekter i euroområdet. Skillnader mellan ländernas energimix och politiska åtgärder för att mildra energichockens effekter har lett till att den totala inflationen, och kärninflationen, varierar kraftigt inom euroområdet. Högre energipriser och ett ökat tryck i leveranskedjorna har påverkat tillverkningsindustri och tjänstesektorer i olika grad i euroområdets medlemsstater, vilket skulle kunna leda till större skillnader i relativ konkurrenskraft. Även om tillgängliga indikatorer tyder på att skillnaderna i konkurrenskraft inom euroområdet hittills har varit begränsade har bytesbalansskillnaderna nyligen ökat i euroområdet, till följd av främst försämrade energibalanser. |
| --- | --- |

(2)

Det försämrade makroekonomiska läget och de stora prisskillnaderna mellan medlemsstaterna bromsar den konvergerande utvecklingen när det gäller inkomster och konjunkturläge i euroområdet. Även om covid-19-pandemin ledde till djupa men mestadels kortvariga skillnader i makroekonomisk utveckling hade den ändå bara en begränsad och tillfällig inverkan på synkroniseringen av konjunkturcykeln. Energikrisen leder till nya heterogena makroekonomiska effekter i euroområdet. Skillnader mellan ländernas energimix och politiska åtgärder för att mildra energichockens effekter har lett till att den totala inflationen, och kärninflationen, varierar kraftigt inom euroområdet. Högre energipriser och ett ökat tryck i leveranskedjorna har påverkat tillverkningsindustri och tjänstesektorer i olika grad i euroområdets medlemsstater, vilket skulle kunna leda till större skillnader i relativ konkurrenskraft. Även om tillgängliga indikatorer tyder på att skillnaderna i konkurrenskraft inom euroområdet hittills har varit begränsade har bytesbalansskillnaderna nyligen ökat i euroområdet, till följd av främst försämrade energibalanser.

| (3) | Lämpliga och samordnade politiska åtgärder för att hantera de försämrade ekonomiska utsikterna och den höga inflationen kräver att penningpolitiken och finanspolitiken är rätt kalibrerade och samstämmiga. Penningpolitiken måste hantera den höga inflationen. Europeiska centralbanken (ECB) är beredd att ta itu med eventuella risker för en omotiverad och oordnad marknadsutveckling som allvarligt kan hota den penningpolitiska transmissionsmekanismen i euroområdet. I det rådande klimatet skulle en brett baserad expansiv finanspolitik för att stötta efterfrågan elda på inflationstrycket ytterligare. Flera medlemsstater i euroområdet har en hög offentlig skuldsättning. Det krävs därför en finanspolitik som är lämpligt differentierad mellan medlemsstaterna beroende på deras ekonomiska och offentligfinansiella situation, i linje med rådets rekommendationer av den 12 juli 2022 om de nationella reformprogrammen och med avgivande av rådets yttranden om stabilitetsprogrammen 2022 för varje medlemsstat (3). Medlemsstaterna måste även vara beredda att anpassa nationellt finansierade löpande primära utgifter beroende på hur situationen utvecklas och samtidigt bevara en hållbar skuldsättning. Det behövs dessutom riktade och tillfälliga offentligfinansiella åtgärder för att hjälpa sårbara personer och företag, även i syfte att bevara arbetstillfällen och humankapital, samtidigt som prissignalerna och incitamenten att minska energiförbrukningen måste behållas. Det är fortfarande mycket viktigt att medlemsstaterna noga samordnar sina politiska åtgärder. Arbetsmarknadspolitiken och socialpolitiken har också en viktig roll när det gäller att hantera den höga inflationens sociala effekter. Genomsnittslönerna höll inte jämna steg med inflationen under 2022.
  Framöver måste löneutvecklingen vara noggrant avvägd för att skydda löntagarnas köpkraft – i synnerhet låginkomsttagarnas – och samtidigt undvika att lönerna eldar på inflationen och fördjupar de framväxande skillnaderna i konkurrenskraft inom euroområdet och globalt. Främjande av sysselsättning av hög kvalitet kan också bidra till att upprätthålla konsumtionen. Ett aktivt deltagande av arbetsmarknadens parter bidrar till att utmaningar identifieras, bland annat vad gäller specifika utmaningar för den monetära unionen, förbättrar de politiska lösningarna och säkerställer ett större egenansvar för den ekonomiska och sociala agendan. Politiken på utbudssidan kan dessutom bidra till lägre inflation genom att påskynda uppbyggnaden av alternativ energiförsörjning, öka konkurrens och innovation, förbättra resursfördelningen och stödja produktivitetstillväxten. Risker för den finansiella stabiliteten måste också fortsätta att övervakas. |
| --- | --- |

(3)

Lämpliga och samordnade politiska åtgärder för att hantera de försämrade ekonomiska utsikterna och den höga inflationen kräver att penningpolitiken och finanspolitiken är rätt kalibrerade och samstämmiga. Penningpolitiken måste hantera den höga inflationen. Europeiska centralbanken (ECB) är beredd att ta itu med eventuella risker för en omotiverad och oordnad marknadsutveckling som allvarligt kan hota den penningpolitiska transmissionsmekanismen i euroområdet. I det rådande klimatet skulle en brett baserad expansiv finanspolitik för att stötta efterfrågan elda på inflationstrycket ytterligare. Flera medlemsstater i euroområdet har en hög offentlig skuldsättning. Det krävs därför en finanspolitik som är lämpligt differentierad mellan medlemsstaterna beroende på deras ekonomiska och offentligfinansiella situation, i linje med rådets rekommendationer av den 12 juli 2022 om de nationella reformprogrammen och med avgivande av rådets yttranden om stabilitetsprogrammen 2022 för varje medlemsstat (3). Medlemsstaterna måste även vara beredda att anpassa nationellt finansierade löpande primära utgifter beroende på hur situationen utvecklas och samtidigt bevara en hållbar skuldsättning. Det behövs dessutom riktade och tillfälliga offentligfinansiella åtgärder för att hjälpa sårbara personer och företag, även i syfte att bevara arbetstillfällen och humankapital, samtidigt som prissignalerna och incitamenten att minska energiförbrukningen måste behållas. Det är fortfarande mycket viktigt att medlemsstaterna noga samordnar sina politiska åtgärder. Arbetsmarknadspolitiken och socialpolitiken har också en viktig roll när det gäller att hantera den höga inflationens sociala effekter. Genomsnittslönerna höll inte jämna steg med inflationen under 2022.

Framöver måste löneutvecklingen vara noggrant avvägd för att skydda löntagarnas köpkraft – i synnerhet låginkomsttagarnas – och samtidigt undvika att lönerna eldar på inflationen och fördjupar de framväxande skillnaderna i konkurrenskraft inom euroområdet och globalt. Främjande av sysselsättning av hög kvalitet kan också bidra till att upprätthålla konsumtionen. Ett aktivt deltagande av arbetsmarknadens parter bidrar till att utmaningar identifieras, bland annat vad gäller specifika utmaningar för den monetära unionen, förbättrar de politiska lösningarna och säkerställer ett större egenansvar för den ekonomiska och sociala agendan. Politiken på utbudssidan kan dessutom bidra till lägre inflation genom att påskynda uppbyggnaden av alternativ energiförsörjning, öka konkurrens och innovation, förbättra resursfördelningen och stödja produktivitetstillväxten. Risker för den finansiella stabiliteten måste också fortsätta att övervakas.

| (4) | Faciliteten för återhämtning och resiliens inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 (4) (faciliteten) och de sammanhållningspolitiska fonderna är viktiga verktyg för att stärka resiliensen inom euroområdet och stödja konvergens. Genomförandet av faciliteten har kommit långt i euroområdets medlemsstater: mer än 136 000 000 000 EUR har betalats ut i förfinansiering med anledning av att delmål och mål har uppnåtts. Sedan covid-19-pandemin bröt ut har mer än 82 000 000 000 EUR betalats ut från de sammanhållningspolitiska programmen till medlemsstaterna i euroområdet. Faciliteten och de sammanhållningspolitiska fonderna bidrar till euroområdets politiska prioriteringar via flera kanaler: båda stöder den ekonomiska aktiviteten genom ökade investeringar och på längre sikt kommer de planerade investeringarna och strukturreformerna att främja den gröna och den digitala omställningen och samtidigt stimulera högre produktivitetstillväxt och potentiell produktion samt stärka medlemsstaternas motståndskraft. En stor andel av de investeringar och reformer som genomförs inom ramen för faciliteten är relevanta för genomförandet av de politiska prioriteringar för euroområdet som fastställts i tidigare rekommendationer för euroområdet. Det är därför mycket viktigt att hålla uppe takten i reformarbetet genom att fortsätta att genomföra överenskomna reformer och investeringar enligt tidsplanen. |
| --- | --- |

(4)

Faciliteten för återhämtning och resiliens inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 (4) (faciliteten) och de sammanhållningspolitiska fonderna är viktiga verktyg för att stärka resiliensen inom euroområdet och stödja konvergens. Genomförandet av faciliteten har kommit långt i euroområdets medlemsstater: mer än 136 000 000 000 EUR har betalats ut i förfinansiering med anledning av att delmål och mål har uppnåtts. Sedan covid-19-pandemin bröt ut har mer än 82 000 000 000 EUR betalats ut från de sammanhållningspolitiska programmen till medlemsstaterna i euroområdet. Faciliteten och de sammanhållningspolitiska fonderna bidrar till euroområdets politiska prioriteringar via flera kanaler: båda stöder den ekonomiska aktiviteten genom ökade investeringar och på längre sikt kommer de planerade investeringarna och strukturreformerna att främja den gröna och den digitala omställningen och samtidigt stimulera högre produktivitetstillväxt och potentiell produktion samt stärka medlemsstaternas motståndskraft. En stor andel av de investeringar och reformer som genomförs inom ramen för faciliteten är relevanta för genomförandet av de politiska prioriteringar för euroområdet som fastställts i tidigare rekommendationer för euroområdet. Det är därför mycket viktigt att hålla uppe takten i reformarbetet genom att fortsätta att genomföra överenskomna reformer och investeringar enligt tidsplanen.

| (5) | I den årliga översikten över hållbar tillväxt som återfinns i kommissionens meddelande av den 22 november 2022 beskrivs de viktigaste politiska prioriteringarna och riktlinjerna för det kommande året för att säkerställa ett konsekvent ekonomiskpolitiskt agerande på unionsnivå. Den årliga översikten över hållbar tillväxt är strukturerad kring de fyra dimensionerna av konkurrenskraftig hållbarhet, nämligen miljömässig hållbarhet, rättvisa, produktivitet och makroekonomisk stabilitet, och ligger i linje med Förenta nationernas mål för hållbar utveckling. Därutöver innehåller rapporten om förvarningsmekanismen 2023, som offentliggjordes den 22 november 2022, kommissionens analys av potentiella makroekonomiska obalanser som kan hindra medlemsstaternas ekonomier, Ekonomiska och monetära unionen (EMU) och unionen som helhet att fungera väl. |
| --- | --- |

(5)

I den årliga översikten över hållbar tillväxt som återfinns i kommissionens meddelande av den 22 november 2022 beskrivs de viktigaste politiska prioriteringarna och riktlinjerna för det kommande året för att säkerställa ett konsekvent ekonomiskpolitiskt agerande på unionsnivå. Den årliga översikten över hållbar tillväxt är strukturerad kring de fyra dimensionerna av konkurrenskraftig hållbarhet, nämligen miljömässig hållbarhet, rättvisa, produktivitet och makroekonomisk stabilitet, och ligger i linje med Förenta nationernas mål för hållbar utveckling. Därutöver innehåller rapporten om förvarningsmekanismen 2023, som offentliggjordes den 22 november 2022, kommissionens analys av potentiella makroekonomiska obalanser som kan hindra medlemsstaternas ekonomier, Ekonomiska och monetära unionen (EMU) och unionen som helhet att fungera väl.

| (6) | Den stegrande inflationen under det gångna året ledde till en snabb justering av den penningpolitiska inriktningen i hela världen. ECB har börjat normalisera sin penningpolitik för att säkerställa att inflationen så snart som möjligt återgår till det medelfristiga målet på 2 %. Banken har även gjort klart att räntenormaliseringen kommer att fortsätta, med beaktande av hur ekonomiska data utvecklas. Begränsningar på utbudssidan har varit en viktig bidragande orsak till den senaste tidens kraftiga inflation, och inflationsskillnaderna gör det svårare att genomföra penningpolitiken. Att inriktningen på politiken får ett jämnt genomslag i hela euroområdet är en förutsättning för att den ska kunna fullgöra sitt syfte. |
| --- | --- |

(6)

Den stegrande inflationen under det gångna året ledde till en snabb justering av den penningpolitiska inriktningen i hela världen. ECB har börjat normalisera sin penningpolitik för att säkerställa att inflationen så snart som möjligt återgår till det medelfristiga målet på 2 %. Banken har även gjort klart att räntenormaliseringen kommer att fortsätta, med beaktande av hur ekonomiska data utvecklas. Begränsningar på utbudssidan har varit en viktig bidragande orsak till den senaste tidens kraftiga inflation, och inflationsskillnaderna gör det svårare att genomföra penningpolitiken. Att inriktningen på politiken får ett jämnt genomslag i hela euroområdet är en förutsättning för att den ska kunna fullgöra sitt syfte.

| (7) | Den finanspolitiska inriktningen i euroområdet, mätt som förändringen i primära nettoutgifter i förhållande till den genomsnittliga potentiella tillväxten, beräknades enligt kommissionen vara expansiv under 2022 och i stort sett neutral under 2023, men skulle bli expansiv om ytterligare energistödåtgärder skulle vidtas eller om de nuvarande åtgärderna skulle förlängas så att de omfattar hela 2023. Under 2023 bör finanspolitiken undvika att förstärka de pågående utbudschockernas inflationsdrivande effekter, och brett baserade finanspolitiska impulser är inte motiverade på vare sig nationell nivå eller i euroområdet som helhet. Utmaningen är särskilt akut för medlemsstater med hög kärninflation, även mot bakgrund av de allvarliga ekonomiska och sociala svårigheter som orsakas av urholkningen av löntagarnas, och inte minst låginkomsttagarnas, köpkraft. Finanspolitiken bör dessutom vara fortsatt försiktig och kombinera högre investeringar med kontroll av ökningen i primära löpande nettoutgifter. I detta sammanhang ligger den förväntade ytterligare ökningen vad avser utnyttjandet av medel från faciliteten samt nationellt finansierade investeringar i medlemsstaterna i linje med behovet av ökade offentliga och privata investeringar för den gröna och den digitala omställningen och för energitryggheten. En flexibel finanspolitik skulle samtidigt göra det lättare att hantera den stora osäkerheten och de stora nedåtriskerna för de ekonomiska utsikterna, utan att undergräva incitamenten för energiomställningen. Det har i covid-19-pandemins spår uppstått mycket höga skuldnivåer i euroområdet och även om den offentliga skulden förväntas minska kommer den att vara betydligt högre än före pandemin även framöver. Även om riskerna för den kortsiktiga hållbarheten i hög grad har minskat är riskerna på medellång och lång sikt fortfarande stora i flera medlemsstater, och räntehöjningarna förväntas att gradvis leda till en högre skuldbörda. |
| --- | --- |

(7)

Den finanspolitiska inriktningen i euroområdet, mätt som förändringen i primära nettoutgifter i förhållande till den genomsnittliga potentiella tillväxten, beräknades enligt kommissionen vara expansiv under 2022 och i stort sett neutral under 2023, men skulle bli expansiv om ytterligare energistödåtgärder skulle vidtas eller om de nuvarande åtgärderna skulle förlängas så att de omfattar hela 2023. Under 2023 bör finanspolitiken undvika att förstärka de pågående utbudschockernas inflationsdrivande effekter, och brett baserade finanspolitiska impulser är inte motiverade på vare sig nationell nivå eller i euroområdet som helhet. Utmaningen är särskilt akut för medlemsstater med hög kärninflation, även mot bakgrund av de allvarliga ekonomiska och sociala svårigheter som orsakas av urholkningen av löntagarnas, och inte minst låginkomsttagarnas, köpkraft. Finanspolitiken bör dessutom vara fortsatt försiktig och kombinera högre investeringar med kontroll av ökningen i primära löpande nettoutgifter. I detta sammanhang ligger den förväntade ytterligare ökningen vad avser utnyttjandet av medel från faciliteten samt nationellt finansierade investeringar i medlemsstaterna i linje med behovet av ökade offentliga och privata investeringar för den gröna och den digitala omställningen och för energitryggheten. En flexibel finanspolitik skulle samtidigt göra det lättare att hantera den stora osäkerheten och de stora nedåtriskerna för de ekonomiska utsikterna, utan att undergräva incitamenten för energiomställningen. Det har i covid-19-pandemins spår uppstått mycket höga skuldnivåer i euroområdet och även om den offentliga skulden förväntas minska kommer den att vara betydligt högre än före pandemin även framöver. Även om riskerna för den kortsiktiga hållbarheten i hög grad har minskat är riskerna på medellång och lång sikt fortfarande stora i flera medlemsstater, och räntehöjningarna förväntas att gradvis leda till en högre skuldbörda.

| (8) | För att hantera de stigande energipriserna har medlemsstaterna i euroområdet vidtagit nödåtgärder som beräknas motsvara 1,25 % av BNP 2022 och upp till 1 % 2023, där den förväntade minskningen beror på energiprisutvecklingen och den planerade utfasningen av åtgärder i samband med denna utveckling. Enligt kommissionens ekonomiska höstprognos 2022 syftar de åtgärder som hittills har vidtagits främst till att mildra prisökningarna, och bara i genomsnitt 20 % är riktade inkomståtgärder. Det är nödvändigt att begränsa de offentligfinansiella kostnaderna för sådana stödåtgärder, varvid hänsyn ska tas till hur deras effekter är fördelade över olika inkomstgrupper, till inverkan på efterfrågan på energi och investeringar i den gröna omställningen samt till eventuella snedvridningar av den inre marknaden och negativa spridningseffekter mellan medlemsstaterna. Det är därför viktigt att enas om ett gemensamt tillvägagångssätt. Man skulle särskilt kunna undersöka en väl avvägd tvådelad prissättningsmodell för energi, där sårbara konsumenter kan räkna med reglerade priser upp till en viss förbrukningsnivå, och andra system som uppnår liknande mål, med beaktande av nationella förhållanden. Därutöver skulle man kunna reflektera över lämpliga sätt att avveckla stödet i takt med att trycket på energipriserna minskar. Förutom tillfälliga energiåtgärder kan offentliga och privata investeringar bidra till energioberoende och energitrygghet samt till den gröna omställningen. Euroområdet har sedan den globala finanskrisen lidit av låga nivåer av såväl privata som offentliga investeringar.
  Politiska åtgärder som vidtagits med anledning av covid-19-krisen, där exceptionellt stöd har getts genom NextGenerationEU, har bidragit till att hålla uppe de offentliga investeringarna och haft en positiv inverkan på den potentiella tillväxten, särskilt i de medlemsstater som har den högsta offentliga skuldbördan. Ökade privata och offentliga investeringar, i synnerhet genom genomförandet av återhämtnings- och resiliensplanerna, av de sammanhållningspolitiska programmen och av de nationella energi- och klimatplaner som medlemsstaterna ska uppdatera senast i juni 2023 är avgörande för en hållbar och sammanhållen tillväxt och för att uppnå den gröna och den digitala omställningen. |
| --- | --- |

(8)

För att hantera de stigande energipriserna har medlemsstaterna i euroområdet vidtagit nödåtgärder som beräknas motsvara 1,25 % av BNP 2022 och upp till 1 % 2023, där den förväntade minskningen beror på energiprisutvecklingen och den planerade utfasningen av åtgärder i samband med denna utveckling. Enligt kommissionens ekonomiska höstprognos 2022 syftar de åtgärder som hittills har vidtagits främst till att mildra prisökningarna, och bara i genomsnitt 20 % är riktade inkomståtgärder. Det är nödvändigt att begränsa de offentligfinansiella kostnaderna för sådana stödåtgärder, varvid hänsyn ska tas till hur deras effekter är fördelade över olika inkomstgrupper, till inverkan på efterfrågan på energi och investeringar i den gröna omställningen samt till eventuella snedvridningar av den inre marknaden och negativa spridningseffekter mellan medlemsstaterna. Det är därför viktigt att enas om ett gemensamt tillvägagångssätt. Man skulle särskilt kunna undersöka en väl avvägd tvådelad prissättningsmodell för energi, där sårbara konsumenter kan räkna med reglerade priser upp till en viss förbrukningsnivå, och andra system som uppnår liknande mål, med beaktande av nationella förhållanden. Därutöver skulle man kunna reflektera över lämpliga sätt att avveckla stödet i takt med att trycket på energipriserna minskar. Förutom tillfälliga energiåtgärder kan offentliga och privata investeringar bidra till energioberoende och energitrygghet samt till den gröna omställningen. Euroområdet har sedan den globala finanskrisen lidit av låga nivåer av såväl privata som offentliga investeringar.

Politiska åtgärder som vidtagits med anledning av covid-19-krisen, där exceptionellt stöd har getts genom NextGenerationEU, har bidragit till att hålla uppe de offentliga investeringarna och haft en positiv inverkan på den potentiella tillväxten, särskilt i de medlemsstater som har den högsta offentliga skuldbördan. Ökade privata och offentliga investeringar, i synnerhet genom genomförandet av återhämtnings- och resiliensplanerna, av de sammanhållningspolitiska programmen och av de nationella energi- och klimatplaner som medlemsstaterna ska uppdatera senast i juni 2023 är avgörande för en hållbar och sammanhållen tillväxt och för att uppnå den gröna och den digitala omställningen.

| (9) | Den 9 november 2022 offentliggjorde kommissionen meddelandet om riktlinjer för en reform av EU:s ramverk för ekonomisk styrning för att effektivisera den ekonomiska övervakningen och samordningen av politiken i unionen. Det meddelandet syftar till att skapa en enklare och integrerad struktur för budgetövervakningen på makronivå i syfte att säkerställa en hållbar skuldsättning och främja en hållbar och inkluderande tillväxt. Viktiga delar av meddelandet syftar till att förenkla ramen, stärka det nationella egenansvaret och förbättra efterlevnadskontrollen. I det meddelandet föreslås att den finanspolitiska kursen ska anges i medelfristiga finans- och strukturpolitiska planer som läggs fram av medlemsstaterna inom ramen för en transparent och gemensam unionsram. Dessa planer, som skulle antas av rådet, skulle innehålla alla åtaganden vad gäller offentliga finanser, reformer och investeringar som bidrar till hållbar skuldsättning och hållbar tillväxt samt beaktar unionens och medlemsstaternas prioriteringar. Reform- och investeringsåtaganden i den nationella medelfristiga finans- och strukturpolitiska planen skulle göra det möjligt att förlänga perioden för finanspolitisk anpassning.
  Fördragets referensvärden skulle kvarstå (3 % av BNP för underskottet och 60 % av BNP för skuldsättningen) men ramen utgå från en mer riskbaserad övervakning inriktad på skuldhållbarhet. När det gäller förfarandet vid makroekonomiska obalanser är det viktigt att fortsätta att ta itu med makroekonomiska obalanser på ett samordnat och balanserat sätt. I kommissionens meddelande föreslås att ramen ska vara mer framåtblickande så att det blir möjligt att upptäcka framväxande risker i takt med att de uppstår. Bedömningen av huruvida det föreligger obalanser skulle även fortsättningsvis baseras på tre kriterier: svårighetsgrad, utveckling och politiska åtgärder. Kriterierna om utveckling och den berörda medlemsstatens politiska agerande skulle dock få större tyngd i bedömningen. |
| --- | --- |

(9)

Den 9 november 2022 offentliggjorde kommissionen meddelandet om riktlinjer för en reform av EU:s ramverk för ekonomisk styrning för att effektivisera den ekonomiska övervakningen och samordningen av politiken i unionen. Det meddelandet syftar till att skapa en enklare och integrerad struktur för budgetövervakningen på makronivå i syfte att säkerställa en hållbar skuldsättning och främja en hållbar och inkluderande tillväxt. Viktiga delar av meddelandet syftar till att förenkla ramen, stärka det nationella egenansvaret och förbättra efterlevnadskontrollen. I det meddelandet föreslås att den finanspolitiska kursen ska anges i medelfristiga finans- och strukturpolitiska planer som läggs fram av medlemsstaterna inom ramen för en transparent och gemensam unionsram. Dessa planer, som skulle antas av rådet, skulle innehålla alla åtaganden vad gäller offentliga finanser, reformer och investeringar som bidrar till hållbar skuldsättning och hållbar tillväxt samt beaktar unionens och medlemsstaternas prioriteringar. Reform- och investeringsåtaganden i den nationella medelfristiga finans- och strukturpolitiska planen skulle göra det möjligt att förlänga perioden för finanspolitisk anpassning.

Fördragets referensvärden skulle kvarstå (3 % av BNP för underskottet och 60 % av BNP för skuldsättningen) men ramen utgå från en mer riskbaserad övervakning inriktad på skuldhållbarhet. När det gäller förfarandet vid makroekonomiska obalanser är det viktigt att fortsätta att ta itu med makroekonomiska obalanser på ett samordnat och balanserat sätt. I kommissionens meddelande föreslås att ramen ska vara mer framåtblickande så att det blir möjligt att upptäcka framväxande risker i takt med att de uppstår. Bedömningen av huruvida det föreligger obalanser skulle även fortsättningsvis baseras på tre kriterier: svårighetsgrad, utveckling och politiska åtgärder. Kriterierna om utveckling och den berörda medlemsstatens politiska agerande skulle dock få större tyngd i bedömningen.

| (10) | Euroområdets arbetsmarknad har visat sig vara anmärkningsvärt motståndskraftig tack vare de politiska stödåtgärder som vidtogs under covid-19-krisen. Under första kvartalet 2022 var det totala antalet arbetade timmar högre än före pandemin och sysselsättningen fortsatte att växa under hela första hälften av 2022 till historiskt höga nivåer andra kvartalet 2022, vilket pressade ned arbetslösheten till 6,8 %, som är den lägsta nivån sedan euron infördes. Det finns emellertid fortfarande utrymme för förbättringar när det gäller att få in kvinnor, unga och äldre personer, personer med funktionsnedsättning och sårbara grupper på arbetsmarknaden. Framöver ser den förväntade nedgången i ekonomisk aktivitet ut att dra ned sysselsättningsutsikterna och arbetslösheten därför stiga något under 2023. Det finns få tecken på att covid-19-krisen ledde till någon strukturell försämring vad gäller jobbmatchning.
  Det finns dock stora skillnader mellan arbetsmarknaderna i olika medlemsstater och inom olika sektorer. Jobbskapandet har sedan 2019 varit starkast inom informationsteknik och professionella tjänster, medan transportsektorn samt hotell- och restaurangsektorn har haft jobbförluster. Demografiska förändringar kommer sannolikt också att leda till ett stramare läge på euroområdets arbetsmarknader. Lämpliga och effektiva satsningar på utbildning av god kvalitet i alla åldersgrupper kommer att vara avgörande för att minska kompetensbristen i dag och i framtiden och stödja den gröna och den digitala omställningen. Löneutvecklingen accelererade något under 2022, vilket ledde till en aggregerad ökning i enhetsarbetskostnaderna. Den var dock måttlig totalt sett och beräknas understiga inflationstakten med god marginal. Den reala ersättningen per anställd beräknas sjunka med 2,8 % under 2022 och med ytterligare 0,9 % under 2023 innan en del av denna försämring hämtas in under 2024. Förankrade inflationsförväntningar spelar en viktig roll för att minska risken att snabbt stigande löneanspråk driver upp inflationen ytterligare. |
| --- | --- |

(10)

Euroområdets arbetsmarknad har visat sig vara anmärkningsvärt motståndskraftig tack vare de politiska stödåtgärder som vidtogs under covid-19-krisen. Under första kvartalet 2022 var det totala antalet arbetade timmar högre än före pandemin och sysselsättningen fortsatte att växa under hela första hälften av 2022 till historiskt höga nivåer andra kvartalet 2022, vilket pressade ned arbetslösheten till 6,8 %, som är den lägsta nivån sedan euron infördes. Det finns emellertid fortfarande utrymme för förbättringar när det gäller att få in kvinnor, unga och äldre personer, personer med funktionsnedsättning och sårbara grupper på arbetsmarknaden. Framöver ser den förväntade nedgången i ekonomisk aktivitet ut att dra ned sysselsättningsutsikterna och arbetslösheten därför stiga något under 2023. Det finns få tecken på att covid-19-krisen ledde till någon strukturell försämring vad gäller jobbmatchning.

Det finns dock stora skillnader mellan arbetsmarknaderna i olika medlemsstater och inom olika sektorer. Jobbskapandet har sedan 2019 varit starkast inom informationsteknik och professionella tjänster, medan transportsektorn samt hotell- och restaurangsektorn har haft jobbförluster. Demografiska förändringar kommer sannolikt också att leda till ett stramare läge på euroområdets arbetsmarknader. Lämpliga och effektiva satsningar på utbildning av god kvalitet i alla åldersgrupper kommer att vara avgörande för att minska kompetensbristen i dag och i framtiden och stödja den gröna och den digitala omställningen. Löneutvecklingen accelererade något under 2022, vilket ledde till en aggregerad ökning i enhetsarbetskostnaderna. Den var dock måttlig totalt sett och beräknas understiga inflationstakten med god marginal. Den reala ersättningen per anställd beräknas sjunka med 2,8 % under 2022 och med ytterligare 0,9 % under 2023 innan en del av denna försämring hämtas in under 2024. Förankrade inflationsförväntningar spelar en viktig roll för att minska risken att snabbt stigande löneanspråk driver upp inflationen ytterligare.

| (11) | Strukturreformer, bland annat inom ramen för den europeiska gröna given eller gröna och digitala reformer som får stöd från faciliteten, särskilt efter de ändringar som infördes i förordning (EU) 2021/241 genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/435 (5) i syfte att införa REPowerEU-planen som återfinns i kommissionens meddelande av den 18 maj 2022, är viktiga för att stärka den inre marknaden och motståndskraften hos euroområdets ekonomier. I detta avseende är det också viktigt att genomföra de landspecifika reformer som rekommenderats av rådet 2022 inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Ytterligare förbättringar av företagsklimatet, bland annat genom att minska hindren för investeringar och omfördelning av kapital, modernisera offentliga förvaltningar, skynda på beviljandet av tillstånd samtidigt som miljön skyddas och restriktiva regelverk avskaffas, kan öka produktiviteten och tillväxten. Reformer är tillsammans med investeringar avgörande för att lyckas med den gröna och den digitala omställningen, i synnerhet för att förbättra energieffektiviteten, stödja omställningen till klimatneutralitet och öka utbudet och användningen av förnybar energi, samt för att stödja omskolning och kompetenshöjning. Den snabba och ihållande uppgången i energipriser har satt press på de energiintensiva industriernas och de små och medelstora företagens affärsmodeller, vilket har fått effekter för sysselsättningen och humankapitalet. Effektiva insolvenssystem kan underlätta omställningen och göra det lättare att omfördela resurser. Det finns fortfarande stora skillnader mellan insolvenssystemen i euroområdet, och en effektivisering och harmonisering skulle främja den ekonomiska anpassningen och den inre marknaden för kapital. |
| --- | --- |

(11)

Strukturreformer, bland annat inom ramen för den europeiska gröna given eller gröna och digitala reformer som får stöd från faciliteten, särskilt efter de ändringar som infördes i förordning (EU) 2021/241 genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/435 (5) i syfte att införa REPowerEU-planen som återfinns i kommissionens meddelande av den 18 maj 2022, är viktiga för att stärka den inre marknaden och motståndskraften hos euroområdets ekonomier. I detta avseende är det också viktigt att genomföra de landspecifika reformer som rekommenderats av rådet 2022 inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Ytterligare förbättringar av företagsklimatet, bland annat genom att minska hindren för investeringar och omfördelning av kapital, modernisera offentliga förvaltningar, skynda på beviljandet av tillstånd samtidigt som miljön skyddas och restriktiva regelverk avskaffas, kan öka produktiviteten och tillväxten. Reformer är tillsammans med investeringar avgörande för att lyckas med den gröna och den digitala omställningen, i synnerhet för att förbättra energieffektiviteten, stödja omställningen till klimatneutralitet och öka utbudet och användningen av förnybar energi, samt för att stödja omskolning och kompetenshöjning. Den snabba och ihållande uppgången i energipriser har satt press på de energiintensiva industriernas och de små och medelstora företagens affärsmodeller, vilket har fått effekter för sysselsättningen och humankapitalet. Effektiva insolvenssystem kan underlätta omställningen och göra det lättare att omfördela resurser. Det finns fortfarande stora skillnader mellan insolvenssystemen i euroområdet, och en effektivisering och harmonisering skulle främja den ekonomiska anpassningen och den inre marknaden för kapital.

| (12) | Under 2022 visade sig banksektorn på det hela taget vara motståndskraftig. Även om banksektorn i euroområdet som helhet är välkapitaliserad och har haft en förbättrad lönsamhet sedan 2021, kan en plötslig försämring av de makroekonomiska utsikterna i kombination med högre räntor som innebär ökade kostnader för låntagarna, leda till en försämring av kvaliteten på dess tillgångar. I ett läge där tillgången till krediter stramas åt är det viktigt att risker upptäcks i tid, att proaktiva kontakter tas med låntagare och att nödlidande lån hanteras aktivt för att bankerna ska behålla sin förmåga att finansiera ekonomin. Kreditinstitutens motståndskraft kan påverkas negativt av strukturella faktorer, bl.a. överkapacitet och konkurrens från nya leverantörer av finansiella tjänster. Även andra risker kan uppstå på finansmarknaderna. Framför allt kan högre riskpremier och ett stramare likviditetsläge leda till att tillgångspriserna sjunker. Detta kan till följd av marginalsäkerhetskrav orsaka ytterligare påfrestningar utöver den likviditetsstress som vissa energiföretag redan upplever. Hur bostadsmarknaden och marknaden för kommersiella fastigheter reagerar på högre räntesatser måste också noggrant övervakas, eftersom lägre efterfrågan och försämrad förmåga att klara av räntor och amorteringar kan pressa ned fastighetspriserna och förstärka konjunkturella risker, särskilt i de medlemsstater i euroområdet där hushållens skuldsättning är hög. Det är även viktigt att i större utsträckning uppmärksamma de ökade cyberriskerna, och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2554 (6) kommer att stärka finansiella företags motståndskraft mot risker knutna till informations- och kommunikationsteknik. I september 2022 utfärdade Europeiska systemrisknämnden (ESRB) rekommendation ESRB/2022/7 som innehåller en varning där den privata sektorns institutioner, marknadsaktörer och berörda myndigheter uppmanades att fortsätta att förbereda sig för tailriskscenarier. |
| --- | --- |

(12)

Under 2022 visade sig banksektorn på det hela taget vara motståndskraftig. Även om banksektorn i euroområdet som helhet är välkapitaliserad och har haft en förbättrad lönsamhet sedan 2021, kan en plötslig försämring av de makroekonomiska utsikterna i kombination med högre räntor som innebär ökade kostnader för låntagarna, leda till en försämring av kvaliteten på dess tillgångar. I ett läge där tillgången till krediter stramas åt är det viktigt att risker upptäcks i tid, att proaktiva kontakter tas med låntagare och att nödlidande lån hanteras aktivt för att bankerna ska behålla sin förmåga att finansiera ekonomin. Kreditinstitutens motståndskraft kan påverkas negativt av strukturella faktorer, bl.a. överkapacitet och konkurrens från nya leverantörer av finansiella tjänster. Även andra risker kan uppstå på finansmarknaderna. Framför allt kan högre riskpremier och ett stramare likviditetsläge leda till att tillgångspriserna sjunker. Detta kan till följd av marginalsäkerhetskrav orsaka ytterligare påfrestningar utöver den likviditetsstress som vissa energiföretag redan upplever. Hur bostadsmarknaden och marknaden för kommersiella fastigheter reagerar på högre räntesatser måste också noggrant övervakas, eftersom lägre efterfrågan och försämrad förmåga att klara av räntor och amorteringar kan pressa ned fastighetspriserna och förstärka konjunkturella risker, särskilt i de medlemsstater i euroområdet där hushållens skuldsättning är hög. Det är även viktigt att i större utsträckning uppmärksamma de ökade cyberriskerna, och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2554 (6) kommer att stärka finansiella företags motståndskraft mot risker knutna till informations- och kommunikationsteknik. I september 2022 utfärdade Europeiska systemrisknämnden (ESRB) rekommendation ESRB/2022/7 som innehåller en varning där den privata sektorns institutioner, marknadsaktörer och berörda myndigheter uppmanades att fortsätta att förbereda sig för tailriskscenarier.

| (13) | I juni 2022 enades Eurogruppen om att arbetet med bankunionens framtid som ett omedelbart steg bör inriktas på att stärka det gemensamma ramverket för hantering av bankkriser och nationella insättningsgarantisystem för att skapa ett ramverk som passar för alla typer av banker. Eurogruppen åtog sig att därefter se över bankunionen och i samförstånd fastställa möjliga ytterligare åtgärder när det gäller övriga kvarstående delar för att stärka och fullborda bankunionen. Kommissionen har meddelat att den avser att lägga fram ett lagstiftningsförslag om ramverket för krishantering och insättningsgarantier under första halvåret 2023. Ändringar av ramverket för krishantering och insättningsgarantier kan göra euroområdets banksektor mer motståndskraftig. Kommissionen har även meddelat att den under första halvåret 2023 kommer att lägga fram ett lagstiftningsförslag om att skapa en digital euro och reglera dess viktigaste aspekter, med förbehåll för medlagstiftarnas beslut. Ett eventuellt beslut om utgivningen av den digitala euron skulle fattas av ECB-rådet efter slutförandet av en potentiell genomförandefas. En digital euro, som skulle vara ett komplement till sedlar och mynt, skulle ha flera fördelar för euroområdets ekonomi. Den skulle framför allt underlätta digitaliseringen av ekonomin och innovationer när det gäller betalningar, och samtidigt stärka eurons internationella roll. Utvecklingen av en digital euro skulle i det geopolitiska läge som för närvarande råder dessutom kunna stärka euroområdets och unionens ekonomiska och finansiella oberoende. |
| --- | --- |

(13)

I juni 2022 enades Eurogruppen om att arbetet med bankunionens framtid som ett omedelbart steg bör inriktas på att stärka det gemensamma ramverket för hantering av bankkriser och nationella insättningsgarantisystem för att skapa ett ramverk som passar för alla typer av banker. Eurogruppen åtog sig att därefter se över bankunionen och i samförstånd fastställa möjliga ytterligare åtgärder när det gäller övriga kvarstående delar för att stärka och fullborda bankunionen. Kommissionen har meddelat att den avser att lägga fram ett lagstiftningsförslag om ramverket för krishantering och insättningsgarantier under första halvåret 2023. Ändringar av ramverket för krishantering och insättningsgarantier kan göra euroområdets banksektor mer motståndskraftig. Kommissionen har även meddelat att den under första halvåret 2023 kommer att lägga fram ett lagstiftningsförslag om att skapa en digital euro och reglera dess viktigaste aspekter, med förbehåll för medlagstiftarnas beslut. Ett eventuellt beslut om utgivningen av den digitala euron skulle fattas av ECB-rådet efter slutförandet av en potentiell genomförandefas. En digital euro, som skulle vara ett komplement till sedlar och mynt, skulle ha flera fördelar för euroområdets ekonomi. Den skulle framför allt underlätta digitaliseringen av ekonomin och innovationer när det gäller betalningar, och samtidigt stärka eurons internationella roll. Utvecklingen av en digital euro skulle i det geopolitiska läge som för närvarande råder dessutom kunna stärka euroområdets och unionens ekonomiska och finansiella oberoende.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS medlemsstaterna i euroområdet att var för sig, bland annat genom att genomföra sina återhämtnings- och resiliensplaner, och gemensamt inom Eurogruppen, vidta följande åtgärder under 2023–2024:

| 1. | Avstå från brett stöd till den aggregerade efterfrågan under 2023 och samtidigt vidta finanspolitiska åtgärder som är bättre inriktade på att hantera effekterna av höga energipriser på sårbara hushåll och livskraftiga företag samt bibehålla flexibiliteten att vid behov anpassa sig till den snabbt föränderliga situationen. Fortsätta att samordna den nationella finanspolitiken mellan medlemsstaterna för att bevara skuldhållbarhet och hållbart förbättra tillväxtpotentialen, och därigenom också underlätta penningpolitikens uppgift att säkerställa att inflationen så snart som möjligt återgår till ECB:s medelfristiga mål på 2 %. Enas om ett gemensamt tillvägagångssätt och överväga i synnerhet att ersätta brett baserade prisåtgärder med en väl avvägd tvådelad modell för energiprissättning som säkerställer incitament för energibesparingar, eller andra system som uppnår liknande mål, med beaktande av nationella förhållanden, samt reflektera över lämpliga sätt att avveckla stödet i takt med att trycket på energipriserna minskar. Utforma lämpligt differentierade finanspolitiska strategier på medellång sikt, genom gradvis och hållbar konsolidering samt genom investeringar och reformer, för att uppnå en sund offentligfinansiell ställning på medellång sikt. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Upprätthålla en hög nivå på offentliga investeringar och främja privata investeringar, som krävs för att stärka den ekonomiska och sociala resiliensen och för att stödja den gröna och den digitala omställningen, bland annat investeringar i ökad energieffektivitet och i omställningen till förnybara energikällor. Genomföra sammanhållningspolitiska program och återhämtnings- och resiliensplaner, säkerställa att reformer och investeringar genomförs utan onödigt dröjsmål samt säkerställa att uppdateringar av planerna är riktade, med beaktande av den föränderliga ekonomiska situationen, utan att den övergripande ambitionen sänks. Vidta ytterligare åtgärder, bland annat genom kapitlen om REPowerEU i planerna för återhämtning och resiliens och genom nationella energi- och klimatplaner, för att skynda på energiomställningen och öka unionens energioberoende. |
| --- | --- |

2.

| 3. | I enlighet med nationell praxis och med respekt för den roll som arbetsmarknadens parter spelar, stödja en löneutveckling som minskar köpkraftsförlusterna för löntagarna, särskilt låginkomsttagarna, men som samtidigt speglar den medelfristiga produktivitetsutvecklingen och begränsar andrahandseffekterna på inflationen. Utveckla och vid behov anpassa sociala stödsystem för att hjälpa sårbara hushåll att hantera energichocken och den gröna och den digitala omställningen och ta itu med den ökade fattigdomsrisken. Förbättra sina aktiva arbetsmarknadsåtgärder ytterligare samt vidta åtgärder för att komma till rätta med kompetensbristen och främja sysselsättning av hög kvalitet. Säkerställa att arbetsmarknadens parter verkligen är delaktiga i utformningen av politiken och stärka den sociala dialogen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Säkerställa att stödet till företag, i synnerhet små och medelstora företag, som drabbas av ekonomiska påfrestningar på grund av energikrisen är kostnadseffektivt, tillfälligt och inriktat på livskraftiga företag. Det stöd som ges bör behålla incitamenten till energieffektivitet och förnybar energi och samtidigt värna lika konkurrensförhållanden och den inre marknadens integritet, bland annat genom den tillfälliga krisramen för statligt stöd. Förbättra företagsklimatet, särskilt genom att öka konkurrensen och göra insolvensreglerna mer effektiva för att säkerställa att konkursförfaranden och företagsomstruktureringar hanteras effektivt och utan onödigt dröjsmål. Bidra till fortsatta framsteg mot kapitalmarknadsunionen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Bevara makrofinansiell stabilitet, upprätthålla kreditkanalerna till ekonomin och undvika risken för finansiell fragmentering. Övervaka risker som i synnerhet är kopplade till spänningar inom energisektorn, åtstramning av de finansiella villkoren, nödlidande tillgångar, nivåer av privat skuldsättning och utvecklingen på fastighetsmarknaderna. Fortsätta arbetet med att fullborda bankunionen, där nästa steg är reformen av den nuvarande ramen för krishantering och insättningsgaranti. Fortsätta att aktivt delta i förberedelserna inför ett eventuellt införande av en digital euro.
  Ytterligare åtgärder för att fördjupa Ekonomiska och monetära unionen bör ta hänsyn till de lärdomar som har dragits av hur unionens övergripande ekonomiskpolitiska åtgärder under covid-19-krisen var utformade och genomfördes. Snabba framsteg med översynen av den ekonomiska styrningen är en prioritering för att förbättra samordningen av den ekonomiska politiken. Framstegen med att fördjupa Ekonomiska och monetära unionen bör fortsätta med full respekt för unionens inre marknad och på ett öppet och transparent sätt gentemot de medlemsstater som står utanför euroområdet. |
| --- | --- |

5.

Ytterligare åtgärder för att fördjupa Ekonomiska och monetära unionen bör ta hänsyn till de lärdomar som har dragits av hur unionens övergripande ekonomiskpolitiska åtgärder under covid-19-krisen var utformade och genomfördes. Snabba framsteg med översynen av den ekonomiska styrningen är en prioritering för att förbättra samordningen av den ekonomiska politiken. Framstegen med att fördjupa Ekonomiska och monetära unionen bör fortsätta med full respekt för unionens inre marknad och på ett öppet och transparent sätt gentemot de medlemsstater som står utanför euroområdet.

Utfärdad i Bryssel den 16 maj 2023.

På rådets vägnar

E. SVANTESSON

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Rådets rekommendationer av den 12 juli 2022 om de nationella reformprogrammen och med avgivande av rådets yttranden om stabilitetsprogrammen 2022 (EUT C 334, 1.9.2022, s 1, 35, 44, 52, 60, 70, 96, 104, 112, 120, 128, 146, 154, 162, 181, 197, 205, 213, 221).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (EUT L 57, 18.2.2021, s. 17).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/435 av den 27 februari 2023 om ändring av förordning (EU) 2021/241 vad gäller REPowerEU-kapitel i planer för återhämtning och resiliens och om ändring av förordningarna (EU) nr 1303/2013, (EU) 2021/1060 och (EU) 2021/1755 samt direktiv 2003/87/EG (EUT L 63, 28.2.2023, s. 1).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2554 av den 14 december 2022 om digital operativ motståndskraft för finanssektorn och om ändring av förordningarna (EG) nr 1060/2009, (EU) nr 648/2012, (EU) nr 600/2014, (EU) nr 909/2014 och (EU) 2016/1011 (EUT L 333, 27.12.2022, s. 1).

6

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

| 23.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 180/8 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 180/8

---

RÅDETS BESLUT

av den 15 maj 2023

om utnämning av ledamöter och suppleanter i styrelsen för Europeiska centrumet för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop) för Tyskland och Irland

(2023/C 180/02)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/128 av den 16 januari 2019 om inrättande av ett europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop) och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 337/75 (1), särskilt artikel 4,

med beaktande av de kandidatförteckningar som har överlämnats till rådet av medlemsstaternas regeringar samt arbetstagar- och arbetsgivarorganisationerna, och

av följande skäl:

| (1) | Genom sitt beslut av den 28 mars 2023 (2) utnämnde rådet ledamöter och suppleanter i Cedefops styrelse för perioden 1 april 2023–31 mars 2027. |
| --- | --- |

(1)

Genom sitt beslut av den 28 mars 2023 (2) utnämnde rådet ledamöter och suppleanter i Cedefops styrelse för perioden 1 april 2023–31 mars 2027.

| (2) | Tysklands och Irlands regeringar och arbetstagarorganisationen EFS har utsett ytterligare kandidater till ett flertal platser som ska tillsättas. |
| --- | --- |

(2)

Tysklands och Irlands regeringar och arbetstagarorganisationen EFS har utsett ytterligare kandidater till ett flertal platser som ska tillsättas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Följande personer ska utnämnas till ledamöter och suppleanter i Cedefops styrelse för den period som löper ut den 31 mars 2027:

| I. | REGERINGSFÖRETRÄDARE







  Medlemsstat | Ledamöter | Suppleanter |
| --- | --- | --- | --- |
| Tyskland | Peter THIELE | |
| Irland | Alan McGRATH | Justin SINNOTT |

I.

REGERINGSFÖRETRÄDARE

Medlemsstat

Ledamöter

Suppleanter

Tyskland

Peter THIELE

Irland

Alan McGRATH

Justin SINNOTT

| II. | FÖRETRÄDARE FÖR ARBETSTAGARORGANISATIONERNA







  Medlemsstat | Ledamöter | Suppleanter |
| --- | --- | --- | --- |
| Irland | Frank VAUGHAN | Eoin GRIFFIN |

II.

FÖRETRÄDARE FÖR ARBETSTAGARORGANISATIONERNA

Medlemsstat

Ledamöter

Suppleanter

Irland

Frank VAUGHAN

Eoin GRIFFIN

Artikel 2

Rådet ska vid ett senare tillfälle utnämna de ledamöter och suppleanter som ännu inte utsetts.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 15 maj 2023.

På rådets vägnar

J. FORSSMED

Ordförande

---

(1)  EUT L 30, 31.1.2019, s. 90.

1

(2)  Rådets beslut av den 28 mars 2023 om utnämning av ledamöter och suppleanter i styrelsen för Europeiska centrumet för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop) (EUT C 116, 31.3.2023, s. 15).

2

---

| 23.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 180/10 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 180/10

---

RÅDETS BESLUT

av den 15 maj 2023

om utnämning av ledamöter och suppleanter i styrelsen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för Frankrike, Kroatien, Polen och Slovenien

(2023/C 180/03)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/126 av den 16 januari 2019 om inrättande av Europeiska arbetsmiljöbyrån (EU-Osha) och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 2062/94 (1), särskilt artikel 4,

med beaktande av de kandidatförteckningar som har överlämnats till rådet av medlemsstaternas regeringar samt arbetstagar- och arbetsgivarorganisationerna,

med beaktande av förteckningarna över ledamöter och suppleanter i rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor, och

av följande skäl:

| (1) | Genom sitt beslut av den 28 mars 2023 (2) utnämnde rådet ledamöter och suppleanter i styrelsen för EU-Osha för perioden 1 april 2023–31 mars 2027. |
| --- | --- |

(1)

Genom sitt beslut av den 28 mars 2023 (2) utnämnde rådet ledamöter och suppleanter i styrelsen för EU-Osha för perioden 1 april 2023–31 mars 2027.

| (2) | Arbetstagarorganisationen EFS och arbetsgivarorganisationen Business Europe har lagt fram ytterligare förslag till flera platser som ska tillsättas för Frankrike, Kroatien, Polen och Slovenien. |
| --- | --- |

(2)

Arbetstagarorganisationen EFS och arbetsgivarorganisationen Business Europe har lagt fram ytterligare förslag till flera platser som ska tillsättas för Frankrike, Kroatien, Polen och Slovenien.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Följande personer utnämns härmed till ledamöter och suppleanter i styrelsen för EU-Osha för den period som löper ut den 31 mars 2027:

| II. | FÖRETRÄDARE FÖR ARBETSTAGARORGANISATIONER







  Medlemsstat | Ledamöter | Suppleanter |
| --- | --- | --- | --- |
| Frankrike | | Edwina LAMOUREUX |
| Kroatien | Ivana ŠEPAK-ROBIĆ | Katarina RUMORA |
| Slovenien | Lučka BÖHM | Martina VUK |

II.

FÖRETRÄDARE FÖR ARBETSTAGARORGANISATIONER

Medlemsstat

Ledamöter

Suppleanter

Frankrike

Edwina LAMOUREUX

Kroatien

Ivana ŠEPAK-ROBIĆ

Katarina RUMORA

Slovenien

Lučka BÖHM

Martina VUK

| III. | FÖRETRÄDARE FÖR ARBETSGIVARORGANISATIONER







  Medlemsstat | Ledamöter | Suppleanter |
| --- | --- | --- | --- |
| Polen | Rafał HRYNYK | Edyta DEFAŃSKA-CZUJKO |

III.

FÖRETRÄDARE FÖR ARBETSGIVARORGANISATIONER

Medlemsstat

Ledamöter

Suppleanter

Polen

Rafał HRYNYK

Edyta DEFAŃSKA-CZUJKO

Artikel 2

Rådet ska vid en senare tidpunkt utse de ledamöter och suppleanter som ännu inte har föreslagits.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 15 maj 2023.

På rådets vägnar

J. FORSSMED

Ordförande

---

(1)  EUT L 30, 31.1.2019, s. 58.

1

(2)  Rådets beslut av den 28 mars 2023 om utnämning av ledamöter och suppleanter i styrelsen för Europeiska arbetsmiljöbyrån (EU-Osha) (EUT C 116, 31.3.2023, s. 19).

2

---

| 23.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 180/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 180/12

---

Meddelande till de registrerade som omfattas av de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2011/235/Gusp och rådets förordning (EU) nr 359/2011 om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ med hänsyn till situationen i Iran

(2023/C 180/04)

De registrerade ombeds uppmärksamma följande information i enlighet med artikel 16 Europaparlamentets och rådets (1) i förordning (EU) 2018/1725.

De rättsliga grunderna för denna behandling är rådets beslut 2011/235/Gusp (2), genomfört genom rådets genomförandebeslut (Gusp) 2023/987 (3), och rådets förordning (EU) nr 359/2011 (4), genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2023/986 (5).

Den personuppgiftsansvarige för denna behandling är Europeiska unionens råd, som företräds av generaldirektören för generaldirektoratet för yttre förbindelser (Relex) vid rådets generalsekretariat, och den avdelning som har anförtrotts behandlingen är direktoratet för övergripande och globala frågor (Relex.1), som kan kontaktas på följande adress:

| Europeiska unionens råd |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi 175/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Europeiska unionens råd

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi 175/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Rådets dataskyddsombud kan kontaktas på följande e-postadress:

| | Dataskyddsombudet |
| --- | --- |

Dataskyddsombudet

| | data.protection@consilium.europa.eu |
| --- | --- |

data.protection@consilium.europa.eu

Syftet med behandlingen är att upprätta och uppdatera en förteckning över personer som är föremål för restriktiva åtgärder enligt beslut 2011/235/Gusp, genomfört genom genomförandebeslut (Gusp) 2023/987, och förordning (EU) nr 359/2011, genomförd genom genomförandeförordning (EU) 2023/986.

De registrerade är de fysiska personer som uppfyller kriterierna för uppförande på förteckningen enligt beslut 2011/235/Gusp och förordning (EU) nr 359/2011.

De personuppgifter som samlats in omfattar uppgifter som är nödvändiga för en korrekt identifiering av den berörda personen, motiveringen och andra uppgifter med koppling till skälen för uppförandet på förteckningen.

De rättsliga grunderna för hanteringen av personuppgifter är de rådsbeslut som antagits i enlighet med artikel 29 i EU-fördraget och de rådsförordningar som antagits i enlighet med artikel 215 i EUF-fördraget där fysiska personer (registrerade) förtecknas, tillgångar fryses och reserestriktioner införs.

Behandlingen är nödvändig för att utföra en uppgift av allmänt intresse i enlighet med artikel 5.1 a och för att fullgöra sådana rättsliga förpliktelser som fastställs i de ovannämnda rättsakterna och som åvilar den personuppgiftsansvarige i enlighet med artikel 5.1 b i förordning (EU) 2018/1725.

Behandlingen är nödvändig av hänsyn till ett viktigt allmänt intresse i enlighet med artikel 10.2 g i förordning (EU) 2018/1725.

Rådet får inhämta personuppgifter om registrerade från medlemsstaterna och/eller Europeiska utrikestjänsten. Mottagarna av personuppgifterna är medlemsstaterna, Europeiska kommissionen och Europeiska utrikestjänsten.

Alla personuppgifter som behandlas av rådet inom ramen för autonoma EU-sanktioner kommer att bevaras i fem år från och med den dag då den registrerade har avförts från förteckningen över personer som är föremål för frysningen av tillgångar eller åtgärdens giltighetstid har löpt ut eller, om talan väcks vid domstolen, tills en slutlig dom har meddelats. Personuppgifter i handlingar som registrerats av rådet sparas av rådet för arkivändamål av allmänt intresse i den mening som avses i artikel 4.1 e i förordning (EU) 2018/1725.

Rådet kan behöva utbyta personuppgifter om en registrerad med ett tredjeland eller en internationell organisation i samband med rådets införlivande av uppföranden som FN gjort på sin förteckning eller inom ramen för internationellt samarbete när det gäller EU:s politik för restriktiva åtgärder.

I avsaknad av ett beslut om adekvat skyddsnivå eller lämpliga skyddsåtgärder grundar sig överföringen av personuppgifter till ett tredjeland eller en internationell organisation på följande villkor, i enlighet med artikel 50 i förordning (EU) 2018/1725: Överföringen är nödvändig av viktiga skäl som rör allmänintresset. Överföringen är nödvändig för att kunna fastställa, göra gällande eller försvara rättsliga anspråk.

Inget automatiserat beslutsfattande ingår i behandlingen av den registrerades personuppgifter.

Registrerade har rätt till information och rätt att få tillgång till sina personuppgifter. De har också rätt att få sina uppgifter korrigerade och kompletterade. Under vissa omständigheter kan de även ha rätt att få sina personuppgifter raderade, att göra invändningar mot behandlingen av deras personuppgifter eller att begära att behandlingen ska begränsas.

De registrerade kan utöva dessa rättigheter genom att skicka ett e-postmeddelande till den personuppgiftsansvarige med en kopia till dataskyddsombudet på e-postadressen ovan.

De registrerade ska till sin begäran bifoga en kopia av en identitetshandling för att bekräfta sin identitet (id-kort eller pass). Denna handling ska innehålla ett identifikationsnummer, utfärdandeland, giltighetstid, namn, adress och födelsedatum. Andra uppgifter på identitetshandlingen, t.ex. foto eller personliga kännetecken, får döljas.

Registrerade har rätt att lämna in ett klagomål till Europeiska datatillsynsmannen i enlighet med förordning (EU) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

Dessförinnan rekommenderas de registrerade att först försöka få problemet åtgärdat genom att kontakta den personuppgiftsansvarige och/eller rådets dataskyddsombud.

---

(1)  EUT L 295, 21.11.2018, s. 39.

(2)  EUT L 100, 14.4.2011, s. 51.

(3)  EUT L 134 I, 22.5.2023, s. 6.

(4)  EUT L 100, 14.4.2011, s. 1.

(5)  EUT L 134 I, 22.5.2023, s. 1.

---

Europeiska kommissionen

| 23.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 180/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 180/14

---

Eurons växelkurs (1)

22 maj 2023

(2023/C 180/05)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,0822 |
| JPY | japansk yen | 149,64 |
| DKK | dansk krona | 7,4478 |
| GBP | pund sterling | 0,86846 |
| SEK | svensk krona | 11,3765 |
| CHF | schweizisk franc | 0,9700 |
| ISK | isländsk krona | 151,30 |
| NOK | norsk krona | 11,7765 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 23,676 |
| HUF | ungersk forint | 374,73 |
| PLN | polsk zloty | 4,5133 |
| RON | rumänsk leu | 4,9737 |
| TRY | turkisk lira | 21,4629 |
| AUD | australisk dollar | 1,6294 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4618 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,4696 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,7232 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,4554 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 423,76 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 20,9137 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,6067 |
| IDR | indonesisk rupiah | 16 100,33 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,9218 |
| PHP | filippinsk peso | 60,353 |
| RUB | rysk rubel | |
| THB | thailändsk baht | 37,282 |
| BRL | brasiliansk real | 5,4056 |
| MXN | mexikansk peso | 19,3742 |
| INR | indisk rupie | 89,6710 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,0822

JPY

japansk yen

149,64

DKK

dansk krona

7,4478

GBP

pund sterling

0,86846

SEK

svensk krona

11,3765

CHF

schweizisk franc

0,9700

ISK

isländsk krona

151,30

NOK

norsk krona

11,7765

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

23,676

HUF

ungersk forint

374,73

PLN

polsk zloty

4,5133

RON

rumänsk leu

4,9737

TRY

turkisk lira

21,4629

AUD

australisk dollar

1,6294

CAD

kanadensisk dollar

1,4618

HKD

Hongkongdollar

8,4696

NZD

nyzeeländsk dollar

1,7232

SGD

singaporiansk dollar

1,4554

KRW

sydkoreansk won

1 423,76

ZAR

sydafrikansk rand

20,9137

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,6067

IDR

indonesisk rupiah

16 100,33

MYR

malaysisk ringgit

4,9218

PHP

filippinsk peso

60,353

RUB

rysk rubel

THB

thailändsk baht

37,282

BRL

brasiliansk real

5,4056

MXN

mexikansk peso

19,3742

INR

indisk rupie

89,6710

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

V Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Rådet

| 23.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 180/15 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 180/15

---

Meddelande till de personer och enheter som omfattas av de åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2011/235/Gusp, genomfört genom rådets genomförandebeslut (Gusp) 2023/987, och i rådets förordning (EU) nr 359/2011, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2023/986, om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ med hänsyn till situationen i Iran

(2023/C 180/06)

Följande information lämnas för kännedom till de personer och enheter som anges i bilagan till rådets beslut 2011/235/Gusp (1), genomfört genom rådets genomförandebeslut (Gusp) 2023/987 (2), och i bilaga I till rådets förordning (EU) nr 359/2011 (3), genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2023/986 (4) om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ med hänsyn till situationen i Iran.

Europeiska unionens råd har beslutat att dessa personer och enheter bör ingå i förteckningen över personer och enheter som är föremål för restriktiva åtgärder enligt beslut 2011/235/Gusp och förordning (EU) nr 359/2011.

De berörda personerna och enheterna uppmärksammas på möjligheten att vända sig till de behöriga myndigheter i medlemsstaten/medlemsstaterna i fråga som anges på de webbplatser som förtecknas i bilaga II till förordning (EU) nr 359/2011 med en ansökan om tillstånd att få använda frysta tillgångar för grundläggande behov eller särskilda betalningar (jfr artikel 4 i förordningen).

De berörda personerna och enheterna kan före den 1 januari 2024 inkomma med en ansökan till rådet, åtföljd av styrkande handlingar, om att beslutet om att föra upp dem på den ovannämnda förteckningen ska omprövas. Ansökan ska skickas till följande adress:

| Europeiska unionens råd |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi 175/Wetstraat 175 |
| 1048 Bryssel |
| BELGIEN |

Europeiska unionens råd

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi 175/Wetstraat 175

1048 Bryssel

BELGIEN

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

De berörda personerna och enheterna uppmärksammas också på möjligheten att väcka talan mot rådets beslut vid Europeiska unionens tribunal i enlighet med villkoren i artiklarna 275 andra stycket och 263 fjärde och sjätte styckena i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

---

(1)  EUT L 100, 14.4.2011, s. 51.

(2)  EUT L 134 I, 22.5.2023, s. 6.

(3)  EUT L 100, 14.4.2011, s. 1.

(4)  EUT L 134 I, 22.5.2023, s. 1.

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 23.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 180/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 180/17

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.11107 – EDF / SEKG / NEBRAS / QUWATT / SCE-QUVVAT)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2023/C 180/07)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Electricité de France SA (EDF, Frankrike). |
| --- | --- |

—

Electricité de France SA (EDF, Frankrike).

| — | Siemens Energy Global GmbH & Co. KG (SEKG, Tyskland). |
| --- | --- |

—

Siemens Energy Global GmbH & Co. KG (SEKG, Tyskland).

| — | Nebras Power Q.P.S.C. (Nebras, Qatar). |
| --- | --- |

—

Nebras Power Q.P.S.C. (Nebras, Qatar).

| — | QuWatt B.V (QuWatt, Nederländerna). |
| --- | --- |

—

QuWatt B.V (QuWatt, Nederländerna).

| — | SCE-Quvvat LLC (SCE-Quvvat, Uzbekistan). |
| --- | --- |

—

SCE-Quvvat LLC (SCE-Quvvat, Uzbekistan).

EDF, SEKG, Nebras och QuWatt kommer att förvärva gemensam kontroll, på det sätt som avses i artikel 3.1 b och 3.4 i koncentrationsförordningen, över SCE-Quvvat.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

| — | EDF: huvudsakligen verksamt på elmarknaderna, t.ex. inom elproduktion och grossistförsäljning, handel, överföring, distribution och detaljistförsäljning. |
| --- | --- |

—

EDF: huvudsakligen verksamt på elmarknaderna, t.ex. inom elproduktion och grossistförsäljning, handel, överföring, distribution och detaljistförsäljning.

| — | SEKG: ett företag som kontrolleras av Siemens Energy-koncernen och som tillhandahåller lösningar och tjänster för överföring av elkraft, konventionell central och distribuerad elproduktion, industriella tillämpningar för olje- och gasindustrin, industriella processtillämpningar och för sektorn för förnybar energi. |
| --- | --- |

—

SEKG: ett företag som kontrolleras av Siemens Energy-koncernen och som tillhandahåller lösningar och tjänster för överföring av elkraft, konventionell central och distribuerad elproduktion, industriella tillämpningar för olje- och gasindustrin, industriella processtillämpningar och för sektorn för förnybar energi.

| — | Nebras: ett företag med projekt inom energi- och vattensektorerna. |
| --- | --- |

—

Nebras: ett företag med projekt inom energi- och vattensektorerna.

| — | QuWatt: ett holdingbolag som utvecklar energiprojekt i Uzbekistan. |
| --- | --- |

—

QuWatt: ett holdingbolag som utvecklar energiprojekt i Uzbekistan.

3.

SCE-Quvvats affärsverksamhet består i att utveckla och driva ett gaskombiverk i Surkhandarya-regionen i Uzbekistan.

4.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

5.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.11107 – EDF / SEKG / NEBRAS / QUWATT / SCE-QUVVAT

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 23.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 180/19 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 180/19

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.11057 – DEKABANK / SC / LBBW / SWIAT)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2023/C 180/08)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | DekaBank Deutsche Girozentrale (DekaBank, Tyskland). |
| --- | --- |

—

DekaBank Deutsche Girozentrale (DekaBank, Tyskland).

| — | Standard Chartered UK Holdings Limited (SC, Förenade kungariket), ytterst kontrollerat av Standard Chartered PLC (Förenade kungariket). |
| --- | --- |

—

Standard Chartered UK Holdings Limited (SC, Förenade kungariket), ytterst kontrollerat av Standard Chartered PLC (Förenade kungariket).

| — | Landesbank Baden-Württenberg (LBBW, Tyskland). |
| --- | --- |

—

Landesbank Baden-Württenberg (LBBW, Tyskland).

| — | SWIAT GmbH (SWIAT, Tyskland), för närvarande kontrollerat av DekaBank. |
| --- | --- |

—

SWIAT GmbH (SWIAT, Tyskland), för närvarande kontrollerat av DekaBank.

DekaBank, SC och LBBW kommer att förvärva gemensam kontroll, på det sätt som avses i artikel 3.1 b och 3.4 i koncentrationsförordningen, över SWIAT. Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

| — | DEKABANK: den centrala tillhandahållaren av tillgångsförvaltning och kapitalmarknadslösningar till Sparkassen-Finanzgruppe (nätverket av offentliga banker i Tyskland). |
| --- | --- |

—

DEKABANK: den centrala tillhandahållaren av tillgångsförvaltning och kapitalmarknadslösningar till Sparkassen-Finanzgruppe (nätverket av offentliga banker i Tyskland).

| — | SC: medlem i Standard Chartered group, en multinationell bankkoncern verksam inom bankverksamhet riktad mot privatpersoner, företag och institutioner samt finansförvaltning. |
| --- | --- |

—

SC: medlem i Standard Chartered group, en multinationell bankkoncern verksam inom bankverksamhet riktad mot privatpersoner, företag och institutioner samt finansförvaltning.

| — | LBBW: universalbank och internationell affärsbank, central bank för sparbankerna i de tyska delstaterna Baden-Württemberg, Sachsen och Rheinland-Pfalz samt sparbank i Stuttgart. |
| --- | --- |

—

LBBW: universalbank och internationell affärsbank, central bank för sparbankerna i de tyska delstaterna Baden-Württemberg, Sachsen och Rheinland-Pfalz samt sparbank i Stuttgart.

3.

SWIAT kommer att bedriva följande affärsverksamhet: SWIAT kommer att vara verksamt inom utveckling, distribution och underhåll av systemprogramvara, tillhandahållande av konsulttjänster och införande av blockkedjebaserade systemprogramvara för banker, kapitalförvaltare och leverantörer av infrastrukturtjänster.

4.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

5.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.11057 – DEKABANK / SC / LBBW / SWIAT

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 23.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 180/21 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 180/21

---

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2023/C 180/09)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELANDE OM GODKÄNNANDE AV STANDARDÄNDRING

”Cité de Carcassonne”

PGI-FR-A1203-AM01

Datum för meddelandet: 24.2.2023

BESKRIVNING AV OCH MOTIVERING TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1.   Omedelbart närområde

Kapitel I avsnitt 4.2 – Omedelbart närområde – i produktspecifikationen för den skyddade geografiska beteckningen ”Cité de Carcassonne” har ändrats för att lägga till hänvisningen till den officiella geografiska kodexen från januari 2022 och omvandla förteckningen över kantoner, utan ändringar, till en förteckning över kommunerna i omedelbar närhet.

Denna redaktionella ändring gör det möjligt att hänvisa till det geografiska område som anges i 2022 års version av den officiella geografiska kodex som ges ut av den franska nationella statistikbyrån Insee och därmed ge det avgränsade geografiska området rättslig status.

Denna uppdatering har överförts till avsnittet ”Ytterligare villkor – Omedelbart närområde” i det sammanfattande dokumentet.

2.   Vinstockssorter

Kapitel I avsnitt 5 – Vinstockssorter – i produktspecifikationen för den skyddade geografiska beteckningen ”Cité de Carcassonne” har ändrats.

Förteckningen över sorter som valts ut för produktion av den skyddade geografiska beteckningen ”Cité de Carcassonne” har ändrats så att den nu inbegriper följande sorter:

| 1. | För röda viner: agiorgitiko N, artaban N, cabernet cortis N, calabrese N, monarch N, montepulciano N, primitivo N, prior N, touriga nacional N, vidoc N, xinomavro N. |
| --- | --- |

1.

För röda viner: agiorgitiko N, artaban N, cabernet cortis N, calabrese N, monarch N, montepulciano N, primitivo N, prior N, touriga nacional N, vidoc N, xinomavro N.

| 2. | För roséviner: agiorgitiko N, artaban N, cabernet cortis N, calabrese N, monarch N, montepulciano N, primitivo N, prior N, touriga nacional N, vidoc N, xinomavro N. |
| --- | --- |

2.

För roséviner: agiorgitiko N, artaban N, cabernet cortis N, calabrese N, monarch N, montepulciano N, primitivo N, prior N, touriga nacional N, vidoc N, xinomavro N.

| 3. | För vita viner: alvarinho B, assyrtiko B, cabernet blanc B, carricante B, fiano B, floréal B, moschofilero Rs, muscaris B, parellada B, roditis Rs, sauvignac B, saphira B, soreli B, souvignier gris Rs, verdejo B, voltis B. |
| --- | --- |

3.

För vita viner: alvarinho B, assyrtiko B, cabernet blanc B, carricante B, fiano B, floréal B, moschofilero Rs, muscaris B, parellada B, roditis Rs, sauvignac B, saphira B, soreli B, souvignier gris Rs, verdejo B, voltis B.

Dessa sorter är motståndskraftiga mot torka och svampsjukdomar. De gör det möjligt att minska användningen av växtskyddsmedel, samtidigt som de i fråga om fysiologisk och oenologisk lämplighet motsvarar de druvsorter som används för framställning av den skyddade geografiska beteckningen. De påverkar inte egenskaperna hos viner med den skyddade geografiska beteckningen.

Dessa ändringar har överförts till punkten ”Druvsorter” i det sammanfattande dokumentet.

3.   Kontrollorgan

Kapitel III i produktspecifikationen för den skyddade geografiska beteckningen ”Cité de Carcassonne” har ändrats i syfte att förenkla avsnittet med rubriken ”Kontrollorgan” genom att ange att kontroller av att produktspecifikationen följs ska utföras på grundval av en godkänd kontrollplan och av tredje part som utses av det nationella kontrollorganet Inao och genom att garantera kompetens, neutralitet och oberoende.

Denna förenkling påverkar inte det sammanfattande dokumentet.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1.   Namn

Cité de Carcassonne

2.   Typ av geografisk beteckning

SGB – skyddad geografisk beteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

KORTFATTAD SKRIFTLIG BESKRIVNING

Den skyddade geografiska beteckningen ”Cité de Carcassonne” omfattar stilla röda viner, roséviner och vita viner.

Den malolaktiska jäsningen är avslutad för röda viner med den skyddade geografiska beteckningen ”Cité de Carcassonne” när de släpps ut för konsumtion. Denna bestämmelse gäller inte viner med den skyddade geografiska beteckningen ”Cité de Carcassonne” kompletterad med termerna ”primeur” eller ”nouveau”.

De övre och nedre gränsvärdena för den totala alkoholhalten uttryckt i volymprocent, den totala syrahalten, halten flyktiga syror och den totala svaveldioxidhalten ska följa de regler som fastställs i unionslagstiftningen.

Vinerna kännetecknas i första hand av sin elegans och friskhet. De röda vinerna har i allmänhet en ljus färg. Beroende på vilken vinframställningsteknik som används har de intensiva fruktiga toner (kort maceration) eller en kryddig profil och mjuk struktur (längre maceration). Rosévinerna och de vita vinerna är generellt balanserade och präglas av en friskhet som framhäver deras fruktiga eller blommiga profil och ger dem en mycket längre eftersmak.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 11 |
| Lägsta totala syrahalt | |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

11

Lägsta totala syrahalt

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

5.   Vinframställningsmetoder

5.1.   Specifika oenologiska metoder

Vinerna måste uppfylla alla oenologiska krav i unionens regelverk och i den franska lagen om jordbruk och fiske (Code rural et de la pêche maritime).

5.2.   
  Högsta avkastning

90 hektoliter/hektar.

6.   Avgränsat geografiskt område

Skörden av druvor samt framställningen och beredningen av de viner som får omfattas av den skyddade geografiska beteckningen ”Cité de Carcassonne” ska äga rum i följande kommuner i departementet Aude: Berriac, Carcassonne, Cavanac, Cazilhac, Couffoulens, Montirat, Palaja, Pennautier, Trèbes, Preixan, Leuc, Rouffiac-d’Aude, Verzeille et Villedubert, Caux-et-Sauzens, Villemoustaussou, Bouilhonnac, Pezens och Villeséquelande.

7.   Druvsort(er)

agiorgitiko N

alicante henri bouschet N

alvarinho – albariño

arinarnoa N

artaban N

assyrtiko B

bourboulenc B – doucillon blanc

cabernet blanc B

cabernet cortis N

cabernet franc N

cabernet sauvignon N

calabrese N

caladoc N

carignan N

carignan blanc B

carricante

chardonnay B

chasan B

chenanson N

chenin B

cinsaut N – cinsault

clairette B

colombard B

côt N – malbec

egiodola N

fiano

floreal B

gewurztraminer Rs

grenache N

grenache blanc B

grenache gris G

macabeu B – macabeo

marsanne B

marselan N

mauzac B

merlot N

monarch N

montepulciano

moschofilero Rs

muscaris B

muscat d’alexandrie B – muscat, moscato

muscat de hambourg N – muscat, moscato

muscat à petits grains blancs B – muscat, moscato

parellada B

pinot blanc B

pinot gris G

pinot noir N

piquepoul blanc B

portan N

primitivo N – zinfandel

prior N

roditis Rs

roussanne B

saphira B

sauvignac

sauvignon B – sauvignon blanc

sauvignon gris G – fié gris

sémillon B

soreli B

souvignier gris Rs

syrah N – shiraz

touriga nacional N

ugni blanc B

verdejo B

vidoc N

viognier B

voltis B

xinomavro N

8.   Beskrivning av samband

8.1.   Det geografiska områdets och produktens särskilda egenskaper

Ursprungsområdet för dessa viner ligger runt staden Carcassonne, i hjärtat av departementet Aude i sydvästra Frankrike. Det drar nytta av ett privilegierat geografiskt läge med anmärkningsvärt varierande landskap.

Detta geografiska område gränsar i väster till sluttningarna av beteckningen ”Malepère”, i söder till foten av Pyrenéerna, i öster till beteckningarna ”Minervois” och ”Corbières” och i norr till ”Cabardès”. Det harmoniska landskapet av slätter och böljande kullar bildar en båge runt det majestätiska citadellet i Carcassonne, med molassrika jordar som är idealiska för vinodling.

Carcassonne ligger i gränszonen mellan två klimat: medelhavsklimat, som förs med av den varma, fuktiga havsbrisen, och kustklimat, påverkat av Atlanten och en sval nordvästlig vind som ofta ger regn. Dessa två motsatta vindar, som är växelvis aktiva över 300 dagar om året, bidrar till vinstockarnas utveckling och är unika för detta område.

Denna speciella försvagade version av medelhavsklimatet kännetecknas av en årlig nederbörd på 700 mm, jämnt fördelad över nästan 150 dagar, vilket innebär att den inte påverkas av sommarens torka som är typisk i ett strikt sydligt klimat.

Citadellet i Carcassonne, ett av Unescos världsarv, vittnar om 2 000 år av historia. Området har under historiens lopp varit gallo-romerskt, visigotiskt, ett grevskap, underställt en vicomte och en seneskalk och har alltid förknippats med vinodling och vinframställning. Bevis på en blomstrande vinhandel går tillbaka så långt som år 300 f.Kr. Denna verksamhet har fortsatt under århundradena och överlevt flera kriser och den framskred på 1600-talet, mest tack vare Canal du Midi. Vinstockar var drivkraften i regionens ekonomi fram till mitten av 1900-talet, eftersom produktionssektorn nästan uteslutande sysslade med vin. På 1970-talet omstrukturerades vingårdarna och högkvalitativa viner dök upp på grund av de ansträngningar som de företagsamma vinodlarna gjorde med att välja ut druvsorter. Skyddsföreningen bildades 1980 med syfte att främja jordmånens kvalitet. ”Vin de pays de la Cité de Carcassonne” erkändes genom dekret den 25 januari 1982.

Nuförtiden omfattar den skyddade geografiska beteckningen ”Cité de Carcassonne” alla tre vintyper, med en total produktion på 55 000 hektoliter, varav 50 % är röda viner och 40 % roséviner. Vita viner utvecklas i snabb takt. Druvsorterna är mycket varierade eftersom jordmånen lämpar sig särskilt väl för vinodling. Sorter av atlantiskt ursprung (merlot, cabernet, cot) växer tillsammans med traditionella medelhavssorter (carignan, cinsault, grenache, syrah). Det finns även hybridsorter (caladoc, chenanson, marselan, chasan) som trivs i denna miljö. De röda vinerna och rosévinerna är mestadels blandningar som består av flera druvsorter, medan de vita vinerna huvudsakligen är framställda av en enda sort. Även om dessa viner helt och hållet kan klassificeras i medelhavskategorin, som är känd för viner med struktur och kropp, är deras karakteristiska friskhet och elegans speciell för detta produktionsområde.

8.2.   Orsakssamband mellan det geografiska områdets särskilda egenskaper och produktens särskilda egenskaper

Området som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen ”Cité de Carcassonne” har ett klimat med växlande medelhavs- och atlantpåverkan, t.ex. de motsatta vindar som möts i området. Eftersom området gränsar på ena sidan till det närliggande Montagne Noire-massivet och på andra sidan till Pyrenéernas första utlöpare, drar det också nytta av svala nattemperaturer, som bidrar till jämn mognad och optimalt balanserade druvor.

De traditionella medelhavssorterna har fortsatt att frodas och de atlantiska sorterna har anpassat sig perfekt till platsen. Det framgångsrika införandet av hybrider baserade på korsningar av dessa sorter är också ett inslag i detta område.

Sättet på vilket druvsorterna har anpassat sig till dessa olika jord- och klimatförhållanden har resulterat i rika, komplexa, fruktiga viner med stor finess och enastående friskhet.

Citadellet i Carcassonne, som drar över en miljon besökare per år, och den skyddade geografiska beteckningen med samma namn, utvecklas tillsammans i full harmoni. Produktionen inom den skyddade geografiska beteckningen har expanderat kraftigt under det senaste decenniet och gynnats av den blomstrande turismsektorn. Stora evenemang äger rum under sommaren, t.ex. Carcassonnefestivalen med nästan 120 evenemang, fyrverkeriuppvisningen ”L’Embrasement de la Cité” och festivalen ”Féria du Sud”, som alla ger en möjlighet att upptäcka de unika vinerna från ”Cité de Carcassonne” som har utvecklats tillsammans med denna plats historia.

Som den ledande jordbruksverksamheten med ca 3 000 hektar med vinstockar har viner med den skyddade geografiska beteckningen ”Cité de Carcassonne”, som nu är erkända, blivit ambassadörer för staden och spelar en aktiv roll i regionens ekonomiska utveckling.

9.   Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Märkning

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Den skyddade geografiska beteckningen ”Cité de Carcassonne” kan även kompletteras med följande:

| — | med namnet på en eller flera druvsorter, |
| --- | --- |

—

med namnet på en eller flera druvsorter,

| — | med uppgifterna ”primeur” eller ”nouveau”. |
| --- | --- |

—

med uppgifterna ”primeur” eller ”nouveau”.

Europeiska unionens logotyp för produkter med skyddad geografisk beteckning ska anges på etiketten om märkningen ”Indication géographique protégée” (skyddad geografisk beteckning) har ersatts med det traditionella uttrycket ”Vin de pays”.

Omedelbart närområde

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området.

Beskrivning av villkoret:

Det omedelbara närområdet, som fastställts genom undantag för framställningen och beredningen av viner med den skyddade geografiska beteckningen ”Cité de Carcassonne”, omfattar följande kommuner som gränsar till det geografiska området på grundval av 1 januari 2022 års officiella geografiska kodex:

Departementet Aude:

Aigues-Vives, Airoux, Ajac, Alaigne, Alairac, Albas, Albières, Alet-les-Bains, Alzonne, Antugnac, Aragon, Argeliers, Argens-Minervois, Armissan, Arques, Arquettes-en-Val, Artigues, Arzens, Aunat, Auriac, Axat, Azille, Badens, Bages, Bagnoles, Baraigne, Barbaira, Belcaire, Belcastel-et-Buc, Belflou, Belfort-sur-Rebenty, Bellegarde-du-Razès, Belpech, Belvèze-du-Razès, Belvianes-et-Cavirac, Belvis, Bessède-de-Sault, La Bezole, Bizanet, Bize-Minervois, Blomac, Bouisse, Bouriège, Bourigeole, Le Bousquet, Boutenac, Bram, Brézilhac, Brousses-et-Villaret, Brugairolles, Les Brunels, Bugarach, Cabrespine, Cahuzac, Cailhau, Cailhavel, Cailla, Cambieure, Campagna-de-Sault, Campagne-sur-Aude, Camplong-d'Aude, Camps-sur-l'Agly, Camurac, Canet, Capendu, Carlipa, Cascastel-des-Corbières, La Cassaigne, Cassaignes, Les Cassés, Castans, Castelnaudary, Castelnau-d'Aude, Castelreng, Caudebronde, Val de Lambronne, Caunes-Minervois, Caunette-sur-Lauquet, Caunettes-en-Val, Caves, Cazalrenoux, Cenne-Monestiés, Cépie, Chalabre, Citou, Le Clat, Clermont-sur-Lauquet, Comigne, Comus, Conilhac-Corbières, Conques-sur-Orbiel, Corbières, Coudons, Couiza, Counozouls, Cournanel, Coursan, Courtauly, La Courtète, Coustaussa, Coustouge, Cruscades, Cubières-sur-Cinoble, Cucugnan, Cumiès, Cuxac-Cabardès, Cuxac-d'Aude, Davejean, Dernacueillette, La Digne-d'Amont, La Digne-d'Aval, Donazac, Douzens, Duilhac-sous-Peyrepertuse, Durban-Corbières, Embres-et-Castelmaure, Escales, Escouloubre, Escueillens-et-Saint-Just-de-Bélengard, Espéraza, Espezel, Val-du-Faby, Fabrezan, Fajac-en-Val, Fajac-la-Relenque, La Fajolle, Fanjeaux, Félines-Termenès, Fendeille, Fenouillet-du-Razès, Ferrals-les-Corbières, Ferran, Festes-et-Saint-André, Feuilla, Fitou, Fleury, Floure, Fontanès-de-Sault, Fontcouverte, Fonters-du-Razès, Fontiers-Cabardès, Fontiès-d'Aude, Fontjoncouse, La Force, Fournes-Cabardès, Fourtou, Fraisse-Cabardès, Fraissé-des-Corbières, Gaja-et-Villedieu, Gaja-la-Selve, Galinagues, Gardie, Generville, Gincla, Ginestas, Ginoles, Gourvieille, Gramazie, Granès, Greffeil, Gruissan, Homps, Hounoux, Les Ilhes, Issel, Jonquières, Joucou, Labastide-d'Anjou, Labastide-en-Val, Labastide-Esparbairenque, Labécède-Lauragais, Lacombe, Ladern-sur-Lauquet, Lafage, Lagrasse, Lairière, Lanet, Laprade, Laroque-de-Fa, Lasbordes, Lasserre-de-Prouille, Lastours, Laurabuc, Laurac, Lauraguel, Laure-Minervois, Lavalette, Lespinassière, Leucate, Lézignan-Corbières, Lignairolles, Limousis, Limoux, Loupia, La Louvière-Lauragais, Luc-sur-Aude, Luc-sur-Orbieu,

Omedelbart närområde (forts.)

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

Magrie, Mailhac, Maisons, Malras, Malves-en-Minervois, Malviès, Marcorignan, Marquein, Marsa, Marseillette, Les Martys, Mas-Cabardès, Mas-des-Cours, Massac, Mas-Saintes-Puelles, Mayreville, Mayronnes, Mazerolles-du-Razès, Mazuby, Mérial, Mézerville, Miraval-Cabardès, Mirepeisset, Mireval-Lauragais, Missègre, Molandier, Molleville, Montauriol, Montazels, Montbrun-des-Corbières, Montclar, Montferrand, Montfort-sur-Boulzane, Montgaillard, Montgradail, Monthaut, Montjardin, Montjoi, Val-de-Dagne, Montmaur, Montolieu, Montréal, Montredon-des-Corbières, Montséret, Monze, Moussan, Moussoulens, Mouthoumet, Moux, Narbonne, Nébias, Névian, Niort-de-Sault, Port-la-Nouvelle, Ornaisons, Orsans, Ouveillan,

Padern, Palairac, La Palme, Paraza, Pauligne, Payra-sur-l'Hers, Paziols, Pécharic-et-le-Py, Pech-Luna, Pépieux, Pexiora, Peyrefitte-du-Razès, Peyrefitte-sur-l'Hers, Peyrens, Peyriac-de-Mer, Peyriac-Minervois, Peyrolles, Pieusse, Plaigne, Plavilla, La Pomarède, Pomas, Pomy, Portel-des-Corbières, Pouzols-Minervois, Pradelles-Cabardès, Puginier, Puichéric, Puilaurens, Puivert, Quillan, Quintillan, Quirbajou, Raissac-d'Aude, Raissac-sur-Lampy, La Redorte, Rennes-le-Château, Rennes-les-Bains, Ribaute, Ribouisse, Ricaud, Rieux-en-Val, Rieux-Minervois, Rivel, Rodome, Roquecourbe-Minervois, Roquefère, Roquefeuil, Roquefort-de-Sault, Roquefort-des-Corbières, Roquetaillade-et-Conilhac, Roubia, Rouffiac-des-Corbières, Roullens, Routier, Rustiques, Saint-Amans, Saint-André-de-Roquelongue, Saint-Benoît, Sainte-Camelle, Sainte-Colombe-sur-Guette, Sainte-Colombe-sur-l'Hers, Saint-Couat-d'Aude, Saint-Couat-du-Razès, Saint-Denis, Sainte-Eulalie, Saint-Ferriol, Saint-Frichoux, Saint-Gaudéric, Saint-Hilaire, Saint-Jean-de-Barrou, Saint-Jean-de-Paracol, Saint-Julia-de-Bec, Saint-Julien-de-Briola, Saint-Just-et-le-Bézu, Saint-Laurent-de-la-Cabrerisse, Saint-Louis-et-Parahou, Saint-Marcel-sur-Aude, Saint-Martin-des-Puits, Saint-Martin-de-Villereglan, Saint-Martin-Lalande, Saint-Martin-le-Vieil, Saint-Martin-Lys, Saint-Michel-de-Lanès, Saint-Nazaire-d'Aude, Saint-Papoul, Saint-Paulet, Saint-Pierre-des-Champs, Saint-Polycarpe, Saint-Sernin, Sainte-Valière, Saissac, Sallèles-Cabardès, Sallèles-d'Aude, Salles-d'Aude, Salles-sur-l'Hers, Salsigne, Salvezines, Salza, Seignalens, La Serpent, Serres, Serviès-en-Val, Sigean, Sonnac-sur-l'Hers, Sougraigne, Souilhanels, Souilhe, Soulatgé, Soupex, Talairan, Taurize, Termes, Terroles, Thézan-des-Corbières, La Tourette-Cabardès, Tournissan, Tourouzelle, Tourreilles, Trassanel, Trausse, Treilles, Tréville, Tréziers, Tuchan, Valmigère, Ventenac-Cabardès, Ventenac-en-Minervois, Véraza, Verdun-en-Lauragais, Vignevieille, Villalier, Villanière, Villardebelle, Villardonnel, Villar-en-Val, Villar-Saint-Anselme, Villarzel-Cabardès, Villarzel-du-Razès, Villasavary, Villautou, Villebazy, Villedaigne, Villefloure, Villefort, Villegailhenc, Villegly, Villelongue-d'Aude, Villemagne, Villeneuve-la-Comptal, Villeneuve-les-Corbières, Villeneuve-lès-Montréal, Villeneuve-Minervois, Villepinte, Villerouge-Termenès, Villesèque-des-Corbières, Villesiscle, Villespy, Villetritouls och Vinassan.

Omedelbart närområde (forts.)

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

Departementet Hérault:

Abeilhan, Adissan, Agde, Agel, Aigne, Aigues-Vives, Les Aires, Alignan-du-Vent, Assignan, Aumes, Autignac, Azillanet, Babeau-Bouldoux, Bassan, Beaufort, Bédarieux, Berlou, Bessan, Béziers, Boisset, Boujan-sur-Libron, Cabrerolles, Cabrières, Cambon-et-Salvergues, Camplong, Capestang, Carlencas-et-Levas, Cassagnoles, Castanet-le-Haut, Castelnau-de-Guers, La Caunette, Causses-et-Veyran, Caussiniojouls, Caux, Cazedarnes, Cazouls-d'Hérault, Cazouls-lès-Béziers, Cébazan, Cers, Cessenon-sur-Orb, Cesseras, Colombières-sur-Orb, Colombiers, Combes, Corneilhan, Coulobres, Courniou, Creissan, Cruzy, Espondeilhan, Faugères, Félines-Minervois, Ferrals-les-Montagnes, Ferrières-Poussarou, Florensac, Fontès, Fos, Fouzilhon, Fraisse-sur-Agout, Gabian, Graissessac, Hérépian, Lamalou-les-Bains, Laurens, Lespignan, Lézignan-la-Cèbe, Lieuran-Cabrière, Lieuran-lès-Béziers, Lignan-sur-Orb, La Livinière, Magalas, Maraussan, Margon, Marseillan, Maureilhan, Minerve, Mons, Montady, Montagnac, Montblanc, Montels, Montesquieu, Montouliers, Murviel-lès-Béziers, Neffiès, Nézignan-l'Évêque, Nissan-lez-Enserune, Nizas, Olargues, Olonzac, Oupia, Pailhès, Pardailhan, Péret, Pézenas, Pézènes-les-Mines, Pierrerue, Pinet, Poilhes, Pomérols, Portiragnes, Le Poujol-sur-Orb, Pouzolles, Le Pradal, Prades-sur-Vernazobre, Prémian, Puimisson, Puissalicon, Puisserguier, Quarante, Rieussec, Riols, Roquebrun, Roquessels, Rosis, Roujan, Saint-Chinian, Saint-Étienne-d'Albagnan, Saint-Étienne-Estréchoux, Saint-Geniès-de-Varensal, Saint-Geniès-de-Fontedit, Saint-Gervais-sur-Mare, Saint-Jean-de-Minervois, Saint-Julien, Saint-Martin-de-l'Arçon, Saint-Nazaire-de-Ladarez, Saint-Pons-de-Thomières, Saint-Pons-de-Mauchiens, Saint-Thibéry, Saint-Vincent-d'Olargues, La Salvetat-sur-Agout, Sauvian, Sérignan, Servian, Siran, Le Soulié, Taussac-la-Billière, Thézan-lès-Béziers, Tourbes, La Tour-sur-Orb, Usclas-d'Hérault, Vailhan, Valras-Plage, Valros, Vélieux, Vendres, Verreries-de-Moussans, Vias, Vieussan, Villemagne-l'Argentière, Villeneuve-lès-Béziers och Villespassans.

Omedelbart närområde (forts.)

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

Departementet Ariège:

Aigues-Juntes, Aigues-Vives, L'Aiguillon, Albiès, Alliat, Allières, Alzen, Appy, Arabaux, Arignac, Arnave, Artigat, Artigues, Artix, Arvigna, Ascou, Aston, Aulos-Sinsat, Auzat, Axiat, Ax-les-Thermes, La Bastide-de-Besplas, La Bastide-de-Bousignac, La Bastide-de-Lordat, La Bastide-de-Sérou, La Bastide-sur-l'Hers, Baulou, Bédeilhac-et-Aynat, Bélesta, Belloc, Bénac, Benagues, Bénaix, Besset, Bestiac, Bézac, Bompas, Bonnac, Les Bordes-sur-Arize, Le Bosc, Bouan, Brassac, Brie, Burret, Les Cabannes, Cadarcet, Calzan, Camarade, Camon, Campagne-sur-Arize, Canté, Capoulet-et-Junac, Carcanières, Carla-Bayle, Carla-de-Roquefort, Le Carlaret, Castéras, Castex, Caussou, Caychax, Cazals-des-Baylès, Cazaux, Cazenave-Serres-et-Allens, Celles, Château-Verdun, Clermont, Cos, Coussa, Coutens, Crampagna, Dalou, Daumazan-sur-Arize, Dreuilhe, Dun, Durban-sur-Arize, Durfort, Esclagne, Escosse, Esplas, Ferrières-sur-Ariège, Foix, Fornex, Le Fossat, Fougax-et-Barrineuf, Freychenet, Gabre, Ganac, Garanou, Gaudiès, Génat, Gestiès, Gourbit, Gudas, L'Herm, L'Hospitalet-près-l'Andorre, Ignaux, Ilhat, Illier-et-Laramade, Les Issards, Justiniac, Labatut, Lagarde, Lanoux, Lapège, Lapenne, Larbont, Larcat, Larnat, Laroque-d'Olmes, Lassur, Lavelanet, Léran, Lercoul, Lescousse, Lesparrou, Leychert, Lézat-sur-Lèze, Lieurac, Limbrassac, Lissac, Lordat, Loubaut, Loubens, Loubières, Ludiès, Luzenac, Madière, Malegoude, Malléon, Manses, Le Mas-d'Azil, Mazères, Méras, Mercus-Garrabet, Mérens-les-Vals, Miglos, Mijanès, Mirepoix, Monesple, Montagagne, Montaillou, Montaut, Montbel, Montégut-Plantaurel, Montels, Montfa, Montferrier, Montgailhard, Montoulieu, Montségur, Montseron, Moulin-Neuf, Nalzen, Nescus, Niaux, Orgeix, Orlu, Ornolac-Ussat-les-Bains, Orus, Pailhès, Pamiers, Pech, Péreille, Perles-et-Castelet, Le Peyrat, Le Pla, Prades, Pradettes, Pradières, Prayols, Le Puch, Les Pujols, Quérigut, Quié, Rabat-les-Trois-Seigneurs, Raissac, Régat, Rieucros, Rieux-de-Pelleport, Roquefixade, Roquefort-les-Cascades, Roumengoux, Rouze, Sabarat, Saint-Amadou, Saint-Amans, Saint-Bauzeil, Sainte-Suzanne, Saint-Félix-de-Rieutord, Saint-Félix-de-Tournegat, Sainte-Foi, Saint-Jean-d'Aigues-Vives, Saint-Jean-de-Verges, Saint-Jean-du-Falga, Saint-Julien-de-Gras-Capou, Saint-Martin-de-Caralp, Saint-Martin-d'Oydes, Saint-Michel, Saint-Paul-de-Jarrat, Saint-Pierre-de-Rivière, Saint-Quentin-la-Tour, Saint-Quirc, Saint-Victor-Rouzaud, Saint-Ybars, Saurat, Sautel, Saverdun, Savignac-les-Ormeaux, Ségura, Senconac, Sentenac-de-Sérou, Serres-sur-Arget, Sieuras, Siguer, Sorgeat, Soula, Surba, Suzan, Tabre, Tarascon-sur-Ariège, Teilhet, Thouars-sur-Arize, Tignac, La Tour-du-Crieu, Tourtrol, Trémoulet, Troye-d'Ariège, Unac, Unzent, Urs, Ussat, Val-de-Sos, Vals, Varilhes, Vaychis, Vèbre, Ventenac, Verdun, Vernajoul, Vernaux, Le Vernet, Verniolle, Villeneuve-d'Olmes, Villeneuve-du-Latou, Villeneuve-du-Paréage, Vira och Viviès.

Omedelbart närområde (forts.)

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

Departementet Haute-Garonne:

Aigrefeuille, Ayguesvives, Albiac, Aucamville, Auragne, Aureville, Auriac-sur-Vendinelle, Aurin, Aussonne, Auzeville-Tolosane, Auzielle, Avignonet-Lauragais, Azas, Balma, Baziège, Bazus, Beaupuy, Beauteville, Beauville, Beauzelle, Belberaud, Belbèze-de-Lauragais, Bélesta-en-Lauragais, Bellegarde-Sainte-Marie, Bellesserre, Bessières, Blagnac, Bondigoux, Bonrepos-Riquet, Le Born, Bouloc, Bourg-Saint-Bernard, Brax, Bretx, Brignemont, Bruguières, Le Burgaud, Buzet-sur-Tarn, Cabanac-Séguenville, Le Cabanial, Cadours, Caignac, Calmont, Cambiac, Caragoudes, Caraman, Castanet-Tolosan, Castelginest, Castelmaurou, Castelnau-d'Estrétefonds, Le Castéra, Caubiac, Cépet, Cessales, Clermont-le-Fort, Colomiers, Cornebarrieu, Corronsac, Cox, Cugnaux, Daux, Deyme, Donneville, Drémil-Lafage, Drudas, Escalquens, Espanès, Le Faget, Falga, Fenouillet, Flourens, Folcarde, Fonbeauzard, Fourquevaux, Francarville, Fronton, Gagnac-sur-Garonne, Garac, Gardouch, Gargas, Garidech, Gauré, Gémil, Gibel, Goyrans, Gragnague, Gratentour, Grenade, Le Grès, Issus, Juzes, Labastide-Beauvoir, Labastide-Saint-Sernin, Labège, Lacroix-Falgarde, Lagarde, Lagraulet-Saint-Nicolas, Lanta, Lapeyrouse-Fossat, Laréole, Larra, Lasserre-Pradère, Launac, Launaguet, Lauzerville, Lavalette, Layrac-sur-Tarn, Léguevin, Lespinasse, Lévignac, Loubens-Lauragais, Lux, La Magdelaine-sur-Tarn, Mascarville, Mauremont, Maurens, Maureville, Mauvaisin, Menville, Mérenvielle, Mervilla, Merville, Mirepoix-sur-Tarn, Mondonville, Mondouzil, Monestrol, Mons, Montaigut-sur-Save, Montastruc-la-Conseillère, Montberon, Montbrun-Lauragais, Montclar-Lauragais, Montégut-Lauragais, Montesquieu-Lauragais, Montgaillard-Lauragais, Montgeard, Montgiscard, Montjoire, Montlaur, Montpitol, Montrabé, Mourvilles-Basses, Mourvilles-Hautes, Nailloux, Nogaret, Noueilles, Odars, Ondes, Paulhac, Péchabou, Pechbonnieu, Pechbusque, Pelleport, Pibrac, Pin-Balma, Plaisance-du-Touch, Pompertuzat, Pouze, Préserville, Prunet, Puysségur, Quint-Fonsegrives, Ramonville-Saint-Agne, Rebigue, Renneville, Revel, Rieumajou, Roquesérière, Rouffiac-Tolosan, Roumens, Saint-Alban, Saint-Cézert, Saint-Félix-Lauragais, Sainte-Foy-d'Aigrefeuille, Saint-Geniès-Bellevue, Saint-Germier, Saint-Jean, Saint-Jean-Lherm, Saint-Jory, Saint-Julia, Saint-Léon, Sainte-Livrade, Saint-Loup-Cammas, Saint-Marcel-Paulel, Saint-Orens-de-Gameville, Saint-Paul-sur-Save, Saint-Pierre, Saint-Pierre-de-Lages, Saint-Rome, Saint-Rustice, Saint-Sauveur, Saint-Vincent, La Salvetat-Saint-Gilles, La Salvetat-Lauragais, Saussens, Ségreville, Seilh, Seyre, Tarabel, Thil, Toulouse, Tournefeuille, Toutens, Trébons-sur-la-Grasse, L'Union, Vacquiers, Vallègue, Vallesvilles, Varennes, Vaudreuille, Vaux, Vendine, Verfeil, Vieille-Toulouse, Vieillevigne, Vignaux, Vigoulet-Auzil, Villariès, Villaudric, Villefranche-de-Lauragais, Villematier, Villemur-sur-Tarn, Villeneuve-lès-Bouloc, Villeneuve-Tolosane och Villenouvelle.

Omedelbart närområde (forts.)

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

Departementet Tarn:

Aguts, Aiguefonde, Albine, Algans, Ambres, Anglès, Appelle, Arfons, Arifat, Aussillon, Bannières, Barre, Belcastel, Belleserre, Berlats, Bertre, Le Bez, Blan, Boissezon, Bout-du-Pont-de-Larn, Brassac, Briatexte, Brousse, Burlats, Busque, Cabanès, Cahuzac, Cambon-lès-Lavaur, Cambounès, Cambounet-sur-le-Sor, Les Cammazes, Carbes, Castres, Caucalières, Cuq, Cuq-Toulza, Damiatte, Dourgne, Durfort, Escoussens, Escroux, Espérausses, Fiac, Fontrieu, Fréjeville, Garrevaques, Garrigues, Gijounet, Giroussens, Graulhet, Guitalens-L'Albarède, Jonquières, Labastide-Rouairoux, Labastide-Saint-Georges, Laboulbène, Labruguière, Lacabarède, Lacaune, Lacaze, Lacougotte-Cadoul, Lacroisille, Lacrouzette, Lagardiolle, Lagarrigue, Lamontélarié, Lasfaillades, Lautrec, Lavaur, Lempaut, Lescout, Lugan, Magrin, Marzens, Le Masnau-Massuguiès, Massac-Séran, Massaguel, Maurens-Scopont, Mazamet, Missècle, Montcabrier, Montdragon, Montfa, Montgey, Montpinier, Montredon-Labessonnié, Mont-Roc, Moulayrès, Moulin-Mage, Mouzens, Murat-sur-Vèbre, Nages, Navès, Noailhac, Palleville, Payrin-Augmontel, Péchaudier, Peyregoux, Pont-de-Larn, Poudis, Prades, Pratviel, Puéchoursi, Puybegon, Puycalvel, Puylaurens, Rayssac, Le Rialet, Roquecourbe, Roquevidal, Rouairoux, Saint-Affrique-les-Montagnes, Saint-Agnan, Saint-Amancet, Saint-Amans-Soult, Saint-Amans-Valtoret, Saint-Avit, Saint-Gauzens, Saint-Genest-de-Contest, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Germier, Saint-Jean-de-Rives, Saint-Jean-de-Vals, Saint-Julien-du-Puy, Saint-Lieux-lès-Lavaur, Saint-Paul-Cap-de-Joux, Saint-Pierre-de-Trivisy, Saint-Salvi-de-Carcavès, Saint-Salvy-de-la-Balme, Saint-Sernin-lès-Lavaur, Saint-Sulpice-la-Pointe, Saïx, Sauveterre, Sémalens, Senaux, Serviès, Sorèze, Soual, Teulat, Teyssode, Vabre, Valdurenque, Veilhes, Vénès, Verdalle, Viane, Vielmur-sur-Agout, Villeneuve-lès-Lavaur, Le Vintrou, Viterbe, Viviers-lès-Lavaur och Viviers-lès-Montagnes.

Omedelbart närområde (forts.)

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

Departementet Pyrénées-Orientales:

Alénya, Les Angles, Angoustrine-Villeneuve-des-Escaldes, Ansignan, Arboussols, Ayguatébia-Talau, Bages, Baho, Baillestavy, Baixas, Le Barcarès, Bélesta, Bolquère, Bompas, Boule-d'Amont, Bouleternère, Bourg-Madame, Brouilla, La Cabanasse, Cabestany, Caixas, Calce, Camélas, Campôme, Campoussy, Canaveilles, Canet-en-Roussillon, Canohès, Caramany, Casefabre, Cases-de-Pène, Cassagnes, Casteil, Castelnou, Catllar, Caudiès-de-Fenouillèdes, Caudiès-de-Conflent, Claira, Clara-Villerach, Codalet, Conat, Corbère, Corbère-les-Cabanes, Corneilla-de-Conflent, Corneilla-la-Rivière, Corneilla-del-Vercol, Dorres, Égat, Elne, Enveitg, Err, Escaro, Espira-de-l'Agly, Espira-de-Conflent, Estagel, Estavar, Estoher, Eus, Eyne, Feilluns, Fenouillet, Fillols, Finestret, Fontpédrouse, Fontrabiouse, Formiguères, Fosse, Fourques, Fuilla, Glorianes, Ille-sur-Têt, Joch, Jujols, Lansac, Latour-Bas-Elne, Latour-de-Carol, Latour-de-France, Lesquerde, La Llagonne, Llauro, Llo, Llupia, Mantet, Marquixanes, Los Masos, Matemale, Maury, Millas, Molitg-les-Bains, Montalba-le-Château, Montescot, Mont-Louis, Montner, Mosset, Nahuja, Néfiach, Nohèdes, Nyer, Font-Romeu-Odeillo-Via, Olette, Opoul-Périllos, Oreilla, Ortaffa, Osséja, Palau-de-Cerdagne, Passa, Perpignan, Peyrestortes, Pézilla-de-Conflent, Pézilla-la-Rivière, Pia, Planès, Planèzes, Pollestres, Ponteilla, Porta, Porté-Puymorens, Prades, Prats-de-Sournia, Prugnanes, Prunet-et-Belpuig, Puyvalador, Py, Rabouillet, Railleu, Rasiguères, Réal, Ria-Sirach, Rigarda, Rivesaltes, Rodès, Sahorre, Saillagouse, Saint-Arnac, Sainte-Colombe-de-la-Commanderie, Saint-Cyprien, Saint-Estève, Saint-Féliu-d'Amont, Saint-Féliu-d'Avall, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-Lasseille, Saint-Laurent-de-la-Salanque, Sainte-Léocadie, Sainte-Marie-la-Mer, Saint-Martin-de-Fenouillet, Saint-Michel-de-Llotes, Saint-Nazaire, Saint-Paul-de-Fenouillet, Saint-Pierre-dels-Forcats, Saleilles, Salses-le-Château, Sansa, Sauto, Serdinya, Le Soler, Souanyas, Sournia, Tarerach, Targasonne, Taurinya, Tautavel, Terrats, Théza, Thuès-Entre-Valls, Thuir, Tordères, Torreilles, Toulouges, Tresserre, Trévillach, Trilla, Trouillas, Ur, Urbanya, Valcebollère, Valmanya, Vernet-les-Bains, Villefranche-de-Conflent, Villelongue-de-la-Salanque, Villemolaque, Villeneuve-de-la-Raho, Villeneuve-la-Rivière, Vinça, Vingrau, Vira och Le Vivier.

Länk till produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-144e1a75-30f8-4762-a730-36d160685b15

---

(1)  EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 23.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 180/31 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 180/31

---

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2023/C 180/10)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELANDE OM GODKÄNNANDE AV EN STANDARDÄNDRING

”Vallée du Paradis”

PGI-FR-A1141-AM01

Datum för meddelandet: 24 februari 2023

BESKRIVNING AV OCH MOTIVERING TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1.   Omedelbart närområde

Punkt 4.2 – Omedelbart närområde – i kapitel I i produktspecifikationen för den skyddade geografiska beteckningen ”Vallée du Paradis” har ändrats. Förteckningen över kommuner som ingår i det omedelbara närområdet har uppdaterats, utan några ändringar, i enlighet med 2022 års officiella geografiska kodex.

Denna redaktionella ändring gör det möjligt att hänvisa till det geografiska område som anges i 2022 års version av den officiella geografiska kodex som ges ut av den franska nationella statistikbyrån Insee och därmed att ge det avgränsade geografiska området rättslig status.

Avsnittet med rubriken ”Ytterligare villkor – omedelbart närområde” i det sammanfattande dokumentet har uppdaterats.

2.   Druvsorter

Punkt 5 – Druvsorter – i kapitel I i produktspecifikationen för den skyddade geografiska beteckningen ”Vallée du Paradis” har ändrats. Förteckningen över de sorter som valts ut för framställning av den skyddade geografiska beteckningen ”Vallée du Paradis” har ändrats enligt följande:

| — | 13 sorter som anses vara ”resistenta” mot vinsjukdomar har tillkommit:
  artaban N, cabernet blanc B, cabernet cortis N, floréal B, monarch N, muscaris B, prior N, saphira B, soreli B, souvignier gris Rs, sauvignac B, vidoc N, voltis B. |
| --- | --- |

—

13 sorter som anses vara ”resistenta” mot vinsjukdomar har tillkommit:

artaban N, cabernet blanc B, cabernet cortis N, floréal B, monarch N, muscaris B, prior N, saphira B, soreli B, souvignier gris Rs, sauvignac B, vidoc N, voltis B.

| — | 12 sorter med potential för anpassning till klimatförändringarna har tillkommit:
  agiorgitiko N, assyrtyko B, calabrese N, carricant B, fiano B, montepulciano N, moschofilero Rs, primitivo N, roditis Rs, touriga nacional N, verdejo B, xinomavro N.
  Dessa sorter är motståndskraftiga mot torka och svampsjukdomar. De gör det möjligt att minska användningen av växtskyddsmedel, samtidigt som de i fråga om fysiologisk och oenologisk lämplighet motsvarar de druvsorter som används för framställning av den skyddade geografiska beteckningen. De påverkar inte egenskaperna hos viner med den skyddade geografiska beteckningen. |
| --- | --- |

—

12 sorter med potential för anpassning till klimatförändringarna har tillkommit:

agiorgitiko N, assyrtyko B, calabrese N, carricant B, fiano B, montepulciano N, moschofilero Rs, primitivo N, roditis Rs, touriga nacional N, verdejo B, xinomavro N.

Dessa sorter är motståndskraftiga mot torka och svampsjukdomar. De gör det möjligt att minska användningen av växtskyddsmedel, samtidigt som de i fråga om fysiologisk och oenologisk lämplighet motsvarar de druvsorter som används för framställning av den skyddade geografiska beteckningen. De påverkar inte egenskaperna hos viner med den skyddade geografiska beteckningen.

| — | Följande åtta sorter har strukits: Dessa sorter har inte ingått bland de vinsorter som odlats eller använts för produktion av den skyddade beteckningen.
  altesse B, chasselas B, chasselas Rs, danlas B, gamay de chaudenay N, ganson N, mondeuse N, ribol N.
  Dessa ändringar har även gjorts under rubriken ”Druvsorter” i det sammanfattande dokumentet. |
| --- | --- |

—

Följande åtta sorter har strukits: Dessa sorter har inte ingått bland de vinsorter som odlats eller använts för produktion av den skyddade beteckningen.

altesse B, chasselas B, chasselas Rs, danlas B, gamay de chaudenay N, ganson N, mondeuse N, ribol N.

Dessa ändringar har även gjorts under rubriken ”Druvsorter” i det sammanfattande dokumentet.

3.   Kontrollorgan

Kapitel III i produktspecifikationen för den skyddade geografiska beteckningen ”Vallée du Paradis” har ändrats i syfte att förenkla avsnittet med rubriken ”Kontrollorgan” genom att ange att kontrollerna av att produktspecifikationen följs ska utföras på grundval av en godkänd kontrollplan och av tredje part som utses av det nationella kontrollorganet Inao och som ska garantera kompetens, neutralitet och oberoende.

Denna förenkling påverkar inte det sammanfattande dokumentet.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1.   Namn

Vallée du Paradis

2.   Typ av geografisk beteckning

SGB – skyddad geografisk beteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

KORTFATTAD BESKRIVNING

Den skyddade geografiska beteckningen ”Vallée du Paradis” omfattar stilla röd-, rosé-, gris-, gris de gris- och vitviner.

De övre och nedre gränsvärdena för den totala alkoholhalten uttryckt i volymprocent, den totala syrahalten, halten flyktiga syror och den totala svaveldioxidhalten ska följa de regler som fastställs i unionslagstiftningen.

De strikta produktionsvillkoren och druvornas utsökta mognad resulterar i mycket balanserade viner som, beroende på vilken vinframställningsmetod som används, får sitt uttryck i vinernas styrka (vid längre jäsningstider) eller fruktighet (vid kortare jäsningstider). Färgen på rosévinerna varierar från blekaste grått (särskilt när det gäller gris de gris-viner) till en starkare rosa nyans, beroende på vilka druvsorter som används. Vinerna har ofta en friskhet med fruktiga eller blommiga toner. Färgen på de vita vinerna varierar från blekaste gröngult till guldgult. Dessa viner karakteriseras ofta av en markant friskhet, ibland tillsammans med exotiska eller blommiga inslag eller, i vissa fall, mineraltoner.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 11 |
| Lägsta totala syrahalt | |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

11

Lägsta totala syrahalt

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

5.   Vinframställningsmetoder

5.1.   Särskilda oenologiska metoder

| 1. | Särskild oenologisk metod
  Vinerna måste uppfylla alla oenologiska krav i unionens regelverk och i den franska lagen om jordbruk och fiske (Code rural et de la pêche maritime). |
| --- | --- |

1.

Särskild oenologisk metod

Vinerna måste uppfylla alla oenologiska krav i unionens regelverk och i den franska lagen om jordbruk och fiske (Code rural et de la pêche maritime).

5.2.   Högsta avkastning

| 1. | 80 hektoliter per hektar. |
| --- | --- |

1.

80 hektoliter per hektar.

6.   Avgränsat geografiskt område

Skörden av druvor samt framställningen och beredningen av de viner som får omfattas av den skyddade geografiska beteckningen ”Vallée du Paradis” måste äga rum i följande kommuner i departementet Aude:

Albas, Cascastel-des-Corbières, Coustouge, Durban-Corbières, Embres-et-Castelmaure, Fontjoncouse, Fraissé-des-Corbières, Jonquières, Quintillan, Saint-Jean-de-Barrou, Villeneuve-les-Corbières och Villesèque-des-Corbières.

7.   Druvsort(er)

| | agiorgitiko N |
| --- | --- |

agiorgitiko N

| | alicante henri bouschet N |
| --- | --- |

alicante henri bouschet N

| | alphonse lavallée N |
| --- | --- |

alphonse lavallée N

| | alvarinho – albariño |
| --- | --- |

alvarinho – albariño

| | aramon N |
| --- | --- |

aramon N

| | aranel B |
| --- | --- |

aranel B

| | arinarnoa N |
| --- | --- |

arinarnoa N

| | arriloba B |
| --- | --- |

arriloba B

| | artaban N |
| --- | --- |

artaban N

| | assyrtiko B |
| --- | --- |

assyrtiko B

| | aubun N – murescola |
| --- | --- |

aubun N – murescola

| | bourboulenc B – doucillon blanc |
| --- | --- |

bourboulenc B – doucillon blanc

| | cabernet blanc B |
| --- | --- |

cabernet blanc B

| | cabernet cortis N |
| --- | --- |

cabernet cortis N

| | cabernet franc N |
| --- | --- |

cabernet franc N

| | cabernet sauvignon N |
| --- | --- |

cabernet sauvignon N

| | calabrese N |
| --- | --- |

calabrese N

| | caladoc N |
| --- | --- |

caladoc N

| | cardinal Rg |
| --- | --- |

cardinal Rg

| | carignan N |
| --- | --- |

carignan N

| | carignan blanc B |
| --- | --- |

carignan blanc B

| | carmenère N |
| --- | --- |

carmenère N

| | carricante |
| --- | --- |

carricante

| | chardonnay B |
| --- | --- |

chardonnay B

| | chasan B |
| --- | --- |

chasan B

| | chenanson N |
| --- | --- |

chenanson N

| | chenin B |
| --- | --- |

chenin B

| | cinsaut N – cinsault |
| --- | --- |

cinsaut N – cinsault

| | clairette B |
| --- | --- |

clairette B

| | clairette rose Rs |
| --- | --- |

clairette rose Rs

| | colombard B |
| --- | --- |

colombard B

| | Cot N – malbec |
| --- | --- |

Cot N – malbec

| | danlas B |
| --- | --- |

danlas B

| | egiodola N |
| --- | --- |

egiodola N

| | fer N – fer servadou, braucol, mansois, pinenc |
| --- | --- |

fer N – fer servadou, braucol, mansois, pinenc

| | fiano |
| --- | --- |

fiano

| | floreal B |
| --- | --- |

floreal B

| | gamay N |
| --- | --- |

gamay N

| | gewürztraminer Rs |
| --- | --- |

gewürztraminer Rs

| | gramon N |
| --- | --- |

gramon N

| | grenache N |
| --- | --- |

grenache N

| | grenache blanc B |
| --- | --- |

grenache blanc B

| | grenache gris G |
| --- | --- |

grenache gris G

| | gros manseng B |
| --- | --- |

gros manseng B

| | jurançon noir N – dame noire |
| --- | --- |

jurançon noir N – dame noire

| | listan B – palomino |
| --- | --- |

listan B – palomino

| | lledoner pelut N |
| --- | --- |

lledoner pelut N

| | macabeu B – macabeo |
| --- | --- |

macabeu B – macabeo

| | marsanne B |
| --- | --- |

marsanne B

| | marselan N |
| --- | --- |

marselan N

| | mauzac B |
| --- | --- |

mauzac B

| | mauzac rose Rs |
| --- | --- |

mauzac rose Rs

| | merlot N |
| --- | --- |

merlot N

| | monarch N |
| --- | --- |

monarch N

| | monerac N |
| --- | --- |

monerac N

| | montepulciano |
| --- | --- |

montepulciano

| | morrastel N – minustellu, graciano |
| --- | --- |

morrastel N – minustellu, graciano

| | moschofilero Rs |
| --- | --- |

moschofilero Rs

| | mourvèdre N – monastrell |
| --- | --- |

mourvèdre N – monastrell

| | muscaris B |
| --- | --- |

muscaris B

| | muscat d’alexandrie B – muscat, moscato |
| --- | --- |

muscat d’alexandrie B – muscat, moscato

| | muscat de hambourg N – muscat, moscato |
| --- | --- |

muscat de hambourg N – muscat, moscato

| | muscat à petits grains blancs B – muscat, moscato |
| --- | --- |

muscat à petits grains blancs B – muscat, moscato

| | muscat à petits grains rouges Rg – muscat, moscato |
| --- | --- |

muscat à petits grains rouges Rg – muscat, moscato

| | nielluccio N – nielluciu |
| --- | --- |

nielluccio N – nielluciu

| | négrette N |
| --- | --- |

négrette N

| | parellada B |
| --- | --- |

parellada B

| | petit manseng B |
| --- | --- |

petit manseng B

| | petit verdot N |
| --- | --- |

petit verdot N

| | pinot blanc B |
| --- | --- |

pinot blanc B

| | pinot gris G |
| --- | --- |

pinot gris G

| | pinot noir N |
| --- | --- |

pinot noir N

| | piquepoul blanc B |
| --- | --- |

piquepoul blanc B

| | piquepoul noir N |
| --- | --- |

piquepoul noir N

| | portan N |
| --- | --- |

portan N

| | primitivo N – zinfandel |
| --- | --- |

primitivo N – zinfandel

| | prior N |
| --- | --- |

prior N

| | riesling B |
| --- | --- |

riesling B

| | roditis Rs |
| --- | --- |

roditis Rs

| | roussanne B |
| --- | --- |

roussanne B

| | saphira B |
| --- | --- |

saphira B

| | sauvignac |
| --- | --- |

sauvignac

| | sauvignon B – sauvignon blanc |
| --- | --- |

sauvignon B – sauvignon blanc

| | sauvignon gris G – fié gris |
| --- | --- |

sauvignon gris G – fié gris

| | sémillon B |
| --- | --- |

sémillon B

| | servant B |
| --- | --- |

servant B

| | soreli B |
| --- | --- |

soreli B

| | souvignier gris Rs |
| --- | --- |

souvignier gris Rs

| | sylvaner B |
| --- | --- |

sylvaner B

| | syrah N – shiraz |
| --- | --- |

syrah N – shiraz

| | tannat N |
| --- | --- |

tannat N

| | tempranillo N |
| --- | --- |

tempranillo N

| | terret blanc B |
| --- | --- |

terret blanc B

| | terret gris G |
| --- | --- |

terret gris G

| | terret noir N |
| --- | --- |

terret noir N

| | tourbat B |
| --- | --- |

tourbat B

| | touriga nacional N |
| --- | --- |

touriga nacional N

| | ugni blanc B |
| --- | --- |

ugni blanc B

| | verdejo B |
| --- | --- |

verdejo B

| | verdelho B |
| --- | --- |

verdelho B

| | vermentino B – rolle |
| --- | --- |

vermentino B – rolle

| | vidoc N |
| --- | --- |

vidoc N

| | villard blanc B |
| --- | --- |

villard blanc B

| | villard noir N |
| --- | --- |

villard noir N

| | viognier B |
| --- | --- |

viognier B

| | voltis B |
| --- | --- |

voltis B

| | xinomavro N |
| --- | --- |

xinomavro N

8.   Beskrivning av samband

| 8.1. | Den skyddade geografiska beteckningen ”Vallée du Paradis” omfattar 12 kommuner i departementet Aude som ligger i regionen Languedoc-Roussillon i södra Frankrike. Området för ”Vallée du Paradis” ligger i hjärtat av Corbièresmassivets vinodlingsområde och avgränsas från Medelhavet genom en rad kalkrika berg.
  Den geologiska historien har gett området en exceptionell mineralisk skönhet.
  Floden Berre, som är den största floden i detta vinodlingsområde, skär genom en rad kalkstens- och skifferplatåer.
  Vingårdarna ligger på 150–300 meters höjd och består oftast av mindre odlingsskiften i buskrik miljö (garrigue), nästa alltid i sluttningar.
  Klimatet klassificeras som medelhavsklimat, dvs. varmt och torrt, med nederbörd som ofta sker i form av kraftiga regnstormar, främst under höst och vår. Den genomsnittliga nederbörden uppgår till cirka 600 mm. Den nordvästliga vinden, kallad cers, som blåser nästan 200 dagar per år, bidrar till druvornas utmärkta hälsa och resulterar i långa mognadsperioder, något som gynnar produktionen av kvalitetsviner.
  Jordbruk och gruvindustri utgör de viktigaste näringarna i regionen, som har varit bebodd sedan urminnes tider. Avsaknaden av ett ordentligt vägnät på grund av det isolerade läget i Corbièresmassivet har gjort att invånarna prioriterat produktionsområden med mycket höga mervärden. Vid sidan av gruvprodukter har dessa produktionsområden omfattat spritdrycker, likörviner, olivolja och en rad produkter från fårskötsel.
  Vid slutet av 1800-talet, samtidigt som dalen blev tillgängligare och ett ordentligt vägnät byggts, genomgick jordbruket en betydande omvandling och vin blev den huvudsakliga grödan. Det blev lättare att transportera vinet tack vare nya transportsätt, särskilt järnvägen. Detta ledde till att lättare och fruktigare viner började produceras, i enlighet med konsumenternas efterfrågan.
  Den 16 mars 1981 gavs vinerna erkännande som vin de pays de la vallée du Paradis och blev föremål för noga specificerade produktionsvillkor.
  De druvsorter som används för produktion av viner med denna skyddade geografiska beteckning är anpassade till produktionsförhållandena i området. Bland sorterna återfinns traditionella medelhavsdruvor som carignan noir, grenache (noir, gris och blanc), cinsaut, maccabeu och olika muskatsorter.
  Under det senaste tjugotalet år har diversifieringen av druvsorter, framför allt på odlingsskiften med de djupaste jordarna, gjort det möjligt att använda vinstockar från andra vinodlingsområden, som merlot och cot, men även hybridsorter som chenanson och caladoc, som har anpassat sig synnerligen bra till denna miljö.
  Av de cirka 10 000 hektoliter vin med den skyddade geografiska beteckningen ”Vallée du Paradis” som produceras utgörs huvuddelen av rött vin (60 %), följt av rosévin (30 %) och vitt vin (10 %). Produktionen av rosévin ökar, i synnerhet gris de gris-viner, främst från druvsorten grenache gris. |
| --- | --- |

8.1.

Den geologiska historien har gett området en exceptionell mineralisk skönhet.

Floden Berre, som är den största floden i detta vinodlingsområde, skär genom en rad kalkstens- och skifferplatåer.

Vingårdarna ligger på 150–300 meters höjd och består oftast av mindre odlingsskiften i buskrik miljö (garrigue), nästa alltid i sluttningar.

Klimatet klassificeras som medelhavsklimat, dvs. varmt och torrt, med nederbörd som ofta sker i form av kraftiga regnstormar, främst under höst och vår. Den genomsnittliga nederbörden uppgår till cirka 600 mm. Den nordvästliga vinden, kallad cers, som blåser nästan 200 dagar per år, bidrar till druvornas utmärkta hälsa och resulterar i långa mognadsperioder, något som gynnar produktionen av kvalitetsviner.

Jordbruk och gruvindustri utgör de viktigaste näringarna i regionen, som har varit bebodd sedan urminnes tider. Avsaknaden av ett ordentligt vägnät på grund av det isolerade läget i Corbièresmassivet har gjort att invånarna prioriterat produktionsområden med mycket höga mervärden. Vid sidan av gruvprodukter har dessa produktionsområden omfattat spritdrycker, likörviner, olivolja och en rad produkter från fårskötsel.

Vid slutet av 1800-talet, samtidigt som dalen blev tillgängligare och ett ordentligt vägnät byggts, genomgick jordbruket en betydande omvandling och vin blev den huvudsakliga grödan. Det blev lättare att transportera vinet tack vare nya transportsätt, särskilt järnvägen. Detta ledde till att lättare och fruktigare viner började produceras, i enlighet med konsumenternas efterfrågan.

Den 16 mars 1981 gavs vinerna erkännande som vin de pays de la vallée du Paradis och blev föremål för noga specificerade produktionsvillkor.

De druvsorter som används för produktion av viner med denna skyddade geografiska beteckning är anpassade till produktionsförhållandena i området. Bland sorterna återfinns traditionella medelhavsdruvor som carignan noir, grenache (noir, gris och blanc), cinsaut, maccabeu och olika muskatsorter.

Under det senaste tjugotalet år har diversifieringen av druvsorter, framför allt på odlingsskiften med de djupaste jordarna, gjort det möjligt att använda vinstockar från andra vinodlingsområden, som merlot och cot, men även hybridsorter som chenanson och caladoc, som har anpassat sig synnerligen bra till denna miljö.

Av de cirka 10 000 hektoliter vin med den skyddade geografiska beteckningen ”Vallée du Paradis” som produceras utgörs huvuddelen av rött vin (60 %), följt av rosévin (30 %) och vitt vin (10 %). Produktionen av rosévin ökar, i synnerhet gris de gris-viner, främst från druvsorten grenache gris.

| 8.2. | Denna dalgång, genom vilken floden Berres övre flöde rinner, har kallats vallée du paradis (paradisdalen) på grund av det fantastiska landskapet. Det är produktionsområdet med sina sluttningsodlingar på de grunda till medeldjupa jordarna som ger vinerna deras originalitet.
  Jordarna och klimatförhållandena gör att samtliga druvsorter når full mognad varje år, vilket gör det möjligt att producera mycket eleganta viner. Moderna oenologiska metoder används för att främja en försiktig extraktion av tanniner när det gäller röda viner, och för att möjliggöra en optimal temperaturkontroll när det gäller roséviner och vita viner.
  De som odlar druvor för produktion av viner med beteckningen ”Vallée du Paradis” har bevarat karaktären hos och vinodlingstraditionerna i denna lilla region.
  Det sedan länge etablerade anseendet hos viner med beteckningen ”Vallée du Paradis” baseras på de särskilda förhållandena på dessa vingårdar på bergssluttningarna som löper ut från Corbièresmassivet.
  Det tidigare så diversifierade jordbruket i detta område är nu nästan uteslutande inriktat på vinodling. En mosaik av vingårdar utgör regelbundna avbrott i landskapet och ger det dess karakteristiska identitet. Vinodlarna har här en viktig roll i markplaneringen, och vingårdarna och vägarna fram till dem utgör det bästa försvaret mot bränder som varje år hotar detta känsliga område.
  Utan tvivel är det detta samspel mellan människa och natur som gör att området drar till sig allt fler turister som kommer för att få uppleva en unik och välbevarad naturlig miljö. Vinturismen ger på så vis människor möjligheten att upptäcka vinerna med beteckningen ”Vallée du Paradis”, samtidigt som den bidrar till att stärka vinernas goda rykte och det anseende de åtnjuter och även medför de investeringar som behövs för att de ursprungliga vinodlingstraditionerna ska bevaras. |
| --- | --- |

8.2.

Jordarna och klimatförhållandena gör att samtliga druvsorter når full mognad varje år, vilket gör det möjligt att producera mycket eleganta viner. Moderna oenologiska metoder används för att främja en försiktig extraktion av tanniner när det gäller röda viner, och för att möjliggöra en optimal temperaturkontroll när det gäller roséviner och vita viner.

De som odlar druvor för produktion av viner med beteckningen ”Vallée du Paradis” har bevarat karaktären hos och vinodlingstraditionerna i denna lilla region.

Det sedan länge etablerade anseendet hos viner med beteckningen ”Vallée du Paradis” baseras på de särskilda förhållandena på dessa vingårdar på bergssluttningarna som löper ut från Corbièresmassivet.

Det tidigare så diversifierade jordbruket i detta område är nu nästan uteslutande inriktat på vinodling. En mosaik av vingårdar utgör regelbundna avbrott i landskapet och ger det dess karakteristiska identitet. Vinodlarna har här en viktig roll i markplaneringen, och vingårdarna och vägarna fram till dem utgör det bästa försvaret mot bränder som varje år hotar detta känsliga område.

Utan tvivel är det detta samspel mellan människa och natur som gör att området drar till sig allt fler turister som kommer för att få uppleva en unik och välbevarad naturlig miljö. Vinturismen ger på så vis människor möjligheten att upptäcka vinerna med beteckningen ”Vallée du Paradis”, samtidigt som den bidrar till att stärka vinernas goda rykte och det anseende de åtnjuter och även medför de investeringar som behövs för att de ursprungliga vinodlingstraditionerna ska bevaras.

9.   Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Märkning

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Den skyddade geografiska beteckningen ”Vallée du Paradis” får kompletteras med namnet på en eller flera druvsorter.

Den skyddade geografiska beteckningen ”Vallée du Paradis” får kompletteras med uttrycket ”primeur” eller ”nouveau”.

Europeiska unionens logotyp för produkter med skyddad geografisk beteckning ska anges på etiketten om märkningen ”Indication géographique protégée” (skyddad geografisk beteckning) har ersatts med det traditionella uttrycket ”Vin de pays”.

Omedelbart närområde

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

Det omedelbara närområdet, som fastställts genom undantag för framställningen och beredningen av viner med den skyddade geografiska beteckningen ”Vallée du Paradis”, omfattar följande kommuner som gränsar till det geografiska området i enlighet med den officiella geografiska kodexen av den 1 januari 2022.

Departementet Aude:

Albières, Argens-Minervois, Arquettes-en-Val, Auriac, Bouisse, Boutenac, Camplong-d'Aude, Castelnau-d'Aude, Caunettes-en-Val, Caves, Conilhac-Corbières, Cruscades, Cucugnan, Davejean, Dernacueillette, Duilhac-sous-Peyrepertuse, Escales, Fabrezan, Fajac-en-Val, Félines-Termenès, Ferrals-les-Corbière, Feuilla, Fitou, Fontcouverte, Homps, La Palme, Labastide-en-Val, Lagrasse, Lairière, Lanet, Laroque-de-Fa, Leucate, Lézignan-Corbières, Luc-sur-Orbieu, Maisons, Massac, Mayronnes, Montbrun-des-Corbières, Montgaillard, Montjoi, Montlaur, Montséret, Mouthoumet, Ornaisons, Padern, Palairac, Paziols, Peyriac-de-Mer, Portel-des-Corbières, Port-la-Nouvelle, Pradelles-en-Val, Ribaute, Rieux-en-Val, Roquefort-des-Corbières, Rouffiac-des-Corbières, Saint-André-de-Roquelongue, Saint-Laurent-de-la-Cabrerisse, Saint-Martin-des-Puits, Saint-Pierre-des-Champs, Salza, Serviès-en-Val, Sigean, Soulatgé, Talairan, Taurize, Termes, Thézan-des-Corbières, Tournissan, Tourouzelle, Treilles, Tuchan, Vignevieille, Villar-en-Val, Villerouge-Termenès och Villetritouls.

Departementet Pyrénées-Orientales:

Cases-de-Pène, Espira-de-l'Agly, Opoul-Périllos, Peyrestortes, Pia, Rivesaltes, Salses-le-Château och Vingrau.

Länk till produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-25f27181-8b76-4251-9727-cb15d0f84997

---

(1)  EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.

---