# Eiropas Savienības C 228/2023

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 228 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 66. gadagājums2023. gada 29. jūnijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 228

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

66. gadagājums2023. gada 29. jūnijs

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
| | EESK 578. plenārsesija – Sastāva atjaunošanas sesija, 26.4.2023.–27.4.2023. |
| 2023/C 228/01 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu EESK ieteikumi nopietnai Eiropas pusgada reformai (pašiniciatīvas atzinums) | 1 |
| 2023/C 228/02 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Tiesības uz veselīgu vidi Eiropas Savienībā, it īpaši saistībā ar karu Ukrainā (pašiniciatīvas atzinums) | 10 |
| 2023/C 228/03 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu ES digitālās konkurētspējas turpmāka uzlabošana (izpētes atzinums) | 17 |
| 2023/C 228/04 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Vienotajam tirgum 30 gadi: kā vēl vairāk uzlabot vienotā tirgus darbību? (izpētes atzinums) | 22 |
| 2023/C 228/05 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Nestabils darbs un garīgā veselība (izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Spānijas pieprasījuma) | 28 |
| 2023/C 228/06 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Demokrātija darbavietā (izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Spānijas pieprasījuma) | 43 |
| 2023/C 228/07 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Sociālās nelīdzsvarotības novēršanas procedūra (izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Spānijas pieprasījuma) | 58 |
| 2023/C 228/08 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Kompetenču un prasmju pilnveidošana divējādās – zaļās un digitālās – pārkārtošanās apstākļos (izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Zviedrijas pieprasījuma) | 64 |
| 2023/C 228/09 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Eiropas invaliditātes karte (Eiropas Komisijas pieprasīts izpētes atzinums) | 71 |
| 2023/C 228/10 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Iniciatīva par virtuālajām pasaulēm, piemēram, metaversu (izpētes atzinums pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma) | 76 |
| 2023/C 228/11 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Pāreja uz ilgtermiņā ilgtspējīgu transporta sistēmu (izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Zviedrijas pieprasījuma) | 81 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

EESK 578. plenārsesija – Sastāva atjaunošanas sesija, 26.4.2023.–27.4.2023.

2023/C 228/01

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu EESK ieteikumi nopietnai Eiropas pusgada reformai (pašiniciatīvas atzinums)

1

2023/C 228/02

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Tiesības uz veselīgu vidi Eiropas Savienībā, it īpaši saistībā ar karu Ukrainā (pašiniciatīvas atzinums)

10

2023/C 228/03

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu ES digitālās konkurētspējas turpmāka uzlabošana (izpētes atzinums)

17

2023/C 228/04

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Vienotajam tirgum 30 gadi: kā vēl vairāk uzlabot vienotā tirgus darbību? (izpētes atzinums)

22

2023/C 228/05

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Nestabils darbs un garīgā veselība (izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Spānijas pieprasījuma)

28

2023/C 228/06

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Demokrātija darbavietā (izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Spānijas pieprasījuma)

43

2023/C 228/07

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Sociālās nelīdzsvarotības novēršanas procedūra (izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Spānijas pieprasījuma)

58

2023/C 228/08

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Kompetenču un prasmju pilnveidošana divējādās – zaļās un digitālās – pārkārtošanās apstākļos (izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Zviedrijas pieprasījuma)

64

2023/C 228/09

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Eiropas invaliditātes karte (Eiropas Komisijas pieprasīts izpētes atzinums)

71

2023/C 228/10

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Iniciatīva par virtuālajām pasaulēm, piemēram, metaversu (izpētes atzinums pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma)

76

2023/C 228/11

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Pāreja uz ilgtermiņā ilgtspējīgu transporta sistēmu (izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Zviedrijas pieprasījuma)

81

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
| | EESK 578. plenārsesija – Sastāva atjaunošanas sesija, 26.4.2023.–27.4.2023. |
| 2023/C 228/12 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Padomes ieteikumam par sociālā dialoga stiprināšanu Eiropas Savienībā (COM(2023) 38 final – 2023/0012 (NLE)) un Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Sociālā dialoga stiprināšana Eiropas Savienībā: tā potenciāla pilnīga izmantošana nolūkā pārvaldīt taisnīgu pārkārtošanos (COM(2023) 40 final) | 87 |
| 2023/C 228/13 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par iepriekšējas pasažieru informācijas (IPI) vākšanu un nosūtīšanu ārējo robežu kontroles uzlabošanai un atvieglošanai, ar ko groza Regulu (ES) 2019/817 un Regulu (ES) 2018/1726 un atceļ Padomes Direktīvu 2004/82/EK (COM(2022) 729 final) un Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par iepriekšējas pasažieru informācijas vākšanu un nosūtīšanu teroristu nodarījumu un smagu noziegumu novēršanai, atklāšanai, izmeklēšanai un saukšanai pie atbildības par tiem un ar ko groza Regulu (ES) 2019/818 (COM(2022) 731 final) | 97 |
| 2023/C 228/14 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par mehānisko transportlīdzekļu un motoru, kā arī šādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību tipa apstiprināšanu attiecībā uz to emisijām un akumulatoru baterijas ilgizturību (Euro 7) un par Regulas (EK) Nr. 715/2007 un (EK) Nr. 595/2009 atcelšanu (COM(2022) 586 final – 2022/0365(COD)) | 103 |
| 2023/C 228/15 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību (COM(2022) 732 final – 2022/0426 (COD)) un Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Ziņojums par gūtajiem panākumiem cīņā pret cilvēku tirdzniecību (Ceturtais ziņojums) (COM(2022) 736 final) | 108 |
| 2023/C 228/16 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par iepakojumu un iepakojuma atkritumiem, ar kuru groza Regulu (ES) 2019/1020 un Direktīvu (ES) 2019/904 un atceļ Direktīvu 94/62/EK (COM(2022) 677 final – 2022/0396 (COD)) | 114 |
| 2023/C 228/17 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu (COM(2022) 748 final – 2022/0432 (COD)) | 121 |
| 2023/C 228/18 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lieto komitejai un Reģionu komitejai Ceļā uz spēcīgu un ilgtspējīgu aļģu nozari (COM(2022) 592 final) | 126 |
| 2023/C 228/19 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ES Biobāzētas, bionoārdāmas un kompostējamas plastmasas rīcībpolitikas satvars (COM(2022) 682 final) | 132 |
| 2023/C 228/20 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par īpašiem noteikumiem attiecībā uz cilvēkiem paredzētām zālēm, ko paredzēts laist Ziemeļīrijas tirgū (COM(2023) 122 final – 2023/0064 (COD)) | 141 |
| 2023/C 228/21 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par īpašiem noteikumiem, kas attiecas uz noteiktu sūtījumu, kuros ir mazumtirdzniecības preces, stādāmi augi, sēklas kartupeļi, mašīnas un noteikti lauksaimniecības vai mežsaimniecības vajadzībām ekspluatēti transportlīdzekļi, ievešanu Ziemeļīrijā no citām Apvienotās Karalistes daļām, un noteiktu lolojumdzīvnieku nekomerciālu pārvietošanu uz Ziemeļīriju (COM(2023) 124 final – 2023/0062 (COD)) | 144 |
| 2023/C 228/22 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas statistiku par iedzīvotājiem un mājokļiem, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 862/2007 un atceļ Regulas (EK) Nr. 763/2008 un (ES) Nr. 1260/2013 (COM(2023) 31 final – 2023/0008 (COD)) | 148 |
| 2023/C 228/23 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Padomes Direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2006/112/EK attiecībā uz PVN noteikumiem digitālajā laikmetā (COM(2022) 701 final – 2022/0407 (CNS)) un par tematu Priekšlikums Padomes Regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 904/2010 attiecībā uz PVN administratīvās sadarbības pasākumiem, kas vajadzīgi digitālajam laikmetam (COM(2022) 703 final – 2022/0409 (CNS)) | 149 |
| 2023/C 228/24 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar kuru groza Direktīvu (ES) 2015/413, ar ko veicina pārrobežu apmaiņu ar informāciju par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem (COM (2023) 126 final) | 154 |
| 2023/C 228/25 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas dienestu darba dokuments – Valsts atbalsta noteikumu par pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (PVTN) veselības un sociālajā jomā un PVTN de minimis regulas izvērtējums (SWD(2022) 388 final) | 155 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

EESK 578. plenārsesija – Sastāva atjaunošanas sesija, 26.4.2023.–27.4.2023.

2023/C 228/12

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Padomes ieteikumam par sociālā dialoga stiprināšanu Eiropas Savienībā (COM(2023) 38 final – 2023/0012 (NLE)) un Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Sociālā dialoga stiprināšana Eiropas Savienībā: tā potenciāla pilnīga izmantošana nolūkā pārvaldīt taisnīgu pārkārtošanos (COM(2023) 40 final)

87

2023/C 228/13

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par iepriekšējas pasažieru informācijas (IPI) vākšanu un nosūtīšanu ārējo robežu kontroles uzlabošanai un atvieglošanai, ar ko groza Regulu (ES) 2019/817 un Regulu (ES) 2018/1726 un atceļ Padomes Direktīvu 2004/82/EK (COM(2022) 729 final) un Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par iepriekšējas pasažieru informācijas vākšanu un nosūtīšanu teroristu nodarījumu un smagu noziegumu novēršanai, atklāšanai, izmeklēšanai un saukšanai pie atbildības par tiem un ar ko groza Regulu (ES) 2019/818 (COM(2022) 731 final)

97

2023/C 228/14

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par mehānisko transportlīdzekļu un motoru, kā arī šādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību tipa apstiprināšanu attiecībā uz to emisijām un akumulatoru baterijas ilgizturību (Euro 7) un par Regulas (EK) Nr. 715/2007 un (EK) Nr. 595/2009 atcelšanu (COM(2022) 586 final – 2022/0365(COD))

103

2023/C 228/15

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību (COM(2022) 732 final – 2022/0426 (COD)) un Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Ziņojums par gūtajiem panākumiem cīņā pret cilvēku tirdzniecību (Ceturtais ziņojums) (COM(2022) 736 final)

108

2023/C 228/16

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par iepakojumu un iepakojuma atkritumiem, ar kuru groza Regulu (ES) 2019/1020 un Direktīvu (ES) 2019/904 un atceļ Direktīvu 94/62/EK (COM(2022) 677 final – 2022/0396 (COD))

114

2023/C 228/17

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu (COM(2022) 748 final – 2022/0432 (COD))

121

2023/C 228/18

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lieto komitejai un Reģionu komitejai Ceļā uz spēcīgu un ilgtspējīgu aļģu nozari (COM(2022) 592 final)

126

2023/C 228/19

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ES Biobāzētas, bionoārdāmas un kompostējamas plastmasas rīcībpolitikas satvars (COM(2022) 682 final)

132

2023/C 228/20

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par īpašiem noteikumiem attiecībā uz cilvēkiem paredzētām zālēm, ko paredzēts laist Ziemeļīrijas tirgū (COM(2023) 122 final – 2023/0064 (COD))

141

2023/C 228/21

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par īpašiem noteikumiem, kas attiecas uz noteiktu sūtījumu, kuros ir mazumtirdzniecības preces, stādāmi augi, sēklas kartupeļi, mašīnas un noteikti lauksaimniecības vai mežsaimniecības vajadzībām ekspluatēti transportlīdzekļi, ievešanu Ziemeļīrijā no citām Apvienotās Karalistes daļām, un noteiktu lolojumdzīvnieku nekomerciālu pārvietošanu uz Ziemeļīriju (COM(2023) 124 final – 2023/0062 (COD))

144

2023/C 228/22

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas statistiku par iedzīvotājiem un mājokļiem, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 862/2007 un atceļ Regulas (EK) Nr. 763/2008 un (ES) Nr. 1260/2013 (COM(2023) 31 final – 2023/0008 (COD))

148

2023/C 228/23

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Padomes Direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2006/112/EK attiecībā uz PVN noteikumiem digitālajā laikmetā (COM(2022) 701 final – 2022/0407 (CNS)) un par tematu Priekšlikums Padomes Regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 904/2010 attiecībā uz PVN administratīvās sadarbības pasākumiem, kas vajadzīgi digitālajam laikmetam (COM(2022) 703 final – 2022/0409 (CNS))

149

2023/C 228/24

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar kuru groza Direktīvu (ES) 2015/413, ar ko veicina pārrobežu apmaiņu ar informāciju par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem (COM (2023) 126 final)

154

2023/C 228/25

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas dienestu darba dokuments – Valsts atbalsta noteikumu par pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (PVTN) veselības un sociālajā jomā un PVTN de minimis regulas izvērtējums (SWD(2022) 388 final)

de minimis

155

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

EESK 578. plenārsesija – Sastāva atjaunošanas sesija, 26.4.2023.–27.4.2023.

| 29.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 228/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 228/1

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “EESK ieteikumi nopietnai Eiropas pusgada reformai”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2023/C 228/01)

| Ziņotāji: | Gonçalo LOBO XAVIER




  Javier DOZ ORRIT




  Luca JAHIER |
| --- | --- |

Ziņotāji:

Gonçalo LOBO XAVIER

Javier DOZ ORRIT

Luca JAHIER

| Pilnsapulces lēmums | 27.10.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 52. panta 2. punkts |
| | Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 18.4.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 27.4.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 578 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 226/2/6 |

Pilnsapulces lēmums

27.10.2022.

Juridiskais pamats

Reglamenta 52. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

18.4.2023.

Pieņemts plenārsesijā

27.4.2023.

Plenārsesija Nr.

578

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

226/2/6

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas pusgads, neraugoties uz saviem trūkumiem, ir ļoti palīdzējis Eiropas Savienībā koordinēt valstu ekonomikas politiku. Tomēr tā procedūras nav devušas iespēju apmierinošā veidā tā procesos un ieteikumu izstrādē iesaistīt pilsoņus un valstu politikas, ekonomikas un sociālās jomas speciālistus dalībvalstīs. Organizētās pilsoniskās sabiedrības līdzdalība Eiropas pusgadā lielākajā daļā dalībvalstu nav pietiekama un ir zemas kvalitātes. Lai gan ar nacionālo atveseļošanas un noturības plānu izstrādi saistītajās apspriedēs ir notikuši daži uzlabojumi, tie vēl nav nostiprināti, un dažās valstīs politisku iemeslu dēļ ir pasliktinājies atbalsts turpmākai dalībai šajās apspriedēs. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas (EESK) atbalstīto (1) Eiropas Komisijas paziņojumu par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm (2) ir izveidots elastīgs un diferencēts fiskālās politikas satvars, kurā būs noteikta prasība apspriesties un panākt vienošanos starp ES iestādēm un dalībvalstīm. Lai tas notiktu veiksmīgi, ir svarīgi, lai valstu līmenī pastāvētu ieinteresētība gan par šo procesu, gan par noteiktajām saistībām. Tāpēc ir nepieciešams reformēt Eiropas pusgada procedūras un grafiku. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK uzskata, ka dalībvalstu ieinteresētību ir iespējams panākt tikai ar konkrētu un strukturētu politikas, ekonomikas un sociālās jomas pārstāvju iesaisti Eiropas pusgada procesā. EESK ir pārliecināta, ka sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju, kā arī valstu parlamentu un vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalībai ir jākļūst par vienu no šā reformētā Eiropas pusgada pīlāriem. Eiropas Parlamenta (EP) kompetence būtu jāpaplašina līdz tādam līmenim, lai tam būtu lielākas koplēmuma tiesības attiecībā uz ekonomikas politikas pamatnostādnēm un Eiropas mēroga priekšlikumiem. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK ierosina reformēt Eiropas pusgadu ar mērķi stiprināt tā pārredzamību un demokrātiju, organizētas pilsoniskās sabiedrības iesaisti un tā darbības efektivitāti saistībā ar ekonomikas izaugsmes un kvalitatīvas nodarbinātības, dalībvalstu sociālās kohēzijas un konverģences mērķiem un ar zaļās un digitālās pārkārtošanās paātrināšanu. Novērtējuma procedūru pilnveides nolūkā ir jāpārskata, jāpapildina un savā starpā jāsaskaņo pastāvošās rādītāju sistēmas. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK ir pārliecināta, ka Eiropas pusgada galvenie instrumenti, respektīvi, konkrētām valstīm adresētie ieteikumi, būtu jāattiecina uz triju gadu periodu, un katru gadu būtu jāveic izvērtēšana un pārskatīšana. Šis priekšlikums atbilst Eiropas Komisijas paziņojumam par pārskatīto ES ekonomikas pārvaldības sistēmu, un tas palīdzēs uzlabot valstu ieinteresētību par šo procesu un organizētas pilsoniskās sabiedrības līdzdalību. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Tā saskaņotība ar konkrētām valstīm adresētiem ieteikumiem rada iespēju novērtēt Eiropas pusgada derīgumu un efektivitāti. Tāpēc EESK uzskata, ka vislabākais stimuls ir to īstenošanas sasaiste ar ES budžetu un līdzekļu daļēja saņemšana tieši no tā, ievērojot Atveseļošanas un noturības mehānisma pozīcijas. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK ierosina gādāt par to, ka sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības organizācijas Eiropas un valstu līmenī iesaista ar oficiālas strukturētas apspriešanās procedūras palīdzību un aptver gan izstrādes, gan lēmumu pieņemšanas posmu, gan īstenošanas, uzraudzības un izvērtēšanas posmu. Procedūrai vajadzētu notikt īpašā struktūrvienībā vai kādā no jau pastāvošajām struktūrvienībām, kurai būtu likumīgi jāpiešķir šādas funkcijas. Pastāvošajām ekonomikas un sociālo lietu padomēm šajā procesā arī būtu jāuzņemas svarīga loma. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK uzskata, ka ES regulējumā būtu jānosaka principi un vispārējā kārtība strukturētai un pastāvīgai pilsoniskās sabiedrības organizāciju iesaistei dažādos Eiropas pusgada posmos, un vienlaikus būtu jāievēro tas, ka procedūras un struktūrvienības, kurās šīm apspriedēm ir jānotiek, tālāk ir jānosaka valstu tiesību aktos, un tas ir jāizdara, ievērojot atklātības, pārredzamības un reprezentativitātes kritēriju. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK skatījumā šādā regulējumā būtu jānosaka pamatkritēriji un pamatprincipi sekojošiem jautājumiem: grafiki (saistīti ar Atveseļošanas un noturības mehānismu un Eiropas pusgadu), sanāksmju oficiālais formāts un sabiedrības piekļuve dokumentiem noteiktā laikā un veidā, protokoli, publiskā komunikācija par priekšlikumiem un par valdības atbildēm, kā arī nolīgumu īstenošanas ceļvedis. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK uzskata, ka debates par ES fiskālajām spējām un pašu resursiem ir jāpadziļina. Komitejas ieskatā ģeopolitiskās, ekonomiskās, sociālās un vides problēmas, kas Eiropas Savienību skars tuvākajos gados liks finansēt Eiropas kopējos mērķus. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Ievads

| 2.1. | Šā atzinuma mērķis ir rosināt pārdomas un formulēt priekšlikumus nopietnai Eiropas pusgada procedūru reformai ar mērķi uzlabot Eiropas Savienības ekonomiskās pārvaldības pārredzamību, demokrātiskumu un efektivitāti un organizēto pilsonisko sabiedrību iesaistīt efektīvāk. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Savā analīzē un priekšlikumos mēs ņemam vērā ES ekonomiskās pārvaldības saturu, Eiropas Komisijas paziņojumu par pārskatītas ES ekonomikas pārvaldības sistēmas ievirzēm, kā arī EESK atzinumu par šo paziņojumu un Komitejas rezolūcijas par organizētas pilsoniskās sabiedrības iesaisti nacionālo atveseļošanas un noturības plānu izstrādē un īstenošanā (2021. un 2022. gada rezolūciju) (3). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Tāpat kā gatavojot iepriekšminētās rezolūcijas, ar grupā “Eiropas pusgads” pārstāvēto valstu delegāciju starpniecību (trīs locekļi no katras valsts – viens katrai grupai) mēs veicām plašas apspriedes ar organizētās pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem. Apspriedes notika, izmantojot anketas, un tika apmeklētas septiņas valstis (apaļā galda sarunas). Apspriežu rezultāti ir izklāstīti pielikumā (4) un apkopoti atzinuma 5. punktā. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Konteksts

| 3.1. | Pēc 2008. gada krīzes Eiropas pusgads tika ieviests kā ES ekonomikas pārvaldības instruments. Sākumā tā uzmanības centrā bija dalībvalstu finanšu stabilitāte, bet laika gaitā tajā papildus ekonomikas un budžeta politikai tika ietverti arī nodarbinātības un sociālie jautājumi. Tagad tas ir ekonomikas, nodarbinātības, sociālās un fiskālās politikas koordinēšanas pusgada cikls: dalībvalstis saskaņo savus budžetus un ekonomikas politiku ar mērķiem un noteikumiem, par kuriem panākta vienošanās ES līmenī. Kopš šā satvara ieviešanas 2011. gadā tas kļuvis par vispāratzītu forumu ES dalībvalstu budžeta, ekonomikas un nodarbinātības politikas problēmu apspriešanai saskaņā ar vienoto gada grafiku. Ņemot vērā ekonomiskās un sociālās sekas, kuras izraisīja 2020. gada pandēmija, kā arī nepamatotais un neprovocētais Krievijas Federācijas iebrukums Ukrainā, radās nepieciešamība pastiprināt koordināciju dalībvalstu starpā. Tāpēc 2021. gadā Eiropas pusgads tika pielāgots, ņemot vērā Atveseļošanas un noturības mehānisma izveidi. Tagad valstu reformas un investīciju programmu vairākiem gadiem uz priekšu ievirza nacionālo atveseļošanas un noturības plānu īstenošana. Eiropas pusgada tvērums ir plašāks un tam paredzēta daudzpusēja uzraudzība, tāpēc tas veiksmīgi papildina nacionālo atveseļošanas un noturības plānu īstenošanu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Saskaņā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma regulas 18. panta 4. punkta q) apakšpunktu (5), lai sagatavotu un īstenotu nacionālos atveseļošanas un noturības plānus, ir vajadzīgs kopsavilkums par apspriežu procesu, kas īstenots atbilstoši valsts tiesiskajam satvaram, un īss skaidrojums par to, kā šajos plānos ir atspoguļots ieinteresēto personu ieguldījums. Šo ieinteresēto personu vidū ir vietējās un reģionālās pašvaldības, sociālie partneri, pilsoniskās sabiedrības organizācijas, jauniešu organizācijas un citi. Tomēr, kā EESK uzsvērusi 2022. gada maijā pieņemtajā rezolūcijā, organizētās pilsoniskās sabiedrības iesaiste līdz šim ir vērtēta kā neapmierinoša, pat ja ņem vērā likumsakarīgās atšķirības starp valstīs eksistējošajiem apspriešanās procesiem. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Četri galvenie Eiropas pusgada mērķi ir šādi: 1) novērst pārmērīgu makroekonomisko nelīdzsvarotību Eiropas Savienībā; 2) nodrošināt stabilas ilgtspējīgas publiskās finanses (Stabilitātes un izaugsmes pakts); 3) atbalstīt strukturālās reformas, kuru mērķis ir veicināt ekonomikas izaugsmi, nodarbinātību un sociālo politiku (“Eiropa 2020”, zaļais kurss, ilgtspējīgas attīstības mērķi, Eiropas sociālo tiesību pīlārs); 4) veicināt investīcijas. Pēc Covid-19 krīzes un NextGenerationEU pieņemšanas mērķis tagad ir arī nacionālo atveseļošanas un noturības plānu uzraudzība. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | 2022. gada novembrī Eiropas Komisija publicēja paziņojumu par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm (6), kurā tā ierosināja saglabāt stabilitātes un izaugsmes pakta atsauces vērtības (3 % no IKP deficīta un 60 % valsts parāda attiecību pret iekšzemes kopproduktu) un ieviest katrai no valstīm diferencētu parāda samazināšanas procedūru, kas būtu jāapspriež ar valdībām (ar valsts vidēja termiņa fiskālās virzības plāniem). Šim pārskatītajam satvaram vajadzētu būt vienkāršākam, pārredzamākam un efektīvākam, ar lielāku valsts līmeņa ieinteresētību un uzlabotu īstenošanu. Šīs jaunās sistēmas ietvaros to dalībvalstu fiskālos plānus, kuru parādi ir vislielākie, paredzēts sagatavot četru gadu periodam (ar iespēju pagarināt uz trijiem papildu gadiem), ievērojot vienošanās ceļā izveidotu īpašu ieguldījumu un reformu programmu, kurai katru gadu tiktu veikta atbilstības uzraudzība. Šis priekšlikums, kā norādīts, atbilst NextGenerationEU idejai. 2023. gada 14. martaEcofin padomes secinājumi (7) ietver gan daudzas tādas jomas, kurās dalībvalstu viedoklis sakrīt, gan tādas, kurās ir nepieciešams turpināt darbu pie pārskatītā satvara. Tie ietver politiskas norādes par piemērotiem likumdošanas priekšlikumiem, kurus varētu sagatavot Eiropas Komisija. Padome norādīja, ka dalībvalstīm visos Eiropas pusgada un politikas veidošanas cikla posmos sistemātiski, savlaicīgi un jēgpilni jāiesaista sociālie partneri, pilsoniskā sabiedrības un citas attiecīgās ieinteresētās personas, jo tas ir svarīgi sekmīgai ekonomikas, nodarbinātības un sociālās politikas koordinēšanai un īstenošanai. To 23. martā apstiprināja arī Eiropadome. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Ir paredzēts, ka ar šā koordinācijas instrumenta palīdzību EESK pastāvīgi veicinās pilsoniskās sabiedrības organizāciju iesaisti tajos lēmumos, kas to var skart. Tā mērķis ir stiprināt pilsoniskās sabiedrības demokrātisko leģitimitāti un uzticēšanos ES iestādēm, kā arī panākt, lai palielinātos minēto plānu un programmu īstenošanas efektivitāte. Šī apspriede tika rīkota ar mērķi uzzināt, ko iesaka dalībvalstu pilsoniskās sabiedrības organizācijas, un stiprināt to lomu šajos procesos. Apspriedē tika ņemtas vērā pārmaiņas, kas norisinās saistībā ar Eiropas pusgadu (Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošana, REPowerEU sadaļas iekļaušana un ES ekonomikas pārvaldības satvara pārskatīšana). |
| --- | --- |

3.5.

4.   Apspriešanās vajadzībām izmantotā metodoloģija

| 4.1. | Šim ziņojumam vajadzīgie dati un informācija tika vākti no 2022. gada decembra līdz 2023. gada martam. Kopumā tika saņemti 23 valstu viedokļi (atbildes uz anketas jautājumiem un/vai apaļā galda sanāksmes rīkošana) (8). Apspriešanās notika, pamatojoties uz locekļu individuālajām zināšanām un iesaistot sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības organizācijas. Dažās valstīs tika iesaistītas valstu ekonomikas un sociālo lietu padomes vai līdzvērtīgas struktūras, savukārt citās apspriedes notika arī ar valdības pārstāvjiem. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Atzinumā izmantoti arī ārēji avoti, piemēram, domnīcu publikācijas, salīdzinoši pētījumi un valstu debates. Anketa tika nosūtīta dažām Eiropas pilsoniskās sabiedrības organizācijām, EESK Sadarbības grupas locekļiem un citiem triju EESK grupu pārstāvjiem. |
| --- | --- |

4.2.

5.   Piezīmes par apspriešanās rezultātiem

I sadaļa. Atskats uz iepriekšējo darbu saistībā ar nacionālajiem atveseļošanas un noturības plāniem

5.1.   1. jautājums – Kā notiek pilsoniskās sabiedrības organizāciju iesaiste atveseļošanas un noturības plānu īstenošanā?

Vērtējot kopumā, būtiskas pārmaiņas nav notikušas. Galvenie šķēršļi ir valdību politiskās gribas trūkums, sistemātiskas un vienotas pieejas neesamība uzraudzības jomā, pastāvīgu un oficiālu procedūru, kā arī informācijas un dialoga struktūru neesamība. Pilsoniskās sabiedrības organizācijas ierosina izveidot centrālo Eiropas pusgada platformu, kurā būtu iekļauta visa valstu informācija, izveidot standartizētus apspriežu un uzraudzības mehānismus, kuros aktīvāka loma būtu paredzēta valstu ekonomikas un sociālo lietu padomēm (un tām līdzvērtīgām iestādēm).

II sadaļa. Pilsoniskās sabiedrības organizāciju viedoklis par Eiropas pusgadu

2. jautājums – apspriešanās ar pilsonisko sabiedrību Eiropas pusgada ietvaros

Apspriešanās ar pilsonisko sabiedrību Eiropas pusgada ietvaros parasti tiek vērtēta kā nepietiekama un/vai neefektīva, kā formalitāte, un apspriešanās gaitā sniegtie priekšlikumi reti tiek pieņemti. Intervētās valstu ieinteresētās personas ierosina konkrēti definētu un regulāru apspriešanās ciklu ar labāku piekļuvi dokumentiem un ar uzlabotu pārredzamību, rezultātu publicēšanu, ar grafiku, kas atbilstu Eiropas pusgada ciklam, un ar sabiedrībai pārredzamu procesu.

5.2.   3. jautājums – Eiropas pusgada kā ekonomiskās un fiskālās politikas instrumenta efektivitāte un leģitimitāte

Vairums pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvju pozitīvi vērtē Eiropas pusgada lomu ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinācijā, lai gan minētie trūkumi liedz palielināt efektivitāti un leģitimitāti. Šīs organizācijas uzskata, ka procesa interaktivitāti mazina administratīvais slogs un tas, ka nepastāv strukturēta un vienota apspriešanās metode. Kritiski tās vērtē arī to, ka tiek izmantota tikai neliela daļa konkrētām valstīm adresēto ieteikumu, un to, ka Eiropas sociālo tiesību pīlāra un sociālo rādītāju integrācija novērtēšanas mehānismos ir nepilnīga. Vairākums ierosina Eiropas pusgada reformā par prioritāti noteikt vidēja termiņa un ilgtermiņa mērķus.

5.3.   4. jautājums – konkrētām valstīm adresētie ieteikumi

Lielākā daļa respondentu ir pārliecināti, ka konkrētām valstīm adresētie ieteikumi atbilst vidēja termiņa un ilgtermiņa uzdevumiem, tomēr tie ir pārāk vispārīgi vai vērsti uz fiskālo ilgtspēju, neskar tādus jautājumus kā veselība, izglītība un sociālā iekļautība un tikai daļēji atspoguļo sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju intereses. Lai uzlabotu konkrētām valstīm adresēto ieteikumu ievērošanu, ir jāuzlabo to atbilstība valdību un pilsoņu prioritātēm, to pārredzamība un līdzdalības uzraudzības un novērtēšanas mehānismi. Turklāt ir arī vajadzīga efektīva stimulu un sankciju sistēma.

5.4.   5. jautājums – prioritāri stiprināmie Eiropas pusgada pīlāri

Pandēmijas dēļ prioritāšu secībā augstāk ir pacēlušās strukturālās reformas un izaugsme. Strukturālās reformas veicina ekonomikas noturību, un tām ir nepieciešami ieguldījumi, kas ir Eiropas pusgada otrā prioritāte. Ar ieguldījumiem būtu jāatbalsta ekonomiskā attīstība un sociālā kohēzija. Ar Eiropas tiesību aktu ir jāstiprina sociālais dialogs un organizētās pilsoniskās sabiedrības līdzdalība Eiropas pusgadā. Būtiski svarīgo publisko finanšu ilgtspēju nevajadzētu pretnostatīt ieguldījumiem, kas vērsti uz augšupēju ekonomisko un sociālo konverģenci.

5.5.   7. jautājums – Eiropas strukturālie un investīciju fondi (ESI fondi)

Lielākā daļa respondentu uzskata, ka ir jāstiprina saikne starp ESI fondiem un konkrētām valstīm adresēto ieteikumu īstenošanu, politiskais un sociālais dialogs un sinerģija starp valsts struktūrvienībām, kuras atbild par Eiropas pusgada un ESI fondu pārvaldību konkrētām valstīm adresēto ieteikumu īstenošanas plānu sagatavošanas saistībā. Būtu jāveicina dziļāka valstu mērķu, politikas un resursu integrēšana un konverģence, jāuzlabo līdzekļu sasaiste ar Eiropas politiku un jāpilnveido resursu izmantošana nelabvēlīgākā situācijā esošo reģionu attīstības atbalsta nolūkā.

III sadaļa. Pilsoniskās sabiedrības organizāciju viedoklis par Eiropas ekonomikas pārvaldību

5.6.   6. jautājums – aspekti, kas būtu jāstiprina, lai uzlabotu Eiropas ekonomikas pārvaldības īstenošanu

Pārredzamība un pārskatatbildība tiek uzskatītas par galvenajiem elementiem, kas ļauj uzlabot Eiropas ekonomikas pārvaldības īstenošanu. Ir svarīgi panākt, lai visām ieinteresētajām personām būtu piekļuve informācijai par ieteikumiem ekonomikas politikas jomā un par to īstenošanu, un jārada nepārprotami makroekonomikas rādītāji, robežvērtības un mērķi, kas ES ekonomikas pārvaldības sistēmu un Eiropas pusgadu padarītu detalizētāku, koncentrētāku un rezultatīvāku. Pastāv arī viedoklis, ka Eiropas Parlamenta, valstu parlamentu, sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju iesaiste būtu jāstiprina ar mērķi panākt, lai ekonomikas politika atspoguļotu visdažādāko ieinteresēto personu vajadzības un problēmas.

6.   Vispārīgas piezīmes

ES ekonomikas pārvaldības sistēmas pārskatīšana

| 6.1. | EESK atbalsta Eiropas Komisijas priekšlikumus par ekonomikas pārvaldības reformu (9) un aicina bez kavēšanās pieņemt likumdošanas instrumentus tā, lai tie varētu stāties spēkā 2024. gadā, kad tiks atcelta arī Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārēja izņēmuma klauzula. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Eiropas Komisijas paziņojumā ietvertās izmaiņas, it īpaši tās, kas vērstas uz dalībvalstu publiskā parāda līmeņa samazināšanu atbilstoši diferenciācijas un elastīguma principiem (10), noteikti radīs prasību pēc Eiropas pusgada procedūru izmaiņām. EESK uzskata: lai saglabātu pilnvērtīgu visas sabiedrības demokrātisku pārstāvību,, pilnīgi noteikti ir vairāk jāiesaista arī valstu politikas, ekonomikas un sociālās jomas pārstāvji. Šajā svarīgajā ekonomikas politikas jomā ir rūpīgi jāņem vērā dažādie viedokļi un intereses, kuras pārstāv tieši sociālie partneri un pilsoniskās sabiedrības organizācijas. Eiropas Komisija uzsver, ka svarīga ir ieinteresētība valsts līmenī. Šajā kontekstā ir būtiski, lai fiskālās virzības plāni būtu balstīti uz to, kas ir izdarīts atveseļošanas un noturības plānu kontekstā, un ir svarīgi šos sasniegumus stiprināt, un šajā nolūkā, piemēram, ietvert pantu, kas būtu līdzīgs Atveseļošanas un noturības mehānisma regulas 18. panta 4. punkta q) apakšpunktam un paredzētu, ka jāuzlabo pārraudzība pār dalībvalstu īstenoto apspriešanās procesu un plānos jāietver organizētās pilsoniskās sabiedrības prasības. Ir svarīgi zināt, kāds ir sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju viedoklis par reformām un ieguldījumiem, kas ierosināti šajos plānos, un par to, kā notiek to īstenošana. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Eiropas Komisija nesen ir publicējusi paziņojumu par zaļā kursa industriālo plānu neto nulles emisiju laikmetam (11). Ar to vienlaikus ir risināta nepieciešamība nodrošināt atbilstību zaļā kursa mērķiem, īstenot Eiropas rūpniecības stratēģisko neatkarību un pasākumus Eiropas zaļās rūpniecības konkurētspējas stiprināšanai, saskaroties ar sekām, kuras izraisījis ASV inflācijas samazināšanas akts. Viens no zaļā kursa industriālā plāna priekšlikumiem ir Eiropas Suverenitātes fonda izveide 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmas vidusposma pārskatīšanas kontekstā ar mērķi ieguldīt visinovatīvākajās tehnoloģijās zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā, “tādējādi aizsargājot kohēziju un vienoto tirgu pret apdraudējumu, ko rada nevienāda valsts atbalsta pieejamība” (12). |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Politiskās un akadēmiskās debates par Eiropas Savienības ekonomikas pārvaldību ietver, piemēram, jautājumu par pastāvīgas ES centrālās fiskālās spējas veidošanu un par to, kādam vajadzētu būt Eiropas Savienības pašu resursu līmenim un veidam. Šā atzinuma mērķis nav komentēt šos jautājumus. EESK skatījumā Eiropas Savienības iestādēm steidzami būtu jārisina padziļinātas apspriedes par šiem jautājumiem un par to, kādiem vajadzētu būt tālākajiem monetārās, fiskālās un budžeta politikas integrācijas modeļiem. Mēs esam pārliecināti, ka Komiteja, pauzdama tieši Eiropas organizētās pilsoniskās sabiedrības vairākuma viedokli, runā par to, ka kopēju Eiropas risinājumu meklēšana un kopēju Eiropas mērķu veidošana ir svarīga, lai pārvarētu ģeopolitiskās, ekonomiskās, vides un sabiedrības problēmas, kas skar Eiropas Savienību un tās dalībvalstis, un veiksmīgi īstenotu zaļo un digitālo pārkārtošanos, kuras rezultātā paredzēts pāriet uz produktīvāku, konkurētspējīgāku, ekoloģiski un sociāli ilgtspējīgu ekonomikas modeli. EESK skatījumā, lai pārvarētu tehnoloģisko plaisu, kas mūs šķir no ASV un Ķīnas, un stiprinātu vērtības ķēdes, ir vajadzīga kopēja Eiropas rūpniecības politika. Stratēģiskā autonomija, kuru vēlas panākt Eiropas iestādes virknē jomu – no ārpolitikas un aizsardzības politikas līdz rūpniecības, tehnoloģiju, tirdzniecības, veselības, prasmju, pētniecības un attīstības politikai –, ir vajadzīgi kopēji Eiropas risinājumi un kopējas Eiropas preces. Mums nepietiks ar valstu risinājumiem, kas būs balstīti uz katras dalībvalsts fiskālo spēju, jo tie var graut to, kā darbojas viens no Eiropas Savienības labākajiem sasniegumiem: vienotais tirgus. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | EESK uzskata, ka Eiropas kopējam labumam piemērota finansējuma meklējumi mums ir jāsāk ar darbu pie optimāla, efektīva un racionāla pastāvošo resursu izmantojuma un jāpanāk, lai pēc iespējas labāk tiktu izmantoti visi tie resursi, kas pieejami publisko un publiski privāto investīciju jomā, kā arī ES rīcībā esošie finanšu instrumenti. Tāpēc EESK aicina piemērot maksimālu elastību programmu īstenošanā, sinerģijas veidošanā un līdzekļu pārdalē starp šīm programmām, kā arī vienlaikus piemērot stingras novērtēšanas un uzraudzības sistēmas. Pilsoniskās sabiedrības līdzdalība var palīdzēt uzlabot šā procesa pārredzamību un efektivitāti. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Taču arī tādā gadījumā, ņemot vērā investīciju vajadzību apjomu, kas kopējā labuma un investīciju atbalsta nolūkā būs nepieciešams dalībvalstīm, vajadzēs papildu finansējumu. Turklāt ir arī jārada optimāli apstākļi, kas nodrošinātu vajadzīgos privātos ieguldījumus un panāktu ilgtermiņā vispiemērotāko regulatīvo satvaru. Šādu viedokli EESK pauda iepriekšminētajā rezolūcijā (2022) par nacionālajiem atveseļošanas un noturības plāniem, kas saistīta ar zaļā kursa mērķu sasniegšanu un enerģētikas pārkārtošanas paātrināšanu. Mums ir jāapzinās, ka obligāts priekšnosacījums šādai virzībai vispirmām kārtām ir veiksmīga nacionālo atveseļošanas un noturības plānu īstenošana. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | EESK uzskata, ka labai ekonomikas un budžeta pārvaldībai ir pēc iespējas ātrāk jāatrisina šis Eiropas Savienības pašu resursu sistēmas jautājums un tādējādi jāizpilda saistības, kas noteiktas 2021. –2027. gada daudzgadu finanšu shēmā un NextGenerationEU, un jāieliek pamats Eiropas budžeta stiprināšanai ilgtermiņā. |
| --- | --- |

6.7.

Eiropas pusgads un tā procedūras

| 6.8. | Eiropas pusgads, neraugoties uz nepilnībām, ir ievērojami palīdzējis koordinēt valstu ekonomikas politikas. Tomēr tā procedūras nedod iespēju Eiropas pusgada procesos un ieteikumu izstrādē skaidri un regulāri iesaistīt iedzīvotājus un dalībvalstu politikas, ekonomikas un sociālās jomas dalībniekus. Šā gadsimta Lielās recesijas laikā Eiropas pusgads kalpoja par pārneses kanālu skaidri procikliskai politikai, kas, protams, izrietēja no tās politiskās ekonomikas principiem, saskaņā ar kuru tā tika pārvaldīta. Ļoti atšķirīgajā atbildē, kuru Eiropas iestādes sniedza uz Covid-19 krīzi, Eiropas pusgada procedūras tika aizstātas ar Atveseļošanas un noturības mehānisma regulas procedūrām. Pateicoties dotāciju un aizdevumu pozitīvajai ietekmei, tā ar nacionālo atveseļošanas un noturības plānu palīdzību ir iedibinājusi noteiktu indikatīvas plānošanas modeli ieguldījumiem un strukturālajām reformām. Kad Atveseļošanas un noturības mehānisma darbība beigsies, nebūs iespējams atgriezties pie iepriekšējā Eiropas pusgada modeļa. Tāpēc ir nepieciešama EESK ierosinātā reforma. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Problēmas, kuras organizētā pilsoniskā sabiedrība ir konstatējusi Eiropas pusgada un Atveseļošanas un noturības mehānisma darbībā dalībvalstīs, protams, atšķiras veida un intensitātes ziņā. Tomēr vislielāko kritiku ir izpelnījušies šādi aspekti:






  — | komunikācija ar ieinteresētajām personām un sabiedrību nav pietiekami kvalitatīva un pārredzama, |
| --- | --- | --- |

6.9.

—

komunikācija ar ieinteresētajām personām un sabiedrību nav pietiekami kvalitatīva un pārredzama,

| — | sociālo partneru un organizētās pilsoniskās sabiedrības dalība reti sasniedz tādu kvalitātes līmeni, lai tās lietderība tiktu atzīta, |
| --- | --- |

—

sociālo partneru un organizētās pilsoniskās sabiedrības dalība reti sasniedz tādu kvalitātes līmeni, lai tās lietderība tiktu atzīta,

| — | tā kā Eiropas pusgadā apspriedēm ar organizēto pilsonisko sabiedrību ir paredzēti īsi termiņi, ir sarežģīti iesaistīt visus politikas, ekonomikas un sociālās jomas dalībniekus un ievērot valstu reformu plānos un konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos ietvertās nostādnes, |
| --- | --- |

—

tā kā Eiropas pusgadā apspriedēm ar organizēto pilsonisko sabiedrību ir paredzēti īsi termiņi, ir sarežģīti iesaistīt visus politikas, ekonomikas un sociālās jomas dalībniekus un ievērot valstu reformu plānos un konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos ietvertās nostādnes,

| — | daudzos gadījumos valstu reformu plāni un konkrētām valstīm adresētie ieteikumi nav pietiekami labi strukturēti mērķu un reformu priekšlikumu ziņā, turklāt to sociālais saturs ir nepiemērots, |
| --- | --- |

—

daudzos gadījumos valstu reformu plāni un konkrētām valstīm adresētie ieteikumi nav pietiekami labi strukturēti mērķu un reformu priekšlikumu ziņā, turklāt to sociālais saturs ir nepiemērots,

| — | konkrētām valstīm adresēto ieteikumu ievērošana dažādās valstīs ir nepilnīga, un sankciju mehānisms ir izrādījies neefektīvs. |
| --- | --- |

—

konkrētām valstīm adresēto ieteikumu ievērošana dažādās valstīs ir nepilnīga, un sankciju mehānisms ir izrādījies neefektīvs.

| 6.10. | Atveseļošanas un noturības mehānisma procedūras ir uzlabojušas stāvokli dažos aspektos. Pavisam drīz būs pienācis laiks veikt vidusposma novērtējumu (13), tomēr apspriedes, kas veiktas divu iepriekšminēto EESK rezolūciju un šā atzinuma saistībā, ir atklājušas samērā lielu atbilstību prasītajām reformām. Tas nenoliedzami ir saistīts ar pozitīvo stimulu, kuru ir nodrošinājusi Atveseļošanas un noturības mehānisma līdzekļu saņemšana. Tomēr ieguldījumu īstenošanas līmenis ir nepietiekams. Organizētās pilsoniskās sabiedrības līdzdalības līmenis uzlabojās pirmajos nacionālo atveseļošanas un noturības plānu īstenošanas posmos salīdzinājumā ar to, kas tika panākts sagatavošanās posmā un salīdzinājumā ar parasto Eiropas pusgada līmeni. Savukārt 2022. gadā uzlabojumi nav konstatēti, un dažās valstīs politisko pārmaiņu dēļ ir atklājusies stāvokļa pasliktināšanās. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | Eiropas Komisijas ierosinājumā par ekonomikas pārvaldības sistēmas reformu ir ietverts aicinājums pielāgot Eiropas pusgadu. Pārskatītais kopējās fiskālās politikas satvars nodrošinās elastīgāku un diferencētāku satvaru, kas ietvers sarunas un vienošanos starp ES iestādēm un dalībvalstīm. Tiks izdarītas izmaiņas Eiropas pusgada grafikā un procedūrās. Lai arī turpmāk tas saglabātu efektivitāti un gūtu panākumus, tam būs jāveicina ieinteresētība valstu līmenī par tā procesu un uzliktajiem pienākumiem; to būs iespējams izdarīt tikai tad, ja procesā tiks plašāk iesaistīti politikas, ekonomikas un sociālās jomas dalībnieki. EESK skatījumā sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju iesaistei tāpēc ir jābūt vienam no pārskatītā Eiropas pusgada pīlāriem. Ļoti svarīga ir arī valstu parlamentu un vietējo un reģionālo pašvaldību iesaiste. |
| --- | --- |

6.11.

| 6.12. | EESK jau ir aicinājusi ar Eiropas leģislatīvo aktu regulēt sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju iesaisti Eiropas pusgadā. Atveseļošanas un noturības mehānisma regulas 18. panta 4. punkta q) apakšpunktu var uzskatīt par tāda noteikuma pirmssākumu, kādu vēlas EESK. Mēs ierosinām šajā nolūkā izmantot regulējumu, kurā tiktu noteikti tie pamatprincipi un īpašības, kam jāpiemīt sarunām ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām. Tādējādi regulējums atbilstu valstu tradīcijām un procedūrām, kas tiek piemērotas sabiedrības iesaistē, un vienlaikus būtu noteikta prasība to īstenot saskaņā ar Eiropas regulējumā paredzētajiem principiem un īpašībām. |
| --- | --- |

6.12.

| 6.13. | Eiropas Komisija ir paziņojusi, ka gaidāms paziņojums par sociālā dialoga stiprināšanu un ieteikums par sociālā dialoga lomu valstu līmenī. Ja šo iniciatīvu paredzēts noslēgt ar tiesību akta pieņemšanu, EESK skatījumā tam vajadzētu papildināt regulējumu, kura pieņemšanu ierosina Komiteja. |
| --- | --- |

6.13.

7.   Eiropas pusgada reformas priekšlikums

| 7.1. | EESK ierosina reformēt Eiropas pusgadu, lai stiprinātu šādus principus, vērtības un tendences: pārredzamību, demokrātiju, sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju iesaisti, tā darbību efektivitāti un ietekmi uz ekonomikas izaugsmi un kvalitatīvu nodarbinātību, ieguldījumu sociālajā kohēzijā un konverģenci starp dalībvalstīm, kā arī ES ekonomikas zaļās un digitālās pārkārtošanās pabeigšanu. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Šajā nolūkā pastāvošās ekonomikas un nodarbinātības, sociālo un vides rādītāju sistēmas ir jāatjauno, jāpapildina un savstarpēji jāsaskaņo tā, lai nostiprinātos novērtēšanas procedūras, kurās ir jābūt iesaistītiem arī sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | EESK atbalsta tādu Eiropas pusgadu, kurā, koordinējot ES ekonomiku un formulējot priekšlikumus tās ilgtspējīgas izaugsmes veicināšanai, būtu ņemta vērā ekonomisko lēmumu sociālā dimensija. Saistībā ar Eiropas pusgada ietvaros atbalstītajiem pasākumiem prioritāte ir jādod inovācijas spējai un ražīguma pieaugumam, kā arī taisnīgas pārejas īstenošanai Eiropas ekonomikas zaļās un digitālās pārkārtošanās procesā un Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā. Tieši šāds ražīgs līdzsvars ir nosaukts par Eiropas Savienības konkurētspējīgu ilgtspēju, ko EESK ir pilnībā atbalstījusi divos pēdējos atzinumos par gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | EESK ir pārliecināta, ka galvenie Eiropas pusgada instrumenti – gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģija, valstu reformu plāni un konkrētām valstīm adresētie ieteikumi – būtu jāparedz uz trijiem gadiem ar ikgadēju novērtēšanu un pārskatīšanu. Tas dotu arī iespēju uzlabot politikas, ekonomikas un sociālās jomas dalībnieku iesaistīšanas procesu, palielināt ieinteresētību valstu līmenī un stiprināt un uzlabot šo instrumentu īstenošanu. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Atbilstība konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem vidēja termiņa perspektīvā, kādu atbalsta EESK, palīdzēs novērtēt Eiropas pusgada derīgumu un efektivitāti. Apspriedēs, kas tika īstenotas šā atzinuma kontekstā, tika gūts priekštats par to, kā organizētā pilsoniskā sabiedrība vērtē sankcijas, kas tiek noteiktas par neatbilstību, un par visefektīvākajiem sankciju veidiem. EESK skatījumā visefektīvākā pieeja ir stimuli, kas vērsti uz to, lai panāktu valstij noteikto pienākumu izpildi, un šo stimulu sasaiste ar ES budžetu un konkrētu līdzekļu piešķiršanu dalībvalstij, ievērojot Atveseļošanas un noturības mehānisma modeli. Lai šīs saistības būtu līdzsvarotas un atbilstu visiem ekonomiskās pārvaldības pīlāriem, ir svarīgi, lai valsts ieinteresētības veicināšanas process būtu demokrātisks un būtu iesaistīti politikas un sociālās jomas dalībnieki. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Lai Eiropas pusgads kļūtu demokrātiskāks, tā procedūrās un dažkārt tā lēmumos ir jāiesaista Eiropas un valstu demokrātiskās politiskās struktūras. Mūsu skatījumā šādas struktūras varētu būt Eiropas Parlaments un valstu parlamenti, kā arī vietējās un reģionālās politiskās iestādes. Šajā atzinumā nav paredzēts ierosināt īpašas formulas un kompetences. Tomēr būtu jāuzsver, ka valstu ieinteresētību par Eiropas pusgada ieteikumiem un pasākumiem, kas ir tik nepieciešama to efektivitātes nodrošināšanai, ir iespējams panākt, valstu iestādēm dodot lomu gan plānu un ieteikumu izstrādē, kā arī to novērtēšanā. Tāpat būtu jāpaplašina EP kompetence līdz tādam līmenim, ka tas spēj piedalīties lemšanā par vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm un Eiropas mēroga priekšlikumiem. |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | EESK ierosina ar strukturētu Eiropas un valsts līmeņa oficiālo apspriežu procedūru palīdzību iesaistīt sociālos partnerus un reprezentatīvas pilsoniskās sabiedrības organizācijas. Iesaistei būtu jānotiek gan vadlīniju, ieteikumu un pasākumu izstrādes posmā, gan īstenošanas un novērtēšanas posmā. Noteiktai, iespējams, jau iepriekš pastāvošai struktūrvienībai, būtu formāli un juridiski jāuztic Eiropas pusgada apspriežu un pilsoniskās sabiedrības iesaiste Eiropas pusgada novērtēšanā. Valstu ekonomikas un sociālo lietu padomēm varētu būt svarīga loma Eiropas pusgada apspriedēs un novērtēšanā daudzās dalībvalstīs. Tomēr šim jautājumam vajadzētu palikt valstu kompetencē un būt pakārtotam katras dalībvalsts tradīcijām un tiesību aktiem. Dalībvalstis arī pašlaik lemj, vai sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības organizācijas iesaistīt ar vienas un tās pašas vai citas procedūras un struktūrvienības palīdzību. |
| --- | --- |

7.7.

| 7.8. | EESK skatījumā sociālo partneru un organizētās pilsoniskās sabiedrības iesaiste dažādos Eiropas pusgada posmos būtu jāparedz ar ES regulējums, kurā būtu noteiktas vērtības, principi un galvenās iezīmes, kas būtu jāievēro. Dalībvalstu ziņā būtu jāatstāj iespēja noteikt procedūras un struktūrvienības, kurām jāatbild par to īstenošanu. EESK skatījumā šādā regulējumā kā galvenās prasības attiecībā uz efektīvu oficiālas apspriešanās procesu valsts līmenī būtu jāiekļauj sekojoši elementi:






  — | procesam ir jābūt pastāvīgam un strukturētam, un specifikācijām ir jābūt pakļautām valsts tiesību aktiem; tām dalībvalstīm, kurās šādi tiesību akti jau ir spēkā, tiesību akti būtu jāpārskata un jāatjaunina saskaņā ar ES regulējuma noteikumiem, |
| --- | --- | --- |

7.8.

—

procesam ir jābūt pastāvīgam un strukturētam, un specifikācijām ir jābūt pakļautām valsts tiesību aktiem; tām dalībvalstīm, kurās šādi tiesību akti jau ir spēkā, tiesību akti būtu jāpārskata un jāatjaunina saskaņā ar ES regulējuma noteikumiem,

| — | procesam nevajadzētu būt vienreizējam, paredzētam tikai konkrētam periodam vai gadam, bet balstītam uz piemērotu pastāvīgu apspriežu un apmaiņas mehānismu, kas aptvertu dažādus posmus, un ar piemērotām struktūrām un metodēm. Regulāri, reizi gadā, būtu jāpublicē ziņojumi par apspriešanās procesiem. Tie būtu jānosūta Eiropas Komisijai, valstu parlamentiem un organizētajai pilsoniskajai sabiedrībai, un katrā no dalībvalstīm tiem ir jābūt plašai auditorijai pieejamiem, |
| --- | --- |

—

procesam nevajadzētu būt vienreizējam, paredzētam tikai konkrētam periodam vai gadam, bet balstītam uz piemērotu pastāvīgu apspriežu un apmaiņas mehānismu, kas aptvertu dažādus posmus, un ar piemērotām struktūrām un metodēm. Regulāri, reizi gadā, būtu jāpublicē ziņojumi par apspriešanās procesiem. Tie būtu jānosūta Eiropas Komisijai, valstu parlamentiem un organizētajai pilsoniskajai sabiedrībai, un katrā no dalībvalstīm tiem ir jābūt plašai auditorijai pieejamiem,

| — | procedūrām ir jāatbilst atklātības, pārredzamības un pārstāvības principiem. Informācijas atklātai piekļuvei būtu jāattiecas uz visiem dokumentiem un uz statistiku, kas saistīta ar Atveseļošanas un noturības mehānismu un Eiropas pusgadu, tostarp uz galvenajiem datiem par investīciju projektiem un uz ekonomisko, sociālo un vides rezultātu pārskatiem. Uz visām dalībvalstīm būtu jāattiecina noteikums par to atspoguļošanu tīmekļa vietnēs attiecīgi strukturētā veidā, |
| --- | --- |

—

procedūrām ir jāatbilst atklātības, pārredzamības un pārstāvības principiem. Informācijas atklātai piekļuvei būtu jāattiecas uz visiem dokumentiem un uz statistiku, kas saistīta ar Atveseļošanas un noturības mehānismu un Eiropas pusgadu, tostarp uz galvenajiem datiem par investīciju projektiem un uz ekonomisko, sociālo un vides rezultātu pārskatiem. Uz visām dalībvalstīm būtu jāattiecina noteikums par to atspoguļošanu tīmekļa vietnēs attiecīgi strukturētā veidā,

| — | Katrai dalībvalstij ir jānosaka struktūras vai struktūru veids, ar kuru starpniecību tiks īstenots līdzdalības process, kā arī iezīmes, kas tām būtu vajadzīgas, lai nodrošinātu savu locekļu pārstāvību un neiejaukšanos politikā. Formālai apspriešanai ar organizētu pilsonisko sabiedrību būtu jānotiek gan Eiropas pusgada galveno dokumentu – gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma, vienotā nodarbinātības ziņojuma un nodarbinātības pamatnostādņu, valstu reformu programmu, konkrētām valstīm adresēto ieteikumu u. c. – izstrādes posmā, kā arī īstenošanas un novērtēšanas posmos. Organizētās pilsoniskās sabiedrības iesaiste būtu jāattiecina arī uz reformu procesu, kas saistīts ar konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem un makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūru vai ar pārskatīto ekonomikas pārvaldības modeļa mehānismu, |
| --- | --- |

—

Katrai dalībvalstij ir jānosaka struktūras vai struktūru veids, ar kuru starpniecību tiks īstenots līdzdalības process, kā arī iezīmes, kas tām būtu vajadzīgas, lai nodrošinātu savu locekļu pārstāvību un neiejaukšanos politikā. Formālai apspriešanai ar organizētu pilsonisko sabiedrību būtu jānotiek gan Eiropas pusgada galveno dokumentu – gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma, vienotā nodarbinātības ziņojuma un nodarbinātības pamatnostādņu, valstu reformu programmu, konkrētām valstīm adresēto ieteikumu u. c. – izstrādes posmā, kā arī īstenošanas un novērtēšanas posmos. Organizētās pilsoniskās sabiedrības iesaiste būtu jāattiecina arī uz reformu procesu, kas saistīts ar konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem un makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūru vai ar pārskatīto ekonomikas pārvaldības modeļa mehānismu,

| — | apspriešanās procesu grafikiem vajadzētu būt dalībvalstu līmenī pietiekami vienveidīgiem, lai būtu iespējama konverģence vienotā procesā un tiktu nodrošināta saskaņa starp jau pastāvošajiem procesiem un tiem, kas ir pielāgoti Atveseļošanas un noturības mehānisma integrēšanai Eiropas pusgadā, |
| --- | --- |

—

apspriešanās procesu grafikiem vajadzētu būt dalībvalstu līmenī pietiekami vienveidīgiem, lai būtu iespējama konverģence vienotā procesā un tiktu nodrošināta saskaņa starp jau pastāvošajiem procesiem un tiem, kas ir pielāgoti Atveseļošanas un noturības mehānisma integrēšanai Eiropas pusgadā,

| — | atbilstošā laikā un formātā tiks rīkotas sanāksmes; nepieciešamie dokumenti un informācija tiks nosūtīta ielūgtajiem sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, paredzot pietiekami daudz laika, lai ar tiem varētu iepazīties organizētās pilsoniskās sabiedrības pārstāvji. Sanāksmēm jāsagatavo protokoli un tajos jāietver priekšlikumi, kurus izteikuši organizētās pilsoniskās sabiedrības pārstāvji, |
| --- | --- |

—

atbilstošā laikā un formātā tiks rīkotas sanāksmes; nepieciešamie dokumenti un informācija tiks nosūtīta ielūgtajiem sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, paredzot pietiekami daudz laika, lai ar tiem varētu iepazīties organizētās pilsoniskās sabiedrības pārstāvji. Sanāksmēm jāsagatavo protokoli un tajos jāietver priekšlikumi, kurus izteikuši organizētās pilsoniskās sabiedrības pārstāvji,

| — | valstu valdībām un Eiropas Komisijai uz sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju priekšlikumiem jāatbild paredzētajā laikā, un priekšlikumi un motivētas atbildes jāiekļauj Eiropas pusgada dokumentos dažādos tā posmos. Jāietver arī pieņemtais priekšlikumu īstenošanas ceļvedis, |
| --- | --- |

—

valstu valdībām un Eiropas Komisijai uz sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju priekšlikumiem jāatbild paredzētajā laikā, un priekšlikumi un motivētas atbildes jāiekļauj Eiropas pusgada dokumentos dažādos tā posmos. Jāietver arī pieņemtais priekšlikumu īstenošanas ceļvedis,

| — | organizētās pilsoniskās sabiedrības līdzdalību, kas notiek, izvirzot delegātus no reprezentatīvām organizācijām un ar formālu strukturētu apspriežu palīdzību, var papildināt ar tiešsaistes, atklātām vai daļēji atklātām apspriedēm, taču tās nevar aizstāt. |
| --- | --- |

—

organizētās pilsoniskās sabiedrības līdzdalību, kas notiek, izvirzot delegātus no reprezentatīvām organizācijām un ar formālu strukturētu apspriežu palīdzību, var papildināt ar tiešsaistes, atklātām vai daļēji atklātām apspriedēm, taču tās nevar aizstāt.

| 7.9. | EESK skatījumā līdzīgi kritēriji būtu jāattiecina uz sociālo dialogu un pilsoniskās sabiedrības dialoga procedūrām, kā arī iestādēm, ko tās atbalsta Eiropas līmenī. Ir skaidrs, ka būs nepieciešami daži pielāgojumi, ņemot vērā tvēruma, satura un grafiku atšķirības. |
| --- | --- |

7.9.

Briselē, 2023. gada 27. aprīlī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  EESK atzinums “Paziņojums par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm” (OV C 146, 27.4.2023., 53. lpp.).

1

(2)  COM(2022) 583 final, “Paziņojums par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm”.

2

(3)  EESK rezolūcija “Organizētas pilsoniskās sabiedrības iesaiste nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos. Kas darbojas un kas ne?”, pieņemta 2021. gada februārī (OV C 155, 30.4.2021., 1. lpp.) un EESK rezolūcija “Organizētas pilsoniskās sabiedrības iesaiste nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos – kā to uzlabot?”, pieņemta 2022. gada maijā (OV C 323, 26.8.2022., 1. lpp.).

3

(4)  Pielikums pašiniciatīvas atzinumam par tematu “EESK ieteikumi nopietnai Eiropas pusgada reformai” (europa.eu).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

5

(6)  COM(2022) 583 final.

6

(7)  2023. gada Eiropas pusgads – Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariāta kopsavilkuma ziņojums (20.3.2023.).

7

(8)  AT, BE, BG, CZ, IE, IT, EL, ES, FI, FR, HR, CY, LT, LU, HU, MT, NL, PL, RO, SI, SK, SE un DK.

8

(9)  EESK atzinums “Paziņojums par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm” (OV C 146, 27.4.2023., 53. lpp.).

9

(10)  Konkrēti runājot, EESK ir uzsvērusi iepriekšminētā atzinuma 3.6. un 3.7. punktā ierosinātās elastības iespējas.

10

(11)  COM(2023) 62 final.

11

(12)  Uzstādamās EESK plenārsesijā 2023. gada 24. janvārī, Eiropas Komisijas priekšsēdētājas izpildvietniece Margrēte Vestagere (Margrethe Vestager) norādīja, ka no 677 miljardiem EUR, ko dalībvalstis ir piešķīrušas uzņēmumiem kopš pandēmijas sākuma, 50 % ir piešķīrusi Vācija un 25 % – Francija.

12

Margrethe Vestager

(13)  EESK novērtējuma ziņojums “Atveseļošanas un noturības mehānisma starpposma novērtējums” (paredzēts pieņemt 2023. gada septembrī).

13

---

| 29.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 228/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 228/10

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Tiesības uz veselīgu vidi Eiropas Savienībā, it īpaši saistībā ar karu Ukrainā”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2023/C 228/02)

| Ziņotāja: | Ozlem YILDIRIM |
| --- | --- |

Ziņotāja:

Ozlem YILDIRIM

| Pilnsapulces lēmums | 27.10.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 52. panta 2. punkts |
| | Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Lauksaimniecība, lauku attīstība un vide |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 13.4.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 27.4.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 578 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 162/1/1 |

Pilnsapulces lēmums

27.10.2022.

Juridiskais pamats

Reglamenta 52. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

Lauksaimniecība, lauku attīstība un vide

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

13.4.2023.

Pieņemts plenārsesijā

27.4.2023.

Plenārsesija Nr.

578

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

162/1/1

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | 2022. gada 23. jūnijā Ukraina kļuva par Eiropas Savienības kandidātvalsti. Kad Ukraina iestāsies Eiropas Savienībā, teritorijas lieluma ziņā tā būs vislielākā vai otrā vislielākā dalībvalsts. Ukrainas lielā teritorija glabā daudzveidīgas ekosistēmas. Kā norāda Konvencijas par bioloģisko daudzveidību sekretariāts, Ukraina aizņem 6 % no Eiropas teritorijas, bet ietver 35 % tās biodaudzveidības. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kara izraisītais kaitējums videi ietver ekosistēmu degradāciju, gaisa un ūdens piesārņošanu un aramzemes un ganību lauku piesārņošanu. Kā liecina ziņojumi, kopš kara sākuma 200 000 hektāri meža ir cietuši ugunsgrēkos, ir sadegušas 680 000 tonnas fosilās degvielas un ar munīciju ir piesārņoti 180 000 kubikmetri augsnes. Karš atstājis postījumus aizsargātās teritorijās un iznīcinājis ūdens attīrīšanas stacijas. Konflikta dēļ ir izcēlušies vairāk nekā 100 mežu ugunsgrēki, kuru dēļ gaisā ir izplūduši 33 miljoni tonnu CO2. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Balstoties uz tiesību ekspertu ierosināto un 2021. gadā publicēto definīciju, Krievijas rīcība ir pielīdzināma ekocīdam. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) ir izteikusi aicinājumu ekocīdu, kādu definējusi neatkarīgo ekspertu grupa ekocīda juridiskās definīcijas noteikšanai, ES tiesību aktos kodificēt kā kriminālnoziegumu. Ja ekocīda noziegums tiks atzīts pārskatītajā ES direktīvā par vides krimināltiesisko aizsardzību, notiks likumdošanas izmaiņas ārpus Eiropas Savienības, it īpaši Starptautiskajā Krimināltiesā, kas var likt Krievijai kaut daļēji uzņemties atbildību par izraisīto vides un ekoloģisko kaitējumu. |
| --- | --- |

1.3.

EESK:

| 1.4. | uzsver nepieciešamību steidzami uzlabot vides aizsardzību kā vienas no pamattiesībām Eiropas Savienībā un aiz tās robežām. Tās ir smagi pārkāptas, jo Ukrainā notiekošā kara dēļ videi tiek nodarīts kaitējums, kas ietver cilvēku fiziskās un garīgās veselības un ekosistēmu graušanu, gaisa, ūdens, aramzemes un ganību lauku piesārņošanu un tiešā veidā apdraud lauksaimniecības produkciju, turklāt tas var sagraut trauslo globālo pārtikas nodrošinājumu; |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | vērš uzmanību uz to, kā Krievijas iebrukums ietekmē vidi un kādas ir tā sociālās sekas, kāpēc svarīgi ir palīdzēt dokumentēt, uzskaitīt un aprēķināt šīs sekas, izmantot vides tiesiskās aizsardzības līdzekļus, vainīgos saukt pie atbildības un ielikt pamatu zaļai un ilgtspējīgai atveseļošanai pēc kara, kā arī, pārdalot līdzekļus zaļai atveseļošanai, palīdzēt aprēķināt finansiālās vajadzības; |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | aicina Komisiju un Padomi rūpēties, lai tiktu noteikts, kādu kaitējumu videi nodara Krievijas nelikumīgais karš pret Ukrainu un kā tas ietekmē cilvēktiesības. Komisijai un Padomei ir jāatbalsta darbs, ko pilsoniskā sabiedrība iegulda videi nodarītā kaitējuma, tostarp Krievijas izdarīto vides noziegumu, dokumentēšanā, un jāatbalsta pilsoniskās savienības loma Ukrainas atjaunošanas procesa veidošanā; |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | mudina Eiropas Savienību palīdzēt aizsargāt Ukrainas vidi un novērst kara radītos vides postījumus. EESK uzstāj, ka visam atjaunošanas darbam ir jānotiek atbilstoši starptautiskajiem SDO standartiem un sociālo nosacījumu sistēmas principiem; |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | uzsver, ka cilvēku veselība un vides kvalitāte nav šķiramas: ekosistēmu, dzīvnieku un cilvēku veselība ir savstarpēji saistīta, un Eiropas Savienībai šīs tiesības ir jāaizsargā. Vides degradācija ir primārais veselības problēmu cēlonis. Trokšņa piesārņojums, piemēram, katru gadu nogalina 12 000 cilvēku. Vides un cilvēka veselības savstarpējā saistība īpaši skaidri ir redzama pārtikas nodrošinājuma jomā; |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | aicina Komisiju un Padomi stiprināt pārbaužu metodes pārtikas un lauksaimniecības produktiem, kuri ienāk vienotajā tirgū, īpašu uzmanību veltot Ukrainā notiekošā kara radītajam vides piesārņojumam, lai garantētu veselību visiem Eiropas iedzīvotājiem un videi; |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | uzsver, ka tiesības uz veselīgu vidi ir svarīgas cilvēku sociālai un ekonomiskai labklājībai Eiropā un citur. Ir aprēķināts, ka aptuveni 40 % darbvietu pasaulē ir atkarīgas no veselīga klimata un ekosistēmas. Ņemot vērā starptautisko tiesību satvaru un šo spilgto realitāti, nav pārsteidzoši, ka daudzi ES tiesību aktu elementi ir pieņemti, lai īstenotu ES pienākumu nodrošināt tiesības uz veselīgu vidi; |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | mudina visas dalībvalstis un Eiropas iestādes pastiprināti rūpēties par pastāvošo tiesisko instrumentu efektivitātes uzlabošanu, jo praksē tās bieži pietrūkst. Daudzi tiesvedības piemēri par dalībvalstu vai pašas Eiropas Savienības pārkāpumiem tādās jomās kā tīrs gaiss, klimats, zvejniecība vai ūdens liecina, cik grūti ir nodrošināt šo tiesību ievērošanu. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Vispārīgas piezīmes

2.1.   Tiesības uz veselīgu vidi laikā, kad Ukrainā plosās Krievijas karš un Ukraina vēlas pievienoties Eiropas Savienībai

| 2.1.1. | 2022. gada 16. martā Eiropas Padomes Ministru komiteja pieņēma tūlītēji piemērojamu lēmumu par Krievijas izslēgšanu (1). Tādējādi laikā, kad ES sarunas par pievienošanos Eiropas Cilvēktiesību konvencijai bija nonākušas pusceļā, 2022. gada 16. septembrī Krievijai tā vairs nebija saistoša. Līdz ar to Eiropas kontinentā krasi saruka teritorija, kurā ir nodrošināta cilvēktiesību aizsardzība. Tomēr iebrukuma sākumā un līdz 2022. gada 16. septembrim Krievijai šī konvencija bija saistoša, un, neraugoties uz to, ka vēlāk Krievija izstājās no starptautiskajām iestādēm, uz to joprojām attiecas daudzi un dažādi starptautiskie pienākumi. Tas skar ne tikai cilvēktiesības (2), bet arī vides tiesības: Starptautiskā pamatkonvencija par klimata pārmaiņām (3) un Konvencija par bioloģisko daudzveidību ir dažas no konvencijām, kuras Krievija ar savu agresiju pārkāpj. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Ir svarīgi nodrošināt, lai cilvēktiesības un vide būtu aizsargāta ne vien 27 Eiropas Savienības dalībvalstīs, kurās cilvēktiesību aizsardzība tiks nostiprināta, kad ES pievienosies Konvencijai, bet arī pārējā Eiropas daļā – atlikušajās 19 Eiropas Padomes dalībvalstīs, tostarp Ukrainā. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Īpaši svarīgi tas ir tāpēc, ka 2022. gada 23. jūnijā Ukraina kļuva par Eiropas Savienības kandidātvalsti. Kad Ukraina iestāsies Eiropas Savienībā, teritorijas lieluma ziņā tā būs vislielākā vai otrā vislielākā dalībvalsts (4). Ukrainas lielā teritorija glabā daudzveidīgas ekosistēmas. Kā norāda Konvencijas par bioloģisko daudzveidību (5) sekretariāts, Ukraina aizņem 6 % no Eiropas teritorijas, bet ietver 35 % tās biodaudzveidības. Turklāt, ņemot vērā šīs valsts lauksaimniecības zemes platības, kas ir svarīgas pārtikas piegādei pasaulē, kā arī fosilās degvielas infrastruktūru, no kuras dažas kaimiņvalstis ir ļoti atkarīgas enerģijas piegādes ziņā, pēdējā gada laikā tā izjūt ārkārtīgi spēcīgu spiedienu. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Balstoties uz tiesību ekspertu ierosināto un 2021. gadā publicēto definīciju, Krievijas rīcība ir pielīdzināma ekocīdam (6). Kopš 2001. gada Ukrainas kriminālkodeksā (7) ir ietverts ekocīda noziegums. Līdztekus Eiropas Parlamenta lēmumam (8) EESK ir izteikusi aicinājumu ekocīdu, kādu definējusi neatkarīgo ekspertu grupa ekocīda juridiskās definīcijas noteikšanai, ES tiesību aktos kodificēt kā kriminālnoziegumu (9). Ja ekocīda noziegums tiks atzīts pārskatītajā ES direktīvā par vides krimināltiesisko aizsardzību, notiks likumdošanas izmaiņas ārpus Eiropas Savienības, it īpaši Starptautiskajā Krimināltiesā, kas var likt Krievijai kaut daļēji uzņemties atbildību par izraisīto vides un ekoloģisko kaitējumu. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | 2023. gada 19. janvārī Eiropas Parlaments pieņēma rezolūciju, kurā pausts aicinājums izveidot pret Ukrainu vērstā agresijas nozieguma tribunālu un kura tika atbalstīta EESK februāra plenārsesijā (10). Rezolūcijā divas reizes ir minēti vides jautājumi. Pirmkārt, ir atzīta saikne starp karu un dabiskajai videi un klimatam nodarītajiem ilgtermiņa postījumiem. Otrkārt, rezolūcijā ir aicināts izveidot starptautisku reģistru, kurā tiku ietvertas ziņas par plašu un smagu kaitējumu dabiskai videi un klimatam, kas nākotnē palīdzētu noteikt reparācijas par nodarīto kaitējumu. Šajā kontekstā ir svarīgi uzsvērt un stiprināt saikni starp vides postījumiem, kas tiek izmantoti kā kara ierocis, un panākt, lai šie noziegumi tiktu izmeklēti. |
| --- | --- |

2.1.5.

| 2.1.6. | Kara izraisītais kaitējums videi ietver ekosistēmu degradāciju, gaisa un ūdens piesārņošanu un aramzemes un ganību lauku piesārņošanu. Piemēram, noplūdes no diviem Krievijas gāzes vadiem Baltijas jūrā var nepieredzētā apmērā ietekmēt klimatu un citus vides aspektus (11). Kopš kara sākuma 200 000 hektāri meža ir cietuši ugunsgrēkos, ir sadegušas 680 000 tonnas fosilās degvielas un ar munīciju ir piesārņoti 180 000 kubikmetri augsnes. Karš atstājis postījumus aizsargātās teritorijās un iznīcinājis ūdens attīrīšanas stacijas. Apdraudējumu vēl vairāk palielina tas, ka kodolenerģijas izmantošanas ziņā Ukraina ar saviem 15 reaktoriem ierindojas 2. vietā Eiropā. Konflikta dēļ ir izcēlušies vairāk nekā 100 mežu ugunsgrēki, kuru dēļ gaisā ir izplūduši 33 miljoni tonnu CO2. Krievija bombardē Ukrainu un iznīcina tās biodaudzveidību. Ukrainas eksperti ir aprēķinājuši, ka Krievija ir nodarījusi kaitējumu 24 miljardu EUR apmērā. |
| --- | --- |

2.1.6.

| 2.1.7. | Ukrainā notiekošais karš ir īpaši smags un ilgstošs pārbaudījums videi. Tas negatīvi ietekmē arī fizisko un garīgo veselību, psihisko neskartību un Ukrainas iedzīvotāju un nākamo paaudžu labbūtību. Mazaizsargātās grupas šo ietekmi izjūt vēl spēcīgāk, un īpaša uzmanība ir jāveltī kara psiholoģiskajai ietekmei un garīgās veselības jautājumiem. Karš izraisa gaisa, ūdens un augsnes piesārņojumu, kā arī trokšņa piesārņojumu, no kura cietīs vēl vairākas paaudzes. Daudzas problēmas uzskatāmas par tādām, kas pārsniedz Ukrainas robežas, un pastāv nopietns kolektīvs sabiedrības veselības apdraudējums. Ir zināms, ka līdzīgi kara traumām no paaudzes paaudzē tiek pārmantota vides degradācijas, it īpaši gaisa, augsnes un ūdens piesārņojuma, ietekme uz garīgo un fizisko veselību. No šīm sekām cietīs ne tikai šodien Ukrainā dzīvojošie vai no kara aizbēgušie bērni, bet arī nākamās paaudzes. |
| --- | --- |

2.1.7.

| 2.1.8. | Tāpēc ir īpaši svarīgi ļaut izskanēt Ukrainas jauniešu kustību un organizāciju viedoklim. Ir svarīgi, lai viņu redzējums un viedoklis tiktu ņemts vērā atjaunošanas procesā. |
| --- | --- |

2.1.8.

| 2.1.9. | Mūsu kopīgās ekosistēmas postījumi, piemēram, augsnes degradācija, tiešā veidā apdraud lauksaimniecisko ražošanu un palielina globālā pārtikas nodrošinājuma trauslumu. Preču tirgus pašreizējā struktūra liedz izveidot “mums vajadzīgo ilgtspējīgo ekonomiku” un nevis nodrošina ANO Programmā 2030. gadam un Eiropas zaļajā kursā izvirzīto un ar ilgtspējīgu attīstību, klimatiskajām iecerēm un taisnīgu pārkārtošanos saistīto mērķu sasniegšanu, bet tieši otrādi – kavē šo procesu (12). |
| --- | --- |

2.1.9.

| 2.1.10. | Pilsoniskai sabiedrībai Ukrainā pirms kara bija būtiska nozīme vides aizsardzībā. Karš ir smagi skāris pilsoniskās sabiedrības spēju šo darbību īstenot. Daudziem vides aizstāvjiem ir nācies bēgt vai piedalīties karadarbībā. Tie, kuri joprojām ir spējīgi darboties, ir pievērsušies Krievijas agresijas kara seku dokumentēšanai vides jomā (13). Viņu iesaistīšanās būs ļoti svarīga Ukrainas vides atjaunošanai, un viņiem būs jāpanāk, lai Ukraina pieņemtu tādus vides tiesību aktus, kas tai dotu iespēju iestāties Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

2.1.10.

| 2.1.11. | Vides aizsardzība un ietekme uz ikdienas dzīvi un veselību joprojām ir ukraiņiem svarīgs jautājums. Turklāt sabiedriskā aptauja liecina, ka 95,2 procentiem respondentu dabas atjaunošana ir svarīga Ukrainas pēckara rekonstrukcijas sastāvdaļa (14). |
| --- | --- |

2.1.11.

| 2.1.12. | Ja būtu pienācīgs starptautiskais atbalsts, Krievijas iznīcinātā Ukrainas smagās rūpniecības infrastruktūra varētu pavērt Ukrainai iespēju izvērst saules un vēja enerģijas potenciālu un sagrautās vietā uzbūvēt labāku un zaļāku infrastruktūru ar alternatīvajiem enerģijas avotiem; tā pozitīvi ietekmētu Ukrainas iedzīvotājus un cilvēkus aiz tās robežām, un tas ievērojami spēcinātu Ukrainas pozīcijas sarunās par pievienošanos Eiropas Savienībai. |
| --- | --- |

2.1.12.

| 2.1.13. | Pašlaik situācija ir nestabila. Pastāv liela neziņa par nākotni. Līdztekus dramatiskajai ietekmei uz cilvēkiem un humanitārajām sekām būs jāuzdod jautājums par Ukrainas atjaunošanas galīgajām izmaksām un par to, cik lielā mērā Krievijai varēs likt uzņemties atbildību par tām. Eiropas Savienības loma ir būtiska. EESK rezolūcijā par tematu “Karš Ukrainā un tā ekonomiskā, sociālā un vidiskā ietekme” (15) līdztekus humānajiem aspektiem EESK ir uzsvērusi, ka Ukrainas, Eiropas Savienības un citu valstu iedzīvotājus ļoti satrauc kara sekas, kuras izraisa bombardēšana, naftas un gāzes noplūde, ķīmijas rūpnīcu un kodolelektrostaciju katastrofas. Sabojātā vide neizbēgami ilgstoši ietekmēs cilvēku veselību un ekosistēmas. Kara izpostītā vide reāli apdraud cilvēkus: iespējams, būs vajadzīgi daudzi gadi, lai novērstu piesārņojumu, tāpēc var palielināties vēža, elpošanas slimību un bērnu kavētas attīstības risks – par to brīdina ANO eksperti (16). Apdraudēta ir arī reproduktīvā veselība. EESK ir uzsvērusi, ka Eiropas Savienībai ir jāpalīdz aizsargāt Ukrainas vidi un novērst kara radītos vides postījumus. EESK uzstāj, ka visam atjaunošanas darbam ir jānotiek atbilstoši starptautiskajiem SDO standartiem un sociālo nosacījumu sistēmas principiem. EESK ir ierosinājusi Eiropas Savienībai reaģēt ar tādu programmu palīdzību kā RescEU un programma LIFE un veikt koordināciju ar valstu, reģionālajiem un vietējiem mehānismiem, kā arī sadarboties ar privāto sektoru un nevalstiskajām organizācijām. |
| --- | --- |

2.1.13.

| 2.1.14. | Kamēr karš vēl turpinās, ir svarīgi īstenot pārrobežu sadarbību starp pilsoniskās sabiedrības organizācijām, valdībām un starptautiskajām organizācijām, reģistrēt un uzraudzīt videi nodarītos pārrobežu postījumus, lai būtu iespējams noteikt kaitējuma apmēru un aprēķināt finansiālās vajadzības, sākt investīcijas un pārdalīt resursus ilgtspējīgai un sociālai Ukrainas atjaunošanai. Dokumentēšanas saistībā Eiropas Vides aģentūra ir atbalstījusi tādas informācijas vākšanas spēju pilnveidi, kura atspoguļotu vides pirmskara stāvokli un kura varētu kalpot par pamatu uzraudzības procesam (17). |
| --- | --- |

2.1.14.

| 2.1.15. | Komisijai un Padomei ir jāsniedz atbalsts pilsoniskajai sabiedrībai, lai tā varētu dokumentēt videi nodarīto kaitējumu, tostarp Krievijas izdarītos vides noziegumus. ES ir arī jārūpējas, lai tās ieguldījums Ukrainas rekonstrukcijā mazinātu smagās kara ekoloģiskās un vides sekas un lai cilvēktiesības kļūtu par kaut ko reālu. |
| --- | --- |

2.1.15.

| 2.1.16. | Eiropas Savienībai ar savu darbu ir arī jāpanāk, lai Ukrainas un Eiropas Savienības ekonomika turpmāk vairs nebūtu atkarīga no fosilā kurināmā un lai atjaunošanas procesā notiktu atteikšanās no fosilā kurināmā infrastruktūras. Eiropas Savienībai ir arī jārūpējas, lai Ukraina varētu pildīt savu lomu globālajā pārtikas sistēmā un, tā kā nākotnē tā pievienosies Eiropas Savienībai, lai tā varētu Eiropas Savienībai palīdzēt izpildīt Parīzes nolīgumā un Kuņminas-Monreālas nolīgumā ietvertās saistības. ES būtu arī jāpanāk, lai tās sankciju programmas pozitīvi ietekmētu vidi. Nevalstiskās organizācijas ir aicinājušas, piemēram, izmantot sankcijas, kas ne tikai mazinātu Krievijas spēju turpināt nelikumīgo karu, bet arī tās spēju iedzīvoties no nelegālās, nereģistrētās un neregulētās zvejas (18). |
| --- | --- |

2.1.16.

2.2.   ES juridiskais pienākums aizsargāt tiesības uz veselīgu vidi

| 2.2.1. | 2022. gada 28. jūlijā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālā asambleja pieņēma svarīgu rezolūciju, kurā par cilvēktiesībām tika atzītas tiesības uz tīru, veselīgu un ilgtspējīgu vidi (19), un ar to visas nācijas, starptautiskās organizācijas, uzņēmumi un citas ieinteresētās personas tiek aicinātas pastiprināti rūpēties par tīru, veselīgu un ilgtspējīgu vidi visiem. Visas 27 Eiropas Savienības dalībvalstis kopā ar vairākumu citu valstu balsojumā rezolūciju atbalstīja. Līdzīgi kā EESK 2021. gada informatīvajā ziņojumā par tematu “Vides aizsardzība kā pamattiesību ievērošanas priekšnosacījums” (20), ANO rezolūcijā ir atzīts, ka “vides degradācija, klimata pārmaiņas un ilgtnespējīga attīstība ir daži no aktuālākajiem un nopietnākajiem draudiem pašreizējo un nākamo paaudžu spējai efektīvi izmantot daudzas cilvēktiesības”. Rezolūcijā cita starpā tādas starptautiskās organizācijas kā Eiropas Savienība tiek aicinātas “uzlabot starptautisko sadarbību, lai varētu stiprināt spēju veidošanu un turpināt labākās prakses apmaiņu ar mērķi arvien plašākā mērogā rūpēties par tīru, veselīgu un ilgtspējīgu vidi visiem”. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Tiesības uz veselīgu vidi nozīmē, ka ir atzīta fundamentālā saikne starp vidi un cilvēku veselību. Cilvēku veselība un vides kvalitāte nav šķiramas: ekosistēmu, dzīvnieku un cilvēku veselība ir savstarpēji saistīta, un Eiropas Savienībai šīs tiesības ir jāaizsargā. Vides degradācija ir primārais veselības problēmu cēlonis. Piemēram, 2019. gadā 307 000 priekšlaicīgas nāves gadījumu cēlonis bija smalkās daļiņas, 40 400 – slāpekļa dioksīds un 16 800 – intensīva saskarsme ar ozonu (21). Problēma, protams, nav tikai gaisa kvalitāte. Trokšņa piesārņojums, piemēram, katru gadu nogalina 12 000 cilvēku (22). Vides un cilvēka veselības savstarpējā saistība īpaši skaidri ir redzama pārtikas nodrošinājuma jomā. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Kas attiecas uz tiesību uz veselīgu vidi atzīšanu plašāk nekā valsts līmenī, Eiropas Savienībā tiesiskais stāvoklis ir augstā līmenī, vērtējot pasaules mērogā. Līdztekus līgumu noteikumiem (Pamattiesību hartas 37. pants un Līguma par Eiropas Savienības darbību 11. pants) pastāv vēl citi noteikumi, piemēram, Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 3. punkts un 21. panta 2. punkts, LESD 191. pants (23) un daudzi citi Hartas noteikumi (24), kas visi kopā nozīmē to, ka ir atzītas tiesības uz tīru, veselīgu un ilgtspējīgu vidi. Atbilstoši Hartas 51. panta 1. punkta noteikumiem šis pienākums attiecas uz ES iestādēm, un dalībvalstīm tas ir jāievēro, īstenojot ES tiesību aktus (25). Eiropas Parlaments ir mudinājis Hartā atzīt “tiesības uz veselīgu vidi” un ES iestādēm uzņemties vadošu lomu, “atzīstot līdzīgas tiesības starptautiskā līmenī” (26). |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Saskaņā ar Pamattiesību hartas 52. panta 3. punktu Eiropas Savienībai ir pienākums ievērot Konvencijas noteikumus tajos gadījumos, kad Hartas noteikumi atbilst Konvencijas noteikumiem. Ar tiesībām uz privātās dzīves, ģimenes dzīves un māju neaizskaramību (Hartas 7. pants, Konvencijas 8. pants) Eiropas Cilvēktiesību tiesa jau patiesībā ir atzinusi tiesības uz veselīgu vidi (27). Tas ietver ne vien negatīvus pienākumus (pienākumu negraut tiesības uz veselīgu vidi), bet arī pozitīvus pienākumus veikt pasākumus, kas, piemēram, saistīti ar gaisa kvalitāti, ar mērķi nodrošināt šo tiesību ievērošanu (28). Šie pienākumi kļūs vēl stingrāki pēc ES pievienošanās Konvencijai atbilstoši Līguma par Eiropas Savienību 6. panta 2. punktam. Līdzīgi kā Eiropas Parlaments, arī Eiropas Padomes Parlamentārā asambleja ir aicinājusi Konvencijas protokolā tiešā veidā atzīt “tiesības uz drošu, tīru, veselīgu un ilgtspējīgu vidi” (29). Tādējādi šīs tiesības būtu izpildāmas visās 27 ES dalībvalstīs un 19 trešās valstīs, kuras arī ir Eiropas Padomes locekles. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Ir plaši atzīta Eiropas Savienības lielā ietekme uz vides regulējumu pasaulē. Dažādas ES tiesību jomas, kas skar tiesības uz veselīgu vidi, – it īpaši noteikumi par toksiskām vielām, kas ietverti REACH regulā, (30) – ir tipiski “Briseles ietekmes” piemēri (31), kas liecina, kā ES noteikumi kļūst par pasaules standartiem. |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | Tiesības uz veselīgu vidi ir svarīgas cilvēku sociālai un ekonomiskai labklājīgai Eiropā un citur. Ir aprēķināts, ka aptuveni 40 % darbvietu pasaulē ir atkarīgas no veselīga klimata un ekosistēmas (32). Ņemot vērā starptautisko tiesību satvaru un šo spilgto realitāti, nav pārsteidzoši, ka daudzi ES tiesību aktu elementi ir pieņemti, lai īstenotu ES pienākumu nodrošināt tiesības uz veselīgu vidi. ES noteikumi par apkārtējā gaisa kvalitāti (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/50/EK (33)) tam ir skaidrs piemērs. Ģenerāladvokāts Kokott ir izdarījis secinājumu, ka ar noteikumiem par apkārtējā gaisa kvalitāti tiek konkrēti realizēts Hartas 2. panta 1. punktā paredzētais Savienības pienākums nodrošināt pamattiesības uz dzīvību un Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 3. punktā, Hartas 37. pantā un LESD 191. panta 2. punktā noteiktais pienākums nodrošināt augstu vides aizsardzības līmeni (34). Lai maksimāli aizsargātu cilvēku veselību, EESK iesaka ES gaisa kvalitātes standartus pilnībā pieskaņot Pasaules Veselības organizācijas Vispārējām gaisa kvalitātes vadlīnijām līdz 2030. gadam. |
| --- | --- |

2.2.6.

| 2.2.7. | ES vides rīcības programmās, kas noteiktas LESD 192. panta 3. punktā, pastiprināti tiek atzītas tiesības uz veselīgu vidi. Astotajā vides rīcības programmā ir tieši norādīts, ka “virzība uz to, lai tiktu atzītas tiesības uz tīru, veselīgu un ilgtspējīgu vidi, kā noteikts Apvienoto Nāciju Organizācijas Cilvēktiesību padomes Rezolūcijā Nr. 48/13, ir veicinošs nosacījums 8. VRP prioritāro mērķu sasniegšanai” (35). |
| --- | --- |

2.2.7.

| 2.2.8. | Tas, kā bieži pietrūkst, ir efektivitāte praksē (36), un EESK mudina dalībvalstis un Eiropas iestādes pastiprināti rūpēties par pastāvošo tiesisko instrumentu efektivitātes uzlabošanu. Daudzi tiesvedības piemēri par dalībvalstu vai pašas Eiropas Savienības pārkāpumiem tādās jomās kā tīrs gaiss, klimats, zvejniecība vai ūdens liecina, cik grūti ir nodrošināt šo tiesību ievērošanu. |
| --- | --- |

2.2.8.

| 2.2.9. | Laikā, kad Krievija karo pret Ukrainu un Ukraina gatavojas pievienoties Eiropas Savienībai, ir ļoti svarīgi, lai Eiropas Savienība un dalībvalstis nodrošinātu reālas tiesības uz veselīgu vidi. Tas nozīmē, ka vides aizsardzība ir jānosaka par tādu pašu prioritāti kā citas tiesību jomas, piemēram, konkurence vai datu aizsardzība, kurās Eiropas Savienība rāda pasaules līmeņa piemēru gan teorijā, gan praksē. |
| --- | --- |

2.2.9.

| 2.2.10. | Attiecīgi Eiropas Savienībai ir iespēja atzīt, ka ikvienai paaudzei ir tiesības uz veselīgu vidi. |
| --- | --- |

2.2.10.

| 2.2.11. | Nav nekāds pārsteigums, ka tieši jauniešu kustības ļoti aktīvi aicina rūpēties par vides aizsardzību. Tā kā vides degradācija negatīvi ietekmē reproduktīvo veselību, apdraudēta ir tieši nākamo paaudžu pastāvēšana. Eiropas Savienībai būtu jāseko to dalībvalstu piemēram, kuras ir izveidojušas iestādes, kuru uzdevums ir aizstāvēt nākamo paaudžu intereses. Šādas ES līmeņa iestādes rūpējas, lai nākamās paaudzes sociālā un ekonomiskā ziņā būtu ieguvējas no tās pozitīvās ietekmes, kuru radīs pašreizējā vides aizsardzība. |
| --- | --- |

2.2.11.

Briselē, 2023. gada 27. aprīlī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  CM/Del/Dec(2022) 1431/2.3, Consequences of the aggression of the Russian Federation against Ukraine (Sekas, kādas izraisījusi Krievijas Federācijas agresija pret Ukrainu).

1

Consequences of the aggression of the Russian Federation against Ukraine

(2)  Sk. piemēram, Starptautiskā pakta par ekonomiskajām, sociālām un kultūras tiesībām 11. panta 2. punkta b) apakšpunktu.

2

(3)  Sk., piemēram, 3. panta 5. punktu: “Līgumslēdzējām pusēm jāsadarbojas, lai veicinātu atklātas ekonomikas sistēmas veidošanos uz savstarpējas palīdzības principiem, kas radītu ilgtspējīgu ekonomisku augšupeju un attīstību visās valstīs, kuras ir Konvencijas Līgumslēdzējas puses.”

3

(4)  Neviena no dalībvalstīm nav lielāka. Pašreizējo kandidātvalstu vidū lielāka ir tikai Turcija.

4

(5)  Konvencija par bioloģisko daudzveidību: Nacionālā biodaudzveidības stratēģija un rīcības plāns.

5

(6)  “Nelikumīgas vai apzinātas darbības, kas izdarītas, pilnībā apzinoties lielo varbūtību, ka šīs darbības var nodarīt nopietnu un plašu vai ilgtermiņa kaitējumu videi”, fonds Stop Ecocide.

6

Stop Ecocide

(7)  Ukrainas kriminālkodekss.

7

(8)  2023. gada 29. marta lēmums.

8

(9)  EESK atzinums “Vides aizsardzības uzlabošana ar krimināltiesību palīdzību” (OV C 290, 29.7.2022., 143. lpp.).

9

(10)  OV C 146, 27.4.2023., 1. lpp.

10

(11)  Nord Stream: Russian gas pipe leaks could have an “unprecedented” environmental impact | Euronews (Nord Stream: noplūde no Krievijas gāzes vada var izraisīt ārkārtīgi smagas vides sekas (Euronews)).

11

Nord Stream: Russian gas pipe leaks could have an “unprecedented” environmental impact | Euronews

Nord Stream

Euronews

(12)  EESK atzinums “Pārtikas cenu krīze: spekulācijas loma un konkrēti priekšlikumi rīcībai Ukrainā notiekošā kara apstākļos” (OV C 100, 16.3.2023., 51. lpp.).

12

(13)  Sk. piemēram, darbu, kuru veic centrs “EcoAction”: Crimes against the environment after one month of Russia's war against Ukraine – Ecoaction (Pret vidi izdarītie noziegumi mēnesi pēc kara sākuma, Ecoaction).

13

“EcoAction”: Crimes against the environment after one month of Russia's war against Ukraine – Ecoaction

Ecoaction

(14)  How the war does change Ukrainians: public opinion poll about the war, the environment, post-war reconstrution and EU acesssion (Kā karš maina ukraiņus: sabiedriskās domas aptauja par karu, vidi, pēckara atjaunošanu un iestāšanos Eiropas Savienībā), Resursu un analīzes centrs “Sabiedrība un vide”, 2023. gads.

14

How the war does change Ukrainians: public opinion poll about the war, the environment, post-war reconstrution and EU acesssion

(15)  OV C 290, 29.7.2022., 1. lpp.

15

(16)  ESAO, 2022. gada jūlijs, Ukrainā notiekošā kara ietekme uz vidi un zaļās atjaunošanas perspektīvas (oecd.org).

16

(17)  ENI Kopīgā vides informācijas sistēma.

17

ENI

(18)  Agence Europe“Europe Daily” biļetens Nr. 13014, Thirteen NGOs call for inclusion of Russian fishing vessels in upcoming EU sanctions against Putin’s regime (Trīspadsmit NVO aicina uz Krievijas zvejas kuģiem attiecināt jaunās sankcijas pret Putina režīmu), 2022. gada 6. septembris.

18

Agence Europe

Europe Daily”

Thirteen NGOs call for inclusion of Russian fishing vessels in upcoming EU sanctions against Putin’s regime

(19)  Rezolūcija (A/76/L.75) – ANO digitālā bibliotēka.

19

(20)  EESK informatīvais ziņojums “Vides aizsardzība kā pamattiesību ievērošanas priekšnosacījums”.

20

(21)  Eiropas Vides aģentūra, Air Quality in Europe 2021: Health impacts of air pollution in Europe (Gaisa kvalitāte Eiropā 2021. gadā: gaisa piesārņojuma ietekme uz veselību Eiropā), 2021. gada 15. novembris.

21

Air Quality in Europe 2021: Health impacts of air pollution in Europe

(22)  Eiropas Vides aģentūra, “Vides trokšņa radītais veselības apdraudējums Eiropā”, 2020. gada 14. decembris.

22

(23)  Šajā pantā ir noteikti ES vides politikas mērķi.

23

(24)  Konkrēti 2. pants (tiesības uz dzīvību), 3. pants (tiesības uz personas neaizskaramību), 35. pants (cilvēka augsta līmeņa veselības nodrošināšana definīcijā un ES politikas un darbības īstenošanā) un 38. pants (patērētāju aizsardzība).

24

(25)  “Šīs hartas noteikumi attiecas uz Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām, pienācīgi ievērojot subsidiaritātes principu, bet uz dalībvalstīm tad, kad tās īsteno Savienības tiesību aktus.”

25

(26)  P9_TA(2021)0277 “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam – atgriezīsim savā dzīvē dabu”, 143. punkts.

26

(27)  Irmina Kotiuk, Adam Weiss un Ugo Taddei, izdevums Journal of Human Rights and the Environment, 13. sējums, īpašais izdevums, 2022. gada septembris.

27

Irmina Kotiuk, Adam Weiss

Ugo Taddei,

Journal of Human Rights and the Environment,

(28)  Par pozitīvajiem pienākumiem sk. Konvencijas 8. pantu (un attiecīgi Hartas 7. pantu), sk., piemēram, Fadeyeva pret Krieviju, pieteikums nr. 55723/00, 2005. gada 9. jūnija nolēmums.

28

Fadeyeva

(29)  Rezolūcija Nr. 2396 (2021), Anchoring the right to a healthy environment: need for enhanced action by the Council of Europe.

29

Anchoring the right to a healthy environment: need for enhanced action by the Council of Europe

(30)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.).

30

(31)  Anu Bradford, The Brussels Effect: How the European Union Rules the World, Oxford University Press, 2020.

31

The Brussels Effect: How the European Union Rules the World

(32)  SDO: World Employment and Social Outlook 2018 – Greening with jobs, 2018.

32

World Employment and Social Outlook 2018 – Greening with jobs, 2018

(33)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/50/EK (2008. gada 21. maijs) par gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropai (OV L 152, 11.6.2008., 1. lpp.).

33

(34)  Lieta C-723/17, Craeynest pret Brussels Hoofdstedelijk Gewest, 53. punkts.

34

Craeynest

Brussels Hoofdstedelijk Gewest

(35)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2022/591 (2022. gada 6. aprīlis) par vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz 2030. gadam (OV L 114, 12.4.2022., 22. lpp.).

35

(36)  EESK atzinums “ES vides tiesību aktu īstenošana gaisa kvalitātes, ūdens un atkritumu jomā” (OV C 110, 22.3.2019., 33. lpp.).

36

---

| 29.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 228/17 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 228/17

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “ES digitālās konkurētspējas turpmāka uzlabošana”

(izpētes atzinums)

(2023/C 228/03)

| Ziņotājs: | Gonçalo LOBO XAVIER |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Philip VON BROCKDORFF |

Ziņotājs:

Gonçalo LOBO XAVIER

Līdzziņotājs:

Philip VON BROCKDORFF

| Atzinuma pieprasījums | Eiropadomes prezidentūra, 14.11.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants
  Izpētes atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 4.4.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 27.4.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 578 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 145/0/0 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropadomes prezidentūra, 14.11.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Izpētes atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

4.4.2023.

Pieņemts plenārsesijā

27.4.2023.

Plenārsesija Nr.

578

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

145/0/0

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) uzskata, ka digitālā konkurētspēja neapšaubāmi ir ļoti svarīga ES vispārējai konkurētspējai, un tā ir jāuzskata par būtisku ES konkurētspējas programmas sastāvdaļu, kā uzsvērts iepriekšējos EESK ziņojumos. Lai ES gūtu panākumus globālajā konkurences vidē, ir vajadzīgi ievērojami konkurētspējas uzlabojumi. Tādēļ EESK ir aicinājusi ES politikas un likumdošanas procesos iekļaut konkurētspējas pārbaudi, kas atbilstu ES politikai un mērķiem. Tajā būtu jāiekļauj visaptverošs novērtējums par jebkādu jaunu iniciatīvu ietekmi uz konkurētspēju un jānodrošina, lai lēmumu pieņemšanā tiktu pienācīgi ņemti vērā konkurētspējas aspekti. EESK uzskata, ka ar šādu uzstādījumu un skaidriem vēstījumiem būtu vieglāk iesaistīt pilsoņus un motivēt viņus sasniegt vispārējos mērķus. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK atbalsta nostāju, ka ES ir jānodrošina labvēlīga darījumdarbības vide, kas balstīta uz visaptverošu stratēģiju, kurā apvienotas un saskaņotas dažādas politikas jomas, priekšplānā izvirzot konkurētspēju, sociālo dimensiju un darījumdarbības ietekmi uz cilvēku labklājību. EESK mērķim vajadzētu būt uz digitalizāciju balstītas konkurētspējas veicināšanai, uzlabojot apstākļus, kas, no vienas puses, vajadzīgi, lai ES uzņēmumi izstrādātu un nodrošinātu digitālos risinājumus un, no otras puses, lai digitālie risinājumi tiktu ieviesti un izmantoti visdažādākajos ES uzņēmumos, tai skaitā tādās jomās kā ražošana, transports un loģistika, mazumtirdzniecība, lauksaimniecība un būvniecība. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Eiropas pilsoņi ir jāiesaista digitālās konkurētspējas stratēģijā un ir jāmazina viņu satraukums par vienu no svarīgākajiem digitālo tehnoloģiju un datu vākšanas jautājumiem – kiberdrošību. EESK uzskata, ka Eiropas Savienībai ir jāveicina Eiropas datu ekonomika un šajā nolūkā ir jāuzlabo datu pieejamība, piekļūstamība un pārsūtīšana, kā arī jānodrošina pienācīga datu aizsardzība. Tādēļ ES ir vajadzīga stratēģiski pārdomātāka pieeja, kas ļautu ieinteresētajām personām droši vākt, uzglabāt, apkopot, kopīgot un analizēt datus. Ir ļoti svarīgi paātrināt iniciatīvas, kas vērstas uz nozarēm specifiskām Eiropas datu telpām, lai nodrošinātu labāku datu analīzi un izmantošanu Eiropas sabiedrības, Eiropas Savienības un tās uzņēmumu konkurētspējas labā. Datu telpas varētu radīt un stimulēt jaunus mērogojamus rūpnieciskos inovatorus un jaunuzņēmumus. Labi funkcionējošs datu vienotais tirgus ir būtisks arī tāpēc, ka tas ir nesaraujami saistīts ar preču, pakalpojumu un kapitāla vienoto tirgu, kurā tiek nodrošināta personu brīva pārvietošanās, kā arī ar enerģētikas un transporta sistēmām. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK uzskata, ka ieguldījumi visaptverošā, efektīvā un drošā digitālajā infrastruktūrā ir pamats, kas ir vajadzīgs jebkādai digitālajai attīstībai. Tas ir skaidri redzams citos ģeogrāfiskajos apgabalos, kas pasaules līmenī ieņem vadošo lomu dažās jomās. Papildus digitālajiem tīkliem, datu centriem, datošanas jaudai utt. tai jāietver arī piekļuve mazoglekļa enerģijai un kritiski svarīgām izejvielām, kas nepieciešamas digitālajiem produktiem un sistēmām. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Lai ES varētu uzņemties vadību tādās kritiskās jomās kā kiberdrošība, tai, no vienas puses, ir jāveicina un jāatbalsta kiberdrošība un, no otras puses, jāpalielina savu uzņēmumu konkurētspēja. No šāda viedokļa EESK skatījumā Eiropas Savienības sertifikācijai arī turpmāk jābūt vērstai uz tirgu un jābalstās uz spēkā esošajiem starptautiskajiem standartiem. ES būtu jāpaaugstina drošības līmenis, “eiropeizējot” esošās valstu sertifikācijas shēmas, lai nodrošinātu saskaņotu tirgu starp dalībvalstīm, pirms tiek izstrādātas jaunas kandidātshēmas saskaņā ar Kiberdrošības aktu (CSA). ES ir arī jāgarantē konsekvents un saskaņots tiesiskais regulējums ES līmenī un jānovērš nekonsekvence ES tiesību aktos, piemēram, risks, ka prasības varētu nebūt saskaņotas ar kibernoteikumiem, kas iekļauti vertikālajos tiesību aktos jaunajā tiesiskajā regulējumā (JTR). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK uzskata, ka izcilības sasniegšanai svarīgāko tehnoloģiju jomā nepieciešams ievērojami palielināt gan publiskos, gan privātos ieguldījumus pētniecībā un inovācijā, attīstīt pasaules līmeņa pētniecības, izstrādes un inovācijas infrastruktūras, piesaistīt talantus un radīt ekosistēmas, kas balstītas uz sadarbību starp uzņēmumiem, universitātēm un pētniecības iestādēm. Lai gan ir svarīgi veicināt mākslīgā intelekta, kvantu un citu progresīvu tehnoloģiju ieviešanu, ir arī jāatzīst, ka daudzi MVU saskaras ar lielām problēmām, pat tikai ieviešot digitālās pamattehnoloģijas. ES un dalībvalstīm jāpieliek īpašas pūles MVU digitalizācijas atbalstam un veicināšanai. Tas ietvers MVU iesaistīšanu inovācijas centros, datu telpās un darījumdarbības ekosistēmās. Tāpat ir nepieciešams palielināt MVU informētību par digitalizācijas sniegtajām iespējām, par atbalstu, kas pieejams prasmju attīstībai, un par tehniskajām zināšanām un vadlīnijām, kas pieejamas saistībā ar regulējumu šajā jomā. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK vēlreiz uzsver, ka cilvēki ir viena no svarīgākajām Eiropas vērtībām, kas var mainīt ekonomiskās un sociālās attīstības tempu. Dalībvalstīm ir apņēmīgi jāiegulda izglītības un apmācības sistēmās, arī mūžizglītībā, lai reaģētu uz pašreizējām un nākotnes vajadzībām gan digitālo rīku un risinājumu izstrādes, gan to izmantošanas jomā. ES ir arī jāveicina un jāatvieglo darbaspēka un talantu pārrobežu mobilitāte gan ES iekšienē, gan sadarbībā ar trešām valstīm. EESK uzskata, ka šajā procesā ir jāiesaista arī vecāka gadagājuma iedzīvotāji. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Lai regulatīvais satvars varētu veicināt digitālo konkurētspēju, Eiropas Savienībai ir jāpanāk, lai noteikumi palīdzētu sasniegt mērķus, veicinātu inovāciju un investīcijas, kā arī nodrošinātu vienlīdzīgus apstākļus un attieksmi vienotajā tirgū. Lai stiprinātu kopējos starptautiskos noteikumus un standartus, Eiropas Savienībai ir jāsadarbojas ar līdzīgi domājošām valstīm. Visiem noteikumiem ir jāsekmē veiksmīga uzņēmumu digitalizācija un konkurētspēja, bet vienlaikus ir jāuztur augsti standarti. Arī publiskajam sektoram ir jādigitalizē sava darbība un pakalpojumi, tostarp administratīvās procedūras. Viens no piemēriem tam, kā ar digitalizācijas palīdzību iespējams atrisināt problēmas, ir ieguldījumu atļauju procedūru un citu uzņēmējdarbības operāciju paātrināšana. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK atbalsta ideju, ka piekļuve finansējumam – riska kapitālam, publiskajam finansējumam vai jebkuram citam finansējuma avotam – ir vēl viens priekšnoteikums sekmīgai un efektīvai digitālās pārkārtošanās īstenošanai. Attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmu jāpalielina programmas “Digitālā Eiropa” finansējums, lai, piemēram, stiprinātu digitālās inovācijas centru lomu, pamanāmību un pieejamību. Tas ir pamatoti, ņemot vērā to, ka digitālo uzņēmumu izaugsme vidēji ir divarpus reizes straujāka nekā pārējiem uzņēmumiem. Ir skaidrs, ka EESK neprasa izveidot atsevišķu investīciju pozīciju “digitālās pārveides” vajadzībām: EESK aicina izstrādāt kombinētu un saprātīgu stratēģiju attiecībā uz digitalizācijas finansēšanas procesu, lai radītu piemērotus apstākļus visām inovācijas ekosistēmā iesaistītajām ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Tāpat kā daudzās citās ekonomikas un sabiedrības jomās (rūpniecības stratēģija, veselības aprūpes sistēmas, mazumtirdzniecība utt.), EESK aicina izstrādāt pārdomātu un kombinētu stratēģiju attiecībā uz prasmēm. Daudzās nozarēs jau tiek gatavoti liela mēroga projekti, kas saistīti ar darbaspēka pārkvalifikāciju un prasmju pilnveidi, pamatojoties uz digitalizāciju un zaļo pārkārtošanos. EESK aicina izstrādāt saskaņotu prasmju programmu, kas ļautu esošajam un jaunajam darbaspēkam pārvarēt ar to saistītās problēmas. Dalībvalstīm jāpiešķir pietiekami daudz resursu, lai risinātu šo problēmu, un tai ir jābūt tūlītējai prioritātei, it īpaši, lai atbalstītu MVU, kuri joprojām saskaras ar grūtībām, kas saistītas ar Covid-19 krīzi un karu Ukrainā. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESK uzskata, ka augsti un piepūli prasoši galvenie darbības rādītāji šajā jomā ir būtiski, lai veicinātu un novērtētu ES digitālo konkurētspēju. Pašreizējo rādītāju (kas balstīti uz digitālās ekonomikas un sabiedrības indeksu, DESI) un saistībā ar “Digitālo kompasu” noteikto mērķu atbilstība jāizvērtē no digitālās konkurētspējas viedokļa, jo tādējādi tiks uzraudzīti ne tikai veicinātāji, bet arī tādi digitālās attīstības labuma guvēji kā jaunie digitālie produkti un to daļa tirgū, efektīvāki ražošanas procesi un līdzi nākošā ietekme uz produktivitāti un sociālo problēmu (piemēram, veselības un klimata jomā) digitālo risinājumu ieviešana. Rādītāju uzraudzībai ir jābūt vērstai uz panākumiem, kas laika gaitā gūti Eiropas Savienībā un dalībvalstīs, un ir jāveic salīdzinājums ar starptautiskajiem konkurentiem. Šajā procesā svarīga ir arī pilsoņu motivēšana ar uzlabotas komunikācijas palīdzību un viņu iesaiste procesā. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Ievads

| 2.1. | Šis atzinums ir izstrādāts, pamatojoties uz Padomes prezidentvalsts Zviedrijas pieprasījumu izstrādāt EESK izpētes atzinumu ES konkurētspējas jomā kā turpinājumu atzinumam INT/1000 (1) par konkurētspējas pārbaudi, kas pieņemts pēc Padomes prezidentvalsts Čehijas pieprasījuma. Padomes prezidentvalsts Zviedrija ir uzaicinājusi EESK izskatīt tematu “Kas Eiropas Savienībai ir vajadzīgs, lai vēl vairāk palielinātu savu digitālo konkurētspēju un, it īpaši, lai uzņēmumi gūtu labumu no digitalizācijas?” Šajā atzinumā galvenā uzmanība tiks pievērsta ES konkurētspējai saistībā ar digitālo pārkārtošanos uz ilgtspējīgāku ekonomikas izaugsmes modeli. Tajā tiks aplūkoti pasākumi un politika, kas ir nepieciešama, lai vēl vairāk uzlabotu ES digitālo konkurētspēju un it īpaši, lai uzņēmumi un darba ņēmēji varētu gūt labumu no digitalizācijas procesa. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ir svarīgi atgādināt, ka EESK atzinumā INT/1000 ir secinājusi, ka vienotā tirgus un ES sociālā tirgus ekonomikas izaugsmes modelis ir ievērojami veicinājis ekonomikas izaugsmi un sociālo labklājību visā ES. Šis pamats ir svarīgs visos priekšlikumos, kuru mērķis ir uzlabot digitālo konkurētspēju, un šajā konkrētajā gadījumā tas neatšķirsies. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Tāpat ir svarīgi arī apzināties, ka Eiropas konkurētspēja salīdzinājumā ar tās galvenajām konkurējošajām valstīm pēdējo gadu laikā ir pasliktinājusies, par ko liecina konkurētspējas un ražīguma pieauguma galvenie ekonomiskie rādītāji. Tomēr digitalizācija ir joma, kurā ES ir guvusi ievērojamus panākumus un kas varētu veicināt uzņēmumu konkurētspēju un pelnītspēju, kā arī uzlabot darba ņēmēju darba apstākļus. Lai plānotu turpmāko virzību uz digitālo pārkārtošanos, ir nepieciešama tālredzīga vidēja termiņa perspektīva. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Digitalizācija konkurētspējas programmas kontekstā

| 3.1. | EESK ir aicinājusi Komisiju par vienu no savām prioritātēm izvirzīt konkurētspējas programmu, kuras galvenais mērķis ir ES konkurētspējas uzlabošana. Visas Komisijas iniciatīvas digitalizācijas jomā ir vērstas uz to, lai veicinātu digitālo pārkārtošanos ekonomikā un sabiedrībā visā ES. Tomēr, lai pāreja būtu veiksmīga, ir vajadzīga stingra un neatlaidīga dalībvalstu apņēmība. Šī apņēmība jau ir atklājusies atveseļošanas un noturības pasākumos atsevišķu dalībvalstu līmenī, taču EESK skatījumā visas dalībvalstis uz digitalizāciju, iespējams, nevirzās vienādā tempā un ar vienādu intensitāti, taču tas ir ļoti svarīgi, ja ES vēlas kļūt konkurētspējīgāka. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Eiropas Savienībai vairāk nekā jebkad agrāk jāpaļaujas uz vienoto tirgu, bet tikpat svarīgi ir pievērsties arī tādiem jautājumiem kā piekļuve ārvalstu tirgiem; ieguldījumi un finansējuma pieejamība; nodokļu sistēmas; pētniecība un inovācija; prasmes un darba tirgus stiprināšana; MVU un divējādā pārkārtošanās, ņemot vērā arī ilgtspējīgu finanšu sistēmu, kurā konkurētspēja ir saskaņota ar sociālajiem un vides mērķiem (2). Digitālā pārkārtošanās ir būtiska šajā ziņā, jo tā nodrošina pamatu inovācijai, konkurētspējas palielināšanai un darba tirgus attīstībai, vienlaikus nodrošinot iespējas uzlabot darba apstākļus sociālās tirgus ekonomikas kontekstā. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESK uzskata, ka digitalizācija kā virzītājspēks palīdz vienotajam tirgum sasniegt savu potenciālu. EESK uzskata, ka pēc 30 gadu garumā vienotā tirgus nestajiem sociālajiem un ekonomiskajiem ieguvumiem ir iespējams panākt daudz vairāk un ka digitalizācija, ja tā būs īstenota sekmīgi, ar vienādu intensitāti un inkluzīvi visā Eiropas Savienībā, būtiski palīdzēs uzņēmumiem, darba ņēmējiem un visu vecumu un sociālo slāņu cilvēkiem. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESK arī uzskata, ka Eiropas konkurētspējas stiprināšanā izšķiroši svarīgs ir politiskais atbalsts darījumdarbībai un uz zināšanām balstītai ekonomikai, jo tas spēj noturēt un piesaistīt talantīgus cilvēkus un piedāvāt labākus darba apstākļus. EESK skatījumā tieši tādam uzņēmumos ir jābūt pilnīgam digitālās pārkārtošanās procesam. EESK uzskata, ka Eiropas Savienībai ir kopumā jānodrošina labvēlīga darījumdarbības vide, kas būtu balstīta uz visaptverošu stratēģiju, kurā būtu ietvertas un saskaņotas dažādas politikas jomas. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESK atzīst daudzās iniciatīvas un politikas jomas, kas iepriekš ir īstenotas konkurētspējas palielināšanai, bez šaubām, ar labiem nodomiem. Tomēr realitāte liecina, ka ES produktivitātes ziņā šobrīd atpaliek no ASV un Ķīnas. Ņemot vērā iepriekš teikto, digitalizācija dod iespēju panākt gan ASV, gan Ķīnu un vienlaikus piemērot ilgtspējīgāku ekonomikas izaugsmes modeli, kas vērsts gan uz ES iedzīvotāju ekonomisko, gan sociālo labklājību. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Digitalizācijas atbalsta politika konkurētspējas programmas kontekstā

| 4.1. | EESK vairākos atzinumos ir paudusi viedokli, ka digitālās pārkārtošanās procesā ir nepieciešami mērķtiecīgāki papildu ieguldījumi digitālo prasmju attīstībā. Pastāv arī spēcīgi ekonomiski argumenti par labu lielākiem ieguldījumiem cilvēkresursos un it īpaši saistībā ar saikni starp prasmju attīstību un produktivitāti, un netieši – konkurētspēju. Lai atbalstītu inovāciju darbavietā, ir jāattīsta digitālo prasmju klāsts. EESK uzskata, ka inovācijas veicināšanai darbavietā īpaša uzmanība jāpievērš ne tikai darba ņēmēju piedāvājumam, bet arī darba organizācijas metodēm un prasmju izmantošanai un attīstībai darbavietā. Darba un nodarbinātības apstākļi ir tikpat svarīgi kā ieguldījumi jaunās tehnoloģijās vai aprīkojumā. Tāpēc EESK iesaka uzņēmumiem un publiskajam sektoram apsvērt, kāda veida politika un darba organizācijas veidi ir izrādījušies efektīvi veiksmes stāstos un ir veicinājuši inovāciju, pateicoties ieguldījumiem prasmēs. Pēc tam šos veiksmes stāstus varētu atkārtot arī citos uzņēmumos. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESK jau iepriekšējos atzinumos ir ieteikusi veikt ieguldījumus infrastruktūrā, kas nepieciešama digitalizācijas atbalstam visā ES. Arī atveseļošanas un noturības plāni ir paredzēti tieši šim nolūkam. Mēs esam nobažījušies, ka šie ieguldījumi varētu būt lielā mērā paredzēti publiskajam sektoram. EESK atzīst, ka pāreja uz digitalizētiem sabiedriskajiem pakalpojumiem, piemēram, tiesu sistēmā, uzlabojot efektivitāti, netieši palielina konkurētspēju. Tomēr arī uzņēmumiem ir nepieciešami salīdzinoši lieli ieguldījumi, un ja nebūs pieejams finansiālais atbalsts visu lielumu uzņēmumiem, it īpaši MVU, var rasties grūtības ar to finansiālo izdevumu segšanu, kas nepieciešami darba procesu digitalizācijai un ieguldījumiem darbaspēkā. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESK iesaka pārskatīt pašreizējās digitalizācijas finansēšanas iespējas, ko piedāvā valsts iestādes visā ES. Kopumā shēmas, kuru mērķis ir sniegt finansiālu atbalstu uzņēmumiem digitalizācijas jomā, ir balstītas uz projektiem ar oficiālu pieteikšanās un apstiprināšanas procesu, kas nepieciešams pirms projekta darbību uzsākšanas, lai nodrošinātu finansējumu. Papildus parastajām administratīvajām procedūrām pirms līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas, kas saistītas ar šādām shēmām un var radīt slogu dažiem uzņēmumiem (lai gan tās laika gaitā tiek racionalizētas), pašreizējie procesi parasti aizkavē projektu un iniciatīvu uzsākšanu uzņēmumu digitalizācijas atbalstam. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Tas var būt neiespējami uzņēmumiem, kuriem nepieciešami tūlītēji rezultāti, lai sāktu komercializācijas procesu ar mērķi uzlabot produktus/pakalpojumus/procesus un saglabātu konkurētspēju, pievērstos jauniem tirgiem un samazinātu izmaksas vai vienkārši reaģētu uz klientu prasībām. Tāpēc šādas uz projektiem orientētas shēmas var atturēt privātos uzņēmumus no pieteikšanās finansējumam. Tādēļ EESK aicina izveidot jaunu, kaut arī papildinošu finansējuma veidu, kura pamatā būtu ne tikai projekti, bet arī digitālās darbības. Saskaņā ar šo pieeju uzņēmumiem tiktu piešķirti nodokļu kredīti vai skaidras naudas maksājumi, pamatojoties uz to paziņotajiem gada izdevumiem par digitālajām darbībām, iepriekš skaidrības nolūkā nosakot attiecināmos izdevumus. Attiecināmajās izmaksās būtu jāiekļauj visi izdevumi par personāla apmācību un attīstību digitalizācijas jomā. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Lai gan EESK atzīst ES spējas digitalizācijas jomā, ņemot vērā gan likumdošanas, gan tehnoloģiskos aspektus, mēs uzskatām, ka joprojām ir kritiski svarīgi gan valstu, gan ārvalstu tiešie ieguldījumi, it īpaši pētniecības un inovācijas atbalstam digitalizācijas jomā. Mēs uzskatām, ka tas arī uzlabos ES konkurētspēju pasaules tirgū. Tiekšanās uz stratēģisku autonomiju pusvadītāju ražošanā ir vērtējami pozitīvi, un EESK uzskata, ka ES nevar atļauties nonākt līdz pusvadītāju deficītam, kas var radīt traucējumus Eiropas rūpniecības nozarēs. Pusvadītāji ir pamatā ES rūpniecības politikai, kuras mērķis ir panākt stratēģisku autonomiju digitālajā jomā. Lai gan šie riski ir jāsamazina, EESK iesaka neizmantot protekcionistisku pieeju, kas apdraudētu pētniecības partnerības ar digitālo tehnoloģiju uzņēmumiem visā pasaulē. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ES labklājībai ir būtiska ilgtspējīga ekonomikas izaugsme, kas balstīta uz sekmīgu digitālo pārkārtošanos. Tas atbilst arī ES mērķim izveidot ļoti konkurētspējīgu sociālo tirgus ekonomiku, kuras mērķis ir panākt pilnīgu nodarbinātību un sociālo progresu, kā arī augstu vides aizsardzības un kvalitātes uzlabošanas līmeni. EESK uzskata, ka to var panākt, tikai palielinot produktivitātes pieaugumu salīdzinājumā ar pašreizējo līmeni visās tautsaimniecības nozarēs. EESK uzskata, ka digitalizācijai ir un arī turpmāk var būt būtiska nozīme iepriekš minēto ekonomisko un sociālo mērķu sasniegšanā. EESK arī norāda, ka ražošanas nozarē visstraujākais produktivitātes pieaugums ir bijis uz tehnoloģijām balstītās nozarēs, kas apstiprina uzskatu, ka digitalizācija var palielināt gan uzņēmumu peļņu, gan darba ņēmēju reālos ienākumus. Turklāt digitalizācija ir svarīga zaļās pārkārtošanās virzītāja. Eiropas Savienībai ir maksimāli jāpalielina iespējas un šajā nolūkā ir vienlaikus jāveicina gan digitālā, gan zaļā pārkārtošanās. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Lai panāktu reālu digitālo konkurētspēju ekonomikā un sabiedrībā, EESK aicina izstrādāt pārdomātu un kombinētu stratēģiju attiecībā uz prasmēm. Vairākas nozares jau gatavo liela mēroga projektus darbaspēka pārkvalifikācijai un prasmju pilnveidei, pamatojoties uz digitalizāciju un zaļo pārkārtošanos. EESK aicina izstrādāt saskaņotu prasmju programmu, kas ļautu pašreizējam un jaunajam darbaspēkam pārvarēt ar to saistītās problēmas, un tam jābūt prioritātei. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Konkurētspējas pārbaude un digitalizācijas programmu izvērtēšana

| 5.1. | Digitālā konkurētspēja ir būtiska ES vispārējai konkurētspējai, un tā jāuzskata par būtisku ES konkurētspējas programmas daļu. Lai ES gūtu panākumus sīvas globālās konkurences apstākļos, ir būtiski jāuzlabo konkurētspēja. Tādēļ EESK ir arī aicinājusi ES politikas un likumdošanas procesos iekļaut konkurētspējas pārbaudi, kas atbilstu ES politikai un mērķiem. Lai praksē pilnībā realizētos konkurētspējas pārbaude un programma, ir vajadzīgas arī labas pārvaldības struktūras. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EESK ir ņēmusi vērā spēkā esošās labāka regulējuma pamatnostādnes un instrumentu kopumu, taču norāda, ka nav noliedzama nepieciešamība veikt uzlabojumus, īpaši to pasākumu īstenošanas procesā, kas nepieciešami konkurētspējas uzlabošanai. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Visbeidzot, EESK aicina efektīvi izmantot finanšu resursus, kas piešķirti inovācijai un ar digitalizācijas procesu saistītām pētniecības un izstrādes darbībām. Šajā kontekstā ir svarīgi arī izvērtēt to esošo programmu ietekmi un pienācīgu īstenošanu, kas varētu būt izstrādātas, lai radītu apstākļus digitalizācijai. Eiropas iedzīvotāji un it īpaši organizētā pilsoniskā sabiedrība varētu atzinīgi novērtēt prioritāšu noteikšanu attiecībā uz piekļuvi finansējumam gan privāto, gan publisko ieguldījumu jomā. |
| --- | --- |

5.3.

Briselē, 2023. gada 27. aprīlī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  OV C 100, 16.3.2023., 76. lpp.

1

(2)  OV C 100, 16.3.2023., 76. lpp.

2

---

| 29.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 228/22 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 228/22

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Vienotajam tirgum 30 gadi: kā vēl vairāk uzlabot vienotā tirgus darbību?”

(izpētes atzinums)

(2023/C 228/04)

| Ziņotājs: | Felipe MEDINA MARTÍN |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Angelo PAGLIARA |

Ziņotājs:

Felipe MEDINA MARTÍN

Līdzziņotājs:

Angelo PAGLIARA

| Atzinuma pieprasījums | Eiropadomes prezidentūra, 14.11.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants
  Izpētes atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 4.4.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 27.4.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 578 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 137/1/0 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropadomes prezidentūra, 14.11.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Izpētes atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

4.4.2023.

Pieņemts plenārsesijā

27.4.2023.

Plenārsesija Nr.

578

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

137/1/0

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) uzskata, ka iekšējais tirgus ir bijis un joprojām ir viens no lielākajiem Eiropas integrācijas procesa politiskajiem un ekonomiskajiem panākumiem. Iedzīvotāji un uzņēmumi ir guvuši labumu no tā, un tas būtu jāuzskata par pastāvīgu uzlabojumu procesu, kas vienmēr jāpielāgo jaunām vajadzībām, tiklīdz tādas rodas. Pēdējo 30 gadu laikā ir gūtas daudzas priekšrocības, taču joprojām ir vajadzīgs kritisks pārskats un jauni uzlabojumi ne tikai attiecībā uz to, kas vēl ir jāsasniedz, bet arī attiecībā uz jaunajiem izaicinājumiem, ar kuriem jāsaskaras, piemēram, Covid-19 pandēmiju, enerģētikas krīzi vai Krievijas iebrukumu Ukrainā. EESK vēlas sniegt ieguldījumu šajā uzlabošanas procesā un turpmāk ir ierosinājusi pasākumus tā stiprināšanai. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK pauž cerību, ka vienotā tirgus programma (2021–2027), kuras mērķis ir uzlabot iekšējā tirgus darbību un uzņēmumu konkurētspēju un ilgtspēju, tiks papildināta ar atbilstošiem kontroles un aizsardzības instrumentiem attiecībā uz darba kvalitāti, visiem uzņēmumiem vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem, pilsoņu tiesībām un patērētāju aizsardzību. Vienlaikus EESK aicina ieviest visus nepieciešamos pasākumus jebkāda veida sociālā un fiskālā dempinga pārvarēšanai, lai nodrošinātu godīgu konkurenci un pareizu vienotā tirgus darbību, izvairoties no jebkāda veida izkropļojumiem. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Pašreizējās ģeopolitiskās problēmas ietekmēs vienotā tirgus darbību, piegādes sistēmas un Eiropas ekonomikas noturību. EESK atzinīgi vērtē centienus samazināt kritisko atkarību no trešām valstīm un aicina Eiropas Komisiju veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai, saglabājot un stiprinot vienoto tirgu un ieguvumus patērētājiem, darba ņēmējiem un uzņēmumiem, atjauninātu Eiropas rūpniecības politiku. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Nesenā krīze ir parādījusi, ka ES vienotā tirgus galvenajai prioritātei vajadzētu būt dzīves līmeņa un darba apstākļu uzlabošanai, veicinot izaugsmi un godīgu konkurenci un radot uzņēmējdarbībai labvēlīgu un sociāli draudzīgu vidi. EESK uzskata, ka personu un darba ņēmēju brīva pārvietošanās ir viens no vienotā tirgus stūrakmeņiem, un tāpēc aicina paātrināt kvalifikāciju un diplomu atzīšanu starp dalībvalstīm. Īpaša uzmanība ir jāpievērš darbu zaudējušiem darba ņēmējiem. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK uzskata, ka Eiropas uzņēmumi saskaras ar problēmām, kas saistītas ar vienotā tirgus nepilnībām, kuras nopietni ietekmē konkurētspēju un ilgtspēju. Neraugoties uz milzīgajiem centieniem īstenot vienotā tirgus noteikumus, lielākā daļa regulatīvā sloga joprojām tiek radīta valstu līmenī. Tāpēc ES iestādēm, nodrošinot augstākus standartus, būtu jācenšas panākt pilnīgu saskaņošanu, un dalībvalstīm būtu jāpatur prātā savu papildinājumu iespējamā ietekme uz tirgus integritāti un pienācīgu darbību un, ja iespējams, jāizvairās no pasākumiem, kas varētu radīt būtiskus izkropļojumus un sadrumstalotību. EESK iesaka ES iestādēm rīkoties proaktīvāk un ātrāk, lai savlaicīgi nāktu klajā ar tiesību aktiem, kas veicinātu saskaņošanu. Ir būtiski pēc iespējas ierobežot tādas valstu iniciatīvas, kas varētu apdraudēt iekšējo tirgu un tā kopīgos noteikumus. Šajā saistībā EESK uzsver, ka būtu jāstiprina Tehnisko noteikumu informācijas sistēmas (TRĪS) mehānisms, lai radītu apstākļus reālam vienotajam tirgum, nevis 27 atšķirīgiem tirgiem. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK atbalsta stingru apņemšanos uzlabot tiesību aktu kvalitāti Eiropā un dalībvalstīs. EESK uzskata, ka Eiropas tiesību aktu sagatavošanas posmā būtu jāveic pārskatīšana – obligāta ietekmes analīze pirms jebkuras juridiskas iniciatīvas un sabiedriskā apspriešana –, lai padarītu iniciatīvu pārredzamāku un uzlabotu tās mērķus. Tāpat labāka regulējuma programmai un Normatīvās atbilstības un izpildes programmai (REFIT) būtu jākoncentrējas uz preču un pakalpojumu tirgu lielāku atvērtību un integrāciju, lai sniegtu vislielāko labumu iedzīvotājiem un Eiropas ekonomikai, analizējot, vai pastāv lieki tiesību akti, un koncentrējoties galvenokārt uz tām jomām, kurās ir nepieciešama saskaņošana, un paplašinot spēkā esošos sociālās aizsardzības tiesību aktus. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK uzskata, ka lielāks uzsvars jāliek uz īstenošanu, vienkāršošanu un izpildi, it īpaši attiecībā uz dalībvalstīm. EESK aicina dalībvalstis stingri īstenot un piemērot kopīgos noteikumus un izvairīties no turpmākiem valstu noteikumiem, ja tie nav vajadzīgi (1). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK mudina Eiropas Komisiju izvērtēt katru tiesību aktu, ņemot vērā tā ieguldījumu uzņēmumu konkurētspējā un iedzīvotāju labklājībā, un apzināt šķēršļus, kas būtu sistemātiski jānovērš un jālikvidē. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK uzskata, ka pastāvošie daudzie juridiskie instrumenti, kas Eiropas Savienībā pieejami iekšējā tirgus aizsardzībai, ir pietiekami un atbilstīgi vajadzībām: TRIS procedūra, savstarpējā tiesību aktu atzīšana, SOLVIT, “28. režīms”, sūdzību procedūra, CEN-Cenelec, standarti u. c. Tie ir svarīgi instrumenti vienotā tirgus aizsardzībai, taču to potenciāls ne vienmēr tiek izmantots un ir jāuzlabo to efektivitāte un lietderība. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK uzskata, ka no visiem jaunajiem problēmjautājumiem, ar kuriem saskaras vienotais tirgus, prioritāte ir jāpiešķir ES atvērtās stratēģiskās autonomijas veicināšanai attiecībā uz piegādi un tirdzniecību enerģētikas nozarē, kritiski svarīgo izejvielu jomā, kā arī kopumā inovācijas vadības, digitalizācijas un progresīvās pētniecības jomā. EESK iesaka uzlabot sadarbību un nolīgumus ar līdzīgi domājošām valstīm. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Preču un pakalpojumu jomā EESK atzīst, ka kopīgais iepirkums pozitīvi ietekmē dažādas nozares, piemēram, gāzes vai mazumtirdzniecības nozari. Šāda veida Eiropas alianses rada daudzas priekšrocības konkurences ziņā un sniedz acīmredzamas priekšrocības patērētājiem, tāpēc ES iestādēm šādas alianses ir skaidri jāatbalsta. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESK ir pārliecināta, ka vienotā tirgus problēmas, kas izriet no digitālās pārkārtošanās, ir jārisina, izmantojot sociālo dialogu un ES vadošo pozīciju arī kopīgo tiesību aktu piemērošanā, lai aizsargātu visneaizsargātākos un nodrošinātu, ka panāktā efektivitāte neapdraud sociālo, ekonomisko un teritoriālo kohēziju, kā arī politisko stabilitāti. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | vienotais tirgus nav ideāls, bet ir pastāvīgi jāpielāgo mainīgajiem apstākļiem, lai saglabātu tā darbību pat krīzes laikā un aktīvi veicinātu tā brīvības (pandēmija ir parādījusi, ka brīvu pārvietošanos nevar uzskatīt par pašsaprotamu). Tādēļ šai gadadienai vajadzētu būt iespējai šādu politiku atkal iekļaut Eiropas darba kārtībā un tuvākajā nākotnē ierosināt uzlabojumus. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EESK pauž bažas par to, ka valsts atbalsta noteikumu atvieglošana, reaģējot uz inflācijas samazināšanas aktu, varētu radīt vēl lielāku asimetriju starp dalībvalstīm, tādējādi apdraudot vienotā tirgus noturību, un uzskata, ka labākais veids, kā nodrošināt jaunu impulsu Eiropas rūpniecības politikai un investīcijām videi draudzīgās tehnoloģijās, ir izveidot Eiropas Suverenitātes fondu. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EESK uzsver vienotā tirgus nozīmīgo ieguldījumu protekcionisma novēršanā un vienlīdzīgu konkurences apstākļu radīšanā Eiropas Savienībā. Šajā saistībā EESK uzskata, ka ir padziļināti jāanalizē valsts atbalsta piešķiršanas kritēriji, to ietekme, lietderība un noturība. Ir ekonomikas nozares, kurām nekad nav bijis pieejams šāda veida atbalsts, un turklāt tā piešķiršana ir nelīdzsvarota starp dažām dalībvalstīm, tādēļ rodas konkurētspējas atšķirības Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Ievads

| 2.1. | 2023. gadā aprit 30. gadskārta kopš Eiropas Savienības lielākajiem politiskajiem, ekonomiskajiem un sociālajiem panākumiem Eiropas integrācijas procesā. Tomēr gadadienai vajadzētu būt izdevībai būtiski pieskaņot vienotā tirgus filozofiju un pielāgot to pašreizējām problēmām. Process sākās 1986. gadā ar Vienoto Eiropas aktu, kas sekmēja to, ka kopīgi noteikumi – nevis valstu noteikumi – daudzās dažādās jomās tiek pieņemti, apstiprinot simtiem stratēģisku likumdošanas pasākumu un piemērojot savstarpējas atzīšanas principu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Šodien neviens nenoliedz, ka vienotajam tirgum ir pozitīva, bet arī negatīva ietekme. vienoto tirgu var uzskatīt par būtisku Eiropas modeļa sastāvdaļu, kura ir ļāvusi precēm, cilvēkiem, pakalpojumiem un kapitālam brīvi plūst visā Eiropas Savienībā, atvieglojot dzīvi uzņēmumiem, iestādēm un iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | vienotais tirgus ir virzījis progresu ne tikai ekonomiskā un sociālā, bet arī politiskā ziņā un paātrinājis integrācijas procesu. Cilvēku brīva pārvietošanās, pateicoties vienotajam tirgum, ir ietekmējusi vairāku eiropiešu paaudžu dzīvi; eiropieši, izmantojot tādas programmas kā Erasmus, jau no ļoti agra vecuma ir spējuši pārņemt eiropeisko dzīvesziņu, ir izveidojuši savienības saiknes un sapratni ar daudziem cilvēkiem no dažādām dalībvalstīm, un tiem ir kopīgs eiropeisks dzīvesveids. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | Pandēmija parādīja, ka Eiropas Savienībai ir vajadzīgs jauns ekonomikas un uzņēmējdarbības modelis. Nesenās krīzes, pašreizējā ģeopolitiskā spriedze, problēmas saistībā ar divkāršo, proti, zaļo un digitālo, pārkārtošanos un tas, ka ASV ir nesen apstiprinājusi inflācijas samazināšanas aktu, liecina, ka ir pienācis laiks atjaunināt vienoto tirgu un dot tam jaunu impulsu, vienmēr atceroties, ka vienotais tirgus ir instruments eiropiešiem, nevis mērķis pats par sevi. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Līdz ar Eiropas integrācijas progresu ir attīstījies arī vienotais tirgus. Kaut gan sākotnēji vienotā tirgus ideja bija novērst ar tarifiem nesaistītus šķēršļus un tādus pasākumus, kam ir līdzīga ietekme uz preču tirdzniecību Kopienā un uz tiesību aktu saskaņošanu (Eiropas vienotais tirgus), politisko vajadzību un mērķu dēļ tā darbības joma ir paplašināta, iekļaujot jaunas jomas, piemēram, pakalpojumus un digitālo ekonomiku. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Viss šis progress ir panākts tikai ar milzīgām pūlēm, ko ieguldījušas visas ieinteresētās personas, pārvaldes iestādes, kā arī ekonomikas un sociālās jomas dalībnieki. Tomēr pēdējos gados vienotais tirgus vairs nav bijis politiska prioritāte, un preču un pakalpojumu tirgu atvēršana un integrācija nav svarīgākais darba kārtības jautājums. Šajā sakarā pirmais pamanāmais trūkums ir tas, ka pēdējos gados dalībvalstis nav uzņēmušās saistības. Padome vairākkārt ir apņēmusies uzlabot un stiprināt vienoto tirgu, taču tās secinājumi reti ir iestrādāti valstu politikas pasākumos. Tāpēc EESK aicina Padomi un dalībvalstis veikt turpmākus pasākumus šajā jomā. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESK norāda, ka vienotajam tirgum ir jābūt lietderīgam, lai Eiropas uzņēmumi kļūtu konkurētspējīgāki pasaules tirgos. Tas ir veidots kā nemitīgs attīstības process – tam piemīt gan vājums, gan risks, taču tiek arī piešķirts jauns uzdevums, proti, noturība. Šis jaunais uzdevums papildina tradicionālās funkcijas, kurām arī turpmāk jābūt dinamiskām, un tās nevar uzskatīt par pašsaprotamām. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESK aicina Komisiju un Padomi pieņemt visus nepieciešamos pasākumus, lai palīdzētu Eiropas rūpniecības politikai un uzņēmumiem sasniegt zaļās un digitālās pārkārtošanās mērķus, izmantojot esošos ES instrumentus un vajadzības gadījumā īstenojot priekšlikumu izveidot Eiropas Suverenitātes fondu. Tomēr tā atgādina dalībvalstīm un Komisijai, ka jau pastāv daudzas finansēšanas programmas un instrumenti, kas būtu pilnībā jāizmanto pirms papildu instrumentu ieviešanas. EESK aicina Eiropas Komisiju, lai diskusijās par valsts atbalsta noteikumiem tā iesaistītu EESK. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESK piekrīt (2), ka Eiropas Savienībai ir vajadzīga spēcīga un tālejoša digitālā politika, lai izmantotu digitālās inovācijas piedāvātās iespējas ar mērķi palielināt ES konkurētspēju. EESK uzsver, ka reāls vienotais tirgus un vienkāršs pārrobežu regulējums dos daudzām nozarēm iespēju reaģēt uz patērētāju prasībām un konkurēt globālās konkurences apstākļos un digitālākā vidē. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | vienotā tirgus digitalizācija var nodrošināt vēl lielāku izaugsmi un labklājību eiropiešiem un Eiropas uzņēmumiem. Tāpēc EESK aicina Eiropas Komisiju veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai palielinātu ieguldījumus, kas ļautu pārvarēt pašreizējo digitālo plaisu starp Eiropas reģioniem. Dalībvalstīm ir būtiski palielināt ieguldījumus izglītībā un apmācībā, lai attīstītu digitālo vienoto tirgu un padarītu to efektīvāku. Mērķim jābūt kvalificētu darbinieku, inovatīvu uzņēmumu un kvalitatīvu darbvietu nodrošināšanai, kā arī cīņai pret nestabiliem darba apstākļiem. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESK aicina Eiropas Komisiju koncentrēties uz riskiem, ko rada tādu persondatu un sensitīvu datu radīšana, aprite un glabāšana, kas izriet no digitalizācijas procesiem, kā arī no to izmantošanas un kontroles. Tajā pašā laikā EESK aicina Komisiju pieņemt visus nepieciešamos pasākumus, lai novērstu šo risku, un kā pamatu tiesiskajam regulējumam ņemt vērā secinājumus, kas gūti pašreizējās sarunās par Eiropas Padomes nolīgumu par mākslīgo intelektu, cilvēktiesībām, demokrātiju un tiesiskumu (3). Mērķim jābūt persondatu, darba ņēmēju un patērētāju aizsardzībai, bet jāļauj tos izmantot konfidenciāli, lai varētu izmantot jauno tehnoloģiju sniegtās priekšrocības. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Lai datus labāk analizētu un izmantotu Eiropas sabiedrības un Eiropas uzņēmumu konkurētspējas labā, ir ļoti svarīgi paātrināt iniciatīvas, kas vērstas uz digitalizāciju un nozarēm specifiskām Eiropas datu telpām. Datu telpas varētu radīt un veicināt jaunus mērogojamus rūpnieciskos novatorus un jaunuzņēmumus. Labi funkcionējošs vienotais datu tirgus ir ļoti svarīgs arī tāpēc, ka tas ir cieši saistīts ar vienoto tirgu precēm, pakalpojumiem, kapitālam un cilvēkiem, kā arī ar enerģētikas un transporta sistēmām. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Vienotais preču un pakalpojumu tirgus

| 4.1. | EESK uzskata, ka vēl ir jāanalizē vienotā tirgus nepilnības un jāveic pasākumi to novēršanai, it īpaši, izvairoties no nevajadzīga regulatīvā un administratīvā sloga, lai, saglabājot un paplašinot spēkā esošos sociālās aizsardzības tiesību aktus, veicinātu Eiropas uzņēmumu konkurētspēju un ilgtspēju. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESK uzsver problēmas, ko rada dalībvalstis, plānojot kopīgu pasākumu pieņemšanu Eiropas līmenī, un kā tās ietekmē un virza kopīgos risinājumus, kas rasti Eiropas tiesību aktos. Dažos gadījumos tas ir tāpēc, ka Eiropas Komisija nav ierosinājusi pasākumus, bet dažkārt to izraisa dalībvalstis, kas rīkojas pirms Eiropas priekšlikuma nākšanas klajā (piemēram, gaļas produktu izcelsmes marķējums, pārtikas produktu marķējums iepakojuma priekšpusē, Īrijas priekšlikums attiecībā uz brīdinājumiem par alkoholisko dzērienu ietekmi uz veselību u. c.), tādējādi kavējot saskaņošanas procesu un preču brīvu apriti. Šā iemesla dēļ EESK mudina Eiropas Komisiju vajadzības gadījumā paredzēt regulējumu, lai izvairītos no tā, ka palielinās tādu valstu noteikumu skaits, kas sadrumstalo vienoto tirgu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2015/1535 (4) ir noteikta kārtība, kādā sniedzama informācija par tehniskajiem noteikumiem un dalībvalstīm pieejamo informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumiem. Šis tiesību akts paredz, ka dalībvalstij var noteikt par pienākumu atlikt noteikumu projekta pieņemšanu uz 12–18 mēnešiem, ja ir bijusi izvirzīta ES iniciatīva, kuru varētu apdraudēt valsts noteikumi un kura tiek atjaunota. Tomēr praksē Eiropas Komisijas prerogatīva netiek īstenota, un galu galā tās ir tieši dalībvalstis, kas izvirza nosacījumus Eiropas tiesību aktiem. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Cits pieejamais rīks, kas paredzēts, lai apturētu vai neitralizētu jebkādas darbības, kuras ir pretrunā vienotajam tirgum, ir SOLVIT. Tā ir procedūra, ko piemēro gadījumos, kad citas dalībvalsts administrācija nepareizi piemēro Eiropas tiesību aktus un kavē iedzīvotāju un uzņēmumu tiesību pilnīgu īstenošanu vienotajā tirgū. Tā ir sistēma, kas paredzēta mediācijai starp valstu pārvaldes iestādēm un praksē vairāk balstās uz pārvaldes iestāžu apņēmību, nevis uz to juridisko spēku labot situāciju, tāpēc EESK uzskata, ka tās efektivitāte ir ierobežota un tā ir jāuzlabo. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Vēl viens pieejams rīks ir sūdzības iesniegšanai Eiropas Komisijai. EESK šo instrumentu uzskata par efektīvu, jo tas ir elastīgs un pārredzams, taču tam ir vajadzīgs spēcīgs politiskais atbalsts, un būtu jāuzlabo šīs procedūras efektivitāte un lietderība. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | 2018. gadā tika apstiprināta stratēģija dažādu Eiropas nozaru atvēršanai un attīstībai. Tomēr joprojām pastāv problēmas, diskriminācija turpinās, un ne visas dalībvalstis par to ziņo Eiropas Komisijai saskaņā ar Pakalpojumu direktīvas 15. panta 7. punktu. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EESK norāda, ka dažas nozares, piemēram, finanšu pakalpojumu vai mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības nozare ir ļoti sadrumstalotas, taču tās ir spējušas apvienoties un kļūt spēcīgākas Eiropas līmenī. Mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības nozares ir ņēmušas vērā vienotā tirgus pamatideju un nenoliedzamās priekšrocības, lai, pateicoties pirkšanas aliansēm un vienotajam tirgum, labāk kalpotu Eiropas patērētājiem ikdienā. Joprojām pastāv būtiskas problēmas, runājot par to, ka jāsaskaņo un efektīvi jāizmanto brīvība veikt uzņēmējdarbību mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības nozarē, kurā vēl joprojām nav pilnībā īstenota stratēģija “21. gadsimta prasībām atbilstoša mazumtirdzniecības nozare”. Turklāt ir vajadzīgs atbalsts pirkšanas aliansēm mazumtirdzniecībā, lai, veicinot konkurenci Eiropas līmenī, uzlabotu patērētāju labklājību. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Vienotais tirgus darba ņēmējiem

| 5.1. | Kā vienu no vienotā tirgus problēmām EESK min darba vides pārveidi un no tās izrietošo pušu attiecību pārveidošanu, kā arī ar to saistītos riskus attiecībā uz elastīgumu (darba laiks, atrašanās vieta un pakalpojumi), it īpaši attiecībā uz platformu darbiniekiem un, vispārīgāk, digitālajām profesijām, kā arī vieddarba veicējiem. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Nesenās krīzes ir parādījušas, ka ES vienotā tirgus galvenajai prioritātei vajadzētu būt dzīves līmeņa un darba apstākļu uzlabošanai, vienlaikus veicinot izaugsmi un godīgu konkurenci un radot uzņēmējdarbībai labvēlīgu un sociāli draudzīgu vidi. Neraugoties uz panākto progresu, 21,7 % Eiropas iedzīvotāju joprojām ir pakļauti nabadzības vai sociālās atstumtības riskam (Eurostat, 2021. gads). |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EESK uzskata, ka personu un darba ņēmēju brīva pārvietošanās ir viens no vienotā tirgus stūrakmeņiem, un tāpēc aicina paātrināt kvalifikāciju un diplomu atzīšanu starp dalībvalstīm. Īpaša uzmanība jāpievērš tam, lai nodrošinātu taisnīgu attieksmi pret norīkotajiem darba ņēmējiem atalgojuma un darba apstākļu ziņā. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Pandēmijas krīze ir parādījusi, ka veselības aprūpes speciālistu brīva pārvietošanās ir bijusi konverģences un pašaizsardzības faktors Eiropas Savienībā, taču līdz šim daudzas profesijas šajā ziņā joprojām ir atstātas novārtā (piemēram, juridiskajā jomā un mācīšanas jomā). EESK aicina (5) pārveidot nodarbinātības un prasmju atbalsta pasākumus un investīcijas nākotnes darba ņēmēju prasmju kopumā, uzlabojot profesionālo un izglītojošo apmācību un individuālo mācīšanos, tādējādi atbalstot uzņēmumus. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš “zaļajām” darbvietām. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Digitālā infrastruktūra ir būtiska, lai sekmīgi izmantotu vienotā tirgus priekšrocības visās Eiropas nozarēs un reģionos, it īpaši tajos, kuru vidējie rādītāji ir zemāki. Infrastruktūras trūkumi palielina nevienlīdzību un ietekmē cilvēku un uzņēmumu iespējas. Tāpēc EESK aicina Eiropas Komisiju pieņemt nepieciešamos pasākumus, lai stiprinātu investīcijas, kas ļautu pārvarēt pašreizējo digitālo plaisu Eiropas Savienībā. Īpaša uzmanība jāpievērš uzņēmumiem, it īpaši MVU. |
| --- | --- |

5.5.

6.   Turpmākie soļi. Gaidāmās vienotā tirgus problēmas

| 6.1. | ES iestādēm ir jāturpina stiprināt vienoto tirgu, lai pilnībā atraisītu tā potenciālu radīt izaugsmi, darbvietas un labāku sabiedrību nākotnē. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | ES iestādēm, nodrošinot augstākus standartus, būtu jācenšas pilnībā saskaņot ES tiesību aktus, ja tas ir iespējams un lietderīgi, lai novērstu nevajadzīgu vienotā tirgus sadrumstalotību, piemēram, nodokļu jomā. EESK norāda, ka izaicinājumi, ar ko saskaras vienotais tirgus, ir turpināt virzību uz nodokļu saskaņošanu starp dalībvalstīm, novērst dempingu un tuvākajā laikā nodrošināt algu konverģenci, kā arī nepieļaut sociālo dempingu un/vai negodīgu konkurenci, it sevišķi piesaistot investīcijas, izvietojot uzņēmumus un darbā pieņemot darbiniekus. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Lai īstenošanu un vienkāršošanu padarītu par vienotā tirgus prioritāti un vadošo principu, izšķiroša nozīme ir izpildei. ES iestādēm ir jānodrošina, ka Komisijas kā “Līgumu sargātājas” loma tiek saglabāta ļoti politizētajā Eiropas vidē. Ja valstu likumdevēji, izmantojot savu rīcības brīvību, nolemj pievienot prasības valsts līmenī, tas ir jādara pārredzami, jāpaziņo par to Komisijai un citām valstu iestādēm un jāpaskaidro iemesli saskaņā ar savām saistībām Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Turklāt sankcijas Eiropas Savienībā nedrīkst atšķirties. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Tiesību aktu kvalitāte nozīmē labākus tiesību aktus. Sagatavošanas procesā būtu jāietver konkurētspējas pārbaude politikas veidošanā, uzlabota ietekmes novērtējumu atspoguļošana un padziļināta analīze par to, kā noteikumi ietekmē kopējo birokrātisko slogu, kas gulstas uz uzņēmumiem, it īpaši MVU. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Nevajadzīgu valsts radītu šķēršļu novēršana: Eiropas Komisijai un dalībvalstīm būtu jāizvērtē, vai valstu tehniskie noteikumi joprojām ir saskaņā ar paredzēto mērķi, atbilst nākotnes prasībām un ir samērīgi, lai uzlabotu preču un pakalpojumu brīvu apriti. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Komisijai un dalībvalstīm ir jānodrošina visiem tirgus dalībniekiem vienlīdzīgi konkurences apstākļi, kuru pamatā ir stingrs tiesiskais regulējums, kas nodrošina, ka visi ES tirgū pārdotie produkti atbilst ES prasībām un ir droši; tas ļaus saglabāt patērētāju uzticēšanos un drošību saskaņā ar jauno regulu par produktu un pakalpojumu drošumu, kas ietver arī digitālos produktus un pakalpojumus. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | ES iestādēm ir efektīvi jāvēršas pret dalībvalstu protekcionismu un diskrimināciju, lai nodrošinātu, ka patērētāju intereses tiek vienlīdz ievērotas gan ES, gan valstu politikas lēmumos. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Jāuzlabo pieejamie rīki, lai ļautu uzņēmumiem un patērētājiem piekļūt informācijai par paziņošanu (vienots paziņošanas punkts) un padarītu procesus lietderīgākus un elastīgākus, piemēram, stiprinot sūdzību tīklu pārrobežu patērētājiem. EESK mudina izveidot tīklus, kurā ietilpst viegli pieejamas strīdu izšķiršanas shēmas, jo patērētāji vairāk uzticētos vienotajam tirgum, ja viņi bez pūlēm varētu rast tiesisko aizsardzību pret uzņēmumiem, kas ir reģistrēti citās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Vienotais publiskā iepirkuma tirgus: tā ir joma ar valstu noteiktām robežām un ierobežojumiem citas dalībvalsts uzņēmumiem, un tas var traucēt vienotā tirgus normālu darbību, un šajā saistībā ir vajadzīga stingra ES iestāžu reakcija, lai pabeigtu tāda tiesiskā regulējuma izstrādi, kas veicina iedzīvotāju sociālo progresu (6). |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | Eiropas Komisijai, dalībvalstīm un citām ieinteresētajām personām būtu jāsadarbojas, lai nodrošinātu ilgtspējīgas kopienas. Klimata krīze rada gan draudus, gan iespējas: ātra pielāgošanās vienotajā tirgū ir nepieciešama, lai atspoguļotu mainījušās prioritātes saistībā ar Eiropas zaļo kursu. Ir jāveicina bezemisiju tehnoloģiju izmantošana un ātri jāpielāgo darbaspēka apmācība. Videi draudzīgas investīcijas ES iekšējā tirgū varētu nodrošināt ilgstošu izaugsmi un vienlaikus sniegt nozīmīgu ieguldījumu cīņā pret klimata pārmaiņām. |
| --- | --- |

6.10.

Briselē, 2023. gada 27. aprīlī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  OV C 440, 6.12.2018., 28. lpp.

1

(2)  OV C 152, 6.4.2022., 1. lpp.

2

(3)  Padomes Lēmums (ES) 2022/2349 (2022. gada 21. novembris), ar ko pilnvaro Eiropas Savienības vārdā sākt sarunas par Eiropas Padomes konvenciju par mākslīgo intelektu, cilvēktiesībām, demokrātiju un tiesiskumu (OV L 311, 2.12.2022., 138. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/1535 (2015. gada 9. septembris), ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko noteikumu un Informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu jomā (OV L 241, 17.9.2015., 1. lpp.).

4

(5)  OV C 152, 6.4.2022., 1. lpp.

5

(6)  OV C 341, 24.8.2021., 20. lpp.

6

---

| 29.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 228/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 228/28

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Nestabils darbs un garīgā veselība”

(izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Spānijas pieprasījuma)

(2023/C 228/05)

| Ziņotājs: | José Antonio MORENO DÍAZ |
| --- | --- |

Ziņotājs:

José Antonio MORENO DÍAZ

| Padomes prezidentvalsts Spānijas pieprasījums | Vēstule, 27.7.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| | (izpētes atzinums) |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 3.4.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 27.4.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 578 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 158/73/12 |

Padomes prezidentvalsts Spānijas pieprasījums

Vēstule, 27.7.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

(izpētes atzinums)

Atbildīgā specializētā nodaļa

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

3.4.2023.

Pieņemts plenārsesijā

27.4.2023.

Plenārsesija Nr.

578

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

158/73/12

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. jūlija rezolūciju nestabila nodarbinātība ir “nodarbinātība, kas neatbilst ES, starptautiskajiem un valstu standartiem un tiesību aktiem un/vai nenodrošina pietiekamus līdzekļus cilvēka cienīgai dzīvei vai pienācīgu sociālo aizsardzību”. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Darbs var būt faktors, kas aizsargā garīgo veselību, taču tas var arī veicināt slimību attīstību, tāpēc PVO uzskata to par veselības noteicošo sociālo faktoru. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Pārliecinoši zinātniski pierādījumi liecina, ka nestabila nodarbinātība palielina darba ņēmēju garīgās veselības pasliktināšanās iespējas. Piemēram, augsta nodarbinātības nestabilitāte palielina depresijas, trauksmes un pašnāvības iespējas; augstas prasības un zems kontroles līmenis palielina slimības atvaļinājuma iespējas diagnosticētu garīgu traucējumu dēļ; līdzīgi abu minēto risku kombinācija palielina depresīvu traucējumu iespējamību. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Nestabilas nodarbinātības veidi var būt šādi: nebrīvprātīga nepilna darba laika nodarbinātība; zemas algas, kas nesedz pamatvajadzības; nulles stundu, pieprasījuma vai pagaidu līgumi nolūkā segt strukturālās vajadzības; pastāvīga nenoteiktība attiecībā uz nodarbinātības ilgumu, darba laiku, algu, uzdevumiem utt.; autonomijas un karjeras attīstības trūkums; un pārmērīgas prasības, kuru dēļ palielinās darba laika ilgums vai darba intensitāte un veidojas konfliktsituācija starp darba un ģimenes dzīvi. Šādi darba veidi reti kad ir darba ņēmēju brīvprātīga izvēle, lai arī ir darba ņēmēji, kas tos izvēlas. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Nestabila nodarbinātība ir izplatītāka starp darba ņēmējiem, kuri strādā roku darbu, sievietēm, jauniešiem un migrantiem. Tas pastiprina sociālo nevienlīdzību un var palielināt diskrimināciju un garīgo slimību sociālo gradientu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Saskaņā ar Padomes Direktīvu 89/391/EEK (1) par darba aizsardzību, ES Pamattiesību hartu, Eiropas Sociālo hartu, Līgumu par Eiropas Savienības darbību un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principiem un tā rīcības plānu nedz uzņēmumu peļņas gūšana un palielināšana, nedz darbaspēka izmaksu samazināšana, nedz arī elastības nodrošināšana darba devējiem nedrīkst balstīties uz darba ņēmēju veselības un drošības riskiem. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Nestabila nodarbinātība nav savienojama ar IAM sasniegšanu Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK uzskata: lai mazinātu nodarbinātības nestabilitāti un ar to saistītu garīgās veselības problēmu izplatību, ir jānodrošina tāda Eiropas un valstu tiesību aktu īstenošana un izpilde, kas paredz kvalitatīvus, veselīgus un pienācīgus darba un nodarbinātības apstākļus, kuri ļauj dzīvot cilvēka cienīgu dzīvi. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Tāpēc EESK uzskata, ka ir svarīgi pastiprināt šo tiesību aktu ievērošanas uzraudzību un kontroli, piešķirot pietiekamus resursus kompetentajām valstu iestādēm (SDO norādes), un nodrošināt atbilstošas finansiālas sankcijas par neatbilstību. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK arī ierosina izslēgt no publiskā iepirkuma konkursiem un publiskā atbalsta saņemšanas uzņēmumus un organizācijas, kas negarantē atbilstību minētajiem tiesību aktiem saskaņā ar spēkā esošajām publiskā iepirkuma direktīvām. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESK norāda uz paziņojumu “ES stratēģiskais satvars par drošību un veselības aizsardzību darbā 2021.–2027. gadam” (COM(2021) 323 final). Turklāt EESK ierosina ES līmenī pieņemt īpašus tiesību aktus par psihosociālo risku novēršanu, kā arī pilnveidot un modernizēt Direktīvu par drošību un veselības aizsardzību darbā (89/391/EEK), īstenojot ar darbu saistītu psihosociālo risku novēršanu to rašanās vietā, un mainīt darba plānošanas, pārvaldības un organizēšanas veidu, jo zinātniskie pierādījumi liecina, ka īpaši valstu tiesību akti šajā jomā ir efektīvāks profilaktiskas rīcības un šo risku mazināšanas veids. Tāpēc to sniegtās priekšrocības ar direktīvu varētu tikt pārņemtas visās ES valstīs. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESK uzsver, ka ar darbu saistītu identificētu psihosociālo risku apkarošana to rašanās vietā, izmantojot organizatoriskus pasākumus darba apstākļu pārveidošanai, ir solis garīgās veselības veicināšanā darbavietā saskaņā ar PVO un SDO 2022. gada septembra pamatnostādnēm un politikas pārskatu (2). |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESK pieņem zināšanai un atbalsta notiekošās sarunas par 2021. gada priekšlikumu direktīvai par darba apstākļu uzlabošanu platformu darbā. Tāpat EESK ierosina izstrādāt piemērotas pieejas, lai pārvaldītu mākslīgā intelekta izmantošanu darbā tādējādi, ka tiek novērsti arodriski un citi darba tiesību apdraudējumi. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Visbeidzot, EESK aicina Eiropas un valstu līmenī izstrādāt rūpniecības politiku, kuras mērķis būtu radīt kvalitatīvas darbvietas, kas nodrošina veselīgus darba apstākļus un uzlabo konkurētspēju. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Vispārīgas piezīmes

| 2.1. | Spānijas valdība uzskata, ka viena no ES Padomes 2023. gada prezidentūras prioritātēm ir “novērst nestabilas nodarbinātības ietekmi uz garīgo veselību”, jo tās šādas ietekmes novēršana ir “steidzama nepieciešamība, ņemot vērā vajadzību definēt jaunu nodarbinātības politiku, lai sekmētu virzību uz veselīgākiem, cilvēkorientētiem un iekļaujošākiem darba tirgiem, kuru pamatā ir pienācīgas kvalitātes nodarbinātība” (3). Tādēļ EESK tika aicināta izstrādāt izpētes atzinumu par šo tematu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Nestabila nodarbinātība nav savienojama ar ANO Tūkstošgades mērķiem 2030. gadam, it īpaši 8. IAM “Pienācīgas kvalitātes nodarbinātība un ekonomikas izaugsme”, kā arī 3. IAM “Veselība un labklājība” un 5. IAM “Dzimumu līdztiesība” (4). Kā norādījusi PVO (5), “pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai ir pozitīva ietekme uz garīgo veselību, savukārt slikta darba vide, tostarp diskriminācija un nevienlīdzība, pārmērīga darba slodze, vāja nodarbinātības kontrole un darbvietas nedrošība rada risku garīgajai veselībai”. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Eiropas Parlamenta rezolūcijā par darba apstākļiem un nestabilu nodarbinātību nestabils darbs (6) ir raksturots kā “nodarbinātība, kas neatbilst ES, starptautiskajiem un valstu standartiem un tiesību aktiem un/vai nenodrošina pietiekamus līdzekļus cilvēka cienīgai dzīvei vai pienācīgu sociālo aizsardzību”. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Saskaņā ar EU-OSHA izstrādāto tēzauru nestabila nodarbinātība ir “nodarbinātība, kas ir slikti apmaksāta, nedroša, neaizsargāta un kas nevar uzturēt mājsaimniecību” (7). Savukārt starptautiskais nodarbinātības nestabilitātes pētnieku tīkls (PWR) nestabilu darbu definē kā “daudzdimensionālu jēdzienu, kas cita starpā ietver nodarbinātības nestabilitāti, nepietiekamus ienākumus un tiesību un aizsardzības trūkumu darba attiecībās, kas var ietekmēt gan neoficiālos, gan oficiālos darba ņēmējus” (8). Eurofound norāda, ka nestabilam darbam nav vispārējas definīcijas, bet ir plaši atzīta nepieciešamība to risināt, lai nodrošinātu pienācīgus un veselīgus darba apstākļus saskaņā ar SDO programmu pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai (9). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ņemot vērā šos jēdzienus, dažus nodarbinātības veidus un darba apstākļus, kas raksturo zemas kvalitātes darbvietas, var uzskatīt par nestabiliem. To piemēri ir šādi: nebrīvprātīga nepilna laika nodarbinātība, ilgs darba laiks vai nepārtrauktas pieejamības prasības, zemas vai neparedzamas algas, pagaidu līgumu ļaunprātīga izmantošana, nulles stundu līgumi vai līgumi pēc pieprasījuma, darbs bez līguma vai darbs bez preventīviem pasākumiem. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Nestabila nodarbinātība var ietvert: garākas un intensīvākas darba dienas; autonomijas un karjeras attīstības trūkumu; neparedzamas un sociāli nepiemērotas darba dienas un stundas, kas rada konfliktu starp ģimenes un darba dzīvi; nepietiekamu darba laiku un algas, kas nesedz pamatizmaksas; pastāvīgu nenoteiktību attiecībā uz nodarbinātības ilgumu un darba apstākļiem (stundas, alga, uzdevumi utt.); grūtības īstenot darba tiesības, tostarp kolektīvu rīcību, samazinot līgumiskās tiesības; lielāku neaizsargātību pret ļaunprātīgu izmantošanu, diskrimināciju un uzmākšanos; un nespēju dzīvot cilvēka cienīgu dzīvi, neraugoties uz nodarbinātību (“nabadzīgi strādājošie”). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Nestabila nodarbinātība var radīt sekas dažādās ikdienas dzīves jomās, tostarp veselības jomā. EU-OSHA norāda, ka “pētījumi par nestabilas nodarbinātības ietekmi atklāja negatīvu saistību ar darba drošību un veselības aizsardzību un to, ka jo lielāka nodarbinātības nestabilitāte, jo vairāk tā ir saistīta ar saslimstību/mirstību” (10). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Daži konkrēti piemēri, kas balstīti uz visaugstākās kvalitātes zinātniskiem pierādījumiem, iedarbībai pakļautos darba ņēmējus salīdzinot ar iedarbībai nepakļautiem darba ņēmējiem (ilglaicīgi pētījumi vai pētījumi, kuri veikti ar lielām datubāzēm, kas atmet nejaušus datus un izolē citus cēloņus gan darba vidē, gan ārpus tās), liecina, ka augsts darbvietas nedrošības līmenis, kas raksturo nestabilu darbu, palielina iespēju ciest no depresijas par 61 %, iespēju ciest no trauksmes par 77 % (11) un pašnāvības iespējas par 51 % (12). Tie arī liecina, ka augsts darba pieprasījums palielina slimības atvaļinājuma iespējamību diagnosticētu psihisku traucējumu dēļ par 23 %, ka zems kontroles līmenis to palielina par 25 % (13) un ka šo divu faktoru kombinācija palielina depresijas varbūtību par 77 %. Arī garš darba laiks palielina depresijas iespējamību par 14 % (14). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Ja Eiropas Savienībā tiktu novērsta saskare ar psihosociālajiem arodriskiem, depresijas slogs samazinātos par 17–35 % un saslimstība ar sirds un asinsvadu slimībām – par 5–11 % (15). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Nestabili nodarbinātības veidi un darba apstākļi reti ir brīvprātīga izvēle. Pierādījumi konsekventi liecina, ka šie nodarbinātības veidi vairāk tiek piemēroti mazkvalificētiem darba ņēmējiem, sievietēm, jauniešiem un migrantiem (16), palielinot sociālo nevienlīdzību, piemēram, saistībā ar šķiru, dzimumu, vecumu, tautību un etnisko piederību, kas var palielināt intersekcionālo diskrimināciju, pastāvošo nevienlīdzību veselības jomā un garīgo slimību sociālo gradientu. Lai arī šie nodarbinātības veidi bieži vien nav vēlamais risinājums, ir darba ņēmēji, kuri izvēlas šos darba veidus. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Nestabilas nodarbinātības izplatība dažādās ES valstīs (17) un darbības jomās ir nevienmērīga. Tā ir augstāka mājsaimniecības pienākumus papildinošos un aprūpes darbos (piemēram, uzkopšanas darbi, sociālā aprūpe un veselības aprūpe, viesmīlība, izmitināšana, drošība, piegāde mājās utt.) (18), un to pastiprināja Covid-19 pandēmija. Tomēr nestabila nodarbinātība pastāv visās nozarēs, tostarp publiskajā sektorā, un visās valstīs. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Saskaņā ar Direktīvu 89/391/EEK par drošību un veselības aizsardzību darbā darba devēja pienākums ir nodrošināt darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību visos ar darbu saistītajos aspektos. Saskaņā ar ES Pamattiesību hartas 31. pantu ikvienam darba ņēmējam ir tiesības uz veselībai nekaitīgiem, drošiem un cilvēka cieņai atbilstīgiem darba apstākļiem. Turklāt katram darba ņēmējam ir tiesības uz maksimālā darba laika ierobežošanu, ikdienas un iknedēļas atpūtas periodiem, kā arī ikgadēju apmaksātu atvaļinājumu. Tas ir plašāk atspoguļots Eiropas Sociālajā hartā, Līgumā par Eiropas Savienības darbību un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principos un tā rīcības plānā. Nedz uzņēmumu peļņas gūšana un palielināšana, nedz darbaspēka izmaksu samazināšana vai elastības nodrošināšana darba devējiem nedrīkst balstīties uz darba ņēmēju veselības un drošības riskiem. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Jāatzīmē, ka attiecībā uz garīgo veselību kopumā liela nozīme ir sabiedrības veselības aprūpes sistēmām. Ja netiks ātri veiktas nepieciešamās izmaiņas un pielāgojumi sabiedrības veselības aprūpes sistēmās un netiks nodrošināta psiholoģiskās un psihiatriskās palīdzības pieejamība ārkārtas, attālinātā un terapeitiskā režīmā, mums neizdosies uzlabot ne darba ņēmēju, ne arī visu Eiropas iedzīvotāju garīgo veselību. |
| --- | --- |

2.13.

3.   Īpašas piezīmes

| 3.1. | Nelīdzsvarotība starp kapitālu un darbaspēku ir nestabilas nodarbinātības riska faktors. Šī nelīdzsvarotība jāregulē gan ar tiesību aktiem, gan ar sociālo dialogu un arodbiedrību rīcību, radot apstākļus, kas aizsargā darba ņēmējus, vienlaikus saglabājot labvēlīgus ekonomiskos apstākļus un izvairoties no negodīgas konkurences. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Nepieciešamību palielināt tiesību aktu ievērošanu un īstenošanu attiecībā uz darba ņēmējiem un viņu pārstāvjiem apliecina tas, ka Eiropas Savienībā trīs galvenie aspekti, kas motivē uzņēmumus risināt iekšējos darba aizsardzības jautājumus, ir šādi: ievērot tiesību aktus (89,2 %), apmierināt darba ņēmēju un viņu pārstāvju prasības (81,8 %) un izvairīties no kompetentās darba iestādes piemērotām soda sankcijām (79,4 %) (19). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Vēl viens piemērs tam, cik efektīvi tiesību akti mazina līgumisko nodarbinātības nestabilitāti, ir vērojams Spānijā: nesen pieņemtā nodarbinātības reforma sociālās apspriešanās rezultātā ir samazinājusi pārmērīgi augstos pagaidu nodarbinātības rādītājus darba tirgū. |
| --- | --- |

3.3.

4.   Priekšlikumi

| 4.1. | EESK norāda, ka saskaņā ar pārliecinošiem pierādījumiem nestabila nodarbinātība palielina garīgās veselības pasliktināšanās iespējas. Tādējādi, ievērojot arodveselības, sabiedrības veselības un arodepidemioloģiskās zinātnes jomas, kā arī starptautisko iestāžu ieteikumus par garīgo veselību darba vietā un ņemot vērā Direktīvā 89/391/EEK par arodrisku novēršanu to izcelsmes vietā noteiktās tiesības, visi šeit ierosinātie pasākumi apzināti atbilst pieejai, kuras mērķis ir ierobežot tādu risku izplatību, kas saistīti ar nestabilu nodarbinātību, un tādējādi novērst darba ņēmēju garīgās veselības pasliktināšanos. Tā kā riska faktori, kas var ietekmēt garīgo veselību, dažādās nozarēs un pat dažādās darbavietās vienā un tajā pašā nozarē ievērojami atšķiras, labākos risinājumus visbiežāk var rast sociālajā dialogā nozares vai uzņēmuma līmenī, jo tas ļauj īstenot mērķorientētu pieeju, ņemot vērā visus tiesiskos regulējumus. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESK atzīmē: ES stratēģiskajā satvarā par drošību un veselības aizsardzību darbā 2021.–2027. gadam (20) Komisija ir norādījusi, ka tā cita starpā:






  — | uzsāks “EU-OSHA veselīgu darbavietu kampaņu” 2023.–2025. gadam, lai radītu drošu un veselīgu digitālo nākotni, it īpaši aptverot psihosociālos un ergonomiskos riskus, |
| --- | --- | --- |

4.2.

—

uzsāks “EU-OSHA veselīgu darbavietu kampaņu” 2023.–2025. gadam, lai radītu drošu un veselīgu digitālo nākotni, it īpaši aptverot psihosociālos un ergonomiskos riskus,

| — | sadarbībā ar dalībvalstīm un sociālajiem partneriem sagatavos neleģislatīvu ES līmeņa iniciatīvu par garīgo veselību darbā, kurā novērtēs jaunās problēmas saistībā ar darba ņēmēju garīgo veselību, un līdz 2022. gada beigām nāks klajā ar norādēm rīcībai, |
| --- | --- |

—

sadarbībā ar dalībvalstīm un sociālajiem partneriem sagatavos neleģislatīvu ES līmeņa iniciatīvu par garīgo veselību darbā, kurā novērtēs jaunās problēmas saistībā ar darba ņēmēju garīgo veselību, un līdz 2022. gada beigām nāks klajā ar norādēm rīcībai,

| — | izstrādās analītisko bāzi, e-rīkus un norādījumus riska novērtējumiem saistībā ar zaļajām un digitālajām darbvietām un procesiem, it īpaši pievēršoties psihosociālajiem un ergonomiskajiem riskiem. |
| --- | --- |

—

izstrādās analītisko bāzi, e-rīkus un norādījumus riska novērtējumiem saistībā ar zaļajām un digitālajām darbvietām un procesiem, it īpaši pievēršoties psihosociālajiem un ergonomiskajiem riskiem.

4.3.   Nodrošināt, ka tiek īstenoti spēkā esošie ES un valstu tiesību akti par kvalitatīvu nodarbinātību un darba apstākļiem

| 4.3.1. | EESK norāda, ka spēkā esošās ES direktīvas par darba un nodarbinātības nosacījumiem, pārstāvību un līdzdalību aptver tiesības, pienākumus un atbildību saistībā ar darba laika organizēšanu (2003/88/EK (21)), darba, ģimenes un privātās dzīves saskaņošanu ((ES) 2019/1158 (22)), adekvātu minimālo algu ((ES) 2022/2041 (23)), nediskriminēšanu (2006/54/EK (24); 2000/78/EK (25); 2000/43/EK (26)), pārredzamību un paredzamību attiecībā uz darba apstākļiem ((ES) 2019/1152 (27)), arodrisku novēršanu un darba aizsardzību (89/391/EEK un ar to saistīti konkrēti tiesību akti) un darbinieku vai viņu pārstāvju informēšanu un uzklausīšanu (2009/38/EK (28), 2003/72/EK (29), 2002/14/EK (30)). Turklāt biedrošanās brīvību, darba koplīguma slēgšanas sarunas, tiesības piedalīties demonstrācijās un streikot aizsargā ES Pamattiesību harta. Šā tiesību kopuma pilnīga īstenošana varētu nodrošināt darba ņēmējiem pienācīgas kvalitātes nodarbinātību, mazināt nenoteiktību un veicināt garīgo veselību. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Tomēr EESK norāda, ka ir iespējami uzlabojumi attiecībā uz šo tiesību aktu par darba apstākļiem īstenošanu, izpildi un ievērošanu, kas ir noteikti kā nepieciešamais tiesību minimums, kā arī spēkā esošo tiesību aktu piemērošanu. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.4. | Tāpēc EESK ierosina: |
| --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | pastiprināt to spēkā esošo darba tiesību aktu uzraudzību un izpildi, uz kuriem attiecas šīs direktīvas, lai nodrošinātu to efektīvu īstenošanu. Šajā nolūkā dalībvalstīm ir jānodrošina kompetentajām darba iestādēm pietiekami cilvēkresursi, ievērojot SDO ieteiktos rādītājus (31); |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | nodrošināt atbilstīgas finanšu sankcijas gadījumos, kad netiek ievērotas minētās direktīvas; |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | saskaņā ar spēkā esošajām publiskā iepirkuma direktīvām izmantot izslēgšanu no publiskā iepirkuma konkursiem un no ES, valsts, vietējā vai jebkāda cita publiskā atbalsta par neatbilstību šīm direktīvām; |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | pilnībā izmantot Vecāko darba inspektoru komitejas (SLIC) piedāvātās iespējas 4.3.1. punktā minēto tiesību aktu izpildes uzraudzības koordinācijai ES līmenī. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | EESK atbalsta notiekošās sarunas par 2021. gada priekšlikumu direktīvai par darba apstākļu uzlabošanu platformu darbā un pieņem zināšanai notiekošās sarunas par Padomes nostāju, kā arī grozījumus, ko Eiropas Parlamenta Nodarbinātības komiteja ierosināja 2022. gada decembrī. Tāpat EESK ierosina izstrādāt piemērotas pieejas, lai pārvaldītu mākslīgā intelekta izmantošanu darbā tādējādi, ka tiek novērsti arodriski un citi darba tiesību apdraudējumi. |
| --- | --- |

4.4.5.

4.5.   Koncentrēšanās uz psihosociālo arodrisku novēršanu

| 4.5.1. | EESK pieņem zināšanai paziņojumu “ES stratēģiskais satvars par drošību un veselības aizsardzību darbā 2021.–2027. gadam” (COM(2021) 323 final). Turklāt EESK ierosina ES līmenī pieņemt īpašus tiesību aktus par psihosociālo risku novēršanu, kā arī pilnveidot un modernizēt Direktīvu par drošību un veselības aizsardzību darbā (89/391/EEK), īstenojot ar darbu saistītu psihosociālo risku novēršanu to rašanās vietā, un mainīt darba plānošanas, pārvaldības un organizēšanas veidu, jo zinātniskie pierādījumi liecina, ka īpaši valstu tiesību akti šajā jomā ir efektīvāks profilaktiskas rīcības un šo risku mazināšanas veids (32). |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Turklāt EESK uzsver, ka tiesības uz drošu un veselīgu darba vidi tika ieviestas SDO pamatprincipu un darba tiesību satvarā 2022. gada jūnijā notikušajā 110. Starptautiskajā Darba konferencē un ka ar darbu saistītu psihosociālo risku apkarošana to rašanās vietā, izmantojot organizatoriskus pasākumus darba apstākļu pārveidošanai, ir būtisks solis garīgās veselības veicināšanā darbavietā saskaņā ar PVO un SDO 2022. gada septembra pamatnostādnēm un politikas pārskatu, kurā izklāstītas praktiskas stratēģijas (33). Papildus psihosociālo risku novēršanai šīs iestādes kā otro soli iesaka uzlabot garīgo veselību darbā, aizsargājot un veicinot to, it īpaši, izmantojot apmācību un pasākumus, kas uzlabo izpratni garīgās veselības jomā. Trešais solis ir atbalstīt darba ņēmējus ar garīgās veselības traucējumiem, lai viņi varētu pilnībā un vienlīdzīgi piedalīties darbā, izmantojot saprātīgus pielāgošanas pasākumus un programmas, kas sekmē atgriešanos darbā. Visbeidzot, tās iesaka veidot labvēlīgu vidi ar transversāliem pasākumiem, lai uzlabotu garīgo veselību darbā, izmantojot līderību, ieguldījumus, tiesības, integrāciju, līdzdalību, pierādījumus un atbilstību. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | EESK uzsver – kā norādīts arī ES līmeņa sociālo partneru pamatnolīgumā par stresu –, ka saskaņā ar Direktīvu 89/391/EEK visiem darba devējiem ir juridisks pienākums aizsargāt darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darbā. Šis pienākums attiecas arī uz problēmām, kas saistītas ar stresu darbā, ciktāl tās rada risku veselībai un drošībai. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | Šajā sakarā EESK ierosina šajā direktīvā izstrādāt ar darbu saistītu psihosociālo risku primāro novēršanu, izmantojot organizatorisku un kolektīvu pieeju. Šajā nolūkā tajā tiktu iekļauti šādi elementi: |
| --- | --- |

4.5.4.

| 4.5.4.1. | kvalitātes prasības attiecībā uz izmantotajām novērtēšanas metodēm (pamatotas ar veselības datiem, zinātniskiem pierādījumiem, psihosociālo risku mērīšanu, nevienlīdzības konstatāciju utt.); |
| --- | --- |

4.5.4.1.

| 4.5.4.2. | vajadzības gadījumā preventīvu pasākumu noteikšana, plānošana un īstenošana šo risku novēršanai vai samazināšanai: 1) reaģēt uz psihosociālo risku novērtējuma rezultātiem; 2) darba apstākļus, kas diagnosticēti kā kaitīgi, mainīt to rašanās vietā, izmantojot organizatoriskus pasākumus, lai izvairītos no tā, ka preventīvie pasākumi ir vērsti tikai uz spēju nodrošināšanu un atveseļošanu; |
| --- | --- |

4.5.4.2.

| 4.5.4.3. | darba devēja pienākums samazināt arodrisku, īstenojot atbilstīgus pasākumus, lai novērstu konstatētos ar darbu saistītos psihosociālos riskus, kas maina darba apstākļus, tostarp: uzlabot tehnoloģijas un preču un pakalpojumu ražošanas procesus un palielināt darbinieku skaitu, lai samazinātu slogu; nodrošināt, ka darba grafiks ir saderīgs ar aprūpes darbu ģimenē; veicināt līdzdalīgas un uz sadarbību balstītas darba metodes, lai darba ņēmēji varētu paust savu viedokli, un palielināt funkcionālu atbalstu starp darba ņēmējiem un viņu vadītājiem; izveidot taisnīgas procedūras pieņemšanai darbā, darba uzdevumu noteikšanai, apmācībai un paaugstināšanai amatā, lai uzlabotu vadības kvalitāti; izstrādāt plašākus uzdevumus, kas ļautu darbiniekiem izmantot savas prasmes un zināšanas un apgūt jaunas; veicināt nodarbinātības un darba apstākļu stabilitāti un prognozējamību attiecībā uz pārmaiņām, kam jābūt pamatotām un saprātīgām, lai novērstu nodarbinātības nedrošību; adekvāta alga, kas nodrošina cilvēka cienīgu dzīvi saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem, sociālo dialogu un koplīgumiem. Visi šie pasākumi palīdzētu samazināt nestabilu nodarbinātību un aizsargāt garīgo veselību; |
| --- | --- |

4.5.4.3.

| 4.5.4.4. | prasība pienācīgi ņemt vērā novērtējuma preventīvo mērķi, lai veicinātu šo risku efektīvu pārvaldību, izvairoties no tādiem atkārtotiem novērtējumiem, kam galvenokārt ir birokrātisks raksturs; |
| --- | --- |

4.5.4.4.

| 4.5.4.5. | nodrošināt, ka visi šie pasākumi, kuru mērķis ir novērst psihosociālos riskus to rašanās vietā, sākot no novērtējuma izstrādes līdz organizatoriskām izmaiņām, un to efektivitātes uzraudzība riska samazināšanā, ir balstīti uz darba ņēmēju un viņu pārstāvju līdzdalību darbavietā vai uzņēmuma līmenī saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem par darbinieku un/vai viņu pārstāvju informēšanu un uzklausīšanu. Šajā nolūkā būtu jāgarantē saskaņā ar spēkā esošajiem valsts noteikumiem, ka pastāv un darbojas attiecīgās struktūras, ja to paredz valsts tiesību akti un/vai koplīgumi: darba drošības un veselības aizsardzības komitejas, delegāti profilakses jautājumos, uzņēmumu arodkomitejas utt. Būtu arī jānodrošina sarunas starp darba ņēmēju pārstāvjiem un darba devējiem saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem un koplīgumiem. |
| --- | --- |

4.5.4.5.

4.6.   Rūpniecības politika kvalitatīvu darbvietu radīšanas atbalstam

| 4.6.1. | Atsevišķu valstu rūpniecības politika cita starpā ietekmē uzņēmumu spēju radīt kvalitatīvas un kvalificētas darbvietas ekonomikā. Tāpēc EESK rosina, Eiropas līmenī izstrādājot rūpniecības politiku, ņemt vērā mērķi radīt kvalitatīvas un kvalificētas darbvietas, kas nodrošina veselīgus darba apstākļus un uzlabo konkurētspēju. Tā pamatā cita starpā varētu būt: |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.1.1. | daudz aktīvāka valstu iestāžu, tostarp ekonomikas attīstības aģentūru sadarbība, galveno uzmanību pievēršot nepieciešamās infrastruktūras nodrošināšanai un aktīvai nodarbinātības politikai, kas vērsta uz to nozaru īpašajām vajadzībām, kurām ir vislielākais potenciāls radīt kvalitatīvas vietējās darbvietas, savukārt saņēmējiem uzņēmumiem ir nepieciešams šādu darbvietu minimums; |
| --- | --- |

4.6.1.1.

| 4.6.1.2. | pētniecībā un izstrādē iesaistīto ieguldījumu novirzīšana uz produktivitāti veicinošām un darbaspēkam draudzīgām tehnoloģijām, lai sinerģiski palielinātu to vērtības radīšanas spēju; |
| --- | --- |

4.6.1.2.

| 4.6.1.3. | arodrisku novēršanas un darba ņēmēju veselības aizsardzības kritēriju iekļaušana rūpniecības politikas izstrādē; |
| --- | --- |

4.6.1.3.

| 4.6.1.4. | tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļu, kas nodrošina darba ņēmēju tiesības, iekļaušana starptautiskajos tirdzniecības nolīgumos. |
| --- | --- |

4.6.1.4.

| 4.7. | EESK ierosina katrā valstī transversālajā mācību programmā iekļaut obligātās izglītības un profesionālās apmācības zināšanas par individuālajām un kolektīvajām darba tiesībām un uzņēmējdarbības prasmēm, lai nodrošinātu nākamajiem darba ņēmējiem un darba devējiem nepieciešamās zināšanas par šiem jautājumiem. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Ņemot vērā Eurofound, EU-OSHA un Eurostat apsekojumu rezultātus un datus, EESK ierosina regulāri apzināt visizplatītākos nestabilas nodarbinātības veidus un to attīstības kontekstu (valstis, nozares u. c.), kā arī visvairāk skartās grupas (mazkvalificēti darba ņēmēji, sievietes, jaunieši u. c.), un vērot attīstības tendences. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EESK ierosina veicināt pētījumus par nodarbinātības kvalitāti un garīgo veselību, sākot ar informācijas un epidemioloģiskās uzraudzības sistēmu uzlabošanu šajās jomās. |
| --- | --- |

4.9.

Briselē, 2023. gada 27. aprīlī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  Padomes Direktīva 89/391/EEK (1989. gada 12. jūnijs) par pasākumiem, kas ieviešami, lai uzlabotu darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darbā (OV L 183, 29.6.1989., 1. lpp.).

1

(2)  https://www.ilo.org/global/about-the-ilo/newsroom/news/WCMS_856821/lang--en/index.htm

2

(3)  Premjerministra otrā vietniece un darba un sociālās ekonomikas lietu ministre: Izpētes atzinuma pieprasījums.

3

(4)  ANO Ģenerālā asambleja, septiņdesmitā sesija (2015) “Pārveidosim mūsu pasauli: rezolūcija par Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam”, ko Ģenerālā asambleja pieņēma 2015. gada 25. septembrī.

4

(5)  https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/mental-health-at-work

5

(6)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2017-0290_LV.html

6

(7)  https://osha.europa.eu/en/tools-and-resources/eu-osha-thesaurus/term/62001d

7

(8)  https://doi.org/10.1186/s13643-021-01728-z

8

(9)  https://www.eurofound.europa.eu/it/node/91840

9

(10)  EU-OSHA (2013). Darba drošības un veselības aizsardzības pētniecības prioritātes Eiropā: 2013.–2020. gads. Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs. 10.2802/25457.

10

EU-OSHA

(11)  Niedhammer, I., Bertrais, S., & Witt, K. (2021). Psychosocial work exposures and health outcomes: a meta-review of 72 literature reviews with meta-analysis. Scandinavian Journal of Work, Environment & Health, 47(7), 489–508.

11

Niedhammer, I., Bertrais, S., & Witt, K. (2021). Psychosocial work exposures and health outcomes: a meta-review of 72 literature reviews with meta-analysis. Scandinavian Journal of Work, Environment & Health, 47(7), 489–508.

(12)  Blomqvist, S., Virtanen, M., LaMontagne, A. D., & Magnusson Hanson, L.L. (2022). Perceived job insecurity and risk of suicide and suicide attempts: a study of men and women in the Swedish working population. Scandinavian Journal of Work, Environment & Health, 48(4), 293–301.

12

Blomqvist, S., Virtanen, M., LaMontagne, A. D., & Magnusson Hanson, L.L. (2022). Perceived job insecurity and risk of suicide and suicide attempts: a study of men and women in the Swedish working population. Scandinavian Journal of Work, Environment & Health, 48(4), 293–301.

(13)  Duchaine, C.S. et al. (2020). Psychosocial stressors at work and the risk of sickness absence due to a diagnosed mental disorder: a systematic review and meta-analysis. JAMA psychiatry, 77(8), 842–851.

13

Duchaine, C.S. et al. (2020). Psychosocial stressors at work and the risk of sickness absence due to a diagnosed mental disorder: a systematic review and meta-analysis. JAMA psychiatry, 77(8), 842–851.

(14)  Niedhammer, Bertrais, Witt (2021), (sk. iepriekš).

14

Niedhammer, Bertrais, Witt (2021),

(15)  Niedhammer I. et al. (2022). Update of the fractions of cardiovascular diseases and mental disorders attributable to psychosocial work factors in Europe. International Archives of Occupational and Environmental Health, 95(1), 233–247.

15

Niedhammer I. et al. (2022). Update of the fractions of cardiovascular diseases and mental disorders attributable to psychosocial work factors in Europe. International Archives of Occupational and Environmental Health, 95(1), 233–247.

(16)  https://oshwiki.osha.europa.eu/en/themes/precarious-work-definitions-workers-affected-and-osh-consequences

16

(17)  Matilla-Santander N et al. (2019). Measuring precarious employment in Europe 8 years into the global crisis. J Public Health (Oxf), 41(2): 259–267.

17

Matilla-Santander N et al. (2019). Measuring precarious employment in Europe 8 years into the global crisis. J Public Health (Oxf), 41(2): 259–267.

(18)  Eurofound (2021). Working conditions and sustainable work: An analysis using the job quality framework. Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs.

18

Eurofound (2021). Working conditions and sustainable work: An analysis using the job quality framework.

(19)  https://visualisation.osha.europa.eu/esener/en/survey/datavisualisation/2019

19

(20)  ES stratēģiskais satvars par drošību un veselības aizsardzību darbā 2021.–2027. gadam. Darba aizsardzība mainīgā darba pasaulē (COM(2021) 323 final).

20

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/88/EK (2003. gada 4. novembris) par konkrētiem darba laika organizēšanas aspektiem (OV L 299, 18.11.2003., 9. lpp.).

21

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1158 (2019. gada 20. jūnijs) par darba un privātās dzīves līdzsvaru vecākiem un aprūpētājiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 2010/18/ES (OV L 188, 12.7.2019., 79. lpp.).

22

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2022/2041 (2022. gada 19. oktobris) par adekvātām minimālajām algām Eiropas Savienībā (OV L 275, 25.10.2022., 33. lpp.).

23

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/54/EK (2006. gada 5. jūlijs) par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (OV L 204, 26.7.2006., 23. lpp.).

24

(25)  Padomes Direktīva 2000/78/EK (2000. gada 27. novembris), ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp.).

25

(26)  Padomes Direktīva 2000/43/EK (2000. gada 29. jūnijs), ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (OV L 180, 19.7.2000., 22. lpp.).

26

(27)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1152 (2019. gada 20. jūnijs) par pārredzamiem un paredzamiem darba apstākļiem Eiropas Savienībā (OV L 186, 11.7.2019., 105. lpp.).

27

(28)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/38/EK (2009. gada 6. maijs) par to, kā izveidot Eiropas Uzņēmumu padomi vai procedūru darbinieku informēšanai un uzklausīšanai Kopienas mēroga uzņēmumos un Kopienas mēroga uzņēmumu grupās (OV L 122, 16.5.2009., 28. lpp.).

28

(29)  Padomes Direktīva 2003/72/EK (2003. gada 22. jūlijs), ar ko papildina Eiropas Kooperatīvās sabiedrības statūtus darbinieku iesaistīšanas jomā (OV L 207, 18.8.2003., 25. lpp.).

29

(30)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/14/EK (2002. gada 11. marts), ar ko izveido vispārēju sistēmu darbinieku informēšanai un uzklausīšanai Eiropas Kopienā (OV L 80, 23.3.2002., 29. lpp.).

30

(31)  https://www.ilo.org/global/topics/labour-administration-inspection/resources-library/publications/WCMS_844151/lang--en/index.htm, 4.1.8. punkts.

31

(32)  Jain, A. et al (2022). The impact of national legislation on psychosocial risks on organisational action plans, psychosocial working conditions, and employee work-related stress in Europe. Social Science & Medicine 302.

32

Jain, A. et al (2022). The impact of national legislation on psychosocial risks on organisational action plans, psychosocial working conditions, and employee work-related stress in Europe. Social Science & Medicine 302.

(33)  https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_protect/---protrav/---safework/documents/publication/wcms_856976.pdf

33

---

PIELIKUMS

Turpmāk minētie grozījumi ieguva vismaz vienu ceturto daļu nodoto balsu, taču tika noraidīti debatēs (Reglamenta 60. panta 2. punkts).

1.
  GROZĪJUMS

Iesniedza:

BLIJLEVENS René

DANISMAN Mira-Maria

MINCHEVA Mariya

PILAWSKI Lech

POTTIER Jean-Michel

VADÁSZ Borbála

SOC/745

Nestabils darbs un garīgā veselība

2.7. punkts

Pievienot šādu jaunu punktu

Atrašanās vieta: pēc pašreizējā 2.6. punkta

| Specializētās nodaļas atzinums | Grozījums |
| --- | --- |
| | Definīcijā, ko Eiropas Parlaments izmantoja savā 2017. gada rezolūcijā

   (12)

  , nestabils darbs, no vienas puses, ir raksturots kā nodarbinātība, kas neatbilst piemērojamajiem tiesību aktiem. Tomēr šī definīcija attiecas arī uz darbu, kas “nenodrošina pietiekamus resursus pienācīgai dzīvei vai pienācīgai sociālajai aizsardzībai”. EESK norāda: Eurofound uzskata, ka nestabils darbs ir jēdziens, kam visā Eiropā nav vispārpieņemtas definīcijas, bet nepieciešamība risināt šo sarežģīto parādību ir plaši atzīta. PVO uzskata, ka darbā riski garīgajai veselībai – ko dēvē arī par psihosociāliem riskiem – var būt saistīti arī ar darba saturu vai darba grafiku, darba vietas īpatnībām vai karjeras attīstības iespējām. WPVO arī norāda, ka, lai gan psihosociālie riski ir sastopami visās nozarēs, daži darba ņēmēji tiem ir vairāk pakļauti nekā citi, atkarībā no tā, ko viņi dara vai kur un kā viņi strādā

   (13).
  Arī ES līmeņa sociālo partneru autonomajā nolīgumā par stresu ir noteikts, ka ar darbu saistītu stresu var izraisīt dažādi faktori, piemēram, darba saturs, darba organizācija, darba vide, slikta saziņa utt (14).


  Tas nozīmē, ka, novērtējot saikni starp nestabilu darbu un garīgās veselības riskiem, jāņem vērā, ka Eiropā nav vispārpieņemtas definīcijas. Turklāt novērtējumā jāņem vērā šādi apsvērumi.








  — | Nav automātiskas cēloņsakarības starp to, kas šajā atzinumā tiek uzskatīts par nestabilu darbu,


  un sliktu garīgo veselību, bet nestabils darbs ir viens no riska faktoriem, kas var negatīvi ietekmēt darba ņēmēju garīgo veselību. Šā atzinuma 1.3. un 2.6. punktā minētie jautājumi

   (15)

  ir pretrunā šim apsvērumam vai to atspoguļo nepietiekami. |

Specializētās nodaļas atzinums

Grozījums

Definīcijā, ko Eiropas Parlaments izmantoja savā 2017. gada rezolūcijā

   (12)

  , nestabils darbs, no vienas puses, ir raksturots kā nodarbinātība, kas neatbilst piemērojamajiem tiesību aktiem. Tomēr šī definīcija attiecas arī uz darbu, kas “nenodrošina pietiekamus resursus pienācīgai dzīvei vai pienācīgai sociālajai aizsardzībai”. EESK norāda: Eurofound uzskata, ka nestabils darbs ir jēdziens, kam visā Eiropā nav vispārpieņemtas definīcijas, bet nepieciešamība risināt šo sarežģīto parādību ir plaši atzīta. PVO uzskata, ka darbā riski garīgajai veselībai – ko dēvē arī par psihosociāliem riskiem – var būt saistīti arī ar darba saturu vai darba grafiku, darba vietas īpatnībām vai karjeras attīstības iespējām. WPVO arī norāda, ka, lai gan psihosociālie riski ir sastopami visās nozarēs, daži darba ņēmēji tiem ir vairāk pakļauti nekā citi, atkarībā no tā, ko viņi dara vai kur un kā viņi strādā

   (13).
  Arī ES līmeņa sociālo partneru autonomajā nolīgumā par stresu ir noteikts, ka ar darbu saistītu stresu var izraisīt dažādi faktori, piemēram, darba saturs, darba organizācija, darba vide, slikta saziņa utt (14).


  Tas nozīmē, ka, novērtējot saikni starp nestabilu darbu un garīgās veselības riskiem, jāņem vērā, ka Eiropā nav vispārpieņemtas definīcijas. Turklāt novērtējumā jāņem vērā šādi apsvērumi.

—

Nav automātiskas cēloņsakarības starp to, kas šajā atzinumā tiek uzskatīts par nestabilu darbu,


  un sliktu garīgo veselību, bet nestabils darbs ir viens no riska faktoriem, kas var negatīvi ietekmēt darba ņēmēju garīgo veselību. Šā atzinuma 1.3. un 2.6. punktā minētie jautājumi

   (15)

  ir pretrunā šim apsvērumam vai to atspoguļo nepietiekami.

| — | Garīgā veselība ir individuālu, ģimenes un sociālekonomisko, kā arī vides apstākļu kopums, un daži garīgās veselības riska faktori ir sastopami ne tikai darbavietās, bet arī sabiedrībā kopumā. Nestabilitātes novērtējumā vienmēr jāņem vērā personas individuālā situācija. Tas ir atspoguļots arī ES līmeņa sociālo partneru pamatnolīgumā par stresu

   (16)

  , kurā noteikts, ka darbaspēka daudzveidība ir svarīgs apsvērums, risinot ar darbu saistīta stresa problēmas, un ka dažādas personas var atšķirīgi reaģēt uz līdzīgām situācijām un viena un viena tā pati persona var atšķirīgi reaģēt uz līdzīgām situācijām dažādos savas dzīves posmos. Šā atzinuma 1.5. un 2.6. punktā minētie jautājumi ir pretrunā šiem apsvērumiem vai tos atspoguļo nepietiekami. |
| --- | --- |

—

Garīgā veselība ir individuālu, ģimenes un sociālekonomisko, kā arī vides apstākļu kopums, un daži garīgās veselības riska faktori ir sastopami ne tikai darbavietās, bet arī sabiedrībā kopumā. Nestabilitātes novērtējumā vienmēr jāņem vērā personas individuālā situācija. Tas ir atspoguļots arī ES līmeņa sociālo partneru pamatnolīgumā par stresu

   (16)

  , kurā noteikts, ka darbaspēka daudzveidība ir svarīgs apsvērums, risinot ar darbu saistīta stresa problēmas, un ka dažādas personas var atšķirīgi reaģēt uz līdzīgām situācijām un viena un viena tā pati persona var atšķirīgi reaģēt uz līdzīgām situācijām dažādos savas dzīves posmos. Šā atzinuma 1.5. un 2.6. punktā minētie jautājumi ir pretrunā šiem apsvērumiem vai tos atspoguļo nepietiekami.

| — | Turklāt daudzi jautājumi, kas saistīti ar dažādiem nodarbinātības veidiem, jau ir risināti ES un valstu tiesību aktos, kas attiecas uz arodveselību un drošību, darba laiku un citiem būtiskiem aspektiem. Šā atzinuma 1.11., 2.6., 4.5.1., 4.5.4. un 4.5.4.3. punktā minētie jautājumi ir pretrunā šiem apsvērumiem vai tos atspoguļo nepietiekami. |
| --- | --- |

—

Turklāt daudzi jautājumi, kas saistīti ar dažādiem nodarbinātības veidiem, jau ir risināti ES un valstu tiesību aktos, kas attiecas uz arodveselību un drošību, darba laiku un citiem būtiskiem aspektiem. Šā atzinuma 1.11., 2.6., 4.5.1., 4.5.4. un 4.5.4.3. punktā minētie jautājumi ir pretrunā šiem apsvērumiem vai tos atspoguļo nepietiekami.

| — | Tajā pašā laikā darba veidi, kas šajā atzinumā tiek uzskatīti par nestabiliem, var būt arī atspēriena punkts, lai iekļūtu darba tirgū un pakāpeniski pārietu uz stabilāku nodarbinātību. Šā atzinuma 1.5. punktā minētie jautājumi ir pretrunā šim apsvērumam vai to atspoguļo nepietiekami. |
| --- | --- |

—

Tajā pašā laikā darba veidi, kas šajā atzinumā tiek uzskatīti par nestabiliem, var būt arī atspēriena punkts, lai iekļūtu darba tirgū un pakāpeniski pārietu uz stabilāku nodarbinātību. Šā atzinuma 1.5. punktā minētie jautājumi ir pretrunā šim apsvērumam vai to atspoguļo nepietiekami.

Balsojuma rezultāts

| Par: | 81 |
| --- | --- |
| Pret: | 127 |
| Atturas: | 13 |

Par:

81

Pret:

127

Atturas:

13

3.
  GROZĪJUMS

Iesniedza:

BLIJLEVENS René

DANISMAN Mira-Maria

MINCHEVA Mariya

PILAWSKI Lech

POTTIER Jean-Michel

VADÁSZ Borbála

SOC/745

Nestabils darbs un garīgā veselība

4.5.1. punkts

Pievienot šādu jaunu punktu

Atrašanās vieta: pēc pašreizējā 4.5. punkta

| Specializētās nodaļas atzinums | Grozījums |
| --- | --- |
| | Garīgās veselības un labbūtības veicināšana ir visas sabiedrības interesēs. Darba dzīvē ir svarīgi veicināt garīgo veselību, jo garīgās veselības problēmas var izraisīt zemāku darba ražīgumu, zemāku darba sniegumu un lielāku darba kavējumu skaitu, savukārt laba garīgā veselība ir saistīta ar lielāku motivāciju un ražīgumu. EESK piekrīt Komisijas pieejai

   (29)

  sagatavot sadarbībā ar dalībvalstīm un sociālajiem partneriem neleģislatīvu ES līmeņa iniciatīvu, kura saistīta ar garīgo veselību darbā un kurā tiktu izvērtētas jaunas problēmas, kas saistītas ar darba ņēmēju garīgo veselību. EESK atbalsta arī Komisijas mērķi veselīgu darbavietu kampaņā iekļaut psihosociālos un ergonomiskos riskus. EESK uzskata, ka ES un valstu līmenī, kā arī darba vietās papildu uzmanība jāvelta atbilstīgai politikai un/vai pasākumiem, kuru mērķis ir attīstīt ar darbu saistītu psihosociālo risku primāro novēršanu, atbilstošā gadījumā izmantojot organizatorisku un kolektīvu pieeju. Tomēr nav vajadzības ES līmenī ierosināt īpašus tiesību aktus psihosociālo risku novēršanai. Šā atzinuma 1.11., 4.5.1., 4.5.4. un 4.5.4.3. punktā minētie jautājumi ir pretrunā šim apsvērumam vai to atspoguļo nepietiekami. |

Specializētās nodaļas atzinums

Grozījums

Garīgās veselības un labbūtības veicināšana ir visas sabiedrības interesēs. Darba dzīvē ir svarīgi veicināt garīgo veselību, jo garīgās veselības problēmas var izraisīt zemāku darba ražīgumu, zemāku darba sniegumu un lielāku darba kavējumu skaitu, savukārt laba garīgā veselība ir saistīta ar lielāku motivāciju un ražīgumu. EESK piekrīt Komisijas pieejai

   (29)

  sagatavot sadarbībā ar dalībvalstīm un sociālajiem partneriem neleģislatīvu ES līmeņa iniciatīvu, kura saistīta ar garīgo veselību darbā un kurā tiktu izvērtētas jaunas problēmas, kas saistītas ar darba ņēmēju garīgo veselību. EESK atbalsta arī Komisijas mērķi veselīgu darbavietu kampaņā iekļaut psihosociālos un ergonomiskos riskus. EESK uzskata, ka ES un valstu līmenī, kā arī darba vietās papildu uzmanība jāvelta atbilstīgai politikai un/vai pasākumiem, kuru mērķis ir attīstīt ar darbu saistītu psihosociālo risku primāro novēršanu, atbilstošā gadījumā izmantojot organizatorisku un kolektīvu pieeju. Tomēr nav vajadzības ES līmenī ierosināt īpašus tiesību aktus psihosociālo risku novēršanai. Šā atzinuma 1.11., 4.5.1., 4.5.4. un 4.5.4.3. punktā minētie jautājumi ir pretrunā šim apsvērumam vai to atspoguļo nepietiekami.

Balsojuma rezultāts

| Par: | 91 |
| --- | --- |
| Pret: | 127 |
| Atturas: | 18 |

Par:

91

Pret:

127

Atturas:

18

4.
  GROZĪJUMS

Iesniedza:

BLIJLEVENS René

DANISMAN Mira-Maria

MINCHEVA Mariya

PILAWSKI Lech

POTTIER Jean-Michel

VADÁSZ Borbála

SOC/745

Nestabils darbs un garīgā veselība

4.6.1. punkts

Pievienot šādu jaunu punktu

Atrašanās vieta: pēc pašreizējā 4.6. punkta

| Specializētās nodaļas atzinums | Grozījums |
| --- | --- |
| | Ņemot vērā būtiskās pārmaiņas darbības vidē, Eiropas Savienībai ir steidzami jāizstrādā visaptveroša un mūsdienīga, uz inovāciju un izcilību balstīta rūpniecības politika. Apstākļos, kam raksturīga labvēlīga regulatīvā un ieguldījumu vide un kas ļauj veikt rentablu uzņēmējdarbību, uzņēmumi radīs nodarbinātības iespējas un nodrošinās kvalitatīvas darbvietas. Tas nozīmē, ka darbvietas nevar plānot ar rūpniecības politikas palīdzību. Turklāt nav ne ilgtspējīgi, ne saprātīgi pieprasīt, lai uzņēmumi, kas gūst labumu no infrastruktūras vai aktīvas darba tirgus politikas, radītu nepieciešamo minimālo darba vietu skaitu. Turklāt rūpniecības politika pastāv līdzās piemērojamajam ES un valstu tiesiskajam regulējumam attiecībā uz arodveselību un drošību, bet rūpniecības politika kā tāda neparedz kritērijus arodrisku novēršanai. Visbeidzot uzņēmumiem ir vajadzīga arī piekļuve kvalificētam darbaspēkam, bet pašlaik tie saskaras ar darbaspēka un prasmju trūkumu. Tas nozīmē, ka ir svarīgi nodrošināt efektīvas mūžizglītības sistēmas un uzlabot turpmāk vajadzīgo prasmju prognozēšanu. Šā atzinuma 4.6.1.1. un 4.6.1.3. punktā minētie jautājumi ir pretrunā šiem apsvērumiem vai tos atspoguļo nepietiekami. |

Specializētās nodaļas atzinums

Grozījums

Ņemot vērā būtiskās pārmaiņas darbības vidē, Eiropas Savienībai ir steidzami jāizstrādā visaptveroša un mūsdienīga, uz inovāciju un izcilību balstīta rūpniecības politika. Apstākļos, kam raksturīga labvēlīga regulatīvā un ieguldījumu vide un kas ļauj veikt rentablu uzņēmējdarbību, uzņēmumi radīs nodarbinātības iespējas un nodrošinās kvalitatīvas darbvietas. Tas nozīmē, ka darbvietas nevar plānot ar rūpniecības politikas palīdzību. Turklāt nav ne ilgtspējīgi, ne saprātīgi pieprasīt, lai uzņēmumi, kas gūst labumu no infrastruktūras vai aktīvas darba tirgus politikas, radītu nepieciešamo minimālo darba vietu skaitu. Turklāt rūpniecības politika pastāv līdzās piemērojamajam ES un valstu tiesiskajam regulējumam attiecībā uz arodveselību un drošību, bet rūpniecības politika kā tāda neparedz kritērijus arodrisku novēršanai. Visbeidzot uzņēmumiem ir vajadzīga arī piekļuve kvalificētam darbaspēkam, bet pašlaik tie saskaras ar darbaspēka un prasmju trūkumu. Tas nozīmē, ka ir svarīgi nodrošināt efektīvas mūžizglītības sistēmas un uzlabot turpmāk vajadzīgo prasmju prognozēšanu. Šā atzinuma 4.6.1.1. un 4.6.1.3. punktā minētie jautājumi ir pretrunā šiem apsvērumiem vai tos atspoguļo nepietiekami.

Balsojuma rezultāts

| Par: | 89 |
| --- | --- |
| Pret: | 139 |
| Atturas: | 9 |

Par:

89

Pret:

139

Atturas:

9

5.
  GROZĪJUMS

Iesniedza:

BLIJLEVENS René

DANISMAN Mira-Maria

MINCHEVA Mariya

PILAWSKI Lech

POTTIER Jean-Michel

VADÁSZ Borbála

SOC/745

Nestabils darbs un garīgā veselība

1.3. punkts.

Pievienot šādu jaunu punktu

Atrašanās vieta: pēc pašreizējā 1.2. punkta

| Specializētās nodaļas atzinums | Grozījums |
| --- | --- |
| | ES līmeņa sociālo partneru autonomajā nolīgumā par stresu ir noteikts, ka ar darbu saistītu stresu var izraisīt dažādi faktori, piemēram, darba saturs, darba organizācija, darba vide, slikta saziņa utt (1).


  Novērtējot saikni starp nestabilu darbu un garīgās veselības riskiem, jāņem vērā, ka Eiropā nav vispārpieņemtas nestabila darba definīcijas. Turklāt novērtējumā jāņem vērā šādi apsvērumi.








  — | Nav automātiskas cēloņsakarības starp to, kas šajā atzinumā tiek uzskatīts par nestabilu darbu, un sliktu garīgo veselību, bet nestabils darbs ir viens no riska faktoriem, kas var negatīvi ietekmēt darba ņēmēju garīgo veselību. Šā atzinuma 1.3. un 2.6. punktā minētie jautājumi

   (2)

  ir pretrunā šim apsvērumam vai to atspoguļo nepietiekami. |

Specializētās nodaļas atzinums

Grozījums

ES līmeņa sociālo partneru autonomajā nolīgumā par stresu ir noteikts, ka ar darbu saistītu stresu var izraisīt dažādi faktori, piemēram, darba saturs, darba organizācija, darba vide, slikta saziņa utt (1).


  Novērtējot saikni starp nestabilu darbu un garīgās veselības riskiem, jāņem vērā, ka Eiropā nav vispārpieņemtas nestabila darba definīcijas. Turklāt novērtējumā jāņem vērā šādi apsvērumi.

—

Nav automātiskas cēloņsakarības starp to, kas šajā atzinumā tiek uzskatīts par nestabilu darbu, un sliktu garīgo veselību, bet nestabils darbs ir viens no riska faktoriem, kas var negatīvi ietekmēt darba ņēmēju garīgo veselību. Šā atzinuma 1.3. un 2.6. punktā minētie jautājumi

   (2)

  ir pretrunā šim apsvērumam vai to atspoguļo nepietiekami.

| — | Garīgā veselība ir individuālu, ģimenes un sociālekonomisko, kā arī vides apstākļu kopums, un daži garīgās veselības riska faktori ir sastopami ne tikai darbavietās, bet arī sabiedrībā kopumā. Nestabilitātes novērtējumā vienmēr jāņem vērā personas individuālā situācija. Šā atzinuma 1.5. un 2.6. punktā minētie jautājumi ir pretrunā šiem apsvērumiem vai tos atspoguļo nepietiekami. |
| --- | --- |

—

Garīgā veselība ir individuālu, ģimenes un sociālekonomisko, kā arī vides apstākļu kopums, un daži garīgās veselības riska faktori ir sastopami ne tikai darbavietās, bet arī sabiedrībā kopumā. Nestabilitātes novērtējumā vienmēr jāņem vērā personas individuālā situācija. Šā atzinuma 1.5. un 2.6. punktā minētie jautājumi ir pretrunā šiem apsvērumiem vai tos atspoguļo nepietiekami.

| — | Turklāt daudzi jautājumi, kas saistīti ar dažādiem nodarbinātības veidiem, jau ir risināti ES un valstu tiesību aktos, kas attiecas uz arodveselību un drošību, darba laiku un citiem būtiskiem aspektiem. Šā atzinuma 1.11., 2.6., 4.5.1., 4.5.4. un 4.5.4.3. punktā minētie jautājumi ir pretrunā šiem apsvērumiem vai tos atspoguļo nepietiekami. |
| --- | --- |

—

Turklāt daudzi jautājumi, kas saistīti ar dažādiem nodarbinātības veidiem, jau ir risināti ES un valstu tiesību aktos, kas attiecas uz arodveselību un drošību, darba laiku un citiem būtiskiem aspektiem. Šā atzinuma 1.11., 2.6., 4.5.1., 4.5.4. un 4.5.4.3. punktā minētie jautājumi ir pretrunā šiem apsvērumiem vai tos atspoguļo nepietiekami.

| — | Tajā pašā laikā darba veidi, kas šajā atzinumā tiek uzskatīti par nestabiliem, var būt arī atspēriena punkts, lai iekļūtu darba tirgū un pakāpeniski pārietu uz stabilāku nodarbinātību. Šā atzinuma 1.5. punktā minētie jautājumi ir pretrunā šim apsvērumam vai to atspoguļo nepietiekami. |
| --- | --- |

—

Tajā pašā laikā darba veidi, kas šajā atzinumā tiek uzskatīti par nestabiliem, var būt arī atspēriena punkts, lai iekļūtu darba tirgū un pakāpeniski pārietu uz stabilāku nodarbinātību. Šā atzinuma 1.5. punktā minētie jautājumi ir pretrunā šim apsvērumam vai to atspoguļo nepietiekami.

Balsojuma rezultāts

| Par: | 83 |
| --- | --- |
| Pret: | 139 |
| Atturas: | 15 |

Par:

83

Pret:

139

Atturas:

15

6.
  GROZĪJUMS

Iesniedza:

BLIJLEVENS René

DANISMAN Mira-Maria

MINCHEVA Mariya

PILAWSKI Lech

POTTIER Jean-Michel

VADÁSZ Borbála

SOC/745

Nestabils darbs un garīgā veselība

1.4. punkts

Pievienot šādu jaunu punktu

Atrašanās vieta: pēc jaunā 1.3. punkta (skatīt 5. grozījumu)

| Specializētās nodaļas atzinums | Grozījums |
| --- | --- |
| | EESK piekrīt Komisijas pieejai

   (3)

  sagatavot sadarbībā ar dalībvalstīm un sociālajiem partneriem neleģislatīvu ES līmeņa iniciatīvu, kura saistīta ar garīgo veselību darbā un kurā tiktu izvērtētas jaunas problēmas, kas saistītas ar darba ņēmēju garīgo veselību. EESK uzskata, ka ES un valstu līmenī, kā arī darba vietās papildu uzmanība jāvelta atbilstīgai politikai un/vai pasākumiem, kuru mērķis ir attīstīt ar darbu saistītu psihosociālo risku primāro novēršanu, atbilstošā gadījumā izmantojot organizatorisku un kolektīvu pieeju. Tomēr nav vajadzības ES līmenī ierosināt īpašus tiesību aktus psihosociālo risku novēršanai. Šā atzinuma 1.11., 4.5.1., 4.5.4. un 4.5.4.3. punktā minētie jautājumi ir pretrunā šim apsvērumam vai to atspoguļo nepietiekami. |

Specializētās nodaļas atzinums

Grozījums

EESK piekrīt Komisijas pieejai

   (3)

  sagatavot sadarbībā ar dalībvalstīm un sociālajiem partneriem neleģislatīvu ES līmeņa iniciatīvu, kura saistīta ar garīgo veselību darbā un kurā tiktu izvērtētas jaunas problēmas, kas saistītas ar darba ņēmēju garīgo veselību. EESK uzskata, ka ES un valstu līmenī, kā arī darba vietās papildu uzmanība jāvelta atbilstīgai politikai un/vai pasākumiem, kuru mērķis ir attīstīt ar darbu saistītu psihosociālo risku primāro novēršanu, atbilstošā gadījumā izmantojot organizatorisku un kolektīvu pieeju. Tomēr nav vajadzības ES līmenī ierosināt īpašus tiesību aktus psihosociālo risku novēršanai. Šā atzinuma 1.11., 4.5.1., 4.5.4. un 4.5.4.3. punktā minētie jautājumi ir pretrunā šim apsvērumam vai to atspoguļo nepietiekami.

Balsojuma rezultāts

| Par: | 91 |
| --- | --- |
| Pret: | 141 |
| Atturas: | 11 |

Par:

91

Pret:

141

Atturas:

11

---

(12)  
  Pieņemtie teksti – Darba apstākļi un nestabila nodarbinātība – otrdiena, 2017. gada 4. jūlijs (europa.eu)

(13)  
  https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/mental-health-at-work

(14)  
  Sk. https://resourcecentre.etuc.org/agreement/framework-agreement-work-related-stress and https://www.businesseurope.eu/sites/buseur/files/media/imported/2005-00679-EN.pdf

(15)  
  Šeit izmantotā numerācija attiecas uz punktu numerāciju, kā norādīts SOC specializētās nodaļas atzinumā, kas iesniegts plenārsesijai un publicēts EESK locekļu portālā saistībā ar 26.–27. aprīļa plenārsesiju (numerācijas izmaiņas varētu izrietēt no šo vai citu grozījumu pieņemšanas).

(16)  
  Sk. https://resourcecentre.etuc.org/agreement/framework-agreement-work-related-stress and https://www.businesseurope.eu/sites/buseur/files/media/imported/2005-00679-EN.pdf

(29)  
  COM(2021) 323 final

(1)  
  Sk. https://resourcecentre.etuc.org/agreement/framework-agreement-work-related-stress and https://www.businesseurope.eu/sites/buseur/files/media/imported/2005-00679-EN.pdf

(2)  
  Šeit izmantotā numerācija attiecas uz punktu numerāciju, kā norādīts SOC specializētās nodaļas atzinumā, kas iesniegts plenārsesijai un publicēts EESK locekļu portālā saistībā ar 26.–27. aprīļa plenārsesiju (numerācijas izmaiņas varētu izrietēt no šo vai citu grozījumu pieņemšanas).,

(3)  
  Paziņojums “ES stratēģiskais satvars par drošību un veselības aizsardzību darbā 2021.–2027. gadam. Darba aizsardzība mainīgā darba pasaulē” (COM(2021) 323 final).

---

| 29.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 228/43 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 228/43

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Demokrātija darbavietā”

(izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Spānijas pieprasījuma)

(2023/C 228/06)

| Ziņotājs: | Reiner HOFFMANN |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Krzysztof BALON |

Ziņotājs:

Reiner HOFFMANN

Līdzziņotājs:

Krzysztof BALON

| Eiropas Savienības Padomes prezidentvalsts Spānijas pieprasījums | 2022. gada 27. jūlija vēstule |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants
  Izpētes atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 3.4.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 27.4.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 578 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 175/69/13 |

Eiropas Savienības Padomes prezidentvalsts Spānijas pieprasījums

2022. gada 27. jūlija vēstule

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Izpētes atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

3.4.2023.

Pieņemts plenārsesijā

27.4.2023.

Plenārsesija Nr.

578

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

175/69/13

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Pamatojoties uz dalībvalstu tiesību aktiem un praksi un ES pamatbrīvībām, gadu desmitu laikā Eiropas tiesību aktos ir izstrādāta stabila sistēma darba ņēmēju līdzdalībai darbavietā. Demokrātiska darba pasaule ir pamatelements Eiropas sociālā modeļa turpmākai attīstībai ilgtspējīgā un konkurētspējīgā vidē. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Nesenās krīzes uzskatāmi parādīja, ka aktīvi izmantotas pilsoņu un darba ņēmēju tiesības ir savstarpēji pastiprinošas. Sociālā kohēzija tiek stiprināta, mūsu sabiedrības demokrātiskā struktūra ir stabilāka, un sabiedrība ir mazāk neaizsargāta pret populistisku un autoritāru nostāju. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Mehānismi un juridiskie instrumenti, kas kalpo demokrātijas mērķim darbavietā, padara uzņēmumus noturīgākus, ekonomiski veiksmīgākus un vienlaikus spējīgākus nodrošināt pienācīgu nodarbinātību un darbvietu kvalitāti. Demokrātijai darbavietā kā pamatkoncepcijai būtu jāaptver visi darba ņēmēji un darba veidi, kā arī visas darbavietas – privātās, publiskās un sociālās – neatkarīgi no lieluma, nozares un citiem organizatoriskiem aspektiem. Būtu jāņem vērā MVU apstākļi. Empīriski pierādījumi liecina, ka “darba ņēmēju balss” uzklausīšana nodrošina elastību un rīcības brīvību, kas darbavietas līmenī nepieciešama, lai pielāgotos strukturālām pārmaiņām. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Strauji mainīgā darba pasaule ir arī izdevība nodrošināt lielāku demokrātiju. Lai tas būtu iespējams, sabiedrības apziņā vairāk jāpievēršas darba ņēmēju līdzdalībai un sociālajam dialogam, kas jāstiprina arī pāri robežām. Šajā nolūkā būtiska nozīme ir uzticamam Eiropas tiesiskajam regulējumam, kas virza valsts līmeņa informēšanas, apspriešanās un līdzdalības sistēmas un paaugstina to efektivitāti un ko atbalsta rīcības programmas ar paredzamu ietekmi valstu līmenī. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas neseno paziņojumu par sociālā dialoga stiprināšanu kā pamatu lielākai demokrātijai darbavietā, kā arī Komisijas teikto, ka sociālais dialogs ir balstīts uz dinamisku uzticēšanās kultūru, kuras pamatā ir sociālo partneru īpašā loma, savukārt pilsoniskajā dialogā, kas atzīts par atsevišķu procesu, organizētas pilsoniskās sabiedrības organizācijas tiek iesaistītas plašākā tematu klāstā saistībā ar pārveides procesu veidošanu. Tomēr būtu jāatzīst, ka darba tirgus mainās, proti, daudzi darba ņēmēji ir nodarbināti mazos uzņēmumos un mikrouzņēmumos un vienlaikus aptuveni 13,6 miljoni (1) darba ņēmēju Eiropas Savienībā ir nodarbināti sociālās ekonomikas struktūrās. Visi šie darba ņēmēji un viņu darba devēji būtu visaptveroši jāiesaista institucionālajā sociālajā dialogā. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Eiropas Uzņēmumu padomes gadu desmitiem ir sniegušas pozitīvu ieguldījumu uzņēmumu ilgtermiņa ekonomisko, sociālo un ekoloģisko mērķu sasniegšanā. Lai palielinātu to potenciālu un paaugstinātu to efektivitāti, būtiski jāuzlabo to līdzdalības tiesības un resursu nodrošinājums. Tas arī nozīmē, ka Eiropas Uzņēmumu padomju līdzdalības tiesību apiešana vai pārkāpšana ir efektīvi jāsoda un jāuzlabo tiesu iestāžu pieejamība. Šajā saistībā EESK atzinīgi vērtē neseno Eiropas Parlamenta rezolūciju attiecībā uz direktīvas par Eiropas Uzņēmumu padomēm pārskatīšanu un aicina Komisiju savlaicīgi veikt juridiskus pasākumus. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Līdztekus darbavietā nodrošinātai demokrātijai, kuras pamatā ir tiesību akti vai sociālais dialogs, pastāv arī citi veiksmīgi darba ņēmēju demokrātiskas līdzdalības veidi, ko ļoti aktīvi izmanto sociālajā ekonomikā, galvenokārt kooperatīvos. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Tehniskie jauninājumi ir radījuši platformu ekonomikā jaunus uzņēmējdarbības modeļus, kas bieži ietver nestabilu nodarbinātību, it īpaši cilvēkiem, kas tikko sākuši strādāt vai ir migrējošie darba ņēmēji. Kolektīvas interešu pārstāvības iespējas lielākoties nepastāv vai tiek izmantotas nepietiekami. EESK uzskata, ka pašreizējais projekts ES direktīvai par platformu darbu, it īpaši jēdziena “darba devējs” un “nodarbinātais” definīcija, kā arī apgrieztās pierādīšanas pienākums ir lietderīgs, jo direktīva dos iespēju nepieļaut fiktīvu pašnodarbinātību. Tādā veidā tiks stiprināti pamati “darba ņēmēju balss” paušanai arī platformu ekonomikā, ja ir izpildīti attiecīgie nodarbinātības statusa kritēriji. EESK pieņem zināšanai Komisijas “Pamatnostādnes par ES konkurences tiesību piemērošanu koplīgumiem, kuros paredzēti individuālo pašnodarbināto personu darba nosacījumi”. EESK mudina ES Padomes prezidentvalsti Spāniju uzsvērt šo aspektu, it īpaši tad, kad notiks direktīvas pieņemšana, un pievērsties šo darba ņēmēju iespējamajai piekļuvei kolektīvajam segumam saskaņā ar Minimālās algas direktīvu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Vēl nepieredzēts izaicinājums demokrātijas standartiem darba pasaulē ir mākslīgā intelekta (MI) straujā attīstība. Algoritmiskai datu pārvaldībai ir milzīga ietekme uz darba organizāciju, darba apstākļiem un datu drošību. Eiropas sociālie partneri piekrīt, ka ir ļoti svarīgi, lai digitālās tehnoloģijas tiktu ieviestas, savlaicīgi apspriežoties ar darbaspēku un tā pārstāvjiem, izmantojot darba attiecību sistēmas, it īpaši sociālo dialogu un darba koplīguma slēgšanas sarunas, lai varētu veidot uzticēšanos šim procesam. EESK atbalsta darba ņēmēju datu aizsardzības tiesību stiprināšanu tādā veidā, kas aizsargā darba ņēmēju kolektīvās tiesības, un vēlas, lai arodbiedrībām tiek nodrošināta pienācīga digitāla piekļuve uzņēmumiem un to darbiniekiem un tās varētu veidot un veicināt efektīvu sociālo dialogu par mākslīgā intelekta lietošanu darbavietās. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Laba korporatīvā pārvaldība nozīmē, ka visā piegādes ķēdē tiek respektētas cilvēktiesības un darba ņēmēju tiesības, kā arī vides aizsardzības mērķi. Darba devējiem ir jāparāda, ka, pēc viņu domām, pienācīga rūpība ir obligāta valdes riska pārvaldības daļa. Pienācīgas kvalitātes nodarbinātības nodrošināšanai visā pasaulē jākļūst par ilgtspējīgas korporatīvās pārvaldības mērķi. Tāpēc EESK iestājas par to, lai Eiropas tiesiskajā regulējumā noteiktu, ka ir vajadzīga ilgtspējīga korporatīvā pārvaldība. Šajā procesā būtu sistemātiski jāpiedalās darba ņēmējiem un viņu pārstāvjiem, kā arī pilsoniskajai sabiedrībai (vides, cilvēktiesību un patērētāju organizācijām). |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESK tomēr pauž nožēlu par to, ka uzņēmumu valžu līmenī nav atzīts, ka darba ņēmēju līdzdalība lēmumu pieņemšanā ir svarīgs ilgtspējīgas korporatīvās pārvaldības elements. Tāpēc EESK uzskata, ka jāiegulda pienācīgi centieni, lai, ņemot vērā atšķirības starp dalībvalstīm, izveidotu saskaņotu sistēmu darbinieku līdzdalībai valdēs un lai nodrošinātu, ka Eiropas uzņēmējdarbības tiesības nenoved nedz pie izvairīšanās no darba ņēmēju iesaistīšanas uzņēmumu pārvaldībā dalībvalstīs, nedz tās vājināšanās. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | It īpaši brīdī, kad veicams tāds uzdevums kā ekoloģiskā un digitālā pārkārtošanās, darba pasaules demokratizācija ir atkarīga ne tikai no vajadzīga un piemērota juridiskā pamata esamības, bet arī no visu dalībnieku zināšanās balstītas sadarbības. Arī pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas reģionālajā vai vietējā līmenī darbojas informācijas, izglītības un iespēju spēcināšanas jomā, kā arī akadēmiskās iestādes un brīvo profesiju eksperti pēc vienošanās ar sociālajiem partneriem un vietējām pašvaldībām var atbalstīt šādu sadarbību, veicot mērķorientētus un vietējiem apstākļiem pielāgotus pasākumus. Šādi pasākumi būtu jāatbalsta arī ar Eiropas struktūrfondu līdzekļiem. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Izglītojošā loma, kāda piemīt līdzdalībai darbavietā, varētu sekmēt demokrātisku praksi plašākā politiskā un sociālā nozīmē. Šajā ziņā ir būtiski palielināt informētību un izglītot jauniešus par demokrātiju darbavietā vēl pirms stāšanās darbā. Līdztekus sociālajiem partneriem papildinoša loma var būt pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas darbojas izglītības jomā, un tās būtu jāatbalsta. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Demokrātija darbavietā: sociāli politiskā nozīmība Eiropā

| 2.1. | Ārēju cēloņu izraisītas krīzes un ar pārveidi saistīti izaicinājumi ir kļuvuši par pastāvīgu parādību. ES iestādēm un dalībvalstīm ir pastāvīgi jārada jauni, efektīvi krīzes pārvarēšanas mehānismi, kas ekonomiskās efektivitātes mērķus apvieno ar sociāliem, ekoloģiskiem un politiskiem mērķiem. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Lielākas demokrātijas nodrošināšanai darbavietā ir daudzi normatīvi un empīriski pamatojumi (2). Tāpēc EESK jau sen iestājas par to, ka darbavietā līdzsvaroti jāīsteno demokrātijas koncepcija un tās galvenie elementi, piemēram, dinamisks sociālais dialogs, taisnīgs līdzsvars starp tiesībām un pienākumiem darbavietā, tostarp arī darba devēju un darba ņēmēju savstarpējas uzticēšanās un sadarbības kultūras veicināšana, kā arī darba ņēmēju līdzdalība. Šie komponenti būtu jāatbalsta ar tiesisko regulējumu un sociālo dialogu visos līmeņos, kā arī ar labu uzņēmējdarbības praksi. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Demokrātija darbavietā ne tikai veicina noturīgu demokrātiju, bet tai ir arī būtiska nozīme ilgtspējīgas ekonomikas konkurētspējas un labklājības nodrošināšanā. Līdzdalība darbavietā veicina iedzīvotāju izglītošanu un apmācību par demokrātisku praksi, vērtībām un politisko kultūru. Cilvēki, kuri darbavietā jūtas uzklausīti un var piedalīties lēmumu pieņemšanā, līdzīgi rīkojas arī sabiedrībā, un viņiem ir arī pozitīvāka attieksme pret demokrātiju. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EESK vienmēr uzsvērusi, ka stabila Eiropas sistēma un laba “darba ņēmēju balss” (Workers’ Voice) (3) uzklausīšanas prakse, kas ir pamats uzticības pilnam dialogam starp vadību un darba ņēmējiem visos līmeņos (pārrobežu, valsts, vietējā līmenī), ir Eiropas demokrātijas tiesiskā pamatregulējuma elements un svarīgs orientieris centieniem attīstīt konkurētspējīgu sociālo tirgus ekonomiku. Tas būtu jāattiecina uz visiem darba ņēmējiem un visiem darba veidiem visās darbavietās, neatkarīgi no tā, vai tā ir privāta, publiska vai sociāla, kā arī neraugoties uz to lielumu, nozari vai citiem organizatoriskiem aspektiem. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Valdības, sociālie partneri un pilsoniskā sabiedrība pēdējās desmitgadēs panākuši politisku vienprātību, kas devusi iespēju “darba ņēmēju balss” uzklausīšanu nostiprināt daudzos Eiropas tiesību aktos (4). Šis efektīvais instruments kā lietderīgs elements ir pilnībā jāizmanto visās valstīs un uzņēmumos, jāstiprina un jāuzlabo, lai varētu gūt ekonomisku labumu un nodrošināt sabiedrības saliedētību Eiropā, jāpapildina, ja vērojamas nepilnības tiesību aktos vai īstenošanā, un jāturpina pilnveidot, ņemot vērā darba pasaulē notiekošās pārmaiņas. Saistībā ar iepriekš minēto EESK mudina dalībvalstis valsts līmenī izvērtēt pašreizējo stāvokli un izstrādāt iniciatīvas stabilam informācijas un konsultāciju satvaram. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | “Darba ņēmēju balsij” ES valstīs ir raksturīgas daudzas un dažādas iestādes, dažkārt “funkcionāli ekvivalenti”, kuru pamatā ir atšķirīgas darba attiecību sistēmas, piemēram, intensīva informēšana par darbu un uzņēmumu, apspriešanās un tiesības uz sarunām, darbinieku līdzdalība valdēs, koplīgumi uzņēmumu, nozaru un starpnozaru līmenī, saistoši sociālā dialoga rezultāti, kā arī uzņēmumu kultūra un spēja pārvaldīt pārmaiņas. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Ar nākamās prezidentvalsts Spānijas pieprasījumu izstrādāt EESK izpētes atzinumu par tematu “Demokrātija darbavietā” turpinās vērojamā tendence, proti, pēdējā laikā ES iestādes un ES valstu valdības arvien biežāk min demokrātiskākas darba vides radīšanu kā politisku mērķi saistībā ar Eiropas nākotni. Tas ir redzams






  — | Portu sociālajā samitā 2021. gadā pieņemtajās sociālajās saistībās, ar ko Eiropas valdības un sociālie partneri atkārtoti pauda apņemšanos veicināt un stiprināt autonomu sociālo dialogu Eiropas, valstu, reģionālajā, nozaru un uzņēmumu līmenī (5). |
| --- | --- | --- |

2.7.

—

Portu sociālajā samitā 2021. gadā pieņemtajās sociālajās saistībās, ar ko Eiropas valdības un sociālie partneri atkārtoti pauda apņemšanos veicināt un stiprināt autonomu sociālo dialogu Eiropas, valstu, reģionālajā, nozaru un uzņēmumu līmenī (5).

| — | Nesenajā Eiropas Parlamenta ziņojumā par demokrātiju darbavietā uzsvērts, ka Eiropas zaļā kursa un digitalizācijas radītās būtiskās pārmaiņas ir jāīsteno taisnīgi, un tiek mudināts veicināt darba ņēmēju juridiskās iespējas piedalīties (6). Tāpat Eiropas Parlaments nesen ar lielu balsu vairākumu aicināja pārskatīt spēkā esošo ES direktīvu par Eiropas Uzņēmumu padomi (7). |
| --- | --- |

—

Nesenajā Eiropas Parlamenta ziņojumā par demokrātiju darbavietā uzsvērts, ka Eiropas zaļā kursa un digitalizācijas radītās būtiskās pārmaiņas ir jāīsteno taisnīgi, un tiek mudināts veicināt darba ņēmēju juridiskās iespējas piedalīties (6). Tāpat Eiropas Parlaments nesen ar lielu balsu vairākumu aicināja pārskatīt spēkā esošo ES direktīvu par Eiropas Uzņēmumu padomi (7).

| — | Direktīvā par adekvātu minimālo algu Eiropas Savienībā ir noteikts, ka visām dalībvalstīm ir jāveic pasākumi, lai paplašinātu darba koplīguma slēgšanas sarunu tvērumu, piemēram, jāveicina sociālo partneru spēju veidošana un stiprināšana. |
| --- | --- |

—

Direktīvā par adekvātu minimālo algu Eiropas Savienībā ir noteikts, ka visām dalībvalstīm ir jāveic pasākumi, lai paplašinātu darba koplīguma slēgšanas sarunu tvērumu, piemēram, jāveicina sociālo partneru spēju veidošana un stiprināšana.

| — | Nesenajā priekšlikumā Padomes ieteikumam, kā stiprināt sociālo dialogu, Komisija norādījusi, ka dalībvalstīm būtu pilnībā jāatzīst un jāievēro sociālo partneru organizāciju īpašā loma sociālā dialoga struktūrās un procesos, un vienlaikus atzinusi pilsonisko dialogu par atsevišķu procesu, kurā iesaistās plašāks ieinteresēto personu loks par plašāku tematu klāstu (8). |
| --- | --- |

—

Nesenajā priekšlikumā Padomes ieteikumam, kā stiprināt sociālo dialogu, Komisija norādījusi, ka dalībvalstīm būtu pilnībā jāatzīst un jāievēro sociālo partneru organizāciju īpašā loma sociālā dialoga struktūrās un procesos, un vienlaikus atzinusi pilsonisko dialogu par atsevišķu procesu, kurā iesaistās plašāks ieinteresēto personu loks par plašāku tematu klāstu (8).

| — | Sociālās ekonomikas rīcības plānā, kas pieņemts 2021. gadā, ir īpaši pausta apņemšanās veicināt sociālās ekonomikas uzņēmējdarbības modeļus, kuru viena no galvenajām identificējošajām iezīmēm ir demokrātiska un līdzdalīga pārvaldība. |
| --- | --- |

—

Sociālās ekonomikas rīcības plānā, kas pieņemts 2021. gadā, ir īpaši pausta apņemšanās veicināt sociālās ekonomikas uzņēmējdarbības modeļus, kuru viena no galvenajām identificējošajām iezīmēm ir demokrātiska un līdzdalīga pārvaldība.

| 2.8. | EESK arī uzskata, ka uzticama un efektīva “darba ņēmēju balss” var būt būtisks priekšnoteikums ilgtspējīgai un ekonomiski sekmīgai korporatīvajai pārvaldībai Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | EESK ir gandarīta par iespēju atbildēt uz Spānijas prezidentūras uzdotajiem jautājumiem, proti,






  — | kādu ieguldījumu darba ņēmēju un viņu pārstāvju līdzdalība uzņēmējdarbības vadībā var dot taisnīgai sociālai un zaļai pārveidei, |
| --- | --- | --- |

2.9.

—

kādu ieguldījumu darba ņēmēju un viņu pārstāvju līdzdalība uzņēmējdarbības vadībā var dot taisnīgai sociālai un zaļai pārveidei,

| — | ciktāl ir jāpilnveido spēkā esošais tiesiskais regulējums attiecībā uz darba ņēmēju līdzdalību un iesaistīšanu uzņēmuma, tostarp starptautisko uzņēmumu, lēmumu pieņemšanā, |
| --- | --- |

—

ciktāl ir jāpilnveido spēkā esošais tiesiskais regulējums attiecībā uz darba ņēmēju līdzdalību un iesaistīšanu uzņēmuma, tostarp starptautisko uzņēmumu, lēmumu pieņemšanā,

| — | kā digitalizācijas procesā stiprināt darba ņēmēju tiesības uz dalību lēmumu pieņemšanā – šeit runa ir arī par platformu ekonomiku un datu aizsardzības jautājumiem, |
| --- | --- |

—

kā digitalizācijas procesā stiprināt darba ņēmēju tiesības uz dalību lēmumu pieņemšanā – šeit runa ir arī par platformu ekonomiku un datu aizsardzības jautājumiem,

| — | kāda ir jauno tehnoloģiju ietekme uz demokrātijas pamattiesībām, piemēram, darba ņēmēju tiesībām uz līdzdalību lēmumu pieņemšanā. |
| --- | --- |

—

kāda ir jauno tehnoloģiju ietekme uz demokrātijas pamattiesībām, piemēram, darba ņēmēju tiesībām uz līdzdalību lēmumu pieņemšanā.

| 2.10. | Šajā atzinumā izklāstītas EESK pārdomas arī par citiem demokrātijas veidiem, kas pastāv darba pasaulē. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | EESK atzinīgi vērtē SDO 2022. gada jūnijā Starptautiskajā Darba konferencē pieņemto Rezolūciju par pienācīgas kvalitātes nodarbinātību un sociālo un solidaritātes ekonomiku, kurā uzsvērta sociālās ekonomikas organizāciju būtiskā loma un aicināts “ņemt vērā sociālās un solidaritātes ekonomikas ieguldījumu pienācīgas kvalitātes nodarbinātībā, iekļaujošā un ilgtspējīgā ekonomikā, sociālajā taisnīgumā, ilgtspējīgā attīstībā un dzīves apstākļu uzlabošanā visiem”, un Apvienoto Nāciju Organizācijas 2023. gada 18. aprīļa rezolūciju par sociālās un solidaritātes ekonomikas veicināšanu ilgtspējīgai attīstībai (9). Šīs nozīmīgās rezolūcijas liecina, ka sociālās ekonomikas organizācijām ir svarīga loma demokrātijas attīstībā darbavietā, jo tās būtiski stiprina demokrātiju un veicina līdzdalību ekonomikā un darba tirgū; tas būtu jāņem vērā, lai nodrošinātu, ka sociālās ekonomikas organizācijas tiek iekļautas institucionālajā sociālajā dialogā arī Eiropas līmenī. |
| --- | --- |

2.11.

3.   EESK nostāja jautājumā par demokrātiju darbavietā

| 3.1. | EESK uzskata, ka visu ieinteresēto personu sociālā iekļaušana, galvenokārt arī “darba ņēmēju balss” uzklausīšana, kā svarīgs uzņēmumu un tautsaimniecības pīlārs būtu atzinīgi jānovērtē un jāveicina, jo tā ir viens no priekšnoteikumiem, lai uzņēmumi kļūtu sociālāki, ilgtspējīgāki un konkurētspējīgāki. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Vairākos atzinumos, kas pieņemti ar lielu balsu vairākumu, EESK jau norādījusi uz priekšrocībām, ko sniedz obligātas darba ņēmēju iesaistes instrumenti valstu un Eiropas līmenī, un uzsvērusi, ka:






  — | demokrātiskās struktūras darbavietā uzskatāmas par vienu no Eiropas sociālā modeļa pamatelementiem (10), |
| --- | --- | --- |

3.2.

—

demokrātiskās struktūras darbavietā uzskatāmas par vienu no Eiropas sociālā modeļa pamatelementiem (10),

| — | sociālais un pilsoniskais dialogs valstu un ES līmenī ir būtisks aspekts centienos veidot ekonomikas, nodarbinātības un sociālo politiku, kas uzlabo cilvēku dzīves un darba apstākļus un uzlabo uzņēmumu konkurētspēju (11), |
| --- | --- |

—

sociālais un pilsoniskais dialogs valstu un ES līmenī ir būtisks aspekts centienos veidot ekonomikas, nodarbinātības un sociālo politiku, kas uzlabo cilvēku dzīves un darba apstākļus un uzlabo uzņēmumu konkurētspēju (11),

| — | valstis, kurās ir jaudīgas sociālā dialoga struktūras un efektīvas darba attiecību sistēmas, spēj labāk sasniegt pozitīvus ekonomiskos, sociālos un ekoloģiskos mērķus, |
| --- | --- |

—

valstis, kurās ir jaudīgas sociālā dialoga struktūras un efektīvas darba attiecību sistēmas, spēj labāk sasniegt pozitīvus ekonomiskos, sociālos un ekoloģiskos mērķus,

| — | efektīva strādājošo līdzdalība uzņēmējdarbības lēmumu pieņemšanā veicina uzņēmumu panākumus un tādu projektu īstenošanu, kas saistīti ar digitālo un ekoloģisko pārkārtošanos un ar pāreju uz klimatneitralitāti, |
| --- | --- |

—

efektīva strādājošo līdzdalība uzņēmējdarbības lēmumu pieņemšanā veicina uzņēmumu panākumus un tādu projektu īstenošanu, kas saistīti ar digitālo un ekoloģisko pārkārtošanos un ar pāreju uz klimatneitralitāti,

| — | inovācijas potenciālu nevar pilnībā izmantot, ja darba ņēmēji netiek iesaistīti un motivēti (12); šajā saistībā “darba ņēmēju balss” uzņēmumos veicina pozitīvas pārmaiņas, |
| --- | --- |

—

inovācijas potenciālu nevar pilnībā izmantot, ja darba ņēmēji netiek iesaistīti un motivēti (12); šajā saistībā “darba ņēmēju balss” uzņēmumos veicina pozitīvas pārmaiņas,

| — | it īpaši jaunieši un iesācēji darbavietā var arī apgūt demokrātiju, un tāda veidā var nodrošināt, ka pārkārtošanās procesā tieši šī grupa netiek atstāta novārtā (13), |
| --- | --- |

—

it īpaši jaunieši un iesācēji darbavietā var arī apgūt demokrātiju, un tāda veidā var nodrošināt, ka pārkārtošanās procesā tieši šī grupa netiek atstāta novārtā (13),

| — | būtu jāatbalsta sociālās ekonomikas struktūras, piemēram, kooperatīvi, kas strādā, lai sasniegtu ilgtermiņa mērķus, un tieši apkalpo savus darba ņēmējus un kopienas, |
| --- | --- |

—

būtu jāatbalsta sociālās ekonomikas struktūras, piemēram, kooperatīvi, kas strādā, lai sasniegtu ilgtermiņa mērķus, un tieši apkalpo savus darba ņēmējus un kopienas,

| — | jebkādu pārstrukturēšanu var labāk prognozēt un pārvaldīt, savlaicīgi iesaistot organizētus darbinieku pārstāvjus (14), ja tas ir paredzēts, piemēram, valdēs, un neierobežojot nepieciešamo rīcības brīvību lēmumu pieņemšanā, ja uzņēmumā notiek pārmaiņas vai darba organizācijas izmaiņas, |
| --- | --- |

—

jebkādu pārstrukturēšanu var labāk prognozēt un pārvaldīt, savlaicīgi iesaistot organizētus darbinieku pārstāvjus (14), ja tas ir paredzēts, piemēram, valdēs, un neierobežojot nepieciešamo rīcības brīvību lēmumu pieņemšanā, ja uzņēmumā notiek pārmaiņas vai darba organizācijas izmaiņas,

| — | tādu uzņēmumu nodošana, kuriem nav mantinieku vai kuri nespēj maksāt darbiniekiem, arī varētu būt veids, kā tos pārstrukturēt par ilgtspējīgiem un demokrātiski pārvaldītiem uzņēmumiem (15), |
| --- | --- |

—

tādu uzņēmumu nodošana, kuriem nav mantinieku vai kuri nespēj maksāt darbiniekiem, arī varētu būt veids, kā tos pārstrukturēt par ilgtspējīgiem un demokrātiski pārvaldītiem uzņēmumiem (15),

| — | it īpaši pārveides un krīzes laikā darba ņēmēju un pilsoniskās sabiedrības iesaistīšana, balstoties uz dinamisku savstarpējas uzticēšanās kultūru, ļauj labāk īstenot un pieņemt strukturālas un organizatoriskas pārmaiņas (16) un tādējādi arī palielina drošību un stabilitāti. |
| --- | --- |

—

it īpaši pārveides un krīzes laikā darba ņēmēju un pilsoniskās sabiedrības iesaistīšana, balstoties uz dinamisku savstarpējas uzticēšanās kultūru, ļauj labāk īstenot un pieņemt strukturālas un organizatoriskas pārmaiņas (16) un tādējādi arī palielina drošību un stabilitāti.

| 3.3. | EESK uzsver, ka ir svarīgi iesaistīt darba ņēmējus jauninājumos, kas saistīti ar darbavietu. Iniciatīvas, ko sociālie partneri īsteno, lai uzlabotu darba ņēmēju produktivitāti un labjutību darbavietā, būtu jāveicina plašākā Eiropas kontekstā. EESK atzinīgi vērtē Eurofound (17) un Eiropas Darbavietu inovācijas tīkla iniciatīvas un pētījumus un ierosina Eiropas Savienībai veikt pasākumus, lai saistībā ar līdzdalības pieeju iedibinātu dialogu starp sociālajiem partneriem un citām ieinteresētajām personām visos līmeņos. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESK ir arī pārliecināta: lai ekonomika būtu ilgtspējīga, dažādām ieinteresētajām personām ir jāsadarbojas un kopīgi jātiecas sasniegt ilgtspējīgas uzņēmējdarbības perspektīvas, ekonomikas konkurētspēju, vides ilgtspēju un sociālo līdzsvaru. Tāpēc EESK aicina izveidot korporatīvās pārvaldības modeli, kas, ņemot vērā uzņēmuma un tā ieinteresēto personu ilgtermiņa intereses, veicinātu ilgtermiņa vērtību radīšanu kā izpilddirektoru pienākumu (18). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Debatēs par to, kā pilnveidot Eiropas tiesisko regulējumu par ilgtspējīgu korporatīvo pārvaldību, ir jānorāda uz jau pieņemtām EESK un Eiropas Parlamenta rezolūcijām, atzinumiem un ziņojumiem, kā arī uz citiem attiecīgiem avotiem, piemēram, sociālo partneru nolīgumiem. Tāpēc EESK aicina Komisiju savās turpmākajās darba programmās apsvērt korporatīvās pārvaldības sistēmu, kas kalpotu par atsauci ilgtspējīgākai un demokrātiskākai korporatīvajai pārvaldībai, kura būtībā nodrošina pienācīgas iespējas darba ņēmēju viedokļa paušanai un viņu pārstāvju iesaistei uzņēmumu uzraudzībā un pārvaldē visos līmeņos. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Debatēs par to, kā pilnveidot Eiropas tiesisko regulējumu attiecībā uz ilgtspējīgu korporatīvo pārvaldību, ir jānorāda uz rezolūcijām, atzinumiem un ziņojumiem, ko jau pieņēmusi EESK un Eiropas Parlaments, kā arī uz citiem attiecīgiem avotiem, piemēram, sociālo partneru nolīgumiem. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Pašreizējām prasmēm, zinātniskajai un rūpniecības infrastruktūrai, kā arī aktivizējošai sociālās ekonomikas kultūrai jābūt sākumpunktam, lai sniegtu Eiropas atbalstu demokrātiskai līdzdalībai uz nākotni vērstā pārveidē. Tādējādi vietējo ekonomiku var veiksmīgi sasaistīt ar produktu un pakalpojumu konkurētspēju pasaules mērogā. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Īpašas piezīmes par darba pasaules demokrātisko attīstību

4.1.   Darba ņēmēju līdzdalības pašreizējo standartu nodrošināšana un stiprināšana

| 4.1.1. | Demokrātijas veicināšanai darba pasaulē jāaptver ne tikai līdzdalības tiesības uzņēmumu līmenī, bet arī nozaru un starpnozaru darba koplīguma slēgšanas sarunas un pārstāvības sistēmas, kā arī sociālais dialogs visos līmeņos, tāpat arī dialogs ar pilsonisko sabiedrību. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | EESK ir apspriedusi nepieciešamību izvērtēt pašreizējo ES tiesisko regulējumu un to, kā tas būtu efektīvi jātransponē valstu tiesību aktos. Tas ietver nodomu attiecīgi uzlabot spēkā esošos noteikumus. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | EESK, piemēram, ir apspriedusi, vai būtu vajadzīga ES sistēma darbinieku līdzdalībai uzņēmumu stratēģijas veidošanā valdes līmenī, vienlaikus ņemot vērā atšķirības dalībvalstu un uzņēmumu līmenī (19).






  — | Eiropas Parlamenta ziņojumā par demokrātiju darbā (20) izklāstīts, kā varētu izstrādāt šādu Eiropas satvaru darba ņēmēju tiesībām uz informāciju, uzklausīšanu un pārstāvību valdē. |
| --- | --- | --- |

4.1.3.

—

Eiropas Parlamenta ziņojumā par demokrātiju darbā (20) izklāstīts, kā varētu izstrādāt šādu Eiropas satvaru darba ņēmēju tiesībām uz informāciju, uzklausīšanu un pārstāvību valdē.

| — | Turklāt ir ļoti svarīgi, lai ES tiesiskais regulējums aizsargātu valstīs jau iedibinātās līdzdalības tiesības, it īpaši darbinieku iesaistīšanu uzņēmumu struktūrās. ES tiesību akti, kas reglamentē juridiskās adreses pārrobežu pārcelšanu vai uzņēmumu apvienošanos un ar ko rada Eiropas uzņēmējsabiedrību veidus, nedrīkst novērst vai vājināt valsts līmenī iegūtās tiesības, piemēram, darbinieku līdzdalību valdes līmenī. |
| --- | --- |

—

Turklāt ir ļoti svarīgi, lai ES tiesiskais regulējums aizsargātu valstīs jau iedibinātās līdzdalības tiesības, it īpaši darbinieku iesaistīšanu uzņēmumu struktūrās. ES tiesību akti, kas reglamentē juridiskās adreses pārrobežu pārcelšanu vai uzņēmumu apvienošanos un ar ko rada Eiropas uzņēmējsabiedrību veidus, nedrīkst novērst vai vājināt valsts līmenī iegūtās tiesības, piemēram, darbinieku līdzdalību valdes līmenī.

| 4.1.4. | EESK ir apspriedusi arī nepieciešamību, balstoties uz jau sasniegtajiem standartiem, konsolidēt ES tiesību aktu noteikumus par darbinieku obligātu līdzdalību un standartizēt informēšanas, uzklausīšanas un līdzdalības definīcijas (21). |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | ES Tiesas judikatūrā nesen apstiprināts, ka, pārveidojot uzņēmumus par Eiropas juridisko formu, piemēram, Eiropas uzņēmējsabiedrību, ir jāņem vērā arī esošie darbinieku iesaistīšanas elementi uzņēmuma līmenī, piemēram, valdes sastāvs (22). Ar ES tiesību aktiem būtu jānodrošina, ka šis elements ir funkcionāli salīdzināmi reglamentēts ES dalībvalstu tiesību aktos. Tas radītu uzticamu un juridiski drošu pamatu visu iesaistīto pušu rīcībai. |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | Lai varētu paaugstināt Eiropas Uzņēmumu padomju darba (EUP) efektivitāti, EESK jau ir apspriedusi uzlabojumus, pirmām kārtām attiecībā uz līdzdalības tiesībām, nepieciešamo resursu nodrošināšanu, izpildes pasākumu pastiprināšanu, definīciju precizēšanu ar mērķi novērst apiešanu un attiecībā uz efektīvām sankcijām pret uzņēmumiem, kas neievēro attiecīgos noteikumus (23). |
| --- | --- |

4.1.6.

| 4.1.7. | Šīs prasības ir atspoguļotas arī nesen pieņemtajā Eiropas Parlamenta rezolūcijā par direktīvu par Eiropas Uzņēmumu padomēm; rezolūcijā Komisija tiek aicināta iesniegt priekšlikumu par EUP direktīvas pārskatīšanu, lai precizētu tās mērķus, definīcijas un procedūras un stiprinātu darba ņēmēju pārstāvju un arodbiedrību tiesības uz informāciju un konsultācijām, it īpaši pārstrukturēšanas procesu laikā (24). EESK uzskata, ka Parlamenta prasības uzlabot EUP direktīvu ir lietderīgas. Komiteja aicina Komisiju laicīgi veikt juridiskus pasākumus, īpašu uzmanību pievēršot pasākumiem, kas veicina Eiropas tiesību efektīvu īstenošanu uzņēmējdarbības praksē. |
| --- | --- |

4.1.7.

4.2.   Prasības attiecībā uz līdzdalību platformu ekonomikas lēmumu pieņemšanā

| 4.2.1. | Platformu ekonomika rada ar darbu saistītas iespējas, izaicinājumus un riskus, kā arī nestabilitāti un nevienlīdzību (25), kas ir izaicinājums demokrātijai darbavietā. Tas it īpaši attiecas kā uz kolektīvās pārstāvības iespējām, tā arī kolektīvo tiesību aizsardzību (26), kas līdz šim ir paredzētas nepastarpināti nodarbinātajiem. Platformu ekonomikā strādājošie – lielā mērā iesācēji un migrējošie darba ņēmēji – bieži saskaras ar lielākām problēmām nekā citi, ja runa ir par darba apstākļiem un atalgojumu, tāpēc, ja ir izpildīti attiecīgie kritēriji, uz viņiem ir jāattiecina darba ņēmēju tiesības un viņu viedoklis ir jāuztver kā daļa no “darba ņēmēju balss” koncepcijas. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | EESK uzskata, ka pašreizējais projekts direktīvai par platformu darbu ir ar lietderīgu mērķi – novērst fiktīvu pašnodarbinātību. Ar direktīvu pierādīšanas pienākums no darba ņēmējiem tiks pārlikts uz platformām un platformās nodarbinātiem darba ņēmējiem tiks nodrošināta darba un sociālo tiesību aizsardzība, tostarp pārstāvības tiesības un vieglāka tiesu iestāžu pieejamība. EESK pieņem zināšanai Komisijas “Pamatnostādnes par ES konkurences tiesību piemērošanu koplīgumiem, kuros paredzēti individuālo pašnodarbināto personu darba nosacījumi”. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | EESK atkārtoti pauž savu iepriekšējo viedokli, ka digitālās platformas kontekstā it īpaši kooperatīvi spēj nodrošināt demokrātiju darbavietā (27). EESK arī atbalsta Eiropas Parlamenta nostāju, ka kooperatīvi varētu būt svarīgs instruments platformu darba augšupējai organizācijai (28). |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Tā kā 55 % no platformās nodarbinātajiem ir jaunieši no neaizsargātas vides, ir ļoti svarīgi viņus izglītot par demokrātiju darbavietā vēl pirms stāšanās darbā, lai viņi varētu īstenot savas tiesības un cīnīties pret diskrimināciju. Līdztekus sociālajiem partneriem svarīga loma var būt pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas darbojas izglītības jomā, un būtu jāatbalsta attiecīgi projekti. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | EESK turpinās sekot līdzi citiem “darba ņēmēju balss” aspektiem platformu ekonomikā un pievērsīs uzmanību pašnodarbinātu platformu darbinieku īpašajai situācijai un darba koplīguma slēgšanas sarunu tvērumam. |
| --- | --- |

4.2.5.

4.3.   “Darba ņēmēju balss” un mākslīgā intelekta (MI) izmantošana, kā arī datu aizsardzība darbavietā

| 4.3.1. | Tā kā MI var būtiski ietekmēt pamattiesības, nediskrimināciju un darba apstākļus, tam jābalstās uz stingra izpildāmu noteikumu pamata, lai darba ņēmējus aizsargātu no negatīvas ietekmes. Tas rada arī jaunus izaicinājumus demokrātijas standartiem darbavietā. Galvenā uzmanība būtu jāpievērš privātuma aizsardzībai un attiecīgo tiesību aktu izpildei. Turklāt ir jānodrošina darbā izmantoto MI algoritmu uzraudzība, izsekošana un kontrole. Tas raisa jautājumu, piemēram, par to, kā jābūt veidotai datu subjektu piekļuvei informācijai, lai izprastu algoritma darbību un ietekmi uz darba organizāciju un darba apstākļiem (29). |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Sociālie partneri būtu jāiesaista visos MI ieviešanas un izmantošanas posmos. Eiropas sociālo partneru 2020. gada jūnija pamatnolīgumā par digitalizāciju ir skaidri uzsvērta arī vajadzība pēc labas prognozēšanas un savlaicīgas darba ņēmēju un viņu pārstāvju iesaistes stratēģiskā līmenī (30). |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Svarīgs mākslīgā intelekta elements ir lielie dati. Tāpēc MI sistēmām ir jāatbilst arī Eiropas Vispārīgās datu aizsardzības regulas (VDAR) principiem. VDAR 88. pantā darba devējiem ir noteikti īpaši pienākumi aizsargāt darba ņēmēju datus. EESK uzskata, ka būtu jāizvērtē, vai, ņemot vērā dinamisko attīstību un pieaugošo datu apstrādes sarežģītību, spēkā esošie noteikumi nav jāuzlabo, lai stiprinātu nepieciešamās aizsardzības tiesības. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | EESK vēlas, lai arodbiedrībām tiek nodrošināta pienācīga digitāla piekļuve uzņēmumiem un to darbiniekiem un tās varētu veidot un veicināt efektīvu sociālo dialogu par mākslīgā intelekta lietošanu darba vietās. Ir jānodrošina, ka ES VDAR praksē netiek izmantota kā šķērslis darba ņēmēju kolektīvo tiesību likumīgai īstenošanai. Ļaunprātīga izmantošana ir jānovērš, piemērojot atbilstošas sankcijas (31). |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Papildus jau pieņemtajiem atzinumiem EESK vēl vairāk padziļinās savu viedokli par mākslīgā interneta ietekmi uz darba pasauli un pievērsīsies arī “darba ņēmēju balsij”. |
| --- | --- |

4.3.5.

4.4.   Līdzdalība pienākumā nodrošināt pienācīgu rūpību uzņēmumu darbībā visā piegādes ķēdē

| 4.4.1. | Eiropas zaļais kurss kā ES ilgtspējīgas izaugsmes stratēģija nozīmē, ka uzņēmumiem ir būtiski ne tikai panākumi ekonomikā, bet arī sociālie un vides mērķi. Tāpēc kopīgajos noteikumos, kas nodrošina, ka korporācijas un to īpašnieki vadās pēc labas korporatīvās pārvaldības principiem, līdzsvarotā veidā būtu jāiekļauj visu attiecīgo ieinteresēto personu loma, tostarp “darba ņēmēju balss”. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Cilvēktiesību un darba tiesību, kā arī vides mērķu ievērošana visā piegādes ķēdē ir svarīgi ilgtspējīgas korporatīvās pārvaldības elementi. Pienācīgas kvalitātes nodarbinātības radīšanai visā pasaulē jākļūst par atzītu mērķi uzņēmējdarbības lēmumu pieņemšanā (32). Tāpēc EESK jau ir atzinusi, ka ES līmenī ir vajadzīgs vienots tiesiskais regulējums attiecībā uz uzņēmumiem (33). Piegādes ķēdēm jāuzņemas lielāka riska pārvaldības daļa, tostarp saistībā ar cilvēktiesību ievērošanu. Tāpēc ir loģiski atbildību par tām uzticēt valdes līmenī. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | EESK atzīmē, ka pienācīgas rūpības īstenošanā un uzraudzībā izšķiroša nozīme var būt ne tikai darba ņēmējiem ar viņu arodbiedrībām un pārstāvības struktūrām, bet arī pilsoniskās sabiedrības ieinteresētajām personām, piemēram, vides organizācijām un cilvēktiesību un patērētāju aizsardzības organizācijām. Tāpēc tā atzinīgi vērtē ierosināto mehānismu ieviešanu, kuru mērķis ir novērtēt un uzraudzīt pienācīgas rūpības ievērošanu uzņēmumu darbībā. Tomēr tā ar bažām norāda, ka dialogs starp sociālajiem partneriem nav paredzēts. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | EESK jau ierosinājusi, ka jāpieņem saistošs tiesiskais regulējums par pienācīgu rūpību un uzņēmumu atbildību, kurā “darba ņēmēju balss” ņemšanai vērā jāpiešķir svarīga nozīme (34). Tā aicina Komisiju pašreizējā lēmumu pieņemšanas procesā ierosinātajā juridiskajā tekstā paredzēt noteikumus par to, ka gan darba ņēmēji, gan pilsoniskās sabiedrības ieinteresētās personas obligāti un efektīvi jāiesaista atbilstīgi to interesēm pienācīgas rūpības nodrošināšanā. |
| --- | --- |

4.4.4.

4.5.   Plašākas pārdomas par demokrātiju darba pasaulē un tieši līdzdalības veidi

| 4.5.1. | Līdzdalīgas vadības pieeja ir svarīga arī jomās ar vāji attīstītiem darbinieku pārstāvības veidiem, piemēram, jaunuzņēmumos, brīvo profesiju uzņēmumos un daudzos MVU. Šai koncepcijai jau tagad ir liela nozīme sociālās ekonomikas uzņēmumos, pirmām kārtām ekonomiski aktīvās pilsoniskās sabiedrības organizācijās un kooperatīvos. EESK veicinās paraugprakses apmaiņu šajā jomā, sevišķi par mijiedarbību starp tiesību aktos paredzēto un arodbiedrību noteikto līdzdalību no darba ņēmēju puses un tiešas līdzdalības veidiem kā līdzdalīgas vadības elementu. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Līdztekus darbavietā nodrošinātai demokrātijai, kuras pamatā ir tiesību akti un/vai sociālais dialogs, pastāv arī citi veiksmīgi darba ņēmēju demokrātiskas līdzdalības veidi, ko ļoti aktīvi izmanto sociālajā ekonomikā, galvenokārt kooperatīvos. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Veidojot reģionālas strukturālās pārmaiņas un izstrādājot zaļo un sociālo kursu, rodas jautājums, kā darbavietā esošos demokrātijas veidus var sasaistīt ar līdzdalības demokrātijas veidiem ārpus uzņēmuma, reģionālajā un vietējā kontekstā iesaistot tādas sabiedrības organizācijas kā vides un sociālās organizācijas. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | Dažādu demokrātijas veidu veiksmīga īstenošana darba pasaulē ir atkarīga arī no visu ieinteresēto personu sadarbības, kas balstīta zināšanās. Pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas reģionālajā vai vietējā līmenī darbojas informācijas, izglītības un iespēju spēcināšanas jomā, pēc vienošanās ar sociālajiem partneriem un vietējām pašvaldībām var atbalstīt šādu sadarbību, veicot mērķorientētus un vietējiem apstākļiem pielāgotus pasākumus. Šajā kontekstā dažu dalībvalstu pilsoniskās sabiedrības organizācijām, tostarp patērētāju un cilvēktiesību organizācijām, var būt papildinoša loma darba ņēmēju iespēju nodrošināšanā un darba devēju mudināšanā uzņemties korporatīvu sociālo atbildību. Šāds atbalsts būtu jāveicina arī ar Eiropas līdzekļiem. |
| --- | --- |

4.5.4.

Briselē, 2023. gada 27. aprīlī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  Komisija nāk klajā ar rīcības plānu sociālās ekonomikas veicināšanai un darbvietu radīšanai – 9.12.2021.

1

(2)  Benchmarking Working Europe 2019, 4. nodaļa.

2

Benchmarking Working Europe 2019

(3)  Ņemot vērā dažādos darba ņēmēju un viņu pārstāvju iesaistīšanas veidus un procedūras dalībvalstīs, šajā atzinumā attiecīgajos gadījumos tiek lietots visaptverošais termins “darba ņēmēju balss” jeb Workers’ Voice.

3

Workers’ Voice

(4)  Līdz ar sociālo partneru iesaistīšanu Eiropas sekundārajiem tiesību aktiem ir pievienotas gandrīz 40 direktīvas, ar ko izveido plašu tiesisko regulējumu darba ņēmēju informēšanai, uzklausīšanai un līdzdalībai; ETUI Facts & Figures (Eiropas Arodbiedrību institūta sagatavots pārskats).

4

ETUI Facts & Figures

(5)  Porto Social Commitment 2021 (Portu sociālā apņemšanās 2021).

5

Porto Social Commitment 2021

(6)  Eiropas Parlamenta ziņojums, A9-0331/2021.

6

(7)  Eiropas Parlamenta rezolūcija, P9_TA/2023, 0028.

7

(8)  Priekšlikums Padomes ieteikumam par sociālā dialoga stiprināšanu Eiropas Savienībā, COM(2023) 38 final, 14. lpp.

8

(9)  Rezolūcijā atzīts “sociālās un solidaritātes ekonomikas ieguldījums pienācīgas kvalitātes nodarbinātībā un iekļaujošā un ilgtspējīgā ekonomikā, starptautisko darba standartu, tostarp pamattiesību ievērošanas darbā, veicināšanā, dzīves apstākļu uzlabošanā visiem un sociālajā inovācijā, tostarp pārkvalifikācijas un prasmju pilnveides jomā.”

9

(10)  OV C 229,31.7.2012., 77. lpp .

10

(11)  OV C 10, 11.1.2021., 14. lpp.

11

(12)  OV C 159, 10.5.2019., 1. lpp., 1.1. punkts.

12

(13)  EESK rezolūcija par Eiropas Jaunatnes gadu, pieņemta 8.12.2021., sk. 2.13. un 2.14. punktu (OV C 100, 16.3.2023., 1. lpp.).

13

(14)  OV C 229, 31.7.2012., 77. lpp., 1.4. punkts un OV C 10, 11.1.2021., 14. lpp., 5.5. punkts.

14

(15)  OV C 286, 16.7.2021., 13. lpp., 1.6. punkts.

15

(16)  OV C 341, 24.8.2021., 23. lpp., 2.6. punkts.

16

(17)  European Company Survey 2019 (Eiropas uzņēmumu aptauja 2019).

17

European Company Survey 2019

(18)  OV C 229, 31.7.2012., 77. lpp., 4.1. punkts, OV C 341, 24.8.2021., 23. lpp., 1.11. punkts, OV C 10, 11.1.2021., 14. lpp., 5.1. punkts, OV C 106, 31.3.2020., 1. lpp.

18

(19)  OV C 341, 24.8.2021., 23. lpp., 1.14. punkts un 3. punkts, OV C 10, 11.1.2021., 14. lpp., OV C 161, 6.6.2013., 35. lpp., 4.2.2. punkts un 4.4.2. punkts.

19

(20)  Eiropas Parlamenta ziņojums, A9-0331/2021.

20

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/38/EK (2009. gada 6. maijs) par to, kā izveidot Eiropas Uzņēmumu padomi vai procedūru darbinieku informēšanai un uzklausīšanai Kopienas mēroga uzņēmumos un Kopienas mēroga uzņēmumu grupās (OV L 122, 16.5.2009., 28. lpp.), un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/14/EK (2002. gada 11. marts), ar ko izveido vispārēju sistēmu darbinieku informēšanai un uzklausīšanai Eiropas Kopienā (OV L 80, 23.3.2002., 29. lpp.), ir jāņem kā etalons; skatīt OV C 161, 6.6.2013., 35. lpp., 1.6. un 4.4.2. punktu.

21

(22)  EST 2022. gada 18. oktobra spriedums C-677/20 (SAP), EST 2017. gada 18. jūlija spriedums C-566/15 (TUI).

22

SAP

TUI

(23)  OV C 10, 11.1.2021., 14. lpp., 1.10. punkts.

23

(24)  Eiropas Parlamenta rezolūcija, P9_TA(2023)0028.

24

(25)  The platform economy and the disruption of the employment relationship (Platformu ekonomika un darba attiecību pārtraukšana).

25

The platform economy and the disruption of the employment relationship

(26)  OV C 290, 29.7.2022., 95. lpp.

26

(27)  OV C 152, 6.4.2022., 38. lpp.

27

(28)  EP ziņojums: Ziņojums par direktīvu par platformu darbu, 39.a apsvērums (jauns).

28

(29)  Labour in the age of AI: why regulation is needed to protect workers (Darbs mākslīgā intelekta ērā: kāpēc ir nepieciešams regulējums darba ņēmēju aizsardzībai).

29

Labour in the age of AI: why regulation is needed to protect workers

(30)  European Social Partners Agreement on Digitalisation.

30

European Social Partners Agreement on Digitalisation

(31)  Eiropas Revīzijas palātas pētījums (2021), Protection Law and the Exercise of collective Labour Rights (Aizsardzības tiesības un kolektīvu darba tiesību izmantošana).

31

Protection Law and the Exercise of collective Labour Rights

(32)  OV C 486, 21.12.2022., 149. lpp., 1.8. un 1.9. punkts.

32

(33)  OV C 486, 21.12.2022., 149. lpp., 1.11. punkts.

33

(34)  OV C 443, 22.11.2022., 81. lpp., 1.7. punkts un OV C 341, 24.8.2021., 23. lpp., 3.10. punkts.

34

---

PIELIKUMS

Turpmāk minētie grozījumi ieguva vismaz vienu ceturto daļu nodoto balsu, taču tika noraidīti debatēs (Reglamenta 74. panta 3. punkts).

3.
  GROZĪJUMS

SOC/746

Demokrātija darbavietā

4.1.3. punkts

Grozīt šādi:

| Specializētās nodaļas atzinums | Grozījums |
| --- | --- |
| EESK, piemēram, ir apspriedusi, vai būtu vajadzīga ES sistēma darbinieku līdzdalībai uzņēmumu stratēģijas veidošanā valdes līmenī, vienlaikus ņemot vērā atšķirības dalībvalstu un uzņēmumu līmenī (1).






  — | Eiropas Parlamenta ziņojumā par demokrātiju darbā (2) ir izklāstīts, kā varētu izstrādāt šādu Eiropas satvaru darba ņēmēju tiesībām uz informāciju, uzklausīšanu un pārstāvību valdē. |

Specializētās nodaļas atzinums

Grozījums

EESK, piemēram, ir apspriedusi, vai būtu vajadzīga ES sistēma darbinieku līdzdalībai uzņēmumu stratēģijas veidošanā valdes līmenī, vienlaikus ņemot vērā atšķirības dalībvalstu un uzņēmumu līmenī (1).

—

Eiropas Parlamenta ziņojumā par demokrātiju darbā (2) ir izklāstīts, kā varētu izstrādāt šādu Eiropas satvaru darba ņēmēju tiesībām uz informāciju, uzklausīšanu un pārstāvību valdē.

| — | Turklāt ir ļoti svarīgi, lai ES tiesiskais regulējums aizsargātu valstīs jau iedibinātās līdzdalības tiesības, it īpaši darbinieku iesaistīšanu uzņēmumu struktūrās.
  ES tiesību akti, kas reglamentē juridiskās adreses pārrobežu pārcelšanu vai uzņēmumu apvienošanos un ar ko rada Eiropas uzņēmējsabiedrību veidus, nedrīkst novērst vai vājināt valsts līmenī iegūtās tiesības, piemēram, darbinieku līdzdalību valdes līmenī. |
| --- | --- |

—

Turklāt ir ļoti svarīgi, lai ES tiesiskais regulējums aizsargātu valstīs jau iedibinātās līdzdalības tiesības, it īpaši darbinieku iesaistīšanu uzņēmumu struktūrās.
  ES tiesību akti, kas reglamentē juridiskās adreses pārrobežu pārcelšanu vai uzņēmumu apvienošanos un ar ko rada Eiropas uzņēmējsabiedrību veidus, nedrīkst novērst vai vājināt valsts līmenī iegūtās tiesības, piemēram, darbinieku līdzdalību valdes līmenī.

EESK, piemēram, ir apspriedusi, vai būtu vajadzīga ES sistēma darbinieku līdzdalībai uzņēmumu stratēģijas veidošanā valdes līmenī, vienlaikus ņemot vērā atšķirības dalībvalstu un uzņēmumu līmenī (1).

| — | Eiropas Parlamenta ziņojumā par demokrātiju darbā (2) ir izklāstīts, kā varētu izstrādāt šādu Eiropas satvaru darba ņēmēju tiesībām uz informāciju, uzklausīšanu un pārstāvību valdē. |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta ziņojumā par demokrātiju darbā (2) ir izklāstīts, kā varētu izstrādāt šādu Eiropas satvaru darba ņēmēju tiesībām uz informāciju, uzklausīšanu un pārstāvību valdē.

| — | Turklāt ir ļoti svarīgi, lai ES tiesiskais regulējums aizsargātu valstīs jau iedibinātās līdzdalības tiesības, it īpaši darbinieku iesaistīšanu uzņēmumu struktūrās. |
| --- | --- |

—

Turklāt ir ļoti svarīgi, lai ES tiesiskais regulējums aizsargātu valstīs jau iedibinātās līdzdalības tiesības, it īpaši darbinieku iesaistīšanu uzņēmumu struktūrās.

Pamatojums

Jebkāda veida korporatīvā līdzdalība ir balstīta uz valsts tiesību aktiem vai praksi, tāpēc Eiropas uzņēmējdarbības tiesībām pašām par sevi nevajadzētu ietekmēt līdzdalības sistēmas. Jebkurā gadījumā varbūtējo problēmu risināšanai nav vajadzīgs jauns ES līmeņa regulējums.

Balsojuma rezultāts:

| Par: | 98 |
| --- | --- |
| Pret: | 130 |
| Atturas: | 20 |

Par:

98

Pret:

130

Atturas:

20

4.
  GROZĪJUMS

SOC/746

Demokrātija darbavietā

4.1.5. punkts

Svītrot punktu

| Specializētās nodaļas atzinums | Grozījums |
| --- | --- |
| ES Tiesas judikatūrā nesen apstiprināts, ka, pārveidojot uzņēmumus par Eiropas juridisko formu, piemēram, Eiropas uzņēmējsabiedrību, ir jāņem vērā arī esošie darbinieku iesaistīšanas elementi uzņēmuma līmenī, piemēram, valdes sastāvs

   (1)

  . Ar ES tiesību aktiem būtu jānodrošina, ka šis elements ir funkcionāli salīdzināmi reglamentēts ES dalībvalstu tiesību aktos. Tas radītu uzticamu un juridiski drošu pamatu visu iesaistīto pušu rīcībai. | |

Specializētās nodaļas atzinums

Grozījums

ES Tiesas judikatūrā nesen apstiprināts, ka, pārveidojot uzņēmumus par Eiropas juridisko formu, piemēram, Eiropas uzņēmējsabiedrību, ir jāņem vērā arī esošie darbinieku iesaistīšanas elementi uzņēmuma līmenī, piemēram, valdes sastāvs

   (1)

  . Ar ES tiesību aktiem būtu jānodrošina, ka šis elements ir funkcionāli salīdzināmi reglamentēts ES dalībvalstu tiesību aktos. Tas radītu uzticamu un juridiski drošu pamatu visu iesaistīto pušu rīcībai.

Pamatojums

Izpētes grupā šis jautājums netika pienācīgi izskatīts, jo juridiskā ziņā tas ir ļoti sarežģīts un ietver vairākus aspektus, kas raksturīgi konkrētām valstīm. Šajā saistībā EESK nav jāizdara secinājumi no EST sprieduma.

Balsojuma rezultāts:

| Par: | 100 |
| --- | --- |
| Pret: | 136 |
| Atturas: | 15 |

Par:

100

Pret:

136

Atturas:

15

5.
  GROZĪJUMS

SOC/746

Demokrātija darbavietā

4.1.7. punkts

Grozīt šādi:

| Specializētās nodaļas atzinums | Grozījums |
| --- | --- |
| Šīs prasības ir atspoguļotas arī nesen pieņemtajā Eiropas Parlamenta rezolūcijā par direktīvu par Eiropas Uzņēmumu padomēm; rezolūcijā Komisija tiek aicināta iesniegt priekšlikumu par EUP direktīvas pārskatīšanu, lai precizētu tās mērķus, definīcijas un procedūras un stiprinātu darba ņēmēju pārstāvju un arodbiedrību tiesības uz informāciju un konsultācijām, it īpaši pārstrukturēšanas procesu laikā (1). EESK
  uzskata, ka
  Parlamenta prasības uzlabot EUP direktīvu
  ir lietderīgas
  . Komiteja aicina Komisiju laicīgi veikt
  juridiskus
  pasākumus, īpašu uzmanību pievēršot pasākumiem, kas veicina Eiropas tiesību efektīvu īstenošanu uzņēmējdarbības praksē. | Šīs prasības ir atspoguļotas arī nesen pieņemtajā Eiropas Parlamenta rezolūcijā par direktīvu par Eiropas Uzņēmumu padomēm; rezolūcijā Komisija tiek aicināta iesniegt priekšlikumu par EUP direktīvas pārskatīšanu, lai precizētu tās mērķus, definīcijas un procedūras un stiprinātu darba ņēmēju pārstāvju un arodbiedrību tiesības uz informāciju un konsultācijām, it īpaši pārstrukturēšanas procesu laikā (1). EESK
  pieņem zināšanai
  Parlamenta prasības uzlabot EUP direktīvu. Komiteja aicina Komisiju laicīgi veikt pasākumus, īpašu uzmanību pievēršot pasākumiem, kas veicina Eiropas tiesību efektīvu īstenošanu uzņēmējdarbības praksē.
  EESK pieņem zināšanai arī to, ka 11. aprīlī Komisija uzsāka pirmā posma apspriešanos ar Eiropas sociālajiem partneriem par iespējamu EUP direktīvas pārskatīšanu, lai apkopotu Eiropas sociālo partneru viedokli par nepieciešamību pēc iespējamas ES rīcības saistībā ar EUP direktīvas pilnveidošanu un tās vispārējo virzienu. Apspriešanās ilgs sešas nedēļas

   (2)

  . |

Specializētās nodaļas atzinums

Grozījums

Šīs prasības ir atspoguļotas arī nesen pieņemtajā Eiropas Parlamenta rezolūcijā par direktīvu par Eiropas Uzņēmumu padomēm; rezolūcijā Komisija tiek aicināta iesniegt priekšlikumu par EUP direktīvas pārskatīšanu, lai precizētu tās mērķus, definīcijas un procedūras un stiprinātu darba ņēmēju pārstāvju un arodbiedrību tiesības uz informāciju un konsultācijām, it īpaši pārstrukturēšanas procesu laikā (1). EESK
  uzskata, ka
  Parlamenta prasības uzlabot EUP direktīvu
  ir lietderīgas
  . Komiteja aicina Komisiju laicīgi veikt
  juridiskus
  pasākumus, īpašu uzmanību pievēršot pasākumiem, kas veicina Eiropas tiesību efektīvu īstenošanu uzņēmējdarbības praksē.

Šīs prasības ir atspoguļotas arī nesen pieņemtajā Eiropas Parlamenta rezolūcijā par direktīvu par Eiropas Uzņēmumu padomēm; rezolūcijā Komisija tiek aicināta iesniegt priekšlikumu par EUP direktīvas pārskatīšanu, lai precizētu tās mērķus, definīcijas un procedūras un stiprinātu darba ņēmēju pārstāvju un arodbiedrību tiesības uz informāciju un konsultācijām, it īpaši pārstrukturēšanas procesu laikā (1). EESK
  pieņem zināšanai
  Parlamenta prasības uzlabot EUP direktīvu. Komiteja aicina Komisiju laicīgi veikt pasākumus, īpašu uzmanību pievēršot pasākumiem, kas veicina Eiropas tiesību efektīvu īstenošanu uzņēmējdarbības praksē.
  EESK pieņem zināšanai arī to, ka 11. aprīlī Komisija uzsāka pirmā posma apspriešanos ar Eiropas sociālajiem partneriem par iespējamu EUP direktīvas pārskatīšanu, lai apkopotu Eiropas sociālo partneru viedokli par nepieciešamību pēc iespējamas ES rīcības saistībā ar EUP direktīvas pilnveidošanu un tās vispārējo virzienu. Apspriešanās ilgs sešas nedēļas

   (2)

  .

Pamatojums

Pastāv acīmredzami atšķirīgi viedokļi par atbalstu Eiropas Parlamenta rezolūcijai un par tās lietderību. Tādēļ – un arī kompromisa labad – EP rezolūciju varētu pieņemt zināšanai. Būtu jānorāda arī uz to, ka 11. aprīlī Komisija uzsāka pirmā posma apspriešanos ar Eiropas sociālajiem partneriem par iespējamu EUP direktīvas pārskatīšanu, lai apkopotu Eiropas sociālo partneru viedokli par nepieciešamību pēc iespējamas ES rīcības saistībā ar EUP direktīvas pilnveidošanu un tās vispārējo virzienu. Apspriešanās ilgs sešas nedēļas.

Balsojuma rezultāts:

| Par: | 86 |
| --- | --- |
| Pret: | 139 |
| Atturas: | 18 |

Par:

86

Pret:

139

Atturas:

18

6.
  GROZĪJUMS

SOC/746

Demokrātija darbavietā

4.4.4. punkts

Grozīt šādi:

| Specializētās nodaļas atzinums | Grozījums |
| --- | --- |
| EESK jau ir ierosinājusi, ka jāpieņem saistošs tiesiskais regulējums par pienācīgu rūpību un uzņēmumu atbildību, kurā “darba ņēmēju balss” ņemšanai vērā
  jāpiešķir
  svarīga nozīme (1).
  Tā aicina Komisiju pašreizējā lēmumu pieņemšanas procesā ierosinātajā juridiskajā tekstā paredzēt noteikumus par to, ka gan darba ņēmēji, gan pilsoniskās sabiedrības ieinteresētās personas obligāti un efektīvi jāiesaista atbilstīgi to interesēm pienācīgas rūpības nodrošināšanā. | EESK jau ir ierosinājusi, ka jāpieņem saistošs tiesiskais regulējums par pienācīgu rūpību un uzņēmumu atbildību, kurā “darba ņēmēju balss” ņemšanai vērā
  būs
  svarīga nozīme (1). |

Specializētās nodaļas atzinums

Grozījums

EESK jau ir ierosinājusi, ka jāpieņem saistošs tiesiskais regulējums par pienācīgu rūpību un uzņēmumu atbildību, kurā “darba ņēmēju balss” ņemšanai vērā
  jāpiešķir
  svarīga nozīme (1).
  Tā aicina Komisiju pašreizējā lēmumu pieņemšanas procesā ierosinātajā juridiskajā tekstā paredzēt noteikumus par to, ka gan darba ņēmēji, gan pilsoniskās sabiedrības ieinteresētās personas obligāti un efektīvi jāiesaista atbilstīgi to interesēm pienācīgas rūpības nodrošināšanā.

EESK jau ir ierosinājusi, ka jāpieņem saistošs tiesiskais regulējums par pienācīgu rūpību un uzņēmumu atbildību, kurā “darba ņēmēju balss” ņemšanai vērā
  būs
  svarīga nozīme (1).

Pamatojums

Šis grozījums precīzāk pamato EESK atzinumu mērķi saistībā ar uzņēmumu pienācīgu rūpību attiecībā uz ilgtspēju.

Tā kā Komisijas priekšlikums par pienācīgu rūpību vēl nav pieņemts un atrodas likumdošanas procesā, EESK reakcija nav lietderīga. Kas attiecas uz teikumu, kurā aicināts juridiskajā tekstā paredzēt noteikumus par obligātu iesaistīšanu, tā saturu nevar atbalstīt, jo tā būtu iejaukšanās uzņēmuma vadības un īpašnieku atbildībā.

Balsojuma rezultāts:

| Par: | 89 |
| --- | --- |
| Pret: | 148 |
| Atturas: | 11 |

Par:

89

Pret:

148

Atturas:

11

1.
  GROZĪJUMS

SOC/746

Demokrātija darbavietā

1.6. punkts

Grozīt šādi:

| Specializētās nodaļas atzinums | Grozījums |
| --- | --- |
| Eiropas Uzņēmumu padomes gadu desmitiem ir sniegušas pozitīvu ieguldījumu uzņēmumu ilgtermiņa ekonomisko, sociālo un ekoloģisko mērķu sasniegšanā.
  Lai
  palielinātu to potenciālu un
  paaugstinātu to
  efektivitāti,
  būtiski jāuzlabo to līdzdalības tiesības
  un
  resursu nodrošinājums. Tas arī nozīmē, ka Eiropas Uzņēmumu padomju līdzdalības tiesību apiešana vai pārkāpšana ir efektīvi jāsoda un jāuzlabo tiesu iestāžu pieejamība
  . Šajā saistībā EESK
  atzinīgi vērtē
  neseno Eiropas Parlamenta rezolūciju attiecībā uz direktīvas par Eiropas Uzņēmumu padomēm pārskatīšanu un aicina Komisiju
  savlaicīgi
  veikt
  juridiskus
  pasākumus. | Eiropas Uzņēmumu padomes gadu desmitiem ir sniegušas pozitīvu ieguldījumu uzņēmumu ilgtermiņa ekonomisko, sociālo un ekoloģisko mērķu sasniegšanā.
  EESK uzskata: lai
  palielinātu to potenciālu un efektivitāti,
  ir jāturpina veicināt pienācīgu izpildi un norādījumus, pamatojoties uz praktiskiem instrumentiem, piemēram, salīdzinošo novērtēšanu iepretī paraugpraksei
  . Šajā saistībā EESK
  pieņem zināšanai
  neseno Eiropas Parlamenta rezolūciju attiecībā uz direktīvas par Eiropas Uzņēmumu padomēm pārskatīšanu un aicina Komisiju veikt
  piemērotus
  pasākumus
  , lai veicinātu pienācīgu un savlaicīgu direktīvas izpildi
  .


  EESK pieņem zināšanai arī to, ka 11. aprīlī Komisija uzsāka pirmā posma apspriešanos ar Eiropas sociālajiem partneriem par iespējamu EUP direktīvas pārskatīšanu, lai apkopotu Eiropas sociālo partneru viedokli par nepieciešamību pēc iespējamas ES rīcības saistībā ar EUP direktīvas pilnveidošanu un tās vispārējo virzienu. Apspriešanās ilgs sešas nedēļas

   (1)

  . |

Specializētās nodaļas atzinums

Grozījums

Eiropas Uzņēmumu padomes gadu desmitiem ir sniegušas pozitīvu ieguldījumu uzņēmumu ilgtermiņa ekonomisko, sociālo un ekoloģisko mērķu sasniegšanā.
  Lai
  palielinātu to potenciālu un
  paaugstinātu to
  efektivitāti,
  būtiski jāuzlabo to līdzdalības tiesības
  un
  resursu nodrošinājums. Tas arī nozīmē, ka Eiropas Uzņēmumu padomju līdzdalības tiesību apiešana vai pārkāpšana ir efektīvi jāsoda un jāuzlabo tiesu iestāžu pieejamība
  . Šajā saistībā EESK
  atzinīgi vērtē
  neseno Eiropas Parlamenta rezolūciju attiecībā uz direktīvas par Eiropas Uzņēmumu padomēm pārskatīšanu un aicina Komisiju
  savlaicīgi
  veikt
  juridiskus
  pasākumus.

Eiropas Uzņēmumu padomes gadu desmitiem ir sniegušas pozitīvu ieguldījumu uzņēmumu ilgtermiņa ekonomisko, sociālo un ekoloģisko mērķu sasniegšanā.
  EESK uzskata: lai
  palielinātu to potenciālu un efektivitāti,
  ir jāturpina veicināt pienācīgu izpildi un norādījumus, pamatojoties uz praktiskiem instrumentiem, piemēram, salīdzinošo novērtēšanu iepretī paraugpraksei
  . Šajā saistībā EESK
  pieņem zināšanai
  neseno Eiropas Parlamenta rezolūciju attiecībā uz direktīvas par Eiropas Uzņēmumu padomēm pārskatīšanu un aicina Komisiju veikt
  piemērotus
  pasākumus
  , lai veicinātu pienācīgu un savlaicīgu direktīvas izpildi
  .


  EESK pieņem zināšanai arī to, ka 11. aprīlī Komisija uzsāka pirmā posma apspriešanos ar Eiropas sociālajiem partneriem par iespējamu EUP direktīvas pārskatīšanu, lai apkopotu Eiropas sociālo partneru viedokli par nepieciešamību pēc iespējamas ES rīcības saistībā ar EUP direktīvas pilnveidošanu un tās vispārējo virzienu. Apspriešanās ilgs sešas nedēļas

   (1)

  .

Pamatojums

Direktīva par Eiropas Uzņēmumu padomēm, kuru pārstrādāja 2009. gadā, atbilst paredzētajam mērķim, un nav vajadzības uzsākt ilgstošu un apgrūtinošu juridisku pārskatīšanu. Tā vietā labas sadarbības garā ar kopīgiem sociālo partneru centieniem, piemēram, izstrādājot prakses kodeksu, varētu uzlabot direktīvas izpildi. Būtu jānorāda arī uz to, ka 11. aprīlī Komisija uzsāka pirmā posma apspriešanos ar Eiropas sociālajiem partneriem par iespējamu EUP direktīvas pārskatīšanu, lai apkopotu Eiropas sociālo partneru viedokli par nepieciešamību pēc iespējamas ES rīcības saistībā ar EUP direktīvas pilnveidošanu un tās vispārējo virzienu. Apspriešanās ilgs sešas nedēļas.

Balsojuma rezultāts: saistīts ar 5. grozījumu

2.
  GROZĪJUMS

SOC/746

Demokrātija darbavietā

1.11. punkts

Grozīt šādi:

| Specializētās nodaļas atzinums | Grozījums |
| --- | --- |
| EESK tomēr pauž nožēlu par to, ka uzņēmumu valžu līmenī nav atzīts, ka darba ņēmēju līdzdalība lēmumu pieņemšanā ir svarīgs ilgtspējīgas korporatīvās pārvaldības elements. Tāpēc EESK uzskata, ka jāiegulda pienācīgi centieni, lai, ņemot vērā atšķirības starp dalībvalstīm,
  izveidotu saskaņotu sistēmu
  darbinieku līdzdalībai valdēs
  un lai nodrošinātu, ka Eiropas uzņēmējdarbības tiesības nenoved nedz pie izvairīšanās no darba ņēmēju iesaistīšanas uzņēmumu pārvaldībā dalībvalstīs, nedz tās vājināšanās
  . | EESK tomēr pauž nožēlu par to, ka uzņēmumu valžu līmenī nav atzīts, ka darba ņēmēju līdzdalība lēmumu pieņemšanā ir svarīgs ilgtspējīgas korporatīvās pārvaldības elements. Tāpēc EESK uzskata, ka jāiegulda pienācīgi centieni, lai, ņemot vērā atšķirības starp dalībvalstīm,
  sniegtu atbalstu
  darbinieku līdzdalībai valdēs. |

Specializētās nodaļas atzinums

Grozījums

EESK tomēr pauž nožēlu par to, ka uzņēmumu valžu līmenī nav atzīts, ka darba ņēmēju līdzdalība lēmumu pieņemšanā ir svarīgs ilgtspējīgas korporatīvās pārvaldības elements. Tāpēc EESK uzskata, ka jāiegulda pienācīgi centieni, lai, ņemot vērā atšķirības starp dalībvalstīm,
  izveidotu saskaņotu sistēmu
  darbinieku līdzdalībai valdēs
  un lai nodrošinātu, ka Eiropas uzņēmējdarbības tiesības nenoved nedz pie izvairīšanās no darba ņēmēju iesaistīšanas uzņēmumu pārvaldībā dalībvalstīs, nedz tās vājināšanās
  .

EESK tomēr pauž nožēlu par to, ka uzņēmumu valžu līmenī nav atzīts, ka darba ņēmēju līdzdalība lēmumu pieņemšanā ir svarīgs ilgtspējīgas korporatīvās pārvaldības elements. Tāpēc EESK uzskata, ka jāiegulda pienācīgi centieni, lai, ņemot vērā atšķirības starp dalībvalstīm,
  sniegtu atbalstu
  darbinieku līdzdalībai valdēs.

Pamatojums

ES līmenī pastāv visaptverošs tiesiskais regulējums darba ņēmēju informēšanai un uzklausīšanai, tomēr līdzdalības sistēmu pamatā ir valstu tiesiskais regulējums un dziļi iesakņojušās tradīcijas. ES līmeņa regulējums apdraudētu un kavētu valstu iekšējās norises, kā arī iejauktos valstu uzņēmējdarbības tiesību sistēmās. Šī ir joma, kurā labākais risinājums – arī korporatīvās pārvaldības kontekstā – ir nevis regulējums, bet gan, piemēram, paraugprakses apmaiņa un citi informācijas izplatīšanas paņēmieni.

Jebkāda veida korporatīvā līdzdalība ir balstīta uz valsts tiesību aktiem vai praksi, tāpēc Eiropas uzņēmējdarbības tiesībām pašām par sevi nevajadzētu ietekmēt līdzdalības sistēmas. Jebkurā gadījumā varbūtējo problēmu risināšanai nav vajadzīgs jauns ES līmeņa regulējums.

Balsojuma rezultāts: saistīts ar 3. grozījumu

---

(1)  OV C 341, 24.8.2021., 23. lpp., 1.14. punkts un 3. punkts, OV C 10, 11.1.2021., 14. lpp., OV C 161, 6.6.2013., 35. lpp., 4.2.2. punkts un 4.4.2. punkts.

(2)  Eiropas Parlamenta ziņojums, A9-0331/2021.

(1)  OV C 341, 24.8.2021., 23. lpp., 1.14. punkts un 3. punkts, OV C 10, 11.1.2021., 14. lpp., OV C 161, 6.6.2013., 35. lpp., 4.2.2. punkts un 4.4.2. punkts.

(2)  Eiropas Parlamenta ziņojums, A9-0331/2021.

(1)  
  EST 2022. gada 18. oktobra spriedums C-677/20 (SAP), EST 2017. gada 18. jūlija spriedums C-566/15 (TUI).

(1)  Eiropas Parlamenta rezolūcija, P9_TA(2023)0028.

(1)  Eiropas Parlamenta rezolūcija, P9_TA(2023)0028.

(2)  
  Pirmā posma apspriešanās ar sociālajiem partneriem (europa
  .
  eu).

(1)  OV C 443, 22.11.2022., 81. lpp., 1.7. punkts un OV C 341, 24.8.2021., 23. lpp., 3.10. punkts.

(1)  OV C 443, 22.11.2022., 81. lpp., 1.7. punkts un OV C 341, 24.8.2021., 23. lpp., 3.10. punkts.

(1)  
  Pirmā posma apspriešanās ar sociālajiem partneriem (europa
  .
  eu).

---

| 29.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 228/58 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 228/58

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Sociālās nelīdzsvarotības novēršanas procedūra”

(izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Spānijas pieprasījuma)

(2023/C 228/07)

| Ziņotāja: | Justyna Kalina OCHĘDZAN |
| --- | --- |

Ziņotāja:

Justyna Kalina OCHĘDZAN

| Padomes prezidentvalsts Spānijas pieprasījums | Vēstule, 27.7.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants
  Izpētes atzinums |
| Atbildīgā specializēta nodaļa | Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 3.4.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 27.4.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 578 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 234/7/5 |

Padomes prezidentvalsts Spānijas pieprasījums

Vēstule, 27.7.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Izpētes atzinums

Atbildīgā specializēta nodaļa

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

3.4.2023.

Pieņemts plenārsesijā

27.4.2023.

Plenārsesija Nr.

578

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

234/7/5

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) uzskata, ka Eiropas Savienībai un dalībvalstīm būtu jāattīstās ekonomiski, sociāli un vidiski ilgtspējīgā veidā, lai šajās trijās dimensijās panāktu augšupēju konverģenci un augstu cilvēktiesību ievērošanas līmeni. Šādas kopīgas attīstības panākšana ir saistīta ar daudziem izaicinājumiem. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK norāda, ka daudzējādu krīžu situācijā un iespējamo turpmāko krīžu kontekstā ir jāpārskata ES sociālās pārvaldības instrumentu klāsts, lai panāktu augšupēju sociālo konverģenci un samazinātu nevienlīdzību. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Daudzējādās krīzes un to ilgtermiņa sekas Eiropas Savienībā apdraud augšupēju sociālo konverģenci, un fiskālā un makroekonomiskā pārvaldība, kā arī vidiskā pārvaldība ir labāk izvērstas un savstarpēji koordinētākas nekā sociālā pārvaldība. EESK uzskata, ka sociālās nelīdzsvarotības novēršanas procedūra (SNNP) ir iespēja uzlabot valstu centienu koordināciju, lai panāktu augšupēju sociālo konverģenci. Tam būtu jāveicina arī labāka pašreizējās pārvaldības struktūras izmantošana Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK iesaka kā daļu no ES un dalībvalstu integrētās politikas koordinācijas sistēmas Eiropas pusgada ietvaros ieviest SNNP un turpināt to pilnveidot. Ir svarīgi, lai SNNP papildinātu pašreizējos uzraudzības procesus un instrumentus un sniegtu skaidru pievienoto vērtību augšupējas sociālās konverģences veicināšanā. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Labākais veids, kā ieviest SNNP, ir pakāpeniska pieeja, kura, vajadzības gadījumā, balstās uz jau esošām sociālo rezultātu uzraudzības procedūrām un sistēmām, kuru pamatā ir Eiropas sociālo tiesību pīlārs un tā rīcības plāns, un ir integrēta šādās procedūrās un sistēmās. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK ierosina sociālās nelīdzsvarotības gadījumus definēt kā kritiskas situācijas, kas apzinātas sociālo rezultātu pārskatā, un kā acīmredzamas atkāpes no virzības uz Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plāna mērķu sasniegšanu. Būtu jāuzlabo sociālo rezultātu novērtēšanas metodikas kvalitāte, lai pilnībā ņemtu vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāra principus un vairāku gadu tendences. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK iesaka SNNP integrēt Eiropas pusgadā, precīzāk, visos tā dažādajos posmos. Lai apzinātu un novērstu sociālo nelīdzsvarotību, Komisijai un Padomei būtu jāizmanto vienotais nodarbinātības ziņojums, valstu ziņojumi un ad hoc padziļinātie pārskati. Konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos atsevišķā preambulas punktā un pašos ieteikumos būtu jāņem vērā sociālā nelīdzsvarotība, kas aprakstīta valsts ziņojumā. Ieteikumos būtu jāmudina dalībvalstis īstenot konkrētas reformas, kuras saskaņā ar Komisijas analīzi, kā arī dalībvalstu, valstu sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju novērtējumiem var vislabāk sekmēt situācijas uzlabošanos tajās jomās, kas atzītas par kritiskām. Reaģējot uz to, pēc apspriešanās ar sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām attiecīgajai dalībvalstij būtu jāierosina iniciatīvas un reformas, kas īstenojamas, lai uzlabotu konstatētās kritiskās situācijas. Lai nodrošinātu pareizo līdzsvaru starp ekonomikas, sociālo un budžeta dimensiju, šādā plānā varētu iekļaut arī novērtējumu par iekļauto iniciatīvu un attiecīgās dalībvalsts īstenotās makroekonomikas un budžeta politikas saskaņotību. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Eiropas Komisijai un dalībvalstīm būtu jāapsver iespēja panākt, ka noteikumi par to, kā piešķirami pašreizējie līdzekļi (tostarp ESI fondi, ANM un citi fondi), kļūst elastīgāki, lai tos varētu ātri pielāgot tagadējām sabiedrības problēmām un kritiskām situācijām, kas konstatētas SNNP īstenošanā. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Vispārīgas piezīmes

| 2.1. | Šis atzinums ir atbilde uz prezidentvalsts Spānijas pieprasījumu EESK izstrādāt izpētes atzinumu par sociālās nelīdzsvarotības novēršanas procedūru (SNNP). EESK uzdevums ir atbildēt uz šādiem jautājumiem: (i) Kādā veidā, pēc EESK domām, vislabāk izstrādāt SNNP, lai tas būtu īpašs mehānisms sociālās nevienlīdzības atklāšanai un uzraudzībai Eiropas Savienībā? (ii) Kā vislabāk integrēt SNNP pašreizējā institucionālajā struktūrā un Eiropas pusgada shēmā un samazināt administratīvo slogu, ko radītu tā varbūtēja ieviešana? (iii) Kā Eiropas sociālo tiesību pīlāru var sasaistīt ar uzraudzības sistēmu, kas izveidota SNNP ietvaros? (iv) Kā pašreizējo ekonomikas pārvaldības procesu var izmantot, lai stiprinātu Eiropas pusgada makroekonomisko un sociālo aspektu konsekvenci un saskaņotību? |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Lai panāktu taisnīgu zaļo un digitālo pārkārtošanos un mazinātu Covid-19 pandēmijas negatīvās sekas, Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm būtu jāpievērš īpaša uzmanība sociālās nevienlīdzības cēloņiem un jācenšas atrast līdzsvaru starp ekonomisko attīstību un sociālo attīstību, kura veicina sociāli iekļaujošu izaugsmi, pamatojoties uz Eiropas sociālo tiesību pīlāra principiem (1). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Portu sociālajā samitā 2021. gada maijā Beļģija un Spānija ierosināja paplašināt pārskatīto sociālo rezultātu pārskatu (social scoreboard), iekļaujot tajā brīdināšanas mehānismu, kas ļautu īstenot turpmākus pasākumus un sākt diskusijas Komisijas un ministru līmenī, pamatojoties uz brīdināšanas mehānisma ziņojumā (BMZ) ietverto pieeju makroekonomikas nelīdzsvarotībai (2). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Diskusija ar mērķi stiprināt Eiropas pusgada sociālo dimensiju, ieviešot sociālās nelīdzsvarotības novēršanas procedūru (SNNP), turpinājās Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju tiesību aizsardzības (EPSCO) padomē 2021. gada oktobrī un decembrī, un prezidentvalsts Francija to iekļāva debatēs un darba kārtībā 2022. gada pirmajā pusē. Diskusiju secinājumi tika apspriesti EPSCO padomē 2022. gada jūnijā. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanas ietvaros ES un dalībvalstis ir vienojušās par Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānu ar trim pamatmērķiem un atbalsta mērķiem. Katra dalībvalsts ir arī noteikusi savus mērķus šajā jomā. Turklāt to, kā dalībvalstīs tiek īstenots Eiropas sociālo tiesību pīlārs, uzrauga, izmantojot sociālo rezultātu pārskata (3) metodiku ar pamatrādītājiem un palīgrādītājiem. Pamatojoties uz uzraudzību, tiek noteikta dalībvalstu nostāja attiecībā pret vidējo lielumu jomās, uz kuram attiecas rādītāji. Tie ļauj noteikt Eiropas sociālo tiesību pīlāra jomas, kurās konkrētās valstīs ir nepieciešama rīcība (sociāli kritiskas situācijas). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Eiropas pusgads (4) ir process, kurā tiek koordinēta ES politika un dalībvalstu politika attiecībā uz ekonomisko, sociālo un vidisko mērķu sasniegšanas instrumentiem. Pusgadā ir ņemts vērā arī Eiropas sociālo tiesību pīlārs, tā rīcības plāns un sociālo rezultātu uzraudzība. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Virzība uz augšupēju sociālo konverģenci

| 3.1. | EESK uzskata, ka daudzējādu krīžu, iespējamo turpmāko krīžu, kā arī ekonomiskās un sociālās nelīdzsvarotības kontekstā būtu jāpārskata ES sociālās pārvaldības instrumentu klāsts, lai panāktu augšupēju sociālo konverģenci un samazinātu nevienlīdzību (5). 2022. gadā vairāk eiropiešu nepiekrita vai stingri nepiekrita apgalvojumam, ka cilvēki saņem to, ko viņi ir pelnījuši savā valstī (37 %), nekā piekrita (35 %) (6). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESK uzskata, ka vienlaicīga ekonomikas, sociālo un vidisko mērķu sasniegšana visaptverošas augšupējas konverģences ietvaros ir liels izaicinājums. Pēdējos gados ir pilnveidotas fiskālās un makroekonomiskās pārvaldības procedūras, vidiskās pārvaldības procedūras siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai, kā arī izvērsta to savstarpējā koordinācija. Salīdzinot ar progresu minētajās jomās un koordināciju starp tām, ES pārvaldības sociālā dimensija ir vājāk attīstīta. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Enerģētikas, migrācijas, militārās un klimata krīzes laikā, kā arī pēc Covid-19 krīzes Eiropai ir vajadzīga spēcīga ekonomiskā un sociālā līderība gan ES, gan dalībvalstu līmenī. Tāpēc EESK iesaka īstenot SNNP kā uzraudzības un koordinācijas mehānismu, kas palīdzētu sasniegt sociālos un ekonomiskos mērķus un vienlaikus veicinātu sociālo konverģenci visā ES. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Eiropas Komisijai un dalībvalstīm būtu jāapsver iespēja panākt, ka pašreizējie noteikumi par to, kā piešķirami līdzekļi (tostarp ESI fondi, ANM un citi fondi), kļūst elastīgāki, lai tos varētu ātri pielāgot tagadējām sabiedrības problēmām un kritiskām situācijām, kas konstatētas arī SNNP īstenošanā. Covid-19, karš Ukrainā, dzīves dārdzības krīze, kā arī klimata un migrācijas krīze liek dalībvalstīm un, attiecīgos gadījumos, Eiropas Savienībai reaģēt uz krīžu un jaunu atstumtības veidu ilgtermiņa sekām. 93 % eiropiešu uzskata, ka dzīves dārdzības pieaugums pašlaik ir vissteidzamāk risināmais jautājums, un 82 % uzskata, ka visakūtākā problēma ir nabadzība un sociālā atstumtība (7). Cita Eirobarometra aptauja liecina: 78 % eiropiešu uzskata, ka būtu jāpalielina kopējie publiskie izdevumi svarīgākajiem sociālās politikas pasākumiem (8). |
| --- | --- |

3.4.

4.   Atbildes uz prezidentvalsts Spānijas jautājumiem

| 4.1. | EESK ierosina sociālās nelīdzsvarotības gadījumus definēt kā kritiskas situācijas, kas apzinātas sociālo rezultātu pārskatā, un kā acīmredzamas atkāpes no virzības uz Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plāna mērķu sasniegšanu. Būtu jāuzlabo sociālo rezultātu novērtēšanas metodikas kvalitāte, lai pilnībā ņemtu vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāra principus un vairāku gadu tendences. Vērtējot progresu Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plāna mērķu sasniegšanā, būtu jāņem vērā tikai uzticami un salīdzināmi rādītāji. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESK iesaka kā daļu no ES un dalībvalstu integrētās politikas koordinācijas sistēmas Eiropas pusgada ietvaros ieviest SNNP un turpināt to pilnveidot. Ir svarīgi, lai SNNP papildinātu pašreizējos uzraudzības procesus un instrumentus un sniegtu skaidru pievienoto vērtību augšupējas sociālās konverģences veicināšanā. Tajā pašā laikā ir jāizvairās no nevajadzīga administratīvā sloga, lai dalībvalstīs nodrošinātu atbildības sajūtu un apņemšanos. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | SNNP ir procedūra, kuras mērķis ir uzlabot koordināciju starp ES un dalībvalstīm, lai panāktu augšupēju sociālo konverģenci saskaņā ar Eiropas sociālo tiesību pīlāra principiem. EESK pieņem, ka šī procedūra jau daļēji tiek īstenota saistībā ar Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānu un tā 2030. gada mērķiem, kā arī sociālo rezultātu uzraudzību. Tomēr EESK pauž bažas, ka šo mērķu sasniegšanu kavēs sociālo investīciju un reformu trūkums tajās dalībvalstīs, kuras sociālo rezultātu pārskatā atzītas par kritiskām sociālās situācijas ziņā. Šīs situācijas apdraud Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plāna mērķu īstenošanu un augšupēju sociālo konverģenci, tāpēc tām būtu jāpievērš īpaša uzmanība SNNP ietvaros. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESK uzskata, ka SNNP nozīmei jābūt tādai pašai, kāda ir Stabilitātes un izaugsmes paktam (SIP) vai makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūrai (MNNP). Efektīvāk izmantojot esošos procesus un veidus, kā izmērīt sociālo konverģenci, un vajadzības gadījumā izstrādājot jaunus SNNP, var vēl vairāk uzlabot to, kas jau ir sasniegts sociālās pārvaldības jomā. MNNP un SNNP būtu jāsaskaņo, un tās nedrīkstētu pārklāties. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESK vēlas vērst uzmanību uz to, ka Eiropas Savienībai un dalībvalstīm ir atšķirīgas kompetences attiecībā uz sociālās politikas veidošanu nodarbinātības, izglītības, veselības aprūpes un sociālās aizsardzības jomā, uz ko attiecas Eiropas sociālo tiesību pīlārs. Šajā jomā galvenā kompetence un atbildība ir dalībvalstīm, ar to saprotot valdības un pašvaldības, kā arī dažādas ieinteresētās personas, piemēram, arodbiedrības, darba devēju organizācijas un pilsoniskās sabiedrības organizācijas. Tā kā ES un dalībvalstu kompetences ir dalītas, Eiropas Savienība kohēzijas politikas un tās sociālo prioritāšu ietvaros šajās jomās īsteno daudzas koordinējošas, regulatīvas un finansiāla rakstura iniciatīvas. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESK uzskata, ka pašreizējā ES tiesiskā situācija ļauj īstenot SNNP. Tas nozīmē, ka Eiropas Savienībai ir jāveic sabiedrībai svarīgi uzdevumi un var to īstenot ar deklarācijām (Eiropas sociālo tiesību pīlārs un rīcības plāns), ieteikumiem un finanšu instrumentiem (piem., kohēzijas politikas sociālie nosacījumi un sociālās prioritātes), kā arī ar koordinācijas instrumentiem (Eiropas pusgads un sociālo rezultātu uzraudzība, kuru pamatā ir Eiropas sociālo tiesību pīlārs). Šajā pieejā ir ņemtas vērā konkrētās kompetences dažādos līmeņos, kā arī dažādu ieinteresēto personu, t. i., darba devēju organizāciju, arodbiedrību un pilsoniskās sabiedrības organizāciju, loma. Ar SNNP var atbalstīt politikas veidotāju centienus panākt augšupēju sociālo konverģenci un samazināt nevienlīdzību. Būtu jāņem vērā attiecīgie sociālie aspekti, ko kopīgi noteikušas dalībvalstis un dažādas ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Ja SNNP būs labi saskaņota ar jau esošajiem mehānismiem, piemēram, Eiropas pusgadu un it īpaši sociālo rezultātu pārskatu, tā var palīdzēt stiprināt līdzšinējos sasniegumus, proti, Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānu un sociālo rezultātu uzraudzību, pamatojoties uz Eiropas sociālo tiesību pīlāru. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Ņemot vērā iepriekš minētos nosacījumus, EESK uzskata, ka izmaiņu ieviešana principos, pēc kuriem Eiropas Komisija vadās, Eiropas pusgada ietvaros sagatavojot vienoto nodarbinātības ziņojumu, valstu ziņojumus un konkrētām valstīm adresētos ieteikumus, būtu pirmais solis SNNP izvēršanā. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Vienotajā nodarbinātības ziņojumā un valstu ziņojumos būtu jāiekļauj atsevišķa apakšnodaļa par sociālo nelīdzsvarotību, kas apdraud augšupēju sociālo konverģenci; šajā apakšnodaļā jāanalizē jomas, kas sociālo rezultātu pārskata uzraudzības ietvaros ir atzītas par kritiskām. Tāpēc tas attieksies tikai uz tām dalībvalstīm, kurās šādas jomas ir konstatētas. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EESK iesaka SNNP integrēt Eiropas pusgadā, precīzāk, visos tā dažādajos posmos. Lai apzinātu un novērstu sociālo nelīdzsvarotību, Komisijai un Padomei būtu jāizmanto vienotais nodarbinātības ziņojums, valstu ziņojumi un ad hoc padziļinātie pārskati. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos atsevišķā preambulas punktā un pašos ieteikumos būtu jāņem vērā sociālā nelīdzsvarotība, kas aprakstīta valsts ziņojumā. Ieteikumos būtu jāmudina dalībvalstis īstenot konkrētas reformas, kuras saskaņā ar Komisijas analīzi, kā arī dalībvalstu, valstu sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju novērtējumiem var vislabāk sekmēt situācijas uzlabošanos tajās jomās, kas atzītas par kritiskām. Reaģējot uz to, attiecīgajai dalībvalstij pēc apspriešanās ar sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām būtu jāierosina iniciatīvas un reformas, kas īstenojamas, lai uzlabotu konstatētās kritiskās situācijas. Lai nodrošinātu pareizo līdzsvaru starp ekonomikas, sociālo un budžeta dimensiju, šādā iniciatīvu un reformu plānā varētu ietvert arī novērtējumu par iekļauto iniciatīvu un attiecīgās dalībvalsts īstenotās makroekonomikas un budžeta politikas saskaņotību. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Lai nodrošinātu pārredzamību un ietekmi uz situāciju dalībvalstīs, Eiropas Savienībai būtu jāīsteno jauni un labāk finansēti instrumenti, kas ļautu SNNP un Eiropas pusgada ieteikumus tieši paziņot dalībvalstu iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Lai novērstu lejupēju konverģenci, dalībvalstīm, uz kurām attiecas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra, vajadzētu pieņemt reformu un investīciju plānu tajās jomās, kas atzītas par kritiskām. Šādā situācijā attiecīgajām dalībvalstīm, vienojoties ar Komisiju, vajadzētu būt tiesībām pārskatīt citu fondu, tostarp attiecīgos gadījumos ANM, izdevumu plānus. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Iepriekš ierosinātā pieeja kā pirmais solis SNNP izstrādē nozīmē vismazāko iespējamo slogu gan Eiropas Savienībai, gan dalībvalstīm papildu analītiskā un administratīvā darba ziņā. Tajā nav ierosināts papildu ziņošanas pienākums visām dalībvalstīm, kā arī nav pievienotas jaunas uzraudzības un ziņošanas procedūras papildus tām, kas jau ieviestas. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Pašreizējā sociālo rezultātu uzraudzības sistēma, kas izstrādāta Eiropas sociālo tiesību pīlāra vajadzībām, jau ir izveidota, un tās pamatā ir sarežģīta metodika liela rādītāju kopuma interpretēšanai. Šie rādītāji atbilst galvenajām Eiropas sociālo tiesību pīlāra jomām. Tiek uzraudzīts arī progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plāna mērķu īstenošanā. SNNP būtu jāiekļauj pašreizējā Eiropas pusgada procesā un jāizmanto esošie rādītāji (sociālo rezultātu pārskats). |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Nākamajā SNNP ieviešanas posmā būtu attiecīgi jāizstrādā mērījumu un rādītāju tvērums saskaņā ar sociālās nelīdzsvarotības definīciju, kas pieņemta augšupējas sociālās konverģences kontekstā. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Turpmākajās analīzēs un apspriedēs par SNNP būtu jāiekļauj atbildes uz jautājumiem par to, cik lielā mērā sociālo rezultātu uzraudzības rādītāji atbilst visiem Eiropas sociālo tiesību pīlāra principiem, kā arī par to, cik lielā mērā un kādā veidā jomas, kas atzītas par kritiskām, kavē augšupēju sociālo konverģenci. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Dalībvalstu vispārējais stāvoklis, tostarp ekonomiskajā dimensijā, būtiski ietekmē to sociālo problēmu mērogu un dinamiku, kas skar iedzīvotājus, un tādējādi arī augšupēju sociālo konverģenci. Ja labi ekonomiskie rādītāji ir priekšnoteikums labiem sociālajiem rezultātiem, koordinācijas mehānismi, kas nodrošina ekonomiskos rādītājus (Stabilitātes un izaugsmes pakts un makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūra), būs izšķiroši svarīgi sociālajiem rezultātiem. Pirmais solis, ko EESK ierosināja SNNP izvēršanā, ņem vērā iepriekš minēto pieeju, kas veido fiskālās un makroekonomiskās pārvaldības loģiku Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

4.18.

5.   Ar SNNP izvēršanu saistītie uzdevumi un prioritātes

| 5.1. | Eiropas Komisijai, Padomei, dalībvalstīm, sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām būtu sīkāk jāanalizē un jāapspriež SNNP turpmāka izvēršana ES un dalībvalstu integrētajā politikas koordinācijas sistēmā Eiropas pusgada ietvaros, kā arī citi ES instrumenti, lai šo procedūru ieviestu vienlaikus ar reformēto fiskālo un makroekonomikas pārvaldību (9). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Būtu sīkāk jāizpēta SNNP īstenošanas un izstrādes politiskā, administratīvā un ekonomiskā īstenojamība. Būtu jārūpējas par procedūru nedublēšanos, lai pēc iespējas samazinātu administratīvo slogu un lai sociālie partneri un pilsoniskās sabiedrības organizācijas būtu patiešām iesaistītas šajā procesā. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EESK uzsver, ka būtu jāpalielina EPSCO padomes loma SNNP, lai stiprinātu instrumenta rezultātu politisko atbalstu. EPSCO padomes līdzdalību varētu nodrošināt, procesa beigās pieņemot Padomes secinājumus par SNNP. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EESK uzsver, ka SNNP ieviešanā ļoti svarīgi ir ņemt vērā konkrētus praktiskus secinājumus, kas gūti, uzraugot sociālos rezultātus un ES sociālo mērķu īstenošanas līmeni dalībvalstīs.






  a) | Pirmais secinājums attiecas uz koordināciju starp fiskālo un makroekonomisko pārvaldību un SNNP. Dalībvalstīm, uz kurām attiecas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra un/vai kurām draud makroekonomikas nelīdzsvarotība, kā arī kurās vienlaikus sociālo rezultātu pārskatā ir atzītas kritiskas jomas un novirzes no sociālo mērķu īstenošanas, būtu jāsaņem skaidrs signāls, ka ES atbalsta sociālās reformas un investīcijas sociālajās jomās, kas atzītas par kritiskām. Katra dalībvalsts var pēc saviem ieskatiem ierosināt stāvokļa uzlabošanai vispiemērotākos risinājumus un koncepcijas kritiskajās jomās. |
| --- | --- | --- |

5.4.

a)

Pirmais secinājums attiecas uz koordināciju starp fiskālo un makroekonomisko pārvaldību un SNNP. Dalībvalstīm, uz kurām attiecas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra un/vai kurām draud makroekonomikas nelīdzsvarotība, kā arī kurās vienlaikus sociālo rezultātu pārskatā ir atzītas kritiskas jomas un novirzes no sociālo mērķu īstenošanas, būtu jāsaņem skaidrs signāls, ka ES atbalsta sociālās reformas un investīcijas sociālajās jomās, kas atzītas par kritiskām. Katra dalībvalsts var pēc saviem ieskatiem ierosināt stāvokļa uzlabošanai vispiemērotākos risinājumus un koncepcijas kritiskajās jomās.

| b) | Otrs praktiskais secinājums attiecas uz pirmā secinājuma piemērošanu Eiropas pusgada ietvaros (10). Eiropas Komisijai, pamatojoties uz sociālo rezultātu uzraudzību un sociālo mērķu sasniegšanā panākto progresu, atsevišķā valstu ziņojumu apakšnodaļā būtu jāiekļauj sociālās nelīdzsvarotības analīze. Komisijai šie jautājumi būtu jāņem vērā arī valstīm adresētajos ieteikumos – gan preambulā, gan pašos ieteikumos.
  Šajā procesā būtu jānodrošina EPSCO padomes, sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju loma. |
| --- | --- |

b)

Otrs praktiskais secinājums attiecas uz pirmā secinājuma piemērošanu Eiropas pusgada ietvaros (10). Eiropas Komisijai, pamatojoties uz sociālo rezultātu uzraudzību un sociālo mērķu sasniegšanā panākto progresu, atsevišķā valstu ziņojumu apakšnodaļā būtu jāiekļauj sociālās nelīdzsvarotības analīze. Komisijai šie jautājumi būtu jāņem vērā arī valstīm adresētajos ieteikumos – gan preambulā, gan pašos ieteikumos.

Šajā procesā būtu jānodrošina EPSCO padomes, sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju loma.

Briselē, 2023. gada 27. aprīlī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  OV C 286, 16.7.2021., 13. lpp..

1

(2)  Neoficiāls Beļģijas un Spānijas dokuments pirms Portu sociālā samita.

2

(3)  Eurostat: https://ec.europa.eu/eurostat/web/european-pillar-of-social-rights/overview.

3

Eurostat

(4)  EESK atzinums “Eiropas pusgads un kohēzijas politika: virzība uz jaunu Eiropas stratēģiju laika posmam pēc 2020. gada” (OV C 353, 18.10.2019., 39. lpp.).

4

(5)  OV C 14, 15.1.2020., 1. lpp.

5

(6)  Eirobarometrs, 2023, Fairness, Inequality and Inter-Generational Mobility (Taisnīgums, nevienlīdzība un paaudžu mobilitāte).

6

Fairness, Inequality and Inter-Generational Mobility

(7)  EP 2022. gada rudens apsekojums.

7

(8)  Eirobarometrs, 2023, Fairness, Inequality and Inter-Generational Mobility (Taisnīgums, nevienlīdzība un paaudžu mobilitāte).

8

Fairness, Inequality and Inter-Generational Mobility

(9)  EESK atzinums par Eiropas sociālo tiesību pīlāru (OV C 125, 21.4.2017., 10. lpp.).

9

(10)  EESK atzinums “Eiropas pusgads un kohēzijas politika: virzība uz jaunu Eiropas stratēģiju laika posmam pēc 2020. gada” (pašiniciatīvas atzinums) (OV C 353, 18.10.2019., 39. lpp.).

10

---

| 29.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 228/64 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 228/64

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Kompetenču un prasmju pilnveidošana divējādās – zaļās un digitālās – pārkārtošanās apstākļos”

(izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Zviedrijas pieprasījuma)

(2023/C 228/08)

| Ziņotāja: | María del Carmen BARRERA CHAMORRO |
| --- | --- |
| Līdzziņotāja: | Justyna Kalina OCHĘDZAN |

Ziņotāja:

María del Carmen BARRERA CHAMORRO

Līdzziņotāja:

Justyna Kalina OCHĘDZAN

| No Padomes prezidentvalsts
  Zviedrijas saņemts atzinuma pieprasījums | 2022. gada 14. novembra vēstule |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants
  Izpētes atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 3.4.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 27.4.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 578 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 149/0/0 |

No Padomes prezidentvalsts

Zviedrijas saņemts atzinuma pieprasījums

2022. gada 14. novembra vēstule

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Izpētes atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

3.4.2023.

Pieņemts plenārsesijā

27.4.2023.

Plenārsesija Nr.

578

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

149/0/0

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) norāda, ka digitālās pārveides rezultātā ir palielinājusies nevienlīdzība darba tirgū. Konkrēti, darbvietu automatizācijas dēļ samazinās vidēji kvalificētu un vidēji atalgotu darbvietu skaits, bet palielinās mazkvalificētu un zemu atalgotu darbvietu skaits. Paredzams arī, ka nodarbinātība augsti kvalificētās, augsti apmaksātās darbvietās palielinās prasmju intensitāti (1). EESK arī norāda, ka darbaspēka un prasmju trūkums kļūst arvien izteiktāks daudzās nozarēs. EESK uzskata, ka efektīva piekļuve apmācībai ir būtisks priekšnoteikums, lai palīdzētu uzņēmumiem un darba ņēmējiem risināt šo problēmu, un tā ir arī īpaši svarīga, lai palīdzētu novērst digitālās pārkārtošanās izraisīto nevienlīdzību darba tirgū. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK atzīst, ka pārkārtošanās nedrīkst notikt izmantojot atlaišanu vai radikālus pasākumus darba tirgū, un mudina Eiropas Komisiju un dalībvalstis ieviest sistēmas, kurās priekšroka dota iekšējiem, nevis ārējiem pārkārtošanās procesiem, un kurās paredzēts, ka uzņēmumi apmāca savus darbiniekus vajadzīgajās prasmēs, izvairoties no to darba ņēmēju atlaišanas, kuriem trūkst šādu prasmju. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Izglītība ir ikviena cilvēka cilvēktiesības visa mūža garumā. Atbilstoši Eiropas Sociālo tiesību pīlāram EESK tādēļ mudina dalībvalstis (saskaņā ar valstu darba attiecību sistēmām un izglītības un apmācības metodēm) noteikt tiesības uz mūžizglītību, kas visiem iedzīvotājiem nodrošinātu iespēju mācīties personīgās un profesionālās izaugsmes nolūkā, padarot to par galveno izglītības un apmācības politikas pamatprincipu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK aicina nodrošināt, ka piekļuve pilnai kvalifikācijai, kas vajadzīga divējādās – digitālās un zaļās – pārkārtošanās mērķiem, būtu reālas tiesības ikvienam un šo tiesību pamatā būtu validēta un sertificēta apmācība digitālo un zaļo prasmju un vidiskās ilgtspējas jomā. Lai to panāktu, prasmju apmācība ir jāsasaista ar apmaksātu mācību atvaļinājumu, ņemot vērā valstu tiesību aktus un līgumus. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK uzskata, ka Eiropas Komisijas līdz šim īstenotās iniciatīvas digitālo un zaļo prasmju jomā nav pietiekamas un ka tajās ir iesaistīts neliels skaits sociālo partneru. Tādēļ Komiteja aicina ES Digitālās izglītības rīcības plānā 2021.–2027. gadam iekļaut konkrētas stratēģijas nodarbināto un bezdarbnieku labākai apmācībai un prasmju pielāgošanai visās nozarēs neatkarīgi no uzņēmumu lieluma, iesaistot šajā procesā sociālos partnerus. Valsts līmenī sociālajiem partneriem ir jāturpina piemērot ES pamatnolīgums par digitalizāciju (2). EESK vēlas uzsvērt, cik svarīgas ir koplīguma sarunas, jo tās ir mācību programmu pārveidošanas un pielāgošanas instruments. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK aicina kompetentās iestādes ne tikai validēt, bet arī sertificēt digitālo un zaļo kompetenču un prasmju apmācību. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK mudina Komisiju līdz 2030. gadam ieviest ikgadēju rādītāju par to, cik daudz pieaugušo un nodarbināto, īpaši gados jaunu nodarbināto, ir iesaistīti zaļo prasmju pilnveidē, izpratnes par vidi, kā arī ekoloģiskās un vidiskās atbildības veidošanā, ņemot vērā vienkāršus un MVU pielāgotus instrumentus. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK aicina veicināt un atvieglot pašreizējo mācību programmu pielāgošanu, iekļaujot tajās prasmes, kas vajadzīgas virzībā uz divējādo – digitālo un zaļo – pārkārtošanos. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK uzskata, ka ir svarīgi veidot stratēģisku uzraudzību attiecībā uz spēju prognozēt turpmākās apmācības vajadzības dalībvalstu darba tirgū un sabiedrībā, lai nepieļautu zaļās un digitālās plaisas rašanos un stiprinātu ES konkurētspēju. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK norāda, ka digitālo prasmju pamatlīmenī ir vērojamas lielas atšķirības, kas īpaši skar nelabvēlīgā situācijā esošās grupas un lielu skaitu pieaugušo, it īpaši vecāka gadagājuma cilvēkus. Digitālā laikmeta plaisa patiešām pastāv, un tāpēc digitālo prasmju plānošanā vairāk uzmanības jāpievērš vecāka gadagājuma cilvēku un citu nelabvēlīgā situācijā esošu grupu apmācībai, attiecīgā gadījumā pielāgojot apmācību šo grupu vajadzībām, lai nodrošinātu, ka divējādās digitālās un zaļās pārkārtošanās procesā neviens netiek atstāts novārtā. Īpaša uzmanība ir jāpievērš sieviešu iekļaušanai šajā apmācībā, ņemot vērā dzimumu nevienlīdzību attiecībā uz piekļuvi apmācībai, lai pielāgotos digitālās un zaļās pārkārtošanās procesam. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESK atzīst, ka taisnīgas pārkārtošanās nolūkā ir jānodrošina, ka ikvienam ir pieejama iespēja uzlabot savas digitālās pamatprasmes, kas saistītas ar ikdienas pienākumiem, kā arī izprast kiberdrošību, digitālo komunikāciju, datu drošību, persondatu aizsardzību, privātuma aizsardzību internetā un dezinformācijas radītos draudus. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Vispārīgas piezīmes

| 2.1. | Mēs dzīvojam pārmaiņu un pārkārtošanās laikmetā. Līdztekus secīgajām krīzēm uzņēmumi, darbaspēks un sabiedrība saskaras ar būtiskiem izaicinājumiem, piemēram, straujām pārmaiņām, ko darba tirgū rada digitālā un zaļā pārkārtošanās. Vienlaikus rodas virkne jaunu profesiju, kas saistītas ar divējādo – digitālo un zaļo – pārkārtošanos, mainās pašreizējās darbvietas un tiek radītas jaunas. Darba ņēmējiem ir jānodrošina instrumenti, ar kuriem viņi spētu pārvaldīt un reaģēt uz šīm pārmaiņām, savukārt uzņēmumi saglabātu savu produktivitāti un konkurētspēju. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Minētie izaicinājumi izpaužas visos darba dzīves līmeņos un posmos. Tas nozīmē, ka izaicinājumi skar gan jauniešus un pieaugušos, gan mazkvalificētas personas, gan arī personas ar vidēju un augstu kvalifikāciju. Jāatzīmē, ka dažās tradicionāli mazkvalificētās darbvietās pašlaik ir vajadzīga digitālā apmācība, jo mainās nosacījumi piekļuvei darbam. Tas visvairāk skar sievietes, jo digitālā plaisa starp dzimumiem joprojām palielinās. Lai atrastu darbu, tradicionālās darbā pieņemšanas mutiskās saziņas formas nomaina piedāvājumi, kuri ir pieejami tikai tīmeklī vai specializētajās digitālajās platformās. Tas nozīmē, ka digitālo pamatprasmju apmācība ir jānodrošina visiem iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EESK konstatē, ka viena no Covid-19 krīzes sekām ir nevienlīdzības palielināšanās darba tirgū, it īpaši tāldarba pieauguma dēļ (3). Piemēram, noteiktās profesijās, kas parasti var būt saistītas ar mazkvalificētu un zemu atalgotu darbu, parasti nav iespējams izmantot tāldarbu. Turpretī cilvēkiem noteiktās augsti kvalificētās profesijās, it īpaši biroja darbā, kuri parasti saņem lielāku atalgojumu, bieži vien ir iespēja strādāt tāldarbā. Tāpēc tāldarbam ir jāietver iespēja veidot digitālās un vides prasmes, lai novērstu nevienlīdzības palielināšanos un tiem, kuri nevar izmantot tāldarbu, dotu iespēju piekļūt ar tāldarbu saistītai apmācībai. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EESK norāda, ka darba tirgū pieaug nelīdzsvarotība, kas cita starpā ir saistīta ar tā saukto “lielo digitālo plaisu”. Šai tendencei raksturīgs tas, ka darbvietu automatizācijas dēļ samazinās vidēji kvalificētu un vidēji atalgotu darbvietu skaits, bet palielinās mazkvalificētu un zemu atalgotu darbvietu un augsti kvalificētu un augsti atalgotu darbvietu skaits. EESK uzsver, ka pieaugošā nevienlīdzība apdraud mūsu labklājības valsts saglabāšanu. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EESK norāda, ka Eiropa saskaras ar lielu demogrāfisku izaicinājumu un darbspējīga vecuma iedzīvotāju skaita samazināšanos. Tas vēl vairāk palielina būtisko darbaspēka un prasmju trūkumu visās ekonomikas nozarēs un dažādos prasmju līmeņos. Lai šo trūkumu novērstu, ir vajadzīgi cilvēki ar dažādu līmeņu kvalifikāciju. Lai novērstu šos trūkumus, ir jānodrošina darba ņēmēju prasmju pielāgošana un pārkvalifikācija un ar atbalsta politiku jāveicina neaktīvo personu un bezdarbnieku iesaistīšana darba tirgū. Šajā sakarā ir jāapsver arī pieeja migrācijas politikai. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EESK atzīst, ka nedrīkst pieļaut, ka pārkārtošanās notiek izmantojot atlaišanu vai pasākumus, kas satricina darba tirgu. Sistēmā priekšroka būtu jādod iekšējiem, nevis ārējiem pārkārtošanās procesiem, t. i., procesiem, kuros uzņēmumi savus darbiniekus apmāca vajadzīgajās prasmēs, nepieļaujot to darbinieku atlaišanu, kuriem nav šādu prasmju; īpaši grūti to ir īstenot mazajos un vidējos uzņēmumos, jo tiem pārkārtošanās nolūkā ir vajadzīgs dalībvalstu finansiāls atbalsts. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EESK norāda, ka līdz ar tāldarba izvēršanos darba tirgus pasaules mērogā kļūst elastīgāks. Tas nozīmē, ka Eiropas darba ņēmēji nespēj konkurēt ar zemākām izmaksām, jo mūsu darba ņēmēju konkurētspēju mazina zemā dzīves dārdzība trešās valstīs un to zemais valūtas kurss salīdzinājumā ar euro. Tāpēc vienīgā iespēja būs konkurēt ar plašākām un labākām Eiropas darba ņēmēju prasmēm un kompetencēm. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Ir svarīgi, lai strādājošie, uz kuriem attiecas dažādi līgumattiecību veidi, varētu piekļūt apmācībai, kas viņiem palīdzētu uzturēt prasmes un nodarbināmību šajos jaunajos darba tirgus apstākļos. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | EESK norāda, ka arvien vairāk saīsinās laiks no brīža, kad parādās jaunas prasmes, līdz brīdim, kad tās kļūst ļoti pieprasītas darba tirgū. Tādēļ ir vajadzīga liela pielāgošanās spēja, proaktīva pieeja un birokrātijas mazināšana attiecībā uz apmācības un spēju veidošanas pieejamību publiskajās struktūrās. Komiteja arī uzsver, ka ir svarīgi savlaicīgi aktualizēt izglītības un apmācības programmas, lai reaģētu uz jaunu prasmju vajadzībām un veidotu ciešāku sadarbību starp valdībām, sociālajiem partneriem, izglītības un apmācības pakalpojumu sniedzējiem un pilsonisko sabiedrību. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | EESK norāda: ņemot vērā rutīnas un vienkāršo darbu lielo īpatsvaru Eiropas darba tirgos, 55 % pieaugušo darba ņēmēju Eiropas Savienībā nepilnīgi izmanto savas prasmes darbā un 28 % darba ņēmēju ir augstāka kvalifikācija nekā nepieciešams, lai veiktu savu darbu. Jānorāda, ka cilvēkkapitāla potenciāla “izšķērdēšana” būtiski ietekmē atalgojumu un mazina nodarbināto personu labklājību. Cedefop ziņojumos uzsvērts, ka darbā pieņemšanas grūtības vai prasmju neatbilstība var līdztekus citiem faktoriem liecināt arī par darbvietu slikto kvalitāti (4). |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Ekonomikas digitālās pārveides mērķim nevajadzētu būt vērstam tikai uz to, lai uzlabotu visu darba ņēmēju digitālās pamatprasmes, bet arī uz pašreizējo prasmju digitalizāciju un iespēju apgūt padziļinātākas digitālās prasmes. Centieni ir jāvirza uz tradicionālo prasmju pārveidošanu, lai tās varētu izmantot digitālā vidē. Digitalizētu prasmju koncepcija ir transversāla un attiecas uz spēju integrēt digitālos aspektus citās prasmēs. Tam ir nepieciešamas pietiekamas spējas un zināšanas par digitālo vidi, kā arī pienācīga apmācība konkrētu profesionālo prasmju apguvei. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Zaļā pārkārtošanās nav maznozīmīgs izaicinājums darba tirgum un tam vajadzīgajām prasmēm. Līdz ar nepieciešamo dekarbonizāciju un uzņēmējdarbības modeļu pielāgošanu ilgtspējas vajadzībām, kas saistītas ar Eiropas zaļo kursu, veselām rūpniecības nozarēm nāksies mainīt savu darbības modeli (5). Šajā dokumentā uzsvērts, ka rūpniecības stratēģijā ir jāpievērš uzmanība ietekmei uz darbaspēku, kā arī apmācībai, pārkvalifikācijai un prasmju pilnveidei. Šī ietekme būtu jāanalizē kopā ar sociālajiem partneriem un vienmēr ar mērķi prognozēt turpmākās norises, lai novērstu to nevēlamās sekas nodarbinātības un ekonomikas jomā. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Digitālā un zaļā pārkārtošanās ir “revolūcija”, kuras ietekme ir salīdzināma ar rūpniecisko revolūciju 20. gadsimta sākumā. Digitalizācija un pasākumi, kas būs vajadzīgi, lai nodrošinātu pēc iespējas zaļāku rūpniecisko, amatniecības, lauksaimniecības, komerciālo produkciju vai pakalpojumus, ietekmē vai ietekmēs visas profesijas un organizācijas. Īpaša uzmanība ir jāpievērš MVU un mikrouzņēmumiem, kuriem būs vajadzīgs atbalsts un palīdzība gan cilvēkresursu, gan finanšu ziņā. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | EESK uzskata: lai veiksmīgi īstenotu taisnīgu zaļo pārkārtošanos visās attiecīgajās rūpniecības nozarēs, būs vajadzīga apmācība un izglītošana zaļo prasmju jomā. Trīs galvenie uzdevumi ir šādi:






  — | pielāgot pašreizējās prasmes nozaru vajadzībām dekarbonizācijas procesā un uzdevumiem, kas saistīti ar jauniem enerģijas avotiem, |
| --- | --- | --- |

2.14.

—

pielāgot pašreizējās prasmes nozaru vajadzībām dekarbonizācijas procesā un uzdevumiem, kas saistīti ar jauniem enerģijas avotiem,

| — | prasmju apmācība visām ilgtspējīgām un zaļajām darbvietām, |
| --- | --- |

—

prasmju apmācība visām ilgtspējīgām un zaļajām darbvietām,

| — | palielināt informētību, lai samazinātu oglekļa pēdu darbavietā. |
| --- | --- |

—

palielināt informētību, lai samazinātu oglekļa pēdu darbavietā.

| 2.15. | Lai panāktu taisnīgu pārkārtošanos un saskaņā ar Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ir jānodrošina, ka visiem cilvēkiem darbavietā un ārpus darbavietas ir vienlīdzīga piekļuve kvalitatīvai apmācībai un mūžizglītībai saistībā ar digitālajām un zaļajām tehnoloģijām, kas attiecas uz pašreizējām un nākotnes profesijām. Saskaņā ar dalībvalstu un nozaru praksi ir jāsniedz efektīvs atbalsts darba ņēmējiem, lai uzlabotu viņu apmācības līmeni šajās prasmēs (saskaņošana, mācību atvaļinājums u. c.), un šajā nolūkā jāsniedz finansiāls atbalsts uzņēmumiem. |
| --- | --- |

2.15.

3.   Īpašas piezīmes

| 3.1. | Divējādā – digitālā un zaļā – pārkārtošanās pārveido pašreizējās un rada jaunas darbvietas. Darbvietu kvalitāte, labi darba apstākļi un taisnīgs atalgojums ir taisnīgas pārkārtošanās priekšnoteikums, kas ilgtermiņā nodrošinās digitalizāciju un dekarbonizāciju, kā arī ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi, ražīgumu un inovāciju. Prasmes kā uzņēmumu konkurētspējas faktors ir svarīgas arī tāpēc, lai izstrādātu pārkvalifikācijas iniciatīvas un lai tās būtu reāli pieejamas darba ņēmējiem. Vienīgā iespēja, kā šos mērķus sasniegt, ir mūžizglītība saistībā ar jaunu digitālo un digitalizēto, kā arī zaļo prasmju apguvi. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Lai nodrošinātu taisnīgu divējādo – digitālo un zaļo – pārkārtošanos, svarīga nozīme ir profesionālajai izaugsmei jebkurā vecumā. Šajā saistībā EESK aicina ES Digitālās izglītības rīcības plānā 2021.–2027. gadam un priekšlikumos Padomes ieteikumiem par digitālajām prasmēm un digitālo apmācību iekļaut konkrētas stratēģijas nodarbināto un bezdarbnieku apmācībai un prasmju pielāgošanai visās nozarēs neatkarīgi no uzņēmumu lieluma. Digitālo prasmju apmācība ir jāpielāgo katras profesijas un nozares vajadzībām, vienmēr nodrošinot darba un ģimenes dzīves saskaņošanu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESK atzīst, ka jaunu prasmju apguve un prasmju pielāgošana jauniem digitālajiem un zaļajiem izaicinājumiem ir visas sabiedrības kopīga atbildība. Šajā sakarā Eiropas Komisija norāda, ka uzņēmumi finansē 90 % apmācības pasākumu darbavietā (6). Valstīm, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un uzņēmumiem ar nozaru apvienību starpniecību un arī individuāli ir jāizstrādā stratēģijas, kas veicinātu digitalizāciju un zaļo pārkārtošanos un atbalstītu prasmju pilnveidi. Būtu rūpīgi jāanalizē labas prakses piemēri attiecībā uz valstu finansēšanas mehānismiem un apmācības stratēģijām koplīgumos un jāizplata šādi piemēri kā paraugprakse (7). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESK atzinīgi vērtē ETUC, BUSINESSEUROPE, SGI Europe un SMEUnited (8) parakstīto Eiropas pamatnolīgumu par digitalizāciju, kurā noteikts: ja darba devējs pieprasa darba ņēmējam piedalīties ar darbu saistītā apmācībā, kas ir tieši saistīta ar uzņēmuma digitālo pārveidi, apmācību apmaksā darba devējs vai saskaņā ar koplīgumu vai valsts praksi. Šī apmācība var notikt uzņēmumā vai ārpus tā un atbilstošā laikā, par kuru savstarpēji vienojušies darba devējs un darba ņēmējs, un, ja iespējams, darba laikā. Ja apmācība notiek ārpus darba laika, ir jāparedz atbilstoša kompensācija. EESK aicina šos principus ņemt vērā Digitālās izglītības rīcības plāna 2021.–2027. gadam izstrādē. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESK atzīst, ka taisnīgas pārkārtošanās nolūkā ir jānodrošina, ka ikvienam ir pieejama iespēja uzlabot savas digitālās pamatprasmes, kas saistītas ar ikdienas pienākumiem, kā arī izprast kiberdrošību, digitālo komunikāciju, datu drošību, persondatu aizsardzību, privātuma aizsardzību internetā un dezinformācijas radītos draudus. Šajā saistībā EESK aicina kompetentās iestādes atzīt un sertificēt digitālo spēju un prasmju apmācību. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESK piekrīt Padomes Ieteikumam par mācīšanos vidiskās ilgtspējas sekmēšanai (9) attiecībā uz mikrokvalifikācijas apliecinājumiem digitālajā jomā, taču norāda, ka tiem ir jāpapildina diplomi un sertifikāti. Turklāt EESK norāda, ka būtu ne tikai jāvalidē, bet arī jāgarantē un jāsertificē to kvalitāte, lai minētie sertifikāti būtu lietderīgi formālās un neformālās izglītības validēšanā. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESK atzīst: lai nodrošinātu taisnīgu pārkārtošanos, prasmju apmācība ir jāsasaista ar apmaksātu mācību atvaļinājumu saskaņā ar valsts tiesību aktiem un valstu nolīgumiem. Tas dotu iespēju darba ņēmējiem piedalīties profesionālās karjeras attīstības programmās un kursos saistībā ar jaunām zaļajām un digitālajām darbvietām, vienlaikus nodrošinot, ka šāda dalība ir saskaņota ar indivīda darba un ģimenes dzīvi. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Ņemot vērā Eiropas Komisijas Eiropas ilgtspējas kompetenču sistēmu (10), kas “reaģē uz cilvēku augošo vajadzību uzlabot un attīstīt zināšanas, prasmes un attieksmes, kas palīdzētu dzīvot, strādāt un rīkoties ilgtspējīgi”, EESK aicina Komisiju izstrādāt konkrētus risinājumus, kas nodrošinātu, ka darba meklētājiem un nodarbinātajiem ir reāla piekļuve kvalitatīvai un iekļaujošai profesionālajai apmācībai, kas tiem palīdzēs apgūt prasmes, kas vajadzīgas, lai īstenotu divējādo – zaļo un digitālo – pārkārtošanos. Šajā sakarā Komiteja aicina palielināt apmācības efektivitāti un kvalitāti, lai nodrošinātu kvalitatīvu, iekļaujošu un taisnīgu apmācību ikvienam. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESK mudina Komisiju līdz 2030. gadam ieviest ikgadēju rādītāju par to, cik daudz pieaugušo un nodarbināto, īpaši gados jaunu nodarbināto, ir iesaistīti zaļo prasmju pilnveidē, izpratnes par vidi, kā arī ekoloģiskās un vidiskās atbildības veidošanā, ņemot vērā vienkāršus un MVU pielāgotus instrumentus. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Pašreizējās apmācības programmas ir jāpielāgo jauniem izaicinājumiem. Šajā nolūkā EESK aicina veicināt un atvieglot spēkā esošo mācību programmu pielāgošanu, iekļaujot tajās prasmes, kas saistītas ar zaļo pārkārtošanos, un apmācīt mācībspēkus šajos jautājumos. Arodapmācībā ir jāiekļauj izglītošana par vidisko atbildību un izpratnes par klimatu veidošana. Izšķiroša nozīme ir apmācības kursu novērtēšanai un sertificēšanai. EESK aicina Eiropas Komisiju mudināt dalībvalstis īstenot pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka darba meklētājiem un darba ņēmējiem ir pieejama kvalitatīva, novērtēta un sertificēta apmācība. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Ir vajadzīga informācija un laba pamanāmība visās darbības nozarēs. Balstoties uz pašreizējiem piemēriem Eiropā un dažās ES valstīs, varētu noteikt labas prakses piemērus, kas saistīti ar informācijas iegūšanu vai nodarbinātības un prasmju novērošanas centriem, lai novērtētu turpmākās vajadzības, palielinātu informētību un iesaistītu darba ņēmējus un uzņēmumus kopīgā darbā, kura mērķis ir izstrādāt turpmākās rīcības scenārijus un piesaistīt jaunus talantus. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EESK skatījumā ir svarīgi veidot stratēģisku uzraudzību attiecībā uz pieprasītajām prasmēm, lai prognozētu turpmākās apmācības vajadzības dalībvalstu darba tirgū un sabiedrībā, novērstu zaļās un digitālās plaisas un stiprinātu ES konkurētspēju. Sociālajiem partneriem, pilsoniskajai sabiedrībai un valsts nodarbinātības dienestiem ir jāuzņemas vadošā loma pieprasījumu analīzē un noteikšanā. Tiem ir jāiesaistās vajadzīgo prasmju prognozēšanā un jāpārzina apmācības piedāvājuma atbilstība prasmēm, kas vajadzīgas uzņēmumiem un darba tirgum, kā arī pašreizējās tendences, tostarp arī teritoriālā līmenī. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Digitālās un zaļās prasmes un kompetences

| 4.1. | EESK ierosina iekļaut ilgtspējīgu attīstību izglītības un apmācības politikā un programmās, piemēram, Eiropas izglītības telpā un Digitālās izglītības rīcības plānā, cita starpā saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības 4.7. mērķi. Tas nozīmē, ka izglītošana un apmācība ilgtspējīgas attīstības jautājumos ir jāiekļauj programmās Erasmus+, ESF+ un “Apvārsnis Eiropa” un jārada šo programmu savstarpējā sinerģija. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESK norāda, ka ieguldījumi cilvēkos un mūžizglītības iespēju pieejamības paplašināšana ir tikpat svarīgi kā ieguldījumi digitālajās, zaļajās un ilgtspējīgās tehnoloģijās. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESK aicina lēmumu pieņēmējus vairāk atbalstīt mācībspēkus un pedagogus digitālo, zaļo un ilgtspējīgu tehnoloģiju ieviešanā mācību vidē, ieguldot viņu sākotnējās profesionālajā izglītībā un tālākizglītībā un digitālajās un zaļajās kompetencēs un prasmēs. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESK aicina ieguldīt starpdisciplinārā un objektīvā transversālajā pētniecībā par dažādiem digitālo tehnoloģiju aspektiem izglītībā, sasaistot izglītības zinātnes, pedagoģiju, psiholoģiju, socioloģiju, neirozinātnes, inženierzinātnes un datorzinātnes, lai turpinātu pētīt, kā digitālajā pasaulē attīstās bērnu psiholoģija. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESK aicina piemērot visaptverošu pieeju digitālajām stratēģijām, kuru mērķis ir veicināt pamatprasmju attīstību kā sociālās kohēzijas stūrakmeni. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESK atzinīgi vērtē Eiropas Prasmju gadu un norāda, ka digitālo un zaļo prasmju attīstīšana ir jāskata plašākā perspektīvā. Tomēr digitālo pamatprasmju atšķirību novēršana ir ļoti svarīga, jo šādas prasmes ir tikai 54 % eiropiešu, bet Eiropas digitālās desmitgades mērķos ir paredzēts, ka līdz 2030. gadam digitālās pamatprasmes būs vismaz 80 % eiropiešu. EESK atzīst, ka prasmju attīstīšana ir jāatbalsta, lai apmierinātu vajadzības, kas saistītas ar jauno tehnoloģiju, piemēram, lielo datu analīzes, mākslīgā intelekta un kiberdrošības, ieviešanu. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EESK uzskata, ka digitālā pilsoniskuma attīstība ir priekšnoteikums, lai nodrošinātu visu izglītojamo aktīvu līdzdalību sabiedrībā. Īstenojot divējādo pārkārtošanos, īpaša uzmanība būtu jāpievērš dzimumu nevienlīdzībai attiecībā uz sieviešu piekļuvi apmācībai. Lielākā daļa iedzīvotāju nevar tikt atstāta novārtā tikai tāpēc, ka trūkst dzimumu līdztiesības pieejas. Šajā nolūkā būtu aktīvāk jāveicina Eiropas digitālās kompetences satvars (DigComp 2.0), lai nodrošinātu, ka to atbalsta dažādi apmācības pakalpojumu sniedzēji un izglītības un apmācības jomas ieinteresētās personas, un lai veicinātu plašāku kompetenču kopumu, kas vajadzīgs, lai veidotu digitālu sabiedrību. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EESK norāda, ka atšķirības digitālo resursu pieejamībā un digitālo prasmju pilnveidošanā ir saistītas ar sociālekonomisko vidi. Reģionālās un sociālekonomiskās atšķirības ir jānovērš, nodrošinot mērķtiecīgu atbalstu visnelabvēlīgākajā situācijā esošajām grupām un pievēršot uzmanību lauku apvidiem. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EESK aicina izstrādāt principus, kas būtu saistīti ar sadarbspēju un atvērtajiem protokoliem attiecībā uz izmantotajiem digitālajiem rīkiem, lai veidotu demokrātiskāku tiešsaistes mācību telpu, un attiecībā uz alternatīviem digitālajiem rīkiem, kas, aizstājot pašreizējos tradicionālos rīkus, dod iespēju kopradei mācīšanās un satura jomā. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Digitālo prasmju attīstība būtu jāuzrauga, izmantojot Eiropas pusgadu un Atveseļošanas un noturības mehānismu, tādējādi nodrošinot, ka jebkāds finansējums, kas paredzēts digitālās infrastruktūras nepilnību novēršanai, tiek papildināts ar atbilstošu apmācības politiku digitālo prasmju pilnveidei. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EESK atzīst grūtības, ar ko pilsoniskās sabiedrības organizācijas un MVU saskaras, lai pielāgotos digitālajai pārveidei, jo trūkst resursu digitalizācijai vai apmācība šajā jomā nav piemērota. Jānodrošina plašākas finansējuma iespējas, mācīšanās no līdzbiedriem un digitālo resursu apmaiņa šajā jomā, ņemot vērā to, kā pilsoniskās sabiedrības organizācijas darbojas kā izglītības un spēju veidošanas veicinātājas vai nodrošinātājas visas sabiedrības labā. Turklāt ir jāatbalsta piekļuve bezmaksas programmatūrai, demokrātiska koprade tiešsaistes vides veidošanai un alternatīvu digitālo resursu veicināšana, kas nodrošina ikvienam kibertelpas pieejamību. |
| --- | --- |

4.11.

Briselē, 2023. gada 27. aprīlī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  https://www.cedefop.europa.eu/en/news/more-employment-higher-skills-demand

1

(2)  https://www.businesseurope.eu/sites/buseur/files/media/reports_and_studies/2020-06-22_agreement_on_digitalisation_-_with_signatures.pdf

2

(3)  https://www.businessinsider.com/service-industry-work-from-home-remote-madrid-london-paris-berlin-2021-2?r=US&IR=T

3

(4)  https://www.cedefop.europa.eu/files/3092_en.pdf

4

(5)  Eiropas Parlamenta 2020. gada 15. janvāra rezolūcija par Eiropas zaļo kursu.

5

(6)  Galīgais ziņojums par pieaugušo izglītību, https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=lv&pubId=8337&furtherPubs=yes.

6

(7)  Piemēram, Scuola Edile finansēšana Itālijas būvniecības nozarē, izmantojot nozares koplīgumu vai Fondi Interprofessionali – īpašus fondus, kas paredzēti MVU apmācības pasākumu finansēšanai, par ko darba koplīgumos vienojušies sociālie partneri.

7

Scuola Edile

Fondi Interprofessionali

(8)  http://erc-online.eu/wp-content/uploads/2020/07/Final-22-06-20-with-signatures_Agreement-on-Digitalisation-2020.pdf

8

(9)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9242-2022-INIT/lv/pdf

9

(10)  https://joint-research-centre.ec.europa.eu/greencomp-european-sustainability-competence-framework_en

10

---

| 29.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 228/71 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 228/71

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Eiropas invaliditātes karte”

(Eiropas Komisijas pieprasīts izpētes atzinums)

(2023/C 228/09)

| Ziņotājs: | Ioannis VARDAKASTANIS |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Ioannis VARDAKASTANIS

| Atzinuma pieprasījums | Komisijas pieprasīts izpētes atzinums, 20.1.2023. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 11. pants
  Izpētes atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 3.4.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 27.4.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 578 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 135/02/03 |

Atzinuma pieprasījums

Komisijas pieprasīts izpētes atzinums, 20.1.2023.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 11. pants

Izpētes atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

3.4.2023.

Pieņemts plenārsesijā

27.4.2023.

Plenārsesija Nr.

578

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

135/02/03

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas pamatiniciatīvu, ar kuru tiks ieviesta Eiropas invaliditātes karte, lai personām ar invaliditāti nodrošinātu tiesības brīvi pārvietoties un uzturēties visā ES, atvieglojot kartes turētāju invaliditātes statusa savstarpēju atzīšanu. Eiropas invaliditātes karte ir sena prasība un augsta prioritāte invaliditātes jomā, ņemot vērā joprojām pastāvošos pārvietošanās brīvības ierobežojumus, ko uztur invaliditātes neatzīšana. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK uzsver, ka invaliditātes savstarpēja neatzīšana kavē atbalsta pasākumu pieejamību personām ar invaliditāti, kas nozīmē tiešu atteikšanos īstenot viņu tiesības ceļot un/vai pārcelties uz citām ES valstīm. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK apzinās, ka pārvietošanās brīvības uzlabošana, savstarpēji atzīstot invaliditāti, veicinātu kopējas Eiropas identitātes veidošanu un nodrošinātu lielāku saskaņotību personām ar invaliditāti, rosinot pakalpojumu sniedzēju izpratni par piekļūstamības trūkumu un uzlabojot piekļuvi ilgtermiņā. Vienlaikus tas būs ieguvums arī pakalpojumu sniedzējiem, palielinot apmeklētāju skaitu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Eiropas invaliditātes karte arī stiprinās sadarbību starp dažādām valsts iestādēm un valdības aģentūrām, lai palielinātu informētību par invaliditātes jautājumiem, sniedzot konkrētām personām ar neredzamu invaliditāti instrumentu, lai atvieglotu piekļuvi priekšrocībām un pakalpojumiem, nepaskaidrojot savu invaliditāti. Tā arī atvieglos pakalpojumu sniegšanu personām ar invaliditāti no dalībvalstīm, kurās nav valsts invaliditātes kartes, nodrošinot dokumentu, ko šīs personas var izmantot kā invaliditātes pierādījumu arī valsts līmenī. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK uzsver, ka ir svarīgi gan Eiropas, gan valsts līmenī Eiropas invaliditātes kartes ieviešanu papildināt ar pasākumiem, kuru mērķis ir uzlabot būvētās vides, transporta, pakalpojumu un preču vispārēju piekļūstamību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/882 (1), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/2102 (2), noteikumiem par transporta pieejamību (3) un saistītiem pieejamības standartiem. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisija ierosina likumdošanas iniciatīvu attiecībā uz Eiropas invaliditātes karti, un aicina Eiropas Komisiju ierosināt regulu, jo tā ir piemērotāks instruments, lai nodrošinātu piemērošanas elastīgumu un novērstu atšķirības īstenošanā valstu līmenī. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK uzsver, ka ir svarīgi Eiropas invaliditātes kartē iekļaut iespēju piekļūt visu veidu pakalpojumiem, pabalstiem un atlaidēm, kas jau ir piešķirtas valsts līmenī, ko pieņem visi pakalpojumu sniedzēji, kuri piedāvā atvieglotus nosacījumus vai pielāgojumus personām ar invaliditāti, neatkarīgi no tā, vai šie pakalpojumu sniedzēji ir publiskas vai privātas struktūras. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK iesaka Eiropas invaliditātes kartē iekļaut iespēju uz laiku – vismaz invaliditātes atkārtotas novērtēšanas un apliecināšanas procesa laikā – piešķirt pabalstus, kas saistīti ar valsts sociālo politiku un/vai valsts sociālā nodrošinājuma sistēmu, ja persona ar invaliditāti ir pārcēlusies uz dalībvalsti, lai mācītos vai strādātu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Lai gan invaliditātes atzīšana, izmantojot Eiropas invaliditātes karti, nenozīmē, ka invaliditātes novērtēšanas modeļi dalībvalstīs ir jāpadara viendabīgi, tā liek dalībvalstīm uzlabot pašreizējās sistēmas, kuru pamatā ir galvenokārt medicīniska pieeja, lai tās būtu līdzīgākas modeļiem, kas atbilst ANO Konvencijai par personu ar invaliditāti tiesībām. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK uzskata, ka kartei jābūt fiziskā formātā un ar digitālām iespējām, pilnībā pieejamai un izgatavotai standartizētā ID izmērā, iekļaujot arī informāciju par kartes īpašniekam nepieciešamo personīgo palīdzību un/vai pavadošo personu. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESK ierosina Eiropas invaliditātes kartes tiesību aktos iekļaut pilnībā piekļūstamu ES līmeņa tīmekļa vietni, kurai būtu viegli lasāma versija un zīmju valodas pieejamība, kura būtu pieejama visās ES valodās un kurā būtu sniegta praktiska informācija attiecībā uz katru valsti. Jāīsteno arī tādas ES mēroga un valsts mēroga izpratnes veicināšanas kampaņas visās ES valodās, kuras paredzētas plašai sabiedrībai, potenciālajiem karšu lietotājiem un pakalpojumu sniedzējiem. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESK atbalsta ierosinājumu kopā ar priekšlikumu par Eiropas invaliditātes karti izstrādāt jaunu tiesību aktu par ES stāvvietu izmantošanas karti. Tomēr EESK aicina Komisiju ņemt vērā, ka abām kartēm visos gadījumos jāpaliek fiziski nošķirtām. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESK uzsver, ka ir svarīgi, lai ES iestādes uzturētu ciešu sadarbību ar personām ar invaliditāti, kā arī ES līmeņa, valsts, reģionālajām un vietējām personu ar invaliditāti pārstāvības organizācijām, izstrādājot, ieviešot un vēlāk novērtējot Eiropas invaliditātes karti. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EESK saprot, ka Eiropas invaliditātes karte pilnībā atbilst Vispārīgajai datu aizsardzības regulai (VDAR) (4)
  un aizsargā lietotāja persondatus. Tā aicina Komisiju ierosinātajā tiesību aktā par Eiropas invaliditātes kartes izstrādi un izmantošanu garantēt šo datu augsta līmeņa aizsardzību, kā arī drošības un viltošanas novēršanas pasākumus. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Vispārīgas piezīmes

| 2.1. | EESK atzīmē, ka Eiropas pilsonības statuss, kas minēts Līguma par Eiropas Savienības darbību 20. pantā, ietver tiesības brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā (5). Attiecībā uz personām ar invaliditāti šīs tiesības ir aizsargātas ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD), ko Eiropas Savienība un tās 27 dalībvalstis ir ratificējušas, konvencijas 18. pantā nosakot personu ar invaliditāti tiesības uz pārvietošanās brīvību, brīvu dzīvesvietas un pilsonības izvēli vienlīdzīgi ar citiem. Tā kā invaliditāte ir dažādi traucējumi, kas mijiedarbībā ar dažādiem šķēršļiem var kavēt pilnvērtīgu un efektīvu līdzdalību sabiedrībā vienlīdzīgi ar citiem (6), visas sabiedrības pienākums, jo īpaši izmantojot valsts un Eiropas publiskās politikas pasākumus, ir aizsargāt un efektīvi nodrošināt šo tiesību īstenošanu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Saskaņā ar šo regulējumu atbalsta, palīdzības, piekļūstamības pasākumu, īpašu pakalpojumu, saprātīgu pielāgojumu, pozitīvas rīcības un cita veida ieguvumu nodrošināšana personām ar invaliditāti ir instrumenti, ar kuru palīdzību tiek panākta vienlīdzīga tiesību izmantošana un pārvarēti šķēršļi. Tādējādi invaliditātes neatzīšana, kas kavē šo atbalsta pasākumu pieejamību, nozīmē tiešu atteikšanos īstenot 87 miljonu ES dzīvojošo personu ar invaliditāti tiesības ceļot un/vai pārcelties uz citām ES valstīm. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisija ierosina likumdošanas iniciatīvu attiecībā uz Eiropas invaliditātes karti, un stingri iesaka Eiropas invaliditātes karti izveidot ar regulu, kas būtu ātri, efektīvi un viendabīgi piemērojama visās dalībvalstīs. Regula ir piemērotāks instruments, lai nodrošinātu elastīgu piemērošanu un izvairītos no atšķirībām īstenošanā valstu līmenī. Tiesību aktam nevar būt ieteikuma raksturs, jo tas neļautu universāli un viendabīgi piemērot šo karti. Attiecībā uz direktīvu pastāv liels risks, ka tās transponēšanai nepieciešamais laiks tiktu pagarināts par nenoteiktu laikposmu, iespējams, radot situāciju, ka Eiropas invaliditātes kartei dažās dalībvalstīs ir aktīvs statuss, bet citās ES valstīs nav atbilstošu tiesību aktu, ar kuriem tiktu piemērotas kartes sniegtās priekšrocības. Savukārt regulai būtu tūlītēja iedarbība visās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Tādējādi Eiropas invaliditātes karte, kas atvieglo šķēršļu likvidēšanu personu ar invaliditāti tiesībām brīvi pārvietoties ES, darbotos, un tā būtu kā Eiropas invaliditātes pase, kas ļautu identificēt visus pamatoti pelnītos pakalpojumus un ieguvumus un pēc tam tiem piekļūt. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EESK uzskata, ka izmēģinājuma projekts, kas no 2016. līdz 2019. gadam tika uzsākts astoņās dalībvalstīs, parādīja kartes ieviešanas iespējamību un iespējas, ko tā sniedz lietotājiem, kā arī to, kā tā atvieglo mobilitāti, ar labvēlīgiem nosacījumiem nodrošinot piekļuvi konkrētiem pakalpojumiem, kas jau ir pieejami personām ar invaliditāti uzņēmējvalstī. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | 2021. gadā izstrādātā izmēģinājuma projekta (7) novērtējumā tika detalizēti aprakstīta tā efektivitāte. Piemēram, kartes lietošana veicināja personu ar invaliditāti līdzdalību kultūras un izklaides nozarēs, palielināja pārrobežu mobilitāti un daudziem lietotājiem paplašināja tūrisma iespējas ārvalstīs. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Tomēr novērtējums arī parādīja, ka lietotāji pieprasa lielāku vērienu un to, lai tiktu aptverts vairāk nozaru, tostarp transporta nozare, kuras iekļaušana bija ierobežota. Turklāt par ļoti vajadzīgām tika atzītas izpratnes veicināšanas kampaņas, lai potenciālie lietotāji varētu labāk izprast jaunās iespējas un pakalpojumu sniedzēji varētu atpazīt karti un ar to saistītās atlaides un pakalpojumus. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Novērtējuma ziņojumā ir skaidri izklāstītas ne tikai iespējas, bet arī personu ar invaliditāti prasības un iespējamie trūkumi saistībā ar Eiropas invaliditātes karti, ja aptvertās nozares būs ierobežotas. Tāpēc EESK uzsver, ka ir svarīgi Eiropas invaliditātes kartes lietotājiem nodrošināt piekļuvi visu veidu pakalpojumiem, pabalstiem un atlaidēm, kas jau ir piešķirtas valsts līmenī, ko pieņem visi pakalpojumu sniedzēji, kuri piedāvā atvieglotus nosacījumus vai pielāgojumus personām ar invaliditāti, neatkarīgi no tā, vai šie pakalpojumu sniedzēji ir publiskas vai privātas struktūras. EESK uzskata, ka tiesību aktā nevajadzētu noteikt ierobežotu nozaru sarakstu – tas būtu jāpiemēro visiem ES vienotā tirgus pakalpojumiem –, jo saraksta veidošana paredzētu daudzus izņēmumus, tādējādi saglabātos lielākā daļa pašreizējo šķēršļu un tiktu ierobežota tiesību akta efektivitāte. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | EESK apzinās, ka attiecībā uz tādu pabalstu segšanu, kuri ir saistīti ar publisko sociālo politiku un/vai valsts sociālā nodrošinājuma sistēmu, piemēram, tiešu ekonomisku atbalstu, personīgās palīdzības sniegšanu, atbalstu studentiem vai ar darbu saistītiem pabalstiem uzņēmumiem, kuri pieņem darbā darba ņēmējus ar invaliditāti, Eiropas invaliditātes kartei būtu jānodrošina iespēja uz laiku – vismaz invaliditātes atkārtotas novērtēšanas un apliecināšanas procesā – piešķirt šādus pakalpojumus, ja persona ar invaliditāti ir pārcēlusies uz dalībvalsti, lai studētu vai strādātu. Tas nozīmēs, ka personām ar invaliditāti, kas pārceļas uz citu dalībvalsti darba vai studiju nolūkā (piemēram, izmantojot programmu Erasmus+), būs iespēja piekļūt jebkādam atbalstam, kas vajadzīgs, lai vienlīdzīgi ar citiem strādātu vai studētu. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | EESK uzsver, ka Eiropas invaliditātes karte pilnībā atbilst Vispārējai datu aizsardzības regulai (VDAR) un aizsargā lietotāja persondatus, jo, izmantojot šo dokumentu, lai piekļūtu pakalpojumiem un ieguvumiem, persona ir atbrīvota no pienākuma uzrādīt persondatus un sniegt par tiem informāciju, jo īpaši invaliditātes novērtējumu un personīgo veselības informāciju. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Priekšlikumā par Eiropas invaliditātes karti būtu jāiekļauj izpildes un uzraudzības sistēmas ieviešana, lai nodrošinātu tās raitu un efektīvu īstenošanu, kā arī struktūra, kas paredzēta, lai virzītu un pārvaldītu lietotāju sūdzības un pieprasījumus. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | EESK saprot, ka invaliditātes atzīšana, izmantojot Eiropas invaliditātes karti, nenozīmē, ka invaliditātes novērtēšanas modeļi dalībvalstīs ir jāpadara viendabīgi. Tomēr tas liek dalībvalstīm uzlabot pašreizējās sistēmas, kuru pamatā ir galvenokārt medicīniska pieeja, lai tās tuvinātos modeļiem, kas atbilst ANO Konvencijai par personu ar invaliditāti tiesībām. Saskaņā ar neseno Eiropas Parlamenta pētījumu “Invaliditātes novērtēšana, savstarpējā atzīšana un ES invaliditātes karte” pastāv pārliecinoša vienprātība par nepieciešamību uzlabot kopīgu principu pieņemšanu un labāk saskaņot invaliditātes novērtēšanu, invaliditātes definīcijas un savstarpēju atzīšanu. EESK arī saprot, ka pašreizējās novērtēšanas sistēmas ir vairāk vērstas uz individuālajām īpašībām nekā uz vidi, lielā mērā paļaujoties uz medicīniskajām zināšanām vai testiem attiecībā uz indivīdiem, kuri eksistē ārpus konteksta, nevis īstenojot holistiskāku pieeju, kurā tiktu ņemtas vērā cilvēku reālās dzīves situācijas (8). |
| --- | --- |

2.12.

3.   Īpašas piezīmes

| 3.1. | EESK uzskata, ka kartei jābūt fiziskā formātā un ar digitālām iespējām, piemēram, pozitīvs papildinājums būtu QR kods un/vai elektroniskā mikroshēma, kas būtu piesaistīta datiem par invaliditātes novērtējumu. Šai fiziskajai kartei jābūt pilnīgi pieejamai, ar aprakstu Braila rakstā un izgatavotai standartizētā ID izmērā. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Eiropas invaliditātes kartes projektā jāietver ES līmeņa tīmekļa vietne, kurā sniegta praktiska informācija attiecībā uz katru valsti, piemēram, par to, kur saņemt karti un kā tā darbojas. Šai ES tīmekļa vietnei vajadzētu būt pieejamai visās valodās, un tai jābūt piekļūstamai Tīmekļa satura piekļūstamības pamatnostādņu (9) visaugstākajā atbilstības līmenī (AAA), ar viegli lasāmiem formātiem un zīmju valodas pieejamību, un tas pats attiecas uz valstu tīmekļa vietnēm un visu kartes iegūšanas procesu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Eiropas invaliditātes kartē būtu jāietver arī informācija par kartes īpašniekam nepieciešamo personīgo palīdzību un/vai pavadošajām personām, lai attiecīgā gadījumā tās iekļautu ieguvumu un atbalsta darbības jomā. Šo informāciju var izteikt ar konkrētu simbolu vai norādi uz fiziskās kartes. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESK uzskata, ka Eiropas invaliditātes kartes izmantošanai jābūt brīvprātīgai, tiesību aktos kodificējot, ka ikviena persona ar invaliditāti var izlemt, vai tā vēlas pieteikties kartei, un nedrīkstētu noteikt pienākumu turēt šādu karti, lai pierādītu invaliditāti. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESK mudina Komisiju nodrošināt finansēšanas instrumentu, lai visās ES dalībvalstīs ieviestu Eiropas invaliditātes karti, kā arī ES līmeņa tīmekļa vietni. Pēc tam ir jānodrošina pastāvīgs finansējums kartes drukāšanai un izsniegšanai, personālam, komunikācijai un tīmekļa vietnes un saistīto rīku, piemēram, iespējamo mobilo lietotņu, uzturēšanai. To varētu panākt, turpinot izmantot ES finansēšanas instrumentu un/vai valstu finansējuma plūsmas. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komunikācijai un izpratnes veidošanai par Eiropas invaliditātes karti ir izšķiroša nozīme, lai nodrošinātu, ka karte sasniedz visus potenciālos saņēmējus un pakalpojumu sniedzējus. Kartes ieviešana būtu jāapvieno ar tādām ES un valsts mēroga izpratnes veidošanas kampaņām, kuras būtu paredzētas plašai sabiedrībai, potenciālajiem karšu lietotājiem, lai viņi varētu pieteikties kartes saņemšanai, un pakalpojumu sniedzējiem, lai tie varētu pievienoties šai shēmai, tādējādi pilnībā izmantojot tās potenciālu, visās ES valodās, viegli lasāmos un zīmju valodas formātos, lai nodrošinātu pieejamību visiem. Īpaši ir jācenšas sasniegt tās personas ar invaliditāti, kurām var būt grūtāk piekļūt informācijai par kartes esamību, priekšrocībām un ar kartes iegūšanu saistītajiem procesiem, piemēram, personas ar psihosociālu vai intelektuālu invaliditāti, un personas, kurām ir ierobežota atbalsta sistēma, kā tas ir bēgļu ar invaliditāti gadījumā. Lai labāk sasniegtu Ukrainas bēgļus ar invaliditāti, komunikācijai vajadzētu būt arī ukraiņu valodā. Pēc šādām kampaņām ir jāīsteno regulāri komunikācijas pasākumi ar mērķi informēt karšu turētājus un plašu sabiedrību par jauniem kartes shēmas papildinājumiem un kartes sniegtajiem ieguvumiem kopumā, lai nodrošinātu, ka šis ES projekts ir ļoti pamanāms. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESK uzsver, ka ir svarīgi, lai ES iestādes uzturētu ciešu sadarbību ar personām ar invaliditāti, kā arī ar ES līmeņa, valstu, reģionālajām un vietējām personu ar invaliditāti pārstāvības organizācijām. Šis projekts būtu jāīsteno, pilnībā iesaistot personas ar invaliditāti un viņu pārstāvības organizācijas. Tam būtu jānotiek gan politiskajā līmenī – karti izstrādājot –, gan izpildvaras līmenī – to ieviešot un izplatot, kā arī informējot par to. Komisijai būtu jāorganizē ikgadēja informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm par problēmām, progresu un paraugpraksi, iesaistot personas ar invaliditāti un viņas pārstāvošās organizācijas, lai laika gaitā uzlabotu kartes darbības jomu un izmantošanu. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Ieviešot Eiropas invaliditātes karti, būtu jāīsteno arī datu vākšanas process, lai iegūtu anonimizētu informāciju par kartes saņēmējiem, datus sadalot pēc dzimuma un vecuma. |
| --- | --- |

3.8.

4.   ES stāvvietu izmantošanas karte

| 4.1. | EESK apzinās, cik svarīgi ir atjaunināt tiesību aktus, lai saskaņotu ES stāvvietu izmantošanas kartes īpašības un darbību. Dažādie kartes formāti, kas ieviesti valsts, reģionālā vai pat vietējā līmenī, joprojām rada šķēršļus un problēmas tās lietotājiem. Tomēr tās lietošana ir ārkārtīgi svarīga daudzām personām ar invaliditāti, jo īpaši tāpēc, ka tas ir vienīgais risinājums, kas ļauj piekļūt ierobežotām pilsētu teritorijām, ņemot vērā to, ka piekļūstamības trūkuma dēļ sabiedriskais transports bieži vien nav alternatīvs risinājums. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESK uzskata, ka ES stāvvietu izmantošanas kartes formāts, īpašības un izsniegšanas procedūra būtu jāsaskaņo tādā veidā, kas ir saistošs dalībvalstīm, un par to skaidri jāpaziņo kartes lietotājiem. Būtu arī jāpastiprina kontrole attiecībā uz kartes krāpniecisku izmantošanu un personām ar invaliditāti rezervētu stāvvietu nelikumīgu izmantošanu un jāīsteno stingrāki drošības un viltošanas novēršanas pasākumi, kā arī jānosaka lielāki un efektīvāki naudas sodi par kartes ļaunprātīgu izmantošanu un viltošanu. Izpratnes veicināšanas kampaņai attiecībā uz cīņu pret rezervētu stāvvietu nelikumīgu izmantošanu vajadzētu būt vērstai arī uz plašu sabiedrību. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Tiesību aktos par ES stāvvietu izmantošanas karti būtu vēl vairāk jāsaskaņo noteikumi par attiecināmību un izsniegšanas procedūru, darot to tādā veidā, kas ir saistošs dalībvalstīm, un par to skaidri paziņojot kartes lietotājiem. Tie var arī veicināt paraugprakses apmaiņu starp valstu iestādēm, izveidojot Komisijas darba grupu par šo tematu, kas pavērtu iespēju izstrādāt idejas ES līmenī. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Izstrādājot jauno tiesību aktu par ES stāvvietu izmantošanas karti kopā ar priekšlikumu par Eiropas invaliditātes karti, ir jāņem vērā, ka abām kartēm visos gadījumos ir jāpaliek fiziski nošķirtām. Ne visas personas ar invaliditāti, kuras ir invaliditātes kartes potenciālie turētāji, arī vada transportlīdzekli, un praktisku iemeslu dēļ stāvvietu izmantošanas kartei ir jāpaliek stāvēšanai novietotā transportlīdzeklī, savukārt Eiropas invaliditātes kartei būtu jāglabājas pie lietotāja. |
| --- | --- |

4.4.

Briselē, 2023. gada 27. aprīlī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/882 (2019. gada 17. aprīlis) par produktu un pakalpojumu piekļūstamības prasībām (OV L 151, 7.6.2019., 70. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/2102 (2016. gada 26. oktobris) par publiskā sektora struktūru tīmekļvietņu un mobilo lietotņu piekļūstamību (OV L 327, 2.12.2016., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 204, 26.7.2006., 1 lpp.; OV L 46, 17.2.2004., 1. lpp.; OV L 334,17.12.2010., 1. lpp.; OV L 123, 17.5.2003., 18. lpp.; OV L 315,3.12.2007., 14. lpp.; OV L 356, 12.12.2014., 110. lpp..; OV L 55, 28.2.2011., 1. lpp..; OV L 42, 13.2.2002., 1. lpp..

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

4

(5)  OV C 115, 9.5.2008, 47. lpp., 20. panta 2. punkta a) apakšpunkts.

5

(6)  Apvienoto Nāciju Organizācija (2006). Konvencija par personu ar invaliditāti tiesībām, līgumu sērija, 2515. sējums, 3. lpp.

6

(7)  Eiropas Komisija, 2021. Pētījums, kurā novērtēta izmēģinājuma pasākuma īstenošana attiecībā uz ES invaliditātes karti un ar to saistītie ieguvumi. Galīgais ziņojums: https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=lv&pubId=8407&furtherPubs=yes.

7

(8)  Eiropas Parlaments, “Invaliditātes novērtēšana, savstarpējā atzīšana un ES invaliditātes karte. Progress un iespējas”, Pilsoņu tiesību un konstitucionālo jautājumu politikas departaments, Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, PE 739.397, 2022. gada novembris.

8

(9)  Tīmekļa satura piekļūstamības pamatnostādnes (WCAG) 2.0, http://www.w3.org/TR/WCAG20/.

9

WCAG

---

| 29.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 228/76 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 228/76

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Iniciatīva par virtuālajām pasaulēm, piemēram, metaversu”

(izpētes atzinums pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma)

(2023/C 228/10)

| Ziņotājs: | Martin BÖHME |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Hervé JEANNIN |

Ziņotājs:

Martin BÖHME

Līdzziņotājs:

Hervé JEANNIN

| Atzinuma pieprasījums | 20.1.2023. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| | Izpētes atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija (CCMI) |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 19.4.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 27.4.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 578 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 153/1/2 |

Atzinuma pieprasījums

20.1.2023.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Izpētes atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija (CCMI)

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

19.4.2023.

Pieņemts plenārsesijā

27.4.2023.

Plenārsesija Nr.

578

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

153/1/2

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) ir pārliecināta, ka metaverss un virtuālo pasauļu attīstība, visticamāk, būtiski ietekmēs mūsu dzīvesveidu kopumā. Metaverss ir lielā mērā savstarpēji savienots digitālais visums (virtuālā telpa), kas izmanto internetu, avatārus un programmatūras aģentus un tos sasaista nolūkā radīt jaunu fizisko un virtuālo pasauli. Tas iespaidos uzņēmējdarbības vidi, darba apstākļus un pilsoniskās sabiedrības attīstību. Šīs pārmaiņas radīs gan iespējas, kas sabiedrībai būs jāizmanto, gan riskus, kuri tai būs jāmazina. Joprojām ir vajadzīgs progress attiecībā uz akceptu šo jauno tehnoloģiju izmantošanai, kas palielina drošību visu veidu darba ņēmējiem. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK uzskata, ka ir svarīgi nodrošināt, lai nākamās paaudzes internets būtu atvērts un savienots. Metaversa pamatā ir savstarpēji savienotas virtuālās pasaules, kas tiek radītas, izmantojot dažādas tehnoloģijas, piemēram, 3D modelēšanas programmatūru, tīmekli 3.0, papildināto/virtuālo/paplašināto realitāti, mākslīgo intelektu/mašīnmācīšanos un izklaidu datošanu. Uzņēmumi var paredzēt, kā šīs tehnoloģijas var uzlabot to uzņēmējdarbības modeļus, bet tiem ir jārisina kritiski jautājumi, piemēram, kā novērtēt tirgus attīstības tendences un rast spējas, izmērīt iesaisti un pielāgoties, lai saglabātu savu konkurētspēju. Iespējas un problēmas ir sīkāk izklāstītas 3.2. un 3.3. punktā, un daži konkrēti ar rūpniecību saistīti piemēri ir minēti 3.10. punktā. Ir pastāvīgi jāanalizē, vai pašlaik spēkā esošie tiesību akti ir pietiekami, lai regulētu virtuālās pasaules. EESK atkārto Eiropas Parlamenta neseno nostāju un uzsver, ka svarīgi ir pareizi noteikt virtuālajā pasaulē iesaistīto personu nodarbinātības statusu un nodrošināt, ka viņi tiek uzskatīti par darba ņēmējiem vai pašnodarbinātām personām atkarībā no viņu faktiskajiem darba apstākļiem. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Lai nodrošinātu metaversa attīstību, likumdevējam ir rūpīgi jāapsver, kā radīt drošu vidi. Lai nodrošinātu, ka sabiedrība gūst labumu no metaversa, ir nepieciešama pastāvīga ieinteresēto personu sadarbība. Tomēr virtuālā pasaule, piemēram, metaverss, arī rada riskus, it īpaši bērniem un neaizsargātām grupām. Platformu operatoriem ir jāievieš stingri kontroles mehānismi, lai filtrētu un izdzēstu kaitīgu saturu, kā arī aizsardzības pasākumi, kas novērš aizskaršanu un ļaunprātīgu izmantošanu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Metaverss var ietekmēt arī darba apstākļus, veselību un drošību. Ir svarīgi nodrošināt, ka tiek ieviesti atbilstīgi pasākumi, lai nodrošinātu pietiekamu informāciju par šiem jautājumiem, tostarp izmantojot sociālo dialogu un darba koplīguma slēgšanas sarunas, lai nodrošinātu darba ņēmēju drošību un piekļuvi apmācībai kompetenču un prasmju uzlabošanas nolūkā. Eiropas Savienībai ir jāgarantē, ka spēkā esošie tiesību akti, ko piemēro reālajā pasaulē, tiek ievēroti arī virtuālajā pasaulē un ka vajadzības gadījumā tiek veikti atbilstīgi pasākumi, lai apmierinātu īpašās vajadzības, kas saistītas ar metaversa regulēšanu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Metaversa pašreizējā izmantošana rūpniecībā, ciktāl tas attiecas uz EESK kompetences jomu, ir vērsta uz darbības optimizāciju, datu vākšanu un snieguma uzlabošanu. Ir pierādījies, ka digitālie dvīņi ir vērtīgs instruments, ar ko uzņēmumi var sasniegt minētos mērķus. Metaversam ir jānodrošina neatrisinātu problēmu risinājumi vai jāsniedz iespēja ražot produktus ar zemākām izmaksām un īsākā laikā, jāuzlabo kvalitāte, jāsamazina risks un jāpaaugstina efektivitāte. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Metaverss, iespējams, varētu pozitīvi ietekmēt vidi un klimata pārmaiņas, nodrošinot tāldarbu jaunā līmenī, mazinot vajadzību pēc fiziskiem ceļojumiem un samazinot oglekļa emisijas. Turklāt metaversu var izmantot, lai simulētu un testētu ilgtspējīgu praksi, piemēram, atjaunīgās enerģijas sistēmas un viedās pilsētas pirms to ieviešanas fiziskajā pasaulē. Tomēr ir jāņem vērā arī tās tehnoloģijas enerģijas patēriņš un oglekļa pēda, kas darbina metaversu. Virtuālo pasauļu paplašināšanās vēl vairāk palielinās globālo enerģijas pieprasījumu. Tas palielinās vajadzību pēc zaļās enerģijas ražošanas. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK uzskata, ka jau tagad ir jārisina jautājumi, kas saistīti ar nodokļu uzlikšanu darbībām metaversā. Fiskālie jautājumi metaversā ir sarežģīti, jo tradicionālie nodokļu modeļi var būt nepiemēroti un var būt vajadzīgas jaunas pieejas, lai iekasētu taisnīgus un efektīvus nodokļus. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Vispārīgas piezīmes

| 2.1. | Interneta nākamā paaudze būs atvērta un savstarpēji savienota, un tā būs digitāls komercdarbības un sabiedrības attīstības veicinātājs. Tehnoloģijas, kas saistītas ar metaversu, – papildināto realitāti (AR), virtuālo realitāti (VR), paplašināto realitāti (XR) un digitālajiem dvīņiem, spēj paātrināt iesaisti, socializāciju, sadarbību un pieredzi, piedāvājot lietotājiem jaunus iegremdējošus veidus, kā piekļūt produktiem un pakalpojumiem. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Organizācijām ir iespēja paredzēt, kā interneta nākamā paaudze uzlabos to produktus un pakalpojumus. Tas ietver metaversa ietekmes uz tirdzniecību apsvēršanu, to, kā papildināto realitāti (AR) var uzlabot apmācību, kā efektīvi izmantot 3D modelēšanu un digitālos dvīņus un kā izklaidei var izmantot virtuālo realitāti (VR). Tomēr jaunu virtuālo pasauļu, piemēram, metaversa, rašanās organizācijām rada arī vairākus kritiskus jautājumus, kam steidzami jāpievērš uzmanība. Pirmkārt, tām ir jāparedz piemērotas iespējas un jānovērtē tirgus, klientu vajadzības un tendences, lai saglabātu konkurētspēju. Otrkārt, tām ir vajadzīgi efektīvi procesi, lai iegūtu spējas, un partnerības, kā arī ārpakalpojumi. Treškārt, lai pastāvīgi uzlabotu sniegumu un klientu apmierinātību, izšķiroša nozīme ir iesaistes un pieredzes ietekmes novērtēšanai. Visbeidzot, organizācijām savi uzņēmējdarbības modeļi ir jāpielāgo jaunajām tehnoloģijām, tirgiem un klientu vēlmēm, lai saglabātu konkurētspēju. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ir jāapsver, kā tiks līdzsvarota virtuālā un fiziskā pasaule, lai nodrošinātu atbildīgu metaversa uzbūvi. Svarīgi ir nodrošināt, lai metaverss būtu droša vide patērētājiem un būtu cieši saskaņots ar nākamās interneta iterācijas “atvērto” redzējumu. Patērētājiem jābūt sagatavotiem tā lietošanai un jātiek apmācītiem; vēlams, ka bērni un pusaudži tiek apmācīti jau skolā. Turklāt ir svarīgi apsvērt, vai tehnoloģijas var attīstīties pietiekami ātri, lai veidotu mūsu iztēles metaversu. Šo jautājumu risināšanai ir vajadzīgs pastāvīgs dialogs un sadarbība starp ieinteresētajām personām, tostarp nozari, politikas veidotājiem, sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības tīkliem, lai nodrošinātu, ka metaversa attīstība dod labumu sabiedrībai kopumā. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EESK norāda uz iespējamiem riskiem, it īpaši bērniem un neaizsargātām grupām, piemēram, cilvēkiem ar invaliditāti un minoritātēm. Tā kā metaverss darbojas virtuālajā pasaulē, likumpārkāpēji var vieglāk saglabāt anonimitāti un nesodīti izplatīt ļaunprātīgus un kaitīgus vēstījumus citiem lietotājiem. Tas var novest pie iebiedēšanas tiešsaistē. Metaversā var būt potenciāli kaitīgs vai nepiemērots saturs, kas nav piemērots bērniem. Ir svarīgi, lai platformu operatori ieviestu stingrus kontroles mehānismus šāda satura filtrēšanai un izdzēšanai. Problemātiski varētu būt arī tas, ka metaversa intensīva izmantošana nozīmētu neaktīvu dzīvesveidu. ES politikas veidotāju uzdevums un pienākums ir noteikt un uzraudzīt virtuālo pasauļu tiesiskās drošības nosacījumus. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EESK uzsver, ka virtuālās pasaules var ietekmēt darba apstākļus, veselību un drošību. Ir pastāvīgi jāanalizē, vai pašlaik spēkā esošie tiesību akti ir pietiekami, lai regulētu virtuālās pasaules. EESK atkārto Eiropas Parlamenta neseno nostāju un uzsver, ka svarīgi ir pareizi noteikt virtuālajā pasaulē iesaistīto personu nodarbinātības statusu un nodrošināt, ka viņi tiek uzskatīti par darba ņēmējiem vai pašnodarbinātām personām atkarībā no viņu faktiskajiem darba apstākļiem (1). Ir svarīgi nodrošināt, ka tiek paredzēti atbilstīgi pasākumi, lai garantētu darba ņēmēju drošību, un ka tiek piemēroti tādi paši standarti kā reālajā pasaulē. Tāpēc šo pasākumu nodrošināšanai būtisks ir sociālais dialogs un darba koplīguma slēgšanas sarunas. Svarīgi ir arī tas, lai darba ņēmēji būtu pienācīgi apmācīti un informēti; tas ir nepieciešams, lai nodrošinātu, ka viņi var droši un efektīvi strādāt virtuālajās pasaulēs. Īpaši nepieciešama ir mūžizglītība. Kompetenču skrīnings visā personas karjeras laikā ir būtisks, lai apmierinātu apmācības vajadzības (prasmju pilnveide un pārkvalifikācija). Arī šajā sakarā sociālā dialoga uzdevums ir piedāvāt kolektīvu pieeju, lai katram atsevišķam darba ņēmējam būtu pieejams šāds kompetenču skrīnings un apmācība, kas vajadzīga, lai uzlabotu kompetences un prasmes un palīdzētu veidot Eiropas autonomiju virtuālo pasauļu jomā. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EESK uzskata, ka virtuālās pasaules, piemēram, metaverss, ietekmēs vidi un resursu patēriņu. No vienas puses, tās var patērēt ievērojamu enerģijas daudzumu, it īpaši, ja tiek mitinātas augstas veiktspējas serveros. Tas var radīt elektroenerģijas pieprasījuma pieaugumu un tādējādi palielināt oglekļa pēdu. Tomēr, no otras puses, virtuālās pasaules var piedāvāt potenciālu, kas izmantojams, lai aizstātu reālu pieredzi un mijiedarbību. Tas var pozitīvi ietekmēt resursu patēriņu, it īpaši tad, ja cilvēki ceļo mazāk un lieto mazāk fizisku produktu. EESK uzskata, ka ir vajadzīgas regulatīvas prasības, lai nodrošinātu, ka virtuālās pasaules operatori veic pasākumus enerģijas un resursu patēriņa samazināšanai. Tas ietver atjaunīgo energoresursu, piemēram, saules vai vēja enerģijas, izmantošanu, serveru un aparatūras optimizēšanu, lai samazinātu enerģijas patēriņu, un aparatūras un aprīkojuma reciklēšanas un atkārtotas izmantošanas veicināšanu. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EESK uzskata, ka Eiropas vērtībām un cilvēkcentrētai filozofijai ir jāiedvesmo virtuālo pasauļu noteikumi un pārvaldība. Tāpēc Eiropai būtu jāieņem dominējošs stāvoklis metaversa attīstības jomā. ES regulatora uzdevums ir, cik vien iespējams, starptautiskā līmenī rast pareizu līdzsvaru, kad runa ir par standartu sadarbspēju, kas jāpanāk sadarbībā ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp sociālajiem partneriem. Saistībā ar metaversa blakusefektiem sevišķa uzmanība būtu jāpievērš sociālajai dimensijai un it īpaši jauniešiem. Mums ir arī jāizvairās no ģeogrāfiskās nelīdzsvarotības un nevienlīdzības, ko rada digitālās infrastruktūras atšķirības Eiropā. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Nodokļu uzlikšana uzņēmumiem metaversā ir sarežģīts uzdevums, jo tradicionālie jēdzieni “ģeogrāfiskās robežas” un “fiziskas atrašanās vietas” vairs nav pietiekami. Lai noteiktu ar nodokli apliekamos ienākumus, novērtētu digitālos aktīvus un nošķirtu darījumdarbības virzienus, ir nepieciešama nodokļu bāzes pielāgošana. Būtiski ir arī izveidot piemērotus regulatīvos mehānismus, lai nodrošinātu taisnīgu nodokļu praksi. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Īpašas piezīmes

3.1.   Metaversa pamatelementi

| 3.1.1. | No tehniskā viedokļa metaverss ir veidots uz savstarpēji savienotu virtuālo pasauļu pamata, kur katra pasaule var būt atsevišķa vide vai pieredze. Lai metaversā nodrošinātu mijiedarbību un saziņu starp lietotājiem, tiek izmantoti dažādi protokoli un standarti, piemēram, Atvērtais metaversa sadarbspējas protokols (OMI), kas nodrošina netraucētu mijiedarbību starp dažādām virtuālajām pasaulēm. Tiek izmantoti arī tādi tehniskie komponenti kā tīklošanas protokoli, lietotāju identitātes sistēmas un mākslīgā intelekta algoritmi. Metaversa tehnoloģiju kopumam ir četri pamatelementi: 1) saturs un pieredze, 2) platformas (piemēram, spēļu programmas), 3) infrastruktūra un aparatūra (tostarp ierīces un tīkli) un 4) iespējotāji (piemēram, maksājumu mehānismi un drošība). Šos komponentus aptver desmit slāņi, nodrošinot kritiskos pamatelementus, uz kuriem balstās visas metaversa pieredzes. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Visbeidzot, metaverss ietver arī ekonomiskos un komerciālos komponentus, piemēram, virtuālās valūtas, tirdzniecības vietas un virtuālo preču un pakalpojumu pirkšanas un pārdošanas sistēmas. Šie komponenti ir paredzēti, lai metaversā atvieglotu tirdzniecību un vērtības apmaiņu, un tie var būt balstīti uz blokķēdi un citām decentralizētām tehnoloģijām, lai nodrošinātu pārredzamību un drošību. |
| --- | --- |

3.1.2.

3.2.   Iespējas

| 3.2.1. | No EESK perspektīvas ir vērts atzīmēt, ka metaversa nākotni veido daudzas dimensijas, tostarp patērētāju, uzņēmumu un rūpniecības metaversi. i) Patērētāju metaverss kalpo kā atpūtas telpa, kurā indivīdi var iesaistīties virtuālās realitātes spēlēs un sociālajā mijiedarbībā. ii) Uzņēmumu metaverss nodrošina platformu kopizstrādei ar klientiem. iii) Rūpnieciskais metaverss darbojas kā ražošanas produktu portāls. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Rūpnieciskajam metaversam ir ievērojams potenciāls saistībā ar Eiropas uzņēmumiem, kuri vēlas optimizēt savu darbību, vākt datus un uzlabot sniegumu. Digitālo dvīņu izmantošana rūpniecības sektorā ir izrādījusies vērtīgs instruments uzņēmumiem, kas vēlas optimizēt savu darbību, vākt datus un uzlabot sniegumu, piemēram, izstrādājot projektus bez fiziskiem prototipiem. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Indivīdiem vienmērīgas pārejas starp fizisko pieredzi un mijiedarbību, no vienas puses, un uzlabotiem virtuāliem un multimodāliem šādas pieredzes un mijiedarbības veidiem, no otras puses, paver bezgalīgu iespēju klāstu. Metaverss sniedz lieliskas iespējas pieņemšanai darbā, iesaistīšanai, apmācībai bez riska un sadarbīgas un iegremdējošas attālinātas darba vides nodrošināšanai, kas piesaista nākotnes talantus, kuri nozarei ir jāattīsta. |
| --- | --- |

3.2.3.

3.3.   Izaicinājumi

| 3.3.1. | EESK uzskata, ka pašreizējā situācijā šo jauno tehnoloģiju izmantošanas akceptēšana joprojām ir jāuzlabo. Arī tehnoloģiskā brieduma līmeņa paaugstināšana, kas nepieciešama daudzu tehnoloģiju kombinēšanai, kā arī infrastruktūras, datošanas jaudu un sakaru tīklu attīstība ir priekšnosacījums šā jaunā interneta plašā mēroga ieviešanai patērētāju un iedzīvotāju vajadzībām. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Metaverss izvirza neatliekamus uzdevumus, kas skar uzņēmumus, to darbiniekus, neatkarīgos izstrādātājus un satura radītājus, valdības un patērētājus. Lielākajai daļai darbaspēka būs jāpārkvalificējas, lai izmantotu metaversa priekšrocības, nevis ar to sacenstos, un pilsētām un valstīm būs jākļūst par tā attīstības centriem un jāiesaistās globālajā konkurencē, lai piesaistītu talantus un ieguldījumus, kā arī pastāvīgi piesaistītu darba ņēmējus. Sociālā dialoga un darba koplīguma slēgšanas sarunu uzdevums ir nodrošināt visas nepieciešamās iespējas darba ņēmējiem, kas ir iesaistīti mainīgajā darba vidē. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | EESK uzsver, ka sabiedrības līmenī dažādām ieinteresētajām personām būs jāizstrādā ceļvedis ētiskas, drošas un iekļaujošas metaversa izmantošanas pieredzes gūšanai. Pamatnostādnes var būt nepieciešamas arī attiecībā uz tādiem jautājumiem kā drošība, ētika un normatīvā atbilstība, fiziskā veselība un drošums, ilgtspēja, godīgums un taisnīgums. Īpašas problēmas rada arī datu aizsardzības prasības un Eiropas Vispārīgās datu aizsardzības regulas ievērošana metaversā. Ir jāpārbauda, cik lielā mērā spēkā esošās prasības joprojām ir pietiekamas. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Apsvērumi par virtuālās telpas piešķiršanu metaversā ir ļoti svarīgi, jo tie nosaka, kam ir piekļuve noteiktām jomām un saturam un kam tādas nav. Tādiem lielajiem platformu operatoriem kā Facebook, Google un Microsoft būs svarīga loma metaversa veidošanā, jo tiem jau tagad ir spēcīga klātbūtne virtuālajā pasaulē un nepieciešamie resursi infrastruktūras nodrošināšanai. Ir svarīgi, lai šie uzņēmumi ievērotu pārredzamus un taisnīgus noteikumus attiecībā uz piekļuvi virtuālajai telpai un tādā veidā pavērtos iespēja radīt atvērtu un daudzveidīgu virtuālo pasauli. Turklāt ir jānodrošina arī mazākiem tirgus dalībniekiem iespējas piedalīties vērtības radīšanā, izmantojot virtuālo telpu. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Lietotāji ziņo, ka pieaug aizskarošas un nevēlamas uzvedības gadījumu skaits, tostarp uzmākšanās lietotājiem, avatāra mijiedarbības seksualizācija, datu ekspluatācija un neregulētas azartspēles, iebiedēšanas gadījumi, grafiska seksuāla satura atspoguļošana, rasisms, vardarbības draudi un nepilngadīgo iedraudzināšana (CCDH, 2022. gads). Turklāt lietotāju vidū visā pasaulē būtiskas bažas rada arī atkarība no simulētas realitātes un privātuma un garīgās veselības problēmas (Statista, 2020. gads). |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.4. | Talanti: uzņēmumiem paredzētu metaversu veidošanai ir vajadzīgas īpašas kompetences. Mums var būt vajadzīgi arī jaunu uzdevumu veicēji, piemēram, komponentu izstrādātāji, infrastruktūras nodrošinātāji, pakalpojumu izstrādātāji un virtuālie mitinātāji. Eiropai ir jātiecas atkal kļūt par pētniekiem un inženieriem atvērtu kopienu un jānodrošina viņu darba turpinātāju apmācība, Esošā darbaspēka prasmju pilnveidei un pārkvalifikācijai sadarbībā ar universitātēm un citām izglītības iestādēm ir jākļūst par prioritāti. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Rīki: metaversa izstrādē ļoti svarīga nozīme ir instrumentiem, ar ko var radīt saturu daudzdimensionālām pasaulēm un iestrādāt attiecīgās programmas objektu iekšienē. Šie rīki būs būtiski satura un pakalpojumu radīšanai un izplatīšanai metaversā. Turklāt šiem rīkiem vajadzēs būt pieejamiem plašam izstrādātāju un lietotāju lokam, sākot ar amatieriem un beidzot ar profesionāliem dizaineriem. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Ekosistēmas un modeļi: var būt vajadzīgi jauni tirgi un platformas, lai izmantotu tiešsaistes objektus, piemēram, neaizstājamo blokķēžu žetonu (NFT) vai veselus metaversus. Šos objektus var piedāvāt kā produktus vai pakalpojumus, bet cenu noteikšana, īpašumtiesības un uzņēmējdarbības modeļi vēl ir jānosaka. Lai nodrošinātu konsekvenci, būs jāizstrādā standarti procesa virzībai. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESK uzsver, ka būtiski ir apsvērt jaunus kopīgošanas un licencēšanas mehānismus, kas dos iespēju radīt un izplatīt saturu un pakalpojumus, vienlaikus nodrošinot arī intelektuālā un rūpnieciskā īpašuma un lietotāju privātuma un drošības aizsardzību. Metaversa dizainam ir jāievēro preču zīmes, autortiesības un citas licences un attiecīgie intelektuālā un rūpnieciskā īpašuma veidi. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | No tehnoloģiskā un sociālā skatupunkta viena no galvenajām problēmām, kas saistītas ar metaversa plašu izvēršanu, ir standartizācija. Ir jāizstrādā daudzi protokoli, standarti un noteikumi saistībā ar kiberdrošību, persondatu glabāšanu un aizsardzību, fizisku personu aizsardzību un cīņu pret kibervajāšanu, kibernoziedzību un dezinformāciju. Eiropas Savienībai ir jāuzņemas aktīva loma, lai to noteikšanu neatstātu citām ģeogrāfiskām teritorijām. Tāpēc Eiropas Savienībai ir jāpiedalās starptautiskajos konsorcijos, kuri atbild par to izstrādi. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Spēļu nozare ir bijusi tiešsaistes kopienu organizēšanas avangardā. Tā ir arī vieta, kur daudzi cilvēki, it īpaši bērni un jaunieši, pirmo reizi saskaras ar virtuālo pasauli. Tāpēc EESK uzskata, ka šai nozarei it īpaši vajadzētu būt atbildīgai un tikt iesaistītai patērētāju tiesību aizsardzības standartu izstrādē. |
| --- | --- |

3.9.

3.10.   Pašreizējie virtuālo pasauļu izmantošanas gadījumi rūpniecībā

| 3.10.1. | EESK norāda uz aprēķiniem, kurus sniedzis automobiļu ražotājs Renault, kas 2022. gada novembrī paziņoja, ka tā Rūpnieciskais metaverss dažādos ražošanas cikla posmos ļaus ietaupīt 780 miljonus euro. Līdz 2025. gadam varētu panākt papildu ietaupījumus 320 miljonu euro apmērā, kā arī ietaupījumu 260 miljonu euro apmērā, transportlīdzekļu piegādes laika samazinājumu par 60 % un tā ražotņu oglekļa pēdas samazinājumu par 50 %. |
| --- | --- |

3.10.1.

| 3.10.2. | Veselības aprūpes jomā uzņēmums Pfizer izmanto virtuālajā realitātē balstītas apmācības risinājumus, lai uzlabotu atbilstību klīnisko pārbaužu protokoliem. Stažieri tiek apmācīti, izmantojot reālistisku un iegremdējošu pieredzi virtuālā laboratorijā, kur viņi var droši mijiedarboties un eksperimentēt realitātei tuvos apstākļos. Pfizer jau tagad izmanto līdzīgas tehnoloģijas, lai ražotnēs apmācītu savus vietējos operatorus. Nozares stingro protokolu un noteikumu ievērošanu gan pētniecības, gan ražošanas jomā ievērojami uzlabo darba ņēmēji, kuri ir pabeiguši šīs iegremdējošās apmācības kursus. Papildus šim piemēram metaverss var radīt tālejošas pārmaiņas veselības aprūpes pieejamībā un aprūpes kvalitātē, palīdzot pārvarēt aprūpes deficītu, it īpaši lauku un attālos apvidos. |
| --- | --- |

3.10.2.

| 3.10.3. | Aeronautikas un kosmosa nozarē Airbus un Boeing jau izmanto digitālo dvīņu koncepciju, kas ir rūpnieciskā metaversa pamats, kā nākotnes platformu, lai radītu savu jauno gaisa kuģu un ražošanas sistēmu 3D kopiju inženiertehnisko un simulācijas darbību atbalstam. |
| --- | --- |

3.10.3.

| 3.10.4. | Finanšu nozarē vairākas bankas un apdrošināšanas sabiedrības uzlabo savu klientu apkalpošanu un mijiedarbību ar iegremdējošiem un uz metaversu balstītiem risinājumiem. Piemēram, AXA iegādājās virtuālu zemesgabalu tīmekļa 3.0 platformā, lai mijiedarbotos ar jaunām klientu grupām un ilgtermiņā izveidotu virtuālu aģentūru. Allianz izmanto papildināto realitāti, lai palielinātu klientu informētību. |
| --- | --- |

3.10.4.

| 3.10.5. | EESK norāda, ka patērētāju, produktu, mazumtirdzniecības un izplatīšanas (CPRD) nozare, iespējams, ir joma, kurā ir ieviestas jaunākās metaversa un tīmekļa 3.0 iniciatīvas. Lietojumu klāsts sniedzas no 3D virtuālajiem veikaliem un iegremdējošas sociālās iepirkšanās līdz avatāriem, zīmolradei un tirgvedībai, jaunai kopienas iesaistei un jaunām lojalitātes programmām, kuru pamatā ir NFT un tīmekļa 3.0 tehnoloģijas. |
| --- | --- |

3.10.5.

Briselē, 2023. gada 27. aprīlī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  https://www.europarl.europa.eu/news/en/press-room/20221212IPR64513/digital-workers-better-working-conditions-and-protection-of-rights

1

---

| 29.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 228/81 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 228/81

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Pāreja uz ilgtermiņā ilgtspējīgu transporta sistēmu”

(izpētes atzinums pēc prezidentvalsts Zviedrijas pieprasījuma)

(2023/C 228/11)

| Ziņotājs: | Stefan BACK |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Mateusz SZYMAŃSKI |

Ziņotājs:

Stefan BACK

Līdzziņotājs:

Mateusz SZYMAŃSKI

| Atzinuma pieprasījums | Zviedrijas prezidentūra, 14.11.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants
  Izpētes atzinums |
| Pilnsapulces lēmums | 14.12.2022. |
| Atbildīgā specializēta nodaļa | Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 12.4.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 27.4.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 578 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 159/0/1 |

Atzinuma pieprasījums

Zviedrijas prezidentūra, 14.11.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Izpētes atzinums

Pilnsapulces lēmums

14.12.2022.

Atbildīgā specializēta nodaļa

Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

12.4.2023.

Pieņemts plenārsesijā

27.4.2023.

Plenārsesija Nr.

578

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

159/0/1

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Pārejai uz ilgtermiņā ilgtspējīgu transporta sistēmu ir jānotiek tā, lai cilvēki un uzņēmumi, tostarp rūpniecības un transporta nozare, piekristu gan mērķim līdz 2050. gadam transporta jomā samazināt emisijas par 90 %, gan šā mērķa sasniegšanas veidiem un līdzekļiem. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Lai to sasniegtu, pārkārtošanās ir jāīsteno tā, lai no sociālā viedokļa un praksē tā būtu pilsoņiem un uzņēmumiem finansiāli pieņemama un lai tāpēc viņi būtu gatavi to aktīvi atbalstīt un to darītu labprātīgi. Ja tā nenotiks, pastāv nopietns risks, ka tiks piedzīvota neveiksme, un sliktākajā gadījumā var izcelties sociālie nemieri. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Mūsu skatījumā pārkārtošanās norisināsies veiksmīgi tikai tad, ja tiks ievēroti šādi priekšnoteikumi:






  — | jāpanāk, lai uzņēmumi netiktu noslogoti ar pārmērīgām izmaksām un lai tie saglabātu konkurētspēju ne tikai Eiropas Savienībā, |
| --- | --- | --- |

1.3.

—

jāpanāk, lai uzņēmumi netiktu noslogoti ar pārmērīgām izmaksām un lai tie saglabātu konkurētspēju ne tikai Eiropas Savienībā,

| — | darba ņēmējiem pārkārtošanās procesam ir jābūt pieņemamam, un viņiem ir jādod iespēja pielāgoties jaunajiem darba apstākļiem sociāli pieņemamā veidā, |
| --- | --- |

—

darba ņēmējiem pārkārtošanās procesam ir jābūt pieņemamam, un viņiem ir jādod iespēja pielāgoties jaunajiem darba apstākļiem sociāli pieņemamā veidā,

| — | gan lauku, gan pilsētu apvidu iedzīvotājiem ir jānodrošina pieejamība un mobilitāte par saprātīgām izmaksām un labos vispārējos apstākļos. |
| --- | --- |

—

gan lauku, gan pilsētu apvidu iedzīvotājiem ir jānodrošina pieejamība un mobilitāte par saprātīgām izmaksām un labos vispārējos apstākļos.

| 1.4. | Lai gan pastāv vienprātība par 2050. gadam uzstādīto mērķi, līdz šim paredzētie tā sasniegšanas veidi un līdzekļi tiek vērtēti mazāk viennozīmīgi. Tas attiecas, piemēram, uz lielas noslodzes transportlīdzekļiem, kuru elektrifikācijas iespējas ir ļoti ierobežotas un alternatīvo degvielu pieejamība nav pietiekama. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Lai novērstu atkarību no atsevišķiem piegādātājiem un valstīm, transporta jomā izmantojot atjaunīgo enerģiju, būtu jāņem vērā dažādi atjaunīgās enerģijas veidi un enerģijas avoti. Nedrīkst aizmirst arī par atkarību, kas saistīta ar elektroautomobiļu ražošanā izmantotajiem izejmateriāliem un sastāvdaļām. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Lai pēc iespējas optimālāk varētu izmantot katru no transporta veidiem, tostarp jaunos bezemisiju transporta veidus, ir jāattīsta multimodalitāte. Pateicoties digitalizācijai, jaudas optimizācijai un koordinācijai būs vieglāk panākt, lai transports darbotos kā konsekventa sistēma. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Transporta infrastruktūra un it īpaši alternatīvo degvielas veidu izplatīšanas infrastruktūra, ieguldījumi infrastruktūrā un infrastruktūras efektīvs izmantojums ir priekšnoteikums pārmaiņām transporta nozarē, tostarp transporta pieejamības, tīras degvielas izmantošanas, inovācijas īstenošanas un jaunu transporta veidu jomā. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) uzsver problēmu, ko rada atbilstības trūkums starp alternatīvo degvielas veidu un ūdeņraža infrastruktūras ieviešanas grafiku, no vienas puses, un termiņiem, kas noteikti TEN-T tīkla īstenošanai un ES tiesību aktu neesamību par lauku teritorijām, kuras nav ietvertas TEN-T, no otras puses. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Lai dažādām valstīm dotu iespēju transportu attīstīt ilgtspējīgā veidā, ir jāņem vērā šo valstu īpašās iezīmes un vēlmes. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Ilgtspējīgu transporta attīstību atbilstoši tam, kas noteikts ES dokumentos, var apdraudēt ārēji faktori, tomēr ir jāveicina paredzētās izmaiņas un jārūpējas par to, lai rezultāti tiktu sasniegti pieņemamā veidā. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Lai novērstu mobilitātes iespēju nabadzību, sociāli pieņemamam transportam ir jābūt fiziski pieejamam, iekļaujošam un par pieejamām cenām. EESK uzskata, ka sabiedriskajam transportam pārkārtošanās procesā ir svarīga loma. Ņemot vērā tā iekļaujošo raksturu, tas dod iespēju sasniegt vides un sociālos mērķus. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Pārkārtošanās nebūs veiksmīga bez nodarbināto līdzdalības, kas pašlaik šajā jomā ir sarukusi. Tāpēc ir svarīgi, lai transporta joma būtu pazīstama kā tāda, kurā ir augstas kvalitātes darbvietas; tas palielinātu interesi par darbu transporta jomā. Šajā ziņā ļoti svarīgs ir sociālais dialogs un darba koplīgumu slēgšana. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESK uzsver, ka plašas apspriedes ar visām iesaistītajām personām un informētības palielināšana visos posmos ir ļoti svarīga. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Konteksts

| 2.1. | Prezidentvalsts Zviedrija ir pieprasījusi izpētes atzinumu par pārkārtošanos uz ilgtermiņā ilgtspējīgu transporta sistēmu. |
| --- | --- |

2.1.

Atzinums jāietver augsto zaļā kursa mērķu kontekstā, respektīvi, līdz 2050. gadam transporta jomā par 90 % samazināt CO2 emisijas un līdz 2030. gadam tās samazināt jau par 55 %; šo mērķu īstenošana ir sākusies ar paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %”. Ja tie tiks sasniegti, uzlabosies arī drošība.

| 2.2. | Saskaņā ar vienošanos par CO2 emisiju samazināšanu vieglajiem automobiļiem līdz 2030. gadam emisijas jāsamazina par 55 %, savukārt furgoniem – par 50 %, un līdz 2035. gadam jaunām vieglajām automašīnām un furgoniem jāpanāk samazinājums 100 % apmērā. Komisija gatavojas nākt klajā ar ierosinājumu pēc 2035. gada atļaut automobiļus ar CO2 neitrālu degvielu un 2026. gadā novērtēt vienošanās sociālo un ekonomisko ietekmi.
  Citi svarīgi priekšlikumi, kas saistīti ar paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” transporta sadaļu, par kuriem ir panākta trialoga vienošanās, attiecas uz emisiju tirdzniecību un ietver sauszemes, gaisa un jūras transportu, uz direktīvas par atjaunīgo degvielu pārskatīšanu un regulu par atjaunīgās degvielas izplatīšanas infrastruktūru. |
| --- | --- |

2.2.

Citi svarīgi priekšlikumi, kas saistīti ar paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” transporta sadaļu, par kuriem ir panākta trialoga vienošanās, attiecas uz emisiju tirdzniecību un ietver sauszemes, gaisa un jūras transportu, uz direktīvas par atjaunīgo degvielu pārskatīšanu un regulu par atjaunīgās degvielas izplatīšanas infrastruktūru.

| 2.3. | 2021. gada decembrī tika prezentēts gan priekšlikums pārskatīt regulu par Eiropas transporta tīkla (TEN-T) pamatnostādnēm ar mērķi ātrāk un efektīvāk ieviest tīklu un veicināt ilgtspēju, gan paziņojums par mobilitāti pilsētās, kā arī priekšlikums par IT komunikāciju. Vienošanās par kopējo nostāju TEN-T priekšlikuma saistībā tika panākta 2022. gada decembra Transporta padomes sanāksmē. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komisijas darba programmā 2023. gadam ir ietverts Kravu pārvadājumu zaļināšanas tiesību aktu kopums, un ir paredzēts pārskatīt lielas noslodzes transportlīdzekļu masas un gabarītu direktīvu un kombinēto pārvadājumu direktīvu. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | 2023. gada martā Komisija prezentēja paziņojumu par Eiropas Ūdeņraža banku, kura uzmanības centrā ir finansēšana. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | 2023. gadā ir paredzēts paziņojums par vienotu Eiropas mobilitātes datu telpu. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Trialoga gaitā panāktā vienošanās par paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %” var izšķiroši ietekmēt zaļā kursa mērķu sasniegšanu līdz 2050. gadam. Tas attiecas arī uz iepriekšminētajiem priekšlikumiem, kas plānoti 2023. gadā, un to liktenis ir likumdevēju iestāžu rokās. Lai gūtu panākumus, īpaši svarīgi ir atrast veidu, kā pārkārtošanās periodā panākt efektīvu tehnisko un sistēmas attīstību, kā arī rūpēties par sociālajiem aspektiem. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | Transports aptver daudzus jautājumus, un liela daļa no tiem ir specifiski katram no transporta veidiem. Elementi, kas ir svarīgi īstenošanai un transporta pārkārtošanas paātrināšanai, ir šādi: emisiju samazināšana, atjaunīgās enerģijas attīstīšana, digitalizācija, efektivitātes uzlabošana un alternatīvi transporta veidi mobilitātei pilsētās. Šie elementi un piemērota degvielas infrastruktūras pieejamība ir kopēja prasība visiem pasažieru un preču transporta veidiem. Ir svarīgi, lai pietiekami privātie un publiskie resursi tiktu nodrošināti nulles emisiju un mazemisiju transportlīdzekļu, atjaunīgās degvielas un transporta digitālo risinājumu pētniecībai un izstrādei. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Jāpanāk, lai visi piemērojamie tiesību akti pēc iespējas atbilstu zaļās pārkārtošanās mērķiem un veicinātu emisiju samazināšanu, tomēr tam jānotiek tā, lai nekaitētu strādājošo interesēm. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Ir svarīgi rūpīgi pievērst uzmanību spēcīgai transporta pārkārtošanas sociālai ietekmei uz darbaspēku un lietotājiem, nepieļaut negatīvu ietekmi uz strādājošiem un vienlaikus lietotājiem panākt transporta pieejamību par pieņemamām cenām, kā arī loģistikas ķēžu efektivitāti un cenu samērīgumu. No šo jautājumu veiksmīgas atrisināšanas ir atkarīgs, vai pārkārtošanās būs pieņemama strādājošajiem, plašai sabiedrībai un uzņēmējiem. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Ir uzstādīti augsti mērķi un ir gaidāms transporta pieprasījuma pieaugums tik lielā mērā, ka līdz 2050. gadam tas varētu dubultoties, tāpēc ārkārtīgi svarīga ir laba un drošticama pārkārtošanās pārvaldība, un ir arī jāatceras, ka ir būtiski, lai īstenošanas pasākumus būtu iespējams realizēt un tie tiktu uzskatīti par reāliem, kā arī lai tirgū tiktu raidīti pareizie signāli. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | No ticamības būs atkarīga cilvēku gatavība pārkārtošanās nolūkā mainīt ieradumus un dzīvesstilu, piemēram, vēlme ieguldīt transportlīdzekļos ar jaunām dzinēju sistēmām, izvēlēties automobiļu koplietošanu, vairāk izmantot sabiedrisko transportu, pastiprināt aktīvo mobilitātes līdzekļu izmantošanu, piemēram, it īpaši pilsētās braukt ar velosipēdu vai pārvietoties kājām. Ticamība noteiks arī kravas transporta uzņēmumu vēlmi veikt informācijas apmaiņu, lai ar jaudas kopizmantošanas palīdzību uzlabotu resursu efektīvas izmantošanas iespējas. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Lai panāktu rezultātus, svarīga ir informētības palielināšana, kā arī šādas darbības pārraudzība. Šajā ziņā svarīgas ir pilsoniskās sabiedrības organizācijas un attiecīgās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Urbanizācija un e-tirdzniecības attīstība nozīmēs transporta vajadzību un paradumu maiņu, kā norādīts, piemēram, iepriekšminētajā TEN-T priekšlikumā un paziņojumā par mobilitāti pilsētās. Pilsētu teritorijas nodrošina apstākļus, kas ir piemēroti aktīvas un zaļas mobilitātes veidu un kravas transporta risinājumu veicināšanai. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Eiropas Savienības 27 dalībvalstīs pastāv būtiskas atšķirības tādos aspektos kā daba, demogrāfija, apdzīvotības blīvums, vispārējie dzīves apstākļi un uzņēmējdarbības izmaksas, tāpēc praktisku un īstenošanas apsvērumu dēļ var būt nepieciešams akceptēt to, ka nav viena risinājuma, kas būtu derīgs visiem, un ka var būtu nepieciešami tādi elastīgi un atšķirīgi risinājumi, kas neapgrūtinātu iekšējā tirgus darbību. Tā piemēri varētu būt savienoto transportlīdzekļu kopējais lielums, tas, cik lielā apmērā mežsaimniecības produktus atļauts izmantot biodegvielas ražošanai, kā arī biodegvielas daļa kopējā transportam pieejamā atjaunīgās enerģijas piedāvājumā. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Izstrādājot un īstenojot risinājumus ES un valstu līmenī tā, lai tiktu ievērotas valstu iezīmes, tehnoloģiskā neitralitāte būtu jāpiemēro kā vispārējs princips. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Dažu pēdējo gadu laikā Eiropu skar krīzes situācijas, kas ietekmē transporta sistēmas darbību. Piemēram, Covid-19 pandēmija skāra pasažieru transportu un radīja kravas transporta savienojumu darbības problēmas. Pēc tās Ukrainā notiekošais karš un tā saistībā noteiktās sankcijas spēcīgi ietekmēja enerģijas, tostarp transportam vajadzīgās enerģijas, pieejamību un cenas. Nav iespējams izslēgt, ka enerģētikas problēmas un cenas varētu ietekmēt atjaunīgo degvielas veidu izstrādes iespējas un vienlaikus radīt apstākļus, kas, piemēram, veicinātu sabiedriskā transporta attīstību. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Tas izceļ, ka ir svarīgi rūpēties, lai neveidotos atkarība no viena avota enerģijas piegādes. |
| --- | --- |

3.11.

CO2 prasības – atjaunīgās degvielas veidi / piedziņas līdzekļu veidi – pieejamība un iespējas

| 3.12. | Eiropas Komisijas uzmanības centrā ir elektroenerģija, kas ražota, izmantojot atjaunīgos avotus un zaļo ūdeņradi kā galveno enerģijas avotu. Saskaņā ar nesen panākto vienošanos Atjaunojamo energoresursu direktīvas saistībā ir paredzēts, ka 2030. gadā atjaunīgās enerģijas daļai kopējā patēriņā jāsasniedz vismaz 42,5 %, turklāt transporta jomā tai jābūt 29 %, kas ietver kombinētu apakšmērķi attiecībā uz 5,5 % moderno biodegvielu/nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās degvielas un minimālo prasību attiecībā uz nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās degvielu 1 % apmērā. Risinot šo jautājumu, ir jāgroza zemes izmantošanas un mežsaimniecības regula (Regula par zemes izmantošanu, zemes izmantošanas maiņu un mežsaimniecību), kas ierobežo mežsaimniecības produktu izmantošanu biodegvielas ražošanai un lauksaimniecības un pārtikas rūpniecības biomasas atkritumu izmantošanu degvielas ražošanai. Līdzās ģeotermālās enerģijas iespējām un jaunām aviācijas degvielām šis ir viens no būtiskiem kopējā enerģijas piegādes risinājuma elementiem. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Gaidāmajā priekšlikumā par CO2 emisiju ierobežojumiem lielas noslodzes transportlīdzekļiem būs runa par iespējamiem elektropiedziņas ierobežojumiem, konkrēti, tālsatiksmes transportam, kā arī jautājums par alternatīvo degvielas veidu sagādes piemērotību šādiem transportlīdzekļiem un par to īpašumtiesību kopējām izmaksām. Šajā kontekstā autobūves nozarē tiek uzdots jautājums par alternatīvo iespēju izstādāt mazoglekļa/mazemisiju fosilās degvielas, kas varētu kalpot kā emisiju samazināšanas līdzeklis, kurš neliktu atjaunot autoparku un neradītu vajadzību pēc īpašas infrastruktūras. Stratēģija, kurā tiktu apvienoti abi pīlāri, varētu būs vispiemērotākais veids šā mērķa sasniegšanai. Tā dotu iespēju strauji attīstīt mazemisiju un nulles emisiju degvielu, tostarp dažāda veida ūdeņražus un līdzi nestu emisiju samazināšanas iespējas tajos transporta segmentos, kuros elektrifikācijai pagaidām nav perspektīvu. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EESK arī iesaka visaptverošāku CO2 emisiju noteikšanas metodi transportlīdzekļiem un, konkrēti, pašreizējo “no uzpildes stacijas līdz riteņiem” aizstāt ar “no dziļurbuma līdz riteņiem”, kas ir labāks pamats CO2 emisiju noteikšanai. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Svarīgākais jautājums ir infrastruktūras pieejamība atjaunīgajiem resursiem un ūdeņraža izplatīšanai, kas ir priekšnoteikums, lai atjaunīgos resursus varētu izmantot transporta jomā un to varētu darīt ar augstu jaudu, kas nepieciešama lielas noslodzes transportlīdzekļiem. Trialoga vienošanās par alternatīvo degvielu infrastruktūras regulu paredz mērķu ieviešanu vieglajiem automobiļiem, furgoniem un lielas noslodzes transportlīdzekļiem TEN-T pamattīklā un visaptverošajā tīklā, sākot no 2025. gada, un ūdeņradim 2030. gadā. Lielas noslodzes transportlīdzekļiem vajadzētu būt pilnībā ietvertiem līdz 2030. gadam. Tāpēc varētu rasties saskaņotības problēma, jo TEN-T pamattīklu paredzēts pabeigt līdz 2040. gadam un visaptverošo tīklu – līdz 2050. gadam. Problemātiska varētu būt arī pieejamība lauku apvidos, kuri nav ietverti TEN-T. Jebkurā gadījumā biežie novēlojumi infrastruktūras projektu īstenošanā liecina, ka ir nepieciešams panākt, lai ieguldījumi šāda veida infrastruktūrā būtu prioritāte un būtu nodrošināta efektīva uzraudzība. |
| --- | --- |

3.15.

Efektivitāte kā viens no pārkārtošanas līdzekļiem

| 3.16. | Efektivitāte uzlabo transporta ilgtspēju, un to ir iespējams palielināt, pilnveidojot kravnesību un infrastruktūru tā, lai transports kļūtu ātrāks, vai arī sakārtojot termināla infrastruktūru tā, lai iekraušana/izkraušana vai transporta veida maiņa notiktu ātrāk. Jaunās tehnoloģijas un jauni transporta veidu izmantojumi, piemēram, automašīnu koplietošana, var samazināt, piemēram, satiksmes apjomu pilsētās. Efektivitātes uzlabošanas instrumentu izmantošanas iespējas nebūtu jāierobežo ar transportlīdzekļa vides raksturlielumu nosacījumiem, jo tas limitētu attiecīgi uzlabotās ilgtspējas plašumu. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Tas, piemēram, nozīmē, ka uzlabota kravnesība, kas panākta, akceptējot lielākus un smagākus transportlīdzekļus un/vai savienotos transporlīdzekļus, nebūtu jāpakļauj transportlīdzekļa vides raksturlielumiem, piemēram, nulles emisiju prasībai, un tā nebūtu jāsaista ar konkrētu izmantojumu. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Tomēr ir vienlīdz svarīgi, lai mazemisiju un nulles emisiju transportlīdzekļiem, lidmašīnām vai kuģiem tiktu garantēti vienlīdzīgi konkurences apstākļi un tiktu darīts viss, lai tehniskās prasības nodrošinātu tiem tādu pašu kravnesību kā citiem automobiļiem, kuģiem un lidmašīnām. Lai uzlabotos atjaunīgo energoresursu izmantošana, ir jāapņemas investoriem garantēt drošību. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Arī digitalizācija ir viens no būtiskiem efektivitātes uzlabošanas līdzekļiem. Informācijas apmaiņa starp uzņēmumiem varētu palīdzēt uzlabot efektivitāti, veicināt transportlīdzekļu integrēšanu, darbības koordinēšanu un tādējādi palielināt ilgtspēju. |
| --- | --- |

3.19.

Multimodalitāte un pārkārtošanās

| 3.20. | Zaļās pārkārtošanās galvenais elements ir visu transporta veidu ilgtspējas uzlabošana. Katru no šiem transporta veidiem var skatīt kā atsevišķu sistēmu. Tāpēc mērķim vajadzētu būt efektīvas un raitas mobilitātes veicināšanai, kurā katrs no transporta veidiem varētu izvērst savu potenciālu, un rezultātā uzlabotos vispārējā ilgtspēja. Pateicoties digitalizācijai, jaudas optimizācijai un koordinācijai būs vieglāk panākt, lai transporta veidi darbotos kā konsekventa sistēma. Visiem transporta veidiem vajadzētu būt vienādai piekļuvei tīkliem, un būtu jāveicina multimodalitāte. Attieksmei pret visiem transporta veidiem vajadzētu būt vienādai, un būtu jānotiek to modernizācijai, lai uzlabotos to efektivitāte, palielinātos dekarbonizācija un transporta nozare kļūtu ilgtspējīgāka un noturīgāka. |
| --- | --- |

3.20.

Visaptveroša pieeja

| 3.21. | Lai uzlabotu ilgtspēju, pamatpieejai vajadzētu būt to risinājumu izmantošanai, kuri ir pieejami un darbojas. Resursi noteikti būtu jāparedz jaunu un inovatīvu risinājumu izstrādei tehnoloģiski neitrālā veidā. Vienlīdz svarīgi ir neapgrūtināt pieejamo risinājumu izmantošanu. Transporta pārkārtošanai ir jābūt ticamai un reālistiskai, un ir jāsasniedz rezultāti, kas būtu izmērāmi. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Tāpēc būtu jāstrādā pie sociāli ticamiem un pieņemamiem risinājumiem. Tas nozīmē, ka ir jāizstrādā skaidri un koordinēti plāni un par tiem starp iesaistītajām personām ir jānotiek sociālajam dialogam par to, kā panākt, lai darbaspēks pielāgotos jaunajām kompetenču prasībām un būtu iespējams novērst pārejas bezdarbu. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Svarīgi ir panākt, lai risinājumi būtu finansiāli drošticami. Tas, piemēram, nozīmē, ka mazemisiju un nulles emisiju degvielas izmantošanai ir jābūt patērētājiem finansiāli pieejamai un uzņēmējiem jādod iespēja darboties ar pieņemamu peļņas līmeni. Tiešs finansiālais atbalsts ir risinājums, no kura izmantošanas būtu jāizvairās. Labāks risinājums ir nodokļu atvieglojumi patērētājiem vai uzņēmumiem, kuri veic ieguldījumus ilgtspējīgos risinājumos. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | Ir uzsvērts, ka publiskā iepirkuma sistēma spēj veicināt ilgtspējas mērķu sasniegšanu, ja ir veikti publiskie ieguldījumi. Būtu jāatbalsta iespēja noteikt īpašu prasību, ka ir jāievēro darba tiesību akti. ES transporta līdzfinansējums, ievērojot ES satvaru, būtu jāsaskaņo ar valstu politiku un plānošanu. |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | Transporta sistēmas ilgtspējai svarīga ir drošība un aizsardzība. Tā skar visus transporta lietotājus un pakalpojumu sniedzējus. Tāpēc ir pastāvīgi jāuzlabo visu transporta veidu standarti. |
| --- | --- |

3.25.

Līdzdalība un apspriešanās

| 3.26. | Lai zaļā pārkārtošanās varētu norisināties veiksmīgi, ir svarīgi dialoga ceļā panākt vienprātību un veikt izvērstu apspriešanos ar visiem dalībniekiem un plašu sabiedrību. Šī pieeja palīdzēs konkretizēt problēmas, atrast visām iesaistītajām personām pieņemamus risinājumus un radīt uzticēšanos, kā arī panākt atbalstu plānotajiem pasākumiem. Tas būtu jāuzskata par priekšnoteikumu, kas jāizpilda, lai varētu veiksmīgi norisināties sarežģītais transporta jomas pārkārtošanas process un uzlabotos likumdošanas procedūru pārredzamība un likumdošanas kvalitāte. |
| --- | --- |

3.26.

| 3.27. | EESK uzsver nepieciešamību rūpēties, lai organizētā pilsoniskā sabiedrība būtu cieši iesaistīta iniciatīvās, kas vērstas uz ilgtspējīga transporta veicināšanu, un ierosina arī turpmāk savlaicīgi veidot sadarbību ar visām ieinteresētajām personām |
| --- | --- |

3.27.

4.   Īpašas piezīmes

Sociālais aspekts – piekļuve transportam

| 4.1. | Lai novērstu mobilitātes iespēju nabadzību, sociāli pieņemamam transportam ir jābūt fiziski pieejamam, iekļaujošam, drošam un par pieejamām cenām. Tam ir jāatbilst dažādu grupu, piemēram, sieviešu, specifiskajām vajadzībām. Lai nodrošinātu pieejamību, ir jārūpējas par piemērotu teritoriālo plānojumu, tostarp vietās starp aglomerācijām un tām pieguļošajām lauku teritorijām, par risinājumiem, kas piemēroti vecākiem cilvēkiem un cilvēkiem ar ierobežotām pārvietošanās iespējām (slīdlentes, pacēlāji u. c.). Būtu jāpalielina ekoloģiska transporta piedāvājums pilsētu tūrisma jomā. EESK uzsver nepieciešamību atbalstīt un attīstīt ilgtspējīgus pilsētu mobilitātes plānus. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESK aicina īpašu uzmanību veltīt lietotājām sievietēm un panākt, lai transports veicinātu dzimumu līdztiesību, kā arī uzmanību veltīt sabiedriskā transporta drošībai. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Ir vajadzīgs atbalsts koplietošanas transportam un aktīvai mobilitātei, īpaši pilsētās. Būtu jāveicina videi labvēlīgs transports, tostarp izmantojot viedās transporta sistēmas, mobilitāte kā pakalpojums un ceļu drošības uzlabošana. Ir jāņem vērā dzīves kvalitātes jautājumi, piemēram, nepieciešamība samazināt trokšņa piesārņojumu. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESK uzskata, ka sabiedriskajam transportam pārkārtošanās procesā ir svarīga loma. Ņemot vērā tā iekļaujošo raksturu, tas dod iespēju sasniegt vides un sociālos mērķus. To iespējams papildināt ar mikromobilitātes risinājumiem. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Sabiedriskā transporta cenām ir jābūt pieņemamām un taisnīgām, vienlaikus tās nedrīkst vājināt nedz savienojumus, nedz personālu, un ir jāņem vērā visas ieinteresētās personas. Sabiedriskais transports, kas ir publisks pakalpojums, nedrīkst būtu balstīts tikai uz rentabilitāti, un transporta nepieejamības dēļ cilvēki nedrīkst nonākt atstumtības situācijā. Līdz ar to sociālās kohēzijas nolūkā sociāli pamatota ir nepieciešamība saglabāt nerentablus savienojumus, piemēram, izmantojot sabiedrisko pakalpojumu saistības. Tāpēc, lai saglabātu vajadzīgo pakalpojumu līmeni, var būt nepieciešams izmantot iekšdedzes motorus. |
| --- | --- |

4.5.

Sociālais aspekts – darbaspēks

| 4.6. | Viena no galvenajām transporta jomas problēmām ir cilvēkresursu nepietiekamība, kas var apgrūtināt nozares attīstību, tostarp plānoto zaļo pārkārtošanos. Šajā kontekstā Komiteja aicina pievērst uzmanību pieņemamu darba apstākļu uzturēšanai un taisnīgas samaksas un darba apstākļu nodrošināšanai šajā nozarē, tostarp platformās nodarbinātajiem. Lai gan sociālo partneru attiecības arī turpmāk būs nacionālā kompetence, ir pamatoti vērst uzmanību uz iespējamību koplīguma sarunu rezultātā panākt pievilcīgus darba apstākļus transporta nozarē, tostarp atalgojuma, darba drošības un veselības jomā valstu un starptautiskā līmenī. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Jaunās tehnoloģijas šajā ziņā paver jaunas iespējas. Tiek uzsvērta apmācības un mūžizglītības nozīme, jo tās palīdz darbaspēkam iegūt zināšanas, kas atbilst jaunajām kompetenču prasībām, kuras ienesusi zaļā pārkārtošanās un nozares digitalizācija. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Pasākumi, kas aprakstīti 4.3. un 4.5. punktā, veidos nozares pievilcību un transporta jomai piesaistīs jauniešus un sievietes. |
| --- | --- |

4.8.

Briselē, 2023. gada 27. aprīlī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

EESK 578. plenārsesija – Sastāva atjaunošanas sesija, 26.4.2023.–27.4.2023.

| 29.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 228/87 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 228/87

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Padomes ieteikumam par sociālā dialoga stiprināšanu Eiropas Savienībā”

(COM(2023) 38 final – 2023/0012 (NLE))

un “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Sociālā dialoga stiprināšana Eiropas Savienībā: tā potenciāla pilnīga izmantošana nolūkā pārvaldīt taisnīgu pārkārtošanos””

(COM(2023) 40 final)

(2023/C 228/12)

| Ziņotājs: | Pekka RISTELÄ |
| --- | --- |
| Līdzziņotāja: | Mariya MINCHEVA |

Ziņotājs:

Pekka RISTELÄ

Līdzziņotāja:

Mariya MINCHEVA

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Komisija, 8.3.2023. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 3.4.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 27.4.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 578 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 179/52/17 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Komisija, 8.3.2023.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

3.4.2023.

Pieņemts plenārsesijā

27.4.2023.

Plenārsesija Nr.

578

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

179/52/17

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Sociālā dialoga stiprināšana Eiropas Savienībā” (“paziņojums”) un Komisijas priekšlikumu ieteikumam par sociālā dialoga stiprināšanu Eiropas Savienībā (“ieteikums”). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Veidojot ekonomikas, darba un sociālo politiku, kas veicina dzīves un darba apstākļu augšupvērsto konverģenci dalībvalstīs, būtiska nozīme ir sociālajam dialogam valstu un Eiropas līmenī. EESK pilnībā atbalsta viedokli, ka sociālais dialogs var būt lietderīgs instruments, kas veicina ekonomikas un sociālo noturību, konkurētspēju, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Sociālā dialoga pozitīvos rezultātus tomēr nevajadzētu uzskatīt par pašsaprotamiem, jo sociālo dialogu nevar vienkārši uzskatīt par instrumentu, ko var īstenot. Komisijai būtu jāizpēta veiksmīgie valstu, reģionālie un nozaru modeļi un jānoskaidro, kāpēc tie ir kļuvuši veiksmīgi. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK piekrīt paziņojumā teiktajam, ka ir jādara vairāk gan valstu, gan ES līmenī, lai atbalstītu darba koplīguma slēgšanas sarunu tvērumu. Lai gan ieteikumā šajā sakarā ir uzskaitīti svarīgi faktori, kas ļauj uzlabot šo tvērumu, tajā trūkst ļoti būtiska paziņojumā minētā punkta, proti, nozaru koplīgumu nozīme. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK atzinīgi vērtē to, ka ieteikuma mērķis ir uzlabot trīspusējo sociālo dialogu gan Eiropas, gan valstu līmenī, un vienlaikus atzīmē, ka dažās dalībvalstīs sociālā dialoga trīspusējā dimensija ir vairāk formāla nekā jēgpilna. EESK uzskata, ka efektīvas kopīgās sistēmas izveide, kas jāīsteno valstu līmenī sociālo partneru iesaistīšanai, varētu palīdzēt nodrošināt efektīvu un kvalitatīvu apspriešanos ar valstu sociālajiem partneriem. Būtu jāparedz arī, ka dalībvalstu pienākums ir valsts reformu un investīciju programmām pievienot rezultātu, kas gūts apspriedēs ar sociālajiem partneriem. Ja jēgpilna iesaiste netiek veikta, Komisijai būtu jārīkojas. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK pauž bažas par neskaidro situāciju attiecībā uz sociālo partneru nolīgumu īstenošanu ar Padomes direktīvu palīdzību. Bez skaidrības, pārredzamības un paredzamības Eiropas Komisijas plašā rīcības brīvība šajā jautājumā, visticamāk, radīs neparedzētas sekas, tādējādi atturot sociālos partnerus no sarunām par šāda veida nolīgumiem. EESK atkārtoti aicina Komisiju apspriest šo jautājumu ar sociālajiem partneriem. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Kā norādīts ieteikumā, sociālā dialoga struktūrās un procesos pilnībā jāatzīst un jāievēro sociālo partneru organizāciju īpašā nozīme, vienlaikus atzīstot, ka pilsoniskais dialogs, kurā iesaistīts plašāks ieinteresēto personu loks un aplūkots plašāks tematu klāsts, ir atsevišķs process. Šis nošķīrums būtu jāveic arī, atbalstot sociālo partneru un plašākas pilsoniskās sabiedrības spēju veidošanu. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Vispārīgas piezīmes

| 2.1. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Sociālā dialoga stiprināšana Eiropas Savienībā” (“paziņojums”) un Komisijas priekšlikumu ieteikumam par sociālā dialoga stiprināšanu Eiropas Savienībā (“ieteikums”). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EESK atzinumā SOC/644 (1) norādīts, ka, veidojot ekonomikas, darba un sociālo politiku, kas veicina dzīves un darba apstākļu augšupējo konverģenci dalībvalstīs, būtiska nozīme ir sociālajam dialogam valstu un Eiropas līmenī, kā arī reaģēšanai uz problēmām, ar kurām nodarbinātības jomā saskaras Eiropa. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kā atzīts paziņojumā, sociālajiem partneriem ir neaizstājamas zināšanas un pieredze jautājumā par nodarbinātību un sociālo situāciju uz vietas. Viņu ieguldījums var radīt pareizo līdzsvaru starp darba ņēmēju un darba devēju interesēm un uzlabot politikas un tiesību aktu pieņemamību un lietderību. Komisija pamatoti norāda arī, ka sociālajiem partneriem salīdzinājumā ar citām ieinteresētajām personām ir unikāla nozīme. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Kā norādīts ieteikumā, sociālā dialoga struktūrās un procesos pilnībā jāatzīst un jāievēro sociālo partneru organizāciju īpašā nozīme, vienlaikus atzīstot, ka pilsoniskais dialogs, kurā iesaistīts plašāks ieinteresēto personu loks un aplūkots plašāks tematu klāsts, ir atsevišķs process. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EESK jau iepriekš ir uzsvērusi (2), ka viena no sociālā dialoga, īpaši darba koplīguma slēgšanas sarunu, galvenajām funkcijām ir palīdzēt veidot uzņēmējdarbības vidi un vadīt pārmaiņas darba dzīvē, nodrošinot informāciju, savlaicīgu rīcību, līdzdalību un atbalstu, lai veidotu savstarpēju uzticēšanos starp sociālajiem partneriem visos līmeņos. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EESK pilnībā atbalsta viedokli, ka sociālais dialogs var būt lietderīgs instruments, kas veicina ekonomikas un sociālo noturību, konkurētspēju, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. Tomēr sociālā dialoga pozitīvos rezultātus nevajadzētu uzskatīt par pašsaprotamiem, jo sociālo dialogu nevar vienkārši uzskatīt par instrumentu, ko var īstenot. Komisijai būtu jāizpēta veiksmīgie valstu, reģionālie un nozaru modeļi un jānoskaidro, kāpēc tie ir kļuvuši veiksmīgi. Zināšanu apmaiņa un profesionālizvērtēšana starp dalībvalstīm varētu palīdzēt uzlabot situāciju arī valstīs, kurās sociālais dialogs ir vājš. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Lai turpinātu atbalstīt sociālo partneru iesaistīšanos sociālajā dialogā, koplīguma slēgšanas sarunu tvēruma uzlabošanā un sociālā dialoga nolīgumu īstenošanā gan ES, gan valstu līmenī, ir svarīgi arī, lai sociālajiem partneriem valstīs, kurās sociālais dialogs pašlaik ir vājāks, būtu pieejams papildu atbalsts spēju veidošanai. Tas jo īpaši attiecas uz Eiropas Sociālo fondu (ESF)+, kur būtu svarīgi nošķirt atbalstu spēju veidošanai sociālajiem partneriem un plašākai pilsoniskajai sabiedrībai. Šis nošķīrums būtu jāievieš ESF+ regulā un Kopīgo noteikumu regulā nākamajam finanšu periodam. Vienlaikus būtu jārod labāki finansiālie risinājumi pilsoniskās sabiedrības organizācijām. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Kā atzinusi Eiropas Komisija, darba vidē sociālajam dialogam bija prioritāra nozīme pandēmijas ietekmi ierobežojošas politikas izstrādē un īstenošanā. Sociālajiem partneriem ir arī svarīga loma, lai novērstu tālejošās sekas, ko radījusi Krievijas militārā agresija pret Ukrainu, un lai atvieglotu no Ukrainas pārvietoto personu, kā arī citu bēgļu un migrantu integrāciju darba tirgū. Sociālajiem partneriem ir arī būtiska nozīme, lai, reaģējot uz dzīves dārdzības krīzi un augsto inflācijas līmeni, rastu ilgtspējīgus risinājumus algu un koplīgumu pielāgošanai. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | EESK ir atzinusi (3): lai sociālais dialogs būtu efektīvs, tam jāietver tālāk minētais:






  — | reprezentatīvi un leģitīmi sociālie partneri ar zināšanām, tehniskajām spējām un savlaicīgu piekļuvi informācijai, kas nepieciešama dalībai, |
| --- | --- | --- |

2.9.

—

reprezentatīvi un leģitīmi sociālie partneri ar zināšanām, tehniskajām spējām un savlaicīgu piekļuvi informācijai, kas nepieciešama dalībai,

| — | politiskā griba un apņemšanās iesaistīties sociālajā dialogā, |
| --- | --- |

—

politiskā griba un apņemšanās iesaistīties sociālajā dialogā,

| — | pamatprivilēģiju respektēšana un sociālo partneru autonomijas, biedrošanās brīvības un darba koplīgumu slēgšanas tiesību ievērošana, un tiesību un institucionālās sistēmas nodrošināšana nolūkā atbalstīt sociālā dialoga procesus ar labi funkcionējošām iestādēm. |
| --- | --- |

—

pamatprivilēģiju respektēšana un sociālo partneru autonomijas, biedrošanās brīvības un darba koplīgumu slēgšanas tiesību ievērošana, un tiesību un institucionālās sistēmas nodrošināšana nolūkā atbalstīt sociālā dialoga procesus ar labi funkcionējošām iestādēm.

EESK atzinīgi vērtē to, ka visi šie elementi ir iekļauti pašreizējā Komisijas iniciatīvā.

| 2.10. | Tajā pašā laikā visā ES joprojām ir piemēri, kad sociālais dialogs ir vājš un darbojas negatīvā vidē. Dažkārt tiesiskais regulējums nenodrošina iespēju sociālajiem partneriem risināt sarunas. Tas ne tikai vājina sociālo partneru pozīcijas, bet arī mazina to spēju iesaistīties darba koplīguma slēgšanas sarunās un piesaistīt jaunus dalībniekus. Dalībvalstīm, kurās joprojām nav senu tradīciju, ir ļoti svarīgi, lai sociālo partneru organizāciju pārstāvības noteikšanai tiktu izmantoti atklāti, pārredzami un iepriekš noteikti objektīvi kritēriji, kas izvirzīti, vienojoties ar sociālajiem partneriem un izvairoties no pārmērīga administratīvā sloga. Tajā pašā laikā dalībvalstīs pastāv ļoti daudzveidīga prakse, tai skaitā sociālo partneru organizāciju savstarpēja atzīšana, kas ir jāievēro. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | EESK piekrīt paziņojumā paustajam viedoklim, ka gan valstu, gan ES līmenī ir jādara vairāk, lai atbalstītu koplīgumu tvērumu (4), un šajā sakarā atzinīgi vērtē ieteikumā paustās norādes uz dažādiem līdzekļiem, kā to panākt: novērst institucionālos vai juridiskos šķēršļus sociālajam dialogam un darba koplīgumu slēgšanas sarunām, kas attiecas uz jauniem darba veidiem vai netipisku nodarbinātību; nodrošināt, ka sarunu dalībnieki var brīvi izlemt apspriežamos jautājumus; nodrošināt, ka sociālie partneri vienojas par jebkādām iespējām atkāpties no darba koplīgumiem un ierobežot to piemērošanas nosacījumus; kā arī nodrošināt un īstenot darba koplīgumu izpildes sistēmu. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Lai gan ieteikumā ir uzskaitīti šie svarīgie faktori, kas ļauj uzlabot darba koplīgumu slēgšanu, tajā trūkst ļoti būtiska paziņojumā minētā punkta, proti, nozaru koplīgumu nozīme. Kā norādīts paziņojumā, koplīgumu aptvērums ir augsts (virs 50 %) tikai tajās valstīs, kurās ir vismaz kaut kāda veida koplīgumi nozaru ietvaros. Šis fakts ir atzīts arī nesen pieņemtajā Direktīvā par adekvātu minimālo algu (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2022/2041 (5)), saskaņā ar kuru dalībvalstīm jāveicina sociālo partneru spēju veidošana un stiprināšana, lai tie varētu iesaistīties koplīguma sarunās par algu noteikšanu, it īpaši nozaru vai starpnozaru līmenī. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Vienlaikus ir svarīgi saglabāt darba koplīgumu slēgšanas sarunu brīvprātīgo raksturu un radīt atbilstošu vidi, lai padarītu šo procesu pievilcīgu un abpusēji izdevīgu. Procesam jābūt pēc iespējas iekļaujošākam. Būtu jāievieš arī efektīvas strīdu izšķiršanas sistēmas. Dalībvalstīs, iesaistot sociālos partnerus, būtu jāizstrādā mehānismi koplīgumu piemērošanas uzraudzībai. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | EESK atzinīgi vērtē to, ka ieteikuma mērķis ir uzlabot trīspusējo sociālo dialogu gan Eiropas, gan valstu līmenī, cita starpā norādot, cik svarīgi ir atvēlēt pietiekami daudz laika apspriedēm visā politikas veidošanas procesā, nodrošināt atbilstošas institucionālās sistēmas un piekļuvi attiecīgajai informācijai, kas nepieciešama dalībai sociālajā dialogā. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Dažās dalībvalstīs sociālā dialoga trīspusējā dimensija ir vairāk formāla nekā jēgpilna. Ieteikums, ja to pienācīgi īstenos un uzraudzīs, var būt nozīmīgs solis uz priekšu šīs situācijas uzlabošanā. Trīspusējā dialoga veicināšana Eiropas līmenī būtu īpaši svarīga attiecībā uz nodarbinātības un sociālās aizsardzības aspektiem, piemēram, pienācīgi apsverot trīspusēju padomdevēju komiteju izveidi šajos jautājumos. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Savos iepriekšējos atzinumos EESK ir ieteikusi, piemēram, pienācīgi iesaistīt sociālos partnerus valstu atveseļošanas plānu izstrādē un īstenošanā, kā arī uzlabot sociālo partneru un Eiropas Komisijas sadarbību, lai nodrošinātu Eiropas resursu konsekventu izmantošanu (6). Būtu jānodrošina arī uzlabota citu pilsoniskās sabiedrības organizāciju iesaiste. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | EESK piekrīt Komisijai, ka Eiropas sociālā dialoga nolīgumi ir viens no svarīgākajiem ES sociālā dialoga rezultātiem. EESK ņem vērā arī Komisijas aicinājumu Eiropas sociālajiem partneriem risināt sarunas un noslēgt vairāk sociālo partneru nolīgumu un vienlaikus uzsver, ka sociālie partneri paši izlems, vai būtu jāpiedalās sarunās un, ja piedalīsies, kādus jautājumus ir lietderīgi apspriest. Tas ir būtisks viņu autonomijas aspekts. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Vienlaikus EESK pauž bažas par neskaidro situāciju attiecībā uz sociālo partneru nolīgumu īstenošanu ar Padomes direktīvu palīdzību. Bez skaidrāka procesa Eiropas Komisijas plašā rīcības brīvība, ko šajā jautājumā nodrošina nesenie Eiropas Kopienu Tiesas spriedumi (7), visticamāk, radīs neparedzētas sekas, atturot sociālos partnerus no sarunām par šāda veida nolīgumiem. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | Tādēļ EESK atkārtoti aicina Komisiju apspriest šo jautājumu ar sociālajiem partneriem, ievērojot to autonomiju un LESD 155. pantā paredzēto procedūru. EESK atkārtoti aicina Komisiju noteikt arī skaidrus un pārredzamus kritērijus attiecībā uz nozaru sociālo partneru nolīgumu īstenošanu (8). |
| --- | --- |

2.19.

3.   Īpašas piezīmes

3.1.   Īpašas piezīmes par paziņojumu

| 3.1.1. | Paziņojumā Komisija ierosina Komisijas dienestiem sniegt atbalstu un juridiskas konsultācijas sarunās iesaistītajiem sociālajiem partneriem, it īpaši jautājumos, kas varētu negatīvi ietekmēt nolīguma īstenošanu, izmantojot ES tiesību aktus. Būtiski ir tas, ka sociālajiem partneriem ir kopīgi jāvienojas par to, vai šādas konsultācijas un atbalsts ir nepieciešams saistībā ar to sarunām. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Komisija atsaucas arī uz Tiesas spriedumā C-928/19 P apstiprināto praksi, kas cita starpā paredz novērtēt, vai ir lietderīgi īstenot sociālo partneru sarunu ceļā panākto vienošanos, izmantojot ES tiesību aktus. Komisija norāda, ka šajā kontekstā var veikt ietekmes novērtējumu. Komisija apņemas trīs mēnešu laikā informēt attiecīgos sociālos partnerus par saviem provizoriskajiem apsvērumiem, cita starpā, iespējams, par to, vai tiks veikts ietekmes novērtējums. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Lai gan EESK atzīst Komisijas sniegtā atbalsta un konsultāciju vērtību, kā arī apņemšanos ievērot noteiktus termiņus novērtējumu veikšanai, šie pasākumi nav pietiekami, lai nodrošinātu sarunu partneriem nepieciešamo procesa skaidrību, pārredzamību un paredzamību. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | EESK uzsver, ka nozaru sociālajam dialogam nozīmīga ir atbilstoša atbalsta sistēma, un ņem vērā Eiropas nozaru sociālo partneru atklāto vēstuli (9). Nozaru organizāciju paustās bažas par nozaru sociālā dialoga komiteju finansēšanu un organizēšanu ir nopietni jāapsver. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Attiecībā uz Eiropas trīspusējā sociālā dialoga veicināšanu EESK atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, ka tā katrā Komisijas dienestā izveidos sociālā dialoga koordinatora amatu. Ja šāds koordinators būtu Komisijas ģenerāldirektorātos un attiecīgajos dienestos, varētu palielināt informētību un uzlabot sociālā dialoga kvalitāti, tādējādi palīdzot Komisijai izmantot priekšrocības, ko Eiropas politikas veidošanā var sniegt labi funkcionējošs trīspusējs dialogs. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Saistībā ar Eiropas ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanas pusgadu EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisija atzīst sociālo partneru svarīgo lomu, kad tie jēgpilni un savlaicīgi iesaistās ES un valstu līmenī, lai nodrošinātu reformu un ieguldījumu efektīvu izstrādi un īstenošanu. Tomēr, lai gan Eiropas pusgada cikla svarīgākajos brīžos regulāri tiek organizēti strukturēti dialogi ar sociālajiem partneriem ES līmenī, valstu līmenī valdības pārāk bieži ir ignorējušas to iesaistīšanu, un dialoga efektivitāte lielā mērā ir atkarīga no valdību labās gribas, nevis no iedibinātās prakses vai noteikumiem. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | EESK piekrīt, ka sociālā dialoga un darba koplīguma slēgšanas sarunu veicināšana ir svarīga arī saistībā ar notiekošajām paplašināšanās sarunām, un atzinīgi vērtē Komisijas atbalstu projektiem, kuru mērķis ir uzlabot sociālo dialogu kandidātvalstīs vai potenciālajās kandidātvalstīs. Tas pats attiecas uz Eiropas kaimiņattiecību politiku un ES Global Gateway partnerībām, kurās ES pamatoti apņemas ievērot augstus cilvēktiesību, sociālo tiesību un darba ņēmēju tiesību standartus. |
| --- | --- |

3.1.7.

3.2.   Īpašas piezīmes par ieteikumu

| 3.2.1. | EESK atzinīgi vērtē to, ka ieteikumā ir ņemta vērā arodbiedrību un darba devēju organizāciju loma un autonomija darba koplīguma slēgšanas sarunās. EESK uzskata: ir svarīgi precizēt, ka 12. apsvērumā minētais darba ņēmēju organizāciju jēdziens tiek interpretēts saskaņā ar SDO uzraudzības iestāžu judikatūru (konkrētāk, Konvenciju Nr. 98. un Nr. 154), un no 12. apsvēruma jāsvītro vārds “parasti”. Turklāt 13. apsvērumā papildus Konvencijai Nr. 135 būtu lietderīgi iekļaut atsauci uz SDO Konvenciju Nr. 98. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | EESK atzinīgi vērtē aicinājumu dalībvalstīm gādāt par to, lai sociālie partneri tiktu sistemātiski, jēgpilni un savlaicīgi iesaistīti politikas izstrādē un īstenošanā, it īpaši attiecībā uz Eiropas pusgadu un Atveseļošanas un noturības mehānismu (ANM). EESK uzskata, ka efektīvas kopīgās sistēmas izveide, kas jāīsteno valstu līmenī sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju iesaistīšanai, varētu palīdzēt nodrošināt efektīvu un kvalitatīvu apspriešanos. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Attiecībā uz Eiropas pusgadu dalībvalstīm vajadzētu būt pienākumam valsts reformu un investīciju plāniem pievienot apspriešanās ar sociālajiem partneriem rezultātu un to nostāju/ieguldījumu. Vajadzības gadījumā tas attiecas arī uz ESF+ un citiem kohēzijas līdzekļiem, un pilnībā jāievēro partnerības princips. Visos gadījumos ir ļoti svarīgi, lai sociālie partneri tiktu efektīvi iesaistīti un lai tas neaprobežotos tikai ar “ķeksīša ievilkšanu”. Turklāt, ja netiek īstenota jēgpilna iesaistīšana vai ja sociālais dialogs valsts līmenī tiek vājināts, Komisijai būtu jārīkojas, piemēram, plānu/partnerības nolīgumu projekti varētu palikt spēkā līdz apstiprinājuma saņemšanai. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Saskaņā ar ieteikuma apsvērumiem ES publiskā iepirkuma direktīvās (10) ir noteikts, ka dalībvalstīm ir jāievēro tiesības apvienoties organizācijās un tiesības uz koplīguma sarunām. EESK uzskata, ka šis jautājums, kas ir cieši saistīts ar mērķi paplašināt darba koplīguma slēgšanas sarunu aptvērumu, būtu jāiekļauj konkrētajos ieteikumos dalībvalstīm. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Ieteikumā norādīts, ka dažās dalībvalstīs ir jāstiprina valstu sociālo partneru spējas, lai valstu līmenī īstenotu ES autonomos sociālo partneru nolīgumus. EESK uzskata, ka lielāks atbalsts šajā jomā (tai skaitā izmantojot ESF+) būtu lietderīgs, lai sekmētu ES sociālā dialoga rezultātus valstu līmenī un uzlabotu īstenošanas procesu uz vietas. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | EESK atzinīgi vērtē to, ka īpaša uzmanība ir pievērsta valstu un ES finansējumam, kas pieejams sociālo partneru atbalstam. ESF+ ir vērtīgs instruments, lai palielinātu sociālo partneru (tostarp MVU un mikrouzņēmumu pārstāvju) spēju iesaistīties trīspusējā un divpusējā sociālajā dialogā, kā arī lai atbalstītu kopīgas darbības, kuras tie veic, paredzot, mainot un risinot nodarbinātības un sociālās sekas, ko rada dažādas sociālekonomiskās norises, piemēram, digitālā un zaļā pārkārtošanās. Uz to būtu skaidri jānorāda kā uz daļu no īpašas pieejas sociālo partneru spēju veidošanas atbalstam saskaņā ar ESF+. |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | Tā kā pilsonisko dialogu, kurā iesaistīts plašāks ieinteresēto personu loks, Komisija pamatoti atzīst par atsevišķu procesu, ESF+ atbalstam būtu jānotiek atbilstoši tādai pašai pieejai. Budžeta pozīcijas, kas paredzētas sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, būtu jānošķir, lai precīzāk noteiktu konkrētos uzdevumus un labāk izsekotu rezultātiem. Turklāt ir vajadzīgs skaidrs kritēriju kopums valsts atbalsta pārbaudēm (ko apstiprinājusi Komisija), jo šķiet, ka tā ir problēma dažās dalībvalstīs. Šie kritēriji būtu jāpiemēro, kad valsts iestādes novērtē sociālo partneru projektu darbību atbilstību valsts atbalsta noteikumiem. To izstrādē būtu jāatspoguļo sociālo partneru īpašā loma, lai sekmētu to iesaistīšanos un efektīvu ieguldījumu sociālajā dialogā dažādos līmeņos (starptautiskā, ES, valsts, reģionālā, nozaru līmenī). Līdzīgi noteikumi būtu jāizstrādā attiecībā uz pilsoniskās sabiedrības organizācijām. |
| --- | --- |

3.2.7.

| 3.2.8. | EESK uzskata, ka ir svarīgi, lai ieteikumā būtu iekļauti skaidri un efektīvi uzraudzības noteikumi. Dalībvalstīm ir ieteikts 18 mēnešu laikā pēc ieteikuma publicēšanas iesniegt tā īstenošanai paredzēto pasākumu sarakstu, kas sagatavots, apspriežoties ar sociālajiem partneriem. Komisija savukārt plāno izstrādāt kopīgi saskaņotus rādītājus, lai kopā ar Nodarbinātības komiteju un attiecīgajiem sociālajiem partneriem uzraudzītu ieteikuma īstenošanu. Sociālajiem partneriem būtu jāuzņemas nozīmīga loma šo rādītāju izstrādē. |
| --- | --- |

3.2.8.

| 3.2.9. | EESK atzinīgi vērtē ieteikumā iekļauto norādi, ka šādai uzraudzībai būtu jāļauj sociālajiem partneriem cita starpā identificēt situācijas, kad tie nav iesaistīti vai ir nepietiekami iesaistīti valsts līmeņa apspriedēs par Savienības un valsts politiku. EESK uzskata, ka būtu svarīgi arī definēt procesu, kas izriet no šādas identificēšanas un kura mērķis ir uzlabot situāciju. |
| --- | --- |

3.2.9.

Briselē, 2023. gada 27. aprīlī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  EESK atzinums par sociālo dialogu ekonomikas stabilitātei un noturībai (OV C 10, 11.1.2021., 14. lpp.).

1

(2)  EESK atzinums “Sociālais dialogs par inovāciju digitālajā ekonomikā” (OV C 159, 10.5.2019., 1. lpp.).

2

(3)  EESK atzinums par sociālo dialogu ekonomikas stabilitātei un noturībai (OV C 10, 11.1.2021., 14. lpp.).

3

(4)  EESK atzinums par sociālo dialogu ekonomikas stabilitātei un noturībai (OV C 10, 11.1.2021., 14. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2022/2041 (2022. gada 19. oktobris) par adekvātām minimālajām algām Eiropas Savienībā (OV L 275, 25.10.2022., 33. lpp.).

5

(6)  EESK atzinums par sociālo dialogu ekonomikas stabilitātei un noturībai (OV C 10, 11.1.2021., 14. lpp.) un par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV C 517, 22.12.2021., 97. lpp.).

6

(7)  Vispārējās tiesas 2019. gada 24. oktobra spriedums lietā T-310/18 un Tiesas (virspalātas) 2021. gada 2. septembra spriedums lietā C-928/19 P.

7

(8)  EESK atzinums par sociālo dialogu ekonomikas stabilitātei un noturībai (OV C 10, 11.1.2021., 14. lpp.).

8

(9)  Open letter from the European Sectoral Social Partners – EuroCommerce.

9

Open letter from the European Sectoral Social Partners – EuroCommerce

(10)  Direktīvu 2014/24/ES skatīt OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp., Direktīvu 2014/25/ES skatīt OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp., un Direktīvu 2014/23/ES skatīt OV L 94, 28.3.2014., 1. lpp.

10

---

PIELIKUMS

Turpmāk minētie grozījumi ieguva vismaz vienu ceturto daļu nodoto balsu, taču tika noraidīti debatēs (Reglamenta 74. panta 3. punkts).

1.
  GROZĪJUMS

SOC/764

Sociālā dialoga stiprināšana

2.3. punkts

Grozīt šādi:

| Specializētās nodaļas atzinums | Grozījums |
| --- | --- |
| Kā atzīts paziņojumā,
  sociālajiem partneriem ir neaizstājamas zināšanas un pieredze jautājumā par nodarbinātību un sociālo situāciju uz vietas
  .
  Viņu
  ieguldījums var radīt pareizo līdzsvaru starp darba ņēmēju un darba devēju interesēm un uzlabot politikas un tiesību aktu pieņemamību un lietderību. Komisija pamatoti norāda arī, ka sociālajiem partneriem salīdzinājumā ar citām ieinteresētajām personām ir unikāla nozīme. | Kā atzīts paziņojumā,
  sociālo partneru
  ieguldījums var radīt pareizo līdzsvaru starp darba ņēmēju un darba devēju interesēm un uzlabot politikas un tiesību aktu pieņemamību un lietderību. Komisija pamatoti norāda arī, ka sociālajiem partneriem salīdzinājumā ar citām ieinteresētajām personām ir unikāla nozīme.
  Tomēr EESK uzsver, cik vērtīga ir sadarbība un viedokļu apmaiņa starp sociālo un pilsonisko dialogu dalībniekiem. Daudzām pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir arī unikāla pieredze un īpašas zināšanas par vietējiem apstākļiem. Šīs zināšanas var izmantot ne tikai pilsoniskajā dialogā. Ir vērts uzsvērt praksi dažās dalībvalstīs, kurās uz sanāksmēm, kas organizētas sociālā dialoga ietvaros, konkrētu pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvjus uzaicina sociālie partneri, kas vēlas viņus uzklausīt un izmantot viņu zināšanas, zinātību un pieredzi. |

Specializētās nodaļas atzinums

Grozījums

Kā atzīts paziņojumā,
  sociālajiem partneriem ir neaizstājamas zināšanas un pieredze jautājumā par nodarbinātību un sociālo situāciju uz vietas
  .
  Viņu
  ieguldījums var radīt pareizo līdzsvaru starp darba ņēmēju un darba devēju interesēm un uzlabot politikas un tiesību aktu pieņemamību un lietderību. Komisija pamatoti norāda arī, ka sociālajiem partneriem salīdzinājumā ar citām ieinteresētajām personām ir unikāla nozīme.

Kā atzīts paziņojumā,
  sociālo partneru
  ieguldījums var radīt pareizo līdzsvaru starp darba ņēmēju un darba devēju interesēm un uzlabot politikas un tiesību aktu pieņemamību un lietderību. Komisija pamatoti norāda arī, ka sociālajiem partneriem salīdzinājumā ar citām ieinteresētajām personām ir unikāla nozīme.
  Tomēr EESK uzsver, cik vērtīga ir sadarbība un viedokļu apmaiņa starp sociālo un pilsonisko dialogu dalībniekiem. Daudzām pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir arī unikāla pieredze un īpašas zināšanas par vietējiem apstākļiem. Šīs zināšanas var izmantot ne tikai pilsoniskajā dialogā. Ir vērts uzsvērt praksi dažās dalībvalstīs, kurās uz sanāksmēm, kas organizētas sociālā dialoga ietvaros, konkrētu pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvjus uzaicina sociālie partneri, kas vēlas viņus uzklausīt un izmantot viņu zināšanas, zinātību un pieredzi.

Pamatojums

Pilsoniskās sabiedrības organizāciju zināšanas daudzās sociālo situāciju jomās “uz vietas” ir daudz plašākas, piemēram, tādās jomās kā cīņa pret nabadzību, atbalsts personām ar invaliditāti vai citām neaizsargātām iedzīvotāju grupām, migrantu integrācija, etnisko minoritāšu tiesības un palīdzība bērniem, kuriem draud sociālā atstumtība. Šis fakts būtu jāatspoguļo izpētes atzinumā, lai izvairītos no iespaida, ka tikai sociālie partneri ir informēti par sociālo situāciju “uz vietas”. Iepriekš minētās speciālās zināšanas ir zināmas, atzītas un saprotamas dažu dalībvalstu sociālajiem partneriem, kuri aicina konkrētu pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvjus tikties ar trīspusējā dialoga struktūru dalībniekiem, lai padziļinātu viņu zināšanas un bagātinātu pieredzi.

Balsojuma rezultāts

| Par: | 83 |
| --- | --- |
| Pret: | 153 |
| Atturas: | 9 |

Par:

83

Pret:

153

Atturas:

9

2.
  GROZĪJUMS

SOC/764

Sociālā dialoga stiprināšana

2.4. punkts

Grozīt šādi:

| Specializētās nodaļas atzinums | Grozījums |
| --- | --- |
| Kā norādīts ieteikumā, sociālā dialoga struktūrās un procesos pilnībā jāatzīst un jāievēro sociālo partneru organizāciju īpašā nozīme, vienlaikus atzīstot, ka pilsoniskais dialogs, kurā iesaistīts plašāks ieinteresēto personu loks un aplūkots plašāks tematu klāsts, ir atsevišķs process. | Kā norādīts ieteikumā, sociālā dialoga struktūrās un procesos pilnībā jāatzīst un jāievēro sociālo partneru organizāciju īpašā nozīme, vienlaikus atzīstot, ka pilsoniskais dialogs, kurā iesaistīts plašāks ieinteresēto personu loks un aplūkots plašāks tematu klāsts, ir atsevišķs process.
  EESK uzsver, ka ir vajadzīga sadarbība un viedokļu apmaiņa starp sociālā un pilsoniskā dialoga dalībniekiem, jo daudzu sociālo grupu galvenie interešu pārstāvji ir nevis sociālie partneri, bet gan citas pilsoniskās sabiedrības organizācijas. Tāpēc jāvairās pieļaut situācijas, kad sociālo partneru nolīgumi tiek noslēgti, neņemot vērā viedokļus un argumentus, kādi ir citām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas pārstāv Eiropas iedzīvotājus un būtiski ietekmē viņu dzīvi. |

Specializētās nodaļas atzinums

Grozījums

Kā norādīts ieteikumā, sociālā dialoga struktūrās un procesos pilnībā jāatzīst un jāievēro sociālo partneru organizāciju īpašā nozīme, vienlaikus atzīstot, ka pilsoniskais dialogs, kurā iesaistīts plašāks ieinteresēto personu loks un aplūkots plašāks tematu klāsts, ir atsevišķs process.

Kā norādīts ieteikumā, sociālā dialoga struktūrās un procesos pilnībā jāatzīst un jāievēro sociālo partneru organizāciju īpašā nozīme, vienlaikus atzīstot, ka pilsoniskais dialogs, kurā iesaistīts plašāks ieinteresēto personu loks un aplūkots plašāks tematu klāsts, ir atsevišķs process.
  EESK uzsver, ka ir vajadzīga sadarbība un viedokļu apmaiņa starp sociālā un pilsoniskā dialoga dalībniekiem, jo daudzu sociālo grupu galvenie interešu pārstāvji ir nevis sociālie partneri, bet gan citas pilsoniskās sabiedrības organizācijas. Tāpēc jāvairās pieļaut situācijas, kad sociālo partneru nolīgumi tiek noslēgti, neņemot vērā viedokļus un argumentus, kādi ir citām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas pārstāv Eiropas iedzīvotājus un būtiski ietekmē viņu dzīvi.

Pamatojums

Šā grozījuma mērķis ir uzsvērt, ka sociālā dialoga īstenošanā ir jāņem vērā intereses, kādas ir citām grupām, kuras lielākoties nav sociālie partneri un kuras galvenokārt pārstāv citas pilsoniskās sabiedrības organizācijas.

Balsojuma rezultāts

| Par: | 79 |
| --- | --- |
| Pret: | 157 |
| Atturas: | 7 |

Par:

79

Pret:

157

Atturas:

7

3.
  GROZĪJUMS

SOC/764

Sociālā dialoga stiprināšana

3.1.5. punkts

Grozīt šādi:

| Specializētās nodaļas atzinums | Grozījums |
| --- | --- |
| Attiecībā uz Eiropas trīspusējā sociālā dialoga veicināšanu EESK atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, ka tā katrā Komisijas dienestā izveidos sociālā dialoga koordinatora amatu. Ja šāds koordinators būtu Komisijas ģenerāldirektorātos un attiecīgajos dienestos, varētu palielināt informētību un uzlabot sociālā dialoga kvalitāti, tādējādi palīdzot Komisijai izmantot priekšrocības, ko Eiropas politikas veidošanā var sniegt labi funkcionējošs trīspusējs dialogs. | Attiecībā uz Eiropas trīspusējā sociālā dialoga veicināšanu EESK atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, ka tā katrā Komisijas dienestā izveidos sociālā dialoga koordinatora amatu. Ja šāds koordinators būtu Komisijas ģenerāldirektorātos un attiecīgajos dienestos, varētu palielināt informētību un uzlabot sociālā dialoga kvalitāti, tādējādi palīdzot Komisijai izmantot priekšrocības, ko Eiropas politikas veidošanā var sniegt labi funkcionējošs trīspusējs dialogs.
  Vienlaikus EESK uzsver, ka katrā Eiropas Komisijas ģenerāldirektorātā būtu jāieceļ līdzīgi koordinatori, lai veicinātu Eiropas pilsonisko dialogu. Komisijai būtu jāstiprina paralēli abi šie dialogi, nedodot priekšroku nevienam no tiem. |

Specializētās nodaļas atzinums

Grozījums

Attiecībā uz Eiropas trīspusējā sociālā dialoga veicināšanu EESK atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, ka tā katrā Komisijas dienestā izveidos sociālā dialoga koordinatora amatu. Ja šāds koordinators būtu Komisijas ģenerāldirektorātos un attiecīgajos dienestos, varētu palielināt informētību un uzlabot sociālā dialoga kvalitāti, tādējādi palīdzot Komisijai izmantot priekšrocības, ko Eiropas politikas veidošanā var sniegt labi funkcionējošs trīspusējs dialogs.

Attiecībā uz Eiropas trīspusējā sociālā dialoga veicināšanu EESK atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, ka tā katrā Komisijas dienestā izveidos sociālā dialoga koordinatora amatu. Ja šāds koordinators būtu Komisijas ģenerāldirektorātos un attiecīgajos dienestos, varētu palielināt informētību un uzlabot sociālā dialoga kvalitāti, tādējādi palīdzot Komisijai izmantot priekšrocības, ko Eiropas politikas veidošanā var sniegt labi funkcionējošs trīspusējs dialogs.
  Vienlaikus EESK uzsver, ka katrā Eiropas Komisijas ģenerāldirektorātā būtu jāieceļ līdzīgi koordinatori, lai veicinātu Eiropas pilsonisko dialogu. Komisijai būtu jāstiprina paralēli abi šie dialogi, nedodot priekšroku nevienam no tiem.

Pamatojums

Eiropas Komisija tagad ierosina katrā ģenerāldirektorātā un citos Komisijas dienestos radīt īpašu sociālā dialoga koordinatora amatu. Tie ir ļoti nozīmīgi cilvēkresursi, kas paredzēti sociālā dialoga stiprināšanai, jo ir 30 ģenerāldirektorāti un daudzi citi dienesti. Īpaša sociālā dialoga koordinatora amata radīšana vismaz dažos ģenerāldirektorātos rada šaubas, ņemot vērā, ka tās ir darbības jomas, kurās dominē pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas nav sociālie partneri. Piemēram, vide, klimats, lauksaimniecība un lauku attīstība, izglītība, jaunatne, sports un kultūra, tiesiskums un patērētāji. Ir nepieciešamas vienlaicīgas darbības pilsoniskā dialoga atbalstam – Eiropas Komisijai nav iemesla īpaši pievērsties tikai vienam dialoga veidam, piešķirot tam ievērojamus cilvēkresursus, kas kopumā var pārsniegt 50 cilvēkus.

Balsojuma rezultāts

| Par: | 78 |
| --- | --- |
| Pret: | 156 |
| Atturas: | 7 |

Par:

78

Pret:

156

Atturas:

7

4.
  GROZĪJUMS

SOC/764

Sociālā dialoga stiprināšana

1.7. punkts

Grozīt šādi:

| Specializētās nodaļas atzinums | Grozījums |
| --- | --- |
| Kā norādīts ieteikumā, sociālā dialoga struktūrās un procesos pilnībā jāatzīst un jāievēro sociālo partneru organizāciju īpašā nozīme, vienlaikus atzīstot, ka pilsoniskais dialogs, kurā iesaistīts plašāks ieinteresēto personu loks un aplūkots plašāks tematu klāsts, ir atsevišķs process. Šis nošķīrums būtu jāveic arī, atbalstot sociālo partneru un plašākas pilsoniskās sabiedrības spēju veidošanu. | Kā norādīts ieteikumā, sociālā dialoga struktūrās un procesos pilnībā jāatzīst un jāievēro sociālo partneru organizāciju īpašā nozīme, vienlaikus atzīstot, ka pilsoniskais dialogs, kurā iesaistīts plašāks ieinteresēto personu loks un aplūkots plašāks tematu klāsts, ir atsevišķs process. Šis nošķīrums būtu jāveic arī, atbalstot sociālo partneru un plašākas pilsoniskās sabiedrības spēju veidošanu.
  Tajā pašā laikā EESK uzsver, cik vērtīga ir sadarbība un viedokļu apmaiņa starp sociālo un pilsonisko dialogu dalībniekiem. Daudzām pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir arī unikāla pieredze un īpašas zināšanas par vietējiem apstākļiem. Šīs zināšanas var izmantot ne tikai pilsoniskajā dialogā. |

Specializētās nodaļas atzinums

Grozījums

Kā norādīts ieteikumā, sociālā dialoga struktūrās un procesos pilnībā jāatzīst un jāievēro sociālo partneru organizāciju īpašā nozīme, vienlaikus atzīstot, ka pilsoniskais dialogs, kurā iesaistīts plašāks ieinteresēto personu loks un aplūkots plašāks tematu klāsts, ir atsevišķs process. Šis nošķīrums būtu jāveic arī, atbalstot sociālo partneru un plašākas pilsoniskās sabiedrības spēju veidošanu.

Kā norādīts ieteikumā, sociālā dialoga struktūrās un procesos pilnībā jāatzīst un jāievēro sociālo partneru organizāciju īpašā nozīme, vienlaikus atzīstot, ka pilsoniskais dialogs, kurā iesaistīts plašāks ieinteresēto personu loks un aplūkots plašāks tematu klāsts, ir atsevišķs process. Šis nošķīrums būtu jāveic arī, atbalstot sociālo partneru un plašākas pilsoniskās sabiedrības spēju veidošanu.
  Tajā pašā laikā EESK uzsver, cik vērtīga ir sadarbība un viedokļu apmaiņa starp sociālo un pilsonisko dialogu dalībniekiem. Daudzām pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir arī unikāla pieredze un īpašas zināšanas par vietējiem apstākļiem. Šīs zināšanas var izmantot ne tikai pilsoniskajā dialogā.

Pamatojums

Lai atspoguļotu pamatteksta saturu.

Balsojuma rezultāts

| Par: | 83 |
| --- | --- |
| Pret: | 153 |
| Atturas: | 9 |

Par:

83

Pret:

153

Atturas:

9

---

| 29.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 228/97 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 228/97

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par iepriekšējas pasažieru informācijas (IPI) vākšanu un nosūtīšanu ārējo robežu kontroles uzlabošanai un atvieglošanai, ar ko groza Regulu (ES) 2019/817 un Regulu (ES) 2018/1726 un atceļ Padomes Direktīvu 2004/82/EK”

(COM(2022) 729 final)

un “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par iepriekšējas pasažieru informācijas vākšanu un nosūtīšanu teroristu nodarījumu un smagu noziegumu novēršanai, atklāšanai, izmeklēšanai un saukšanai pie atbildības par tiem un ar ko groza Regulu (ES) 2019/818”

(COM(2022) 731 final)

(2023/C 228/13)

| Ziņotājs: | Tymoteusz Adam ZYCH |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Tymoteusz Adam ZYCH

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Komisija, 8.2.2023. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 77. panta 2. punkta b) un d) apakšpunkts un 79. panta 2. punkta c) apakšpunkts |
| Atbildīgā specializēta nodaļa | Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 3.4.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 27.4.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 578 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 137/0/0 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Komisija, 8.2.2023.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 77. panta 2. punkta b) un d) apakšpunkts un 79. panta 2. punkta c) apakšpunkts

Atbildīgā specializēta nodaļa

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

3.4.2023.

Pieņemts plenārsesijā

27.4.2023.

Plenārsesija Nr.

578

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

137/0/0

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumu par iepriekšēju pasažieru informāciju (1), jo robežu pārvaldības, nelegālās imigrācijas apkarošanas un drošības apsvērumu dēļ, tostarp terorisma un smagu noziegumu apkarošanas nolūkā, ir nepieciešams efektīvi vākt un nosūtīt iepriekšēju pasažieru informāciju (IPI) un pasažieru datu reģistra (PDR) datus. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK skatījumā, ja IPI un PDR dati arī turpmāk būs pakļauti pašreizējo direktīvu (IPI direktīvas (2) un PDR direktīvas (3)) noteikumiem, valstu līmenī pastāvēs nevēlamas to īstenošanas atšķirības. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Lai saskaņotu šo direktīvu īstenošanu un palielinātu IPI un PDR datu vākšanas un nosūtīšanas efektivitāti, ir nepieciešams šīs jomas noteikumus paredzēt regulā, jo tādējādi būtu iespējams izskaust prakses atšķirības dalībvalstīs; palielināt tiesisko noteiktību; paātrināt pasažieru plūsmu; samazināt administratīvās grūtības gaisa pārvadātājiem. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK uzsver Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (Hartas) nozīmi ierosināto regulu piemērošanas procesā. Rūpīgi ir jāņem vērā mazaizsargāto grupu, īpaši cilvēku ar invaliditāti, tiesības. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Būtisks arguments par labu priekšlikumu pieņemšanai ir fakts, ka kritiski tiek vērtēta IPI direktīvas un PDR direktīvas neatbilstība pašreizējiem datu aizsardzības standartiem. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK atzīst, ka izmaksas, kuras Eiropas Savienības Aģentūrai lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA) radušās maršrutētāja projektēšanas, izstrādes, mitināšanas un tehniskās pārvaldības saistībā, ir nepieciešams segt no ES vispārējā budžeta tieši tāpat, kā izmaksas, kuras dalībvalstīm radušās, pieslēdzoties šim maršrutētājam un integrējoties tā sistēmā. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Tomēr EESK konstatē, ka ierosinātās regulas radīs būtiskas juridiskās izmaiņas, un papildus tam ievērojami mainīsies arī pašreizējās darbības sistēmas tehniskie aspekti. Tāpēc jaunajiem IPI un PDR satvariem ir nepieciešama pastāvīga un padziļināta uzraudzība, kas jāveic ne tikai dalībvalstu, bet arī Komisijas, gaisa pārvadātāju un atbildīgo iestāžu, kā arī eu-LISA līmenī, it īpaši persondatu kontekstā. Šā iemesla dēļ EESK uzsver, ka ļoti ir nepieciešams rīkot informācijas kampaņas par jaunajiem tiesību aktiem, kā arī apmācības gaisa pārvadātājiem. Tiek arī ierosināts revīziju veikt daudz biežāk, kā arī apsvērt papildu procedūras jaunās IPI un PDR datu vākšanas un nosūtīšanas satvaru darbības uzraudzībai. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK apzinās, ka priekšlikumi neaptver visus pasažierus, kas ieceļo Eiropas Savienībā pāri tās ārējām robežām. Tomēr, ievērojot proporcionalitātes principu un gaisa satiksmes specifiku, pagaidām ir pamatojums priekšlikumus attiecināt tikai uz gaisa satiksmi. Veicot regulu ex post ietekmes novērtējumu, tiek ierosināts, lai Komisija izvērtē nepieciešamību paplašināt tvērumu un regulas attiecināt arī uz citiem transporta veidiem, konkrēti, uz jūras transportu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Līdztekus tam EESK izprot raizes par priekšlikumos ietverto noteikumu praktisko piemērošanu. Komiteja iesaka precizēt noteikumus par sodiem, kas noteikti aviācijas nozares privātajiem uzņēmējiem. Ņemot vērā faktu, ka praksē nav iespējams nodrošināt pilnīgu IPI datu precizitāti, tiek arī ierosināts ES līmenī apsvērt tolerances slieksni, kas jāņem vērā, sastopoties ar datu vākšanas un nosūtīšanas kļūdām, un ir jābūt skaidram, ka sodi ir jāuzliek pārvadātājiem, kuri nesadarbojas, vai tikai tādā gadījumā, ja netiek sasniegta vismaz minimālā pieņemamā IPI datu kvalitāte (kas definēta ES līmenī). |
| --- | --- |

1.9.

2.   Ievads

| 2.1. | Šā atzinuma galvenais temats ir ierosinātā regula par IPI datu vākšanu un nosūtīšanu robežu pārvaldības nolūkā (4). Atzinuma 7. punktā īsi izskatīta arī otra ierosinātā regula par IPI vākšanu un nosūtīšanu smagu noziegumu un teroristu nodarījumu kontekstā (5), kas attiecas uz PDR datiem plānoto IPI datu izmaiņu dēļ. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ierosinātās regulas attiecas tikai uz gaisa satiksmi un neietver citus transporta veidus, piemēram, jūras vai sauszemes transportu. Priekšlikumi attiecas gan uz čarterreisiem, gan darījumu lidojumiem. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ar ierosinātajām regulām tiks atcelta pastāvošā IPI direktīva. Pēc pieņemšanas tā kļūs par daļu no Šengenas acquis. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK atzīst faktu, ka ir palielinājusies gaisa satiksmes popularitāte, tāpēc pastāvošās pasažieru apkalpošanas sistēmas vairs nav pietiekami efektīvas, un tās ir jāuzlabo īpaši tāpēc, lai nodrošinātu raitu pasažieru plūsmu. Civilās aviācijas organizācija ziņo, ka 2019. gadā visā pasaulē 4,5 miljardi pasažieru ceļoja ar gaisa transportu, izmantojot regulārus pārvadājumus, un vairāk nekā pusmiljards pasažieru katru gadu ieceļoja Eiropas Savienībā vai izceļoja no tās. Šo situāciju nav izmainījusi nedz Covid-19 pandēmija, nedz Krievijas iebrukums Ukrainā, tāpēc nākas meklēt inovatīvus risinājumus robežkontroles procesu paātrināšanai un uzlabošanai. Neraugoties uz 2020.–2021. gadā Covid-19 pandēmijas dēļ notikušo gaisa satiksmes kraso samazināšanos, pašlaik tā atjaunojas. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | No otras puses, EESK apzinās, ka, neraugoties uz pārbaužu efektivitāti un gaisa transporta pasažieru apkalpošanas procesu ātrumu, ir vajadzīgi efektīvi instrumenti, lai vērstos pret nelikumīgo imigrāciju un panāktu ES robežu drošību. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESK skatījumā automātisko datu vākšanas sistēmu izmantošana var nodrošināt būtiskas priekšrocības, piemēram, palielināt efektivitāti, uzlabot tehnoloģiju attīstību, datu kvalitāti un paātrināt datu ieguvi. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Tāpat kā citu inovatīvu tehnoloģiju gadījumā datu vākšanas un nosūtīšanas automatizācija rada riskus un ietver sarežģītus politiskus izaicinājumus, piemēram, aizsardzības, drošības un uzraudzības, sociāli ekonomisko aspektu, ētikas un privātuma, uzticamības u. c. jomās. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | IPI dati ir pasažieru identitātes informācijas kopums, kas ir ietverts viņu ceļošanas dokumentos kopā ar lidojuma informāciju, kura tiek vākta reģistrācijas laikā un nosūtīta galamērķa valsts robežu iestādēm. IPI informācija ietver pasažiera biogrāfijas datus, kas ideālā gadījumā ir iegūti ceļošanas dokumenta mašīnlasāmā joslā, kā arī daļu no informācijas, kas saistīta ar viņa ceļojumu. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | IPI vākšanas un nosūtīšanas sistēma ir balstīta uz to, ka IPI dati kompetentajām iestādēm tiek nosūtīti pirms lidmašīnas ierašanās galamērķī tā, lai šīs iestādes varētu saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem iepriekš pārbaudīt pasažieru atbilstību riska profiliem, kontrolsarakstiem un datubāzēm. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESK ir zināms, ka šajā direktīvā gaisa pārvadātājiem ir paredzēts pienākums pirms lidmašīnas pacelšanās pēc pieprasījuma nosūtīt IPI datus galamērķa valsts robežkontroles iestādēm; tomēr tas nenozīmē, ka dalībvalstīm būtu pienākums pieprasīt datus no gaisa pārvadātājiem. Rezultātā dalībvalstu iestāžu darbība ir nekonsekventa: dažas pieprasa IPI datus, bet citas ne. Paskaidrojuma rakstā ir minēts aprēķins, ka IPI dati tiek savākti par 65 % ienākošo lidojumu, līdz ar to praksē ir viegli kontroli un pārbaudes apiet. Turklāt, kā Komisija ir norādījusi IPI direktīvas novērtēšanā (6), pat tajos gadījumos, kad dalībvalstis pieprasa IPI datus, to nacionālās iestādes datus ne vienmēr izmanto konsekventi. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESK ir informēta par pašreizējās sistēmas radītajām problēmām, kuras radījusi spēkā esošā direktīva. Kā atklājis novērtējums, standartizācijas un saskaņošanas neesamības dēļ zūd IPI datu apstrādes nozīme, tiek noslogotas ieinteresētās personas un ir izveidojusies zināma veida neskaidrība. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESK skatījumā apdraudējumu aviācijas nozarē nodarbinātajiem var radīt arī datu automātiskās vākšanas sistēmas. Tāpēc EESK uzskata, ka šiem darbiniekiem ir jārīko mācības, kas palīdzētu atrisināt problēmas, kuras, iespējams, radīs ierosināto regulu īstenošana. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Tomēr EESK norāda, ka ierosinātajai IPI regulai par robežu pārvaldību nevajadzētu negatīvi ietekmēt nodarbinātības līmeni un nodarbināto stāvokli, bet tikai padarīt efektīvākas un uzticamākas datu vākšanas un nosūtīšanas metodes, kas jau tiek īstenotas, izmantojot automatizētas procedūras. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Nepieciešamība pēc jaunas IPI regulas robežkontroles uzlabošanai un vienkāršošanai

| 4.1. | Pieredze, kas gūta, piemērojot un vērtējot pašreizējo direktīvu, ir atklājusi daudzas tagadējās sistēmas nepilnības, tostarp neefektivitāti, augstas izmaksas un pārvadātājiem izraisītas formālas un administratīvas grūtības. Turklāt daži direktīvas noteikumi nav skaidri, rada nedrošību par interpretāciju un atšķirīgu piemērošanu dalībvalstīs, kā arī saskaņotības trūkumu ar citiem ES tiesību aktu noteikumiem. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Galvenie spēkā esošās direktīvas trūkumi ir šādi:






  — | gaisa pārvadātāji ir spiesti saprast katras konkrētās dalībvalsts nacionālo IPI informācijas nosūtīšanas sistēmu un pielāgoties tai, |
| --- | --- | --- |

4.2.

—

gaisa pārvadātāji ir spiesti saprast katras konkrētās dalībvalsts nacionālo IPI informācijas nosūtīšanas sistēmu un pielāgoties tai,

| — | gaisa pārvadātāji dažos gadījumos ir spiesti datus nosūtīt dažādām iestādēm, |
| --- | --- |

—

gaisa pārvadātāji dažos gadījumos ir spiesti datus nosūtīt dažādām iestādēm,

| — | atbildīgo iestāžu pieprasīto datu elementu daudzums un veids arī atšķiras dalībvalstīs, kuras šos noteikumus īsteno, |
| --- | --- |

—

atbildīgo iestāžu pieprasīto datu elementu daudzums un veids arī atšķiras dalībvalstīs, kuras šos noteikumus īsteno,

| — | direktīvas 3. panta 2. punktā ir ietverts nepilns datu elementu saraksts, turklāt šis saraksts neatbilst starptautiskajiem standartiem, |
| --- | --- |

—

direktīvas 3. panta 2. punktā ir ietverts nepilns datu elementu saraksts, turklāt šis saraksts neatbilst starptautiskajiem standartiem,

| — | direktīvas 6. panta 1. punktā dota atļauja datus nosūtīt “elektroniski vai, ja tas neizdodas, izmantojot citus līdzekļus”, kas nozīmē, ka sūtīšanai nav paredzēts konkrēts protokols un formāts. Tādējādi pārvadātājiem tiek uzlikts papildu slogs (piemēram, ievērot dažādus atbildīgo iestāžu pieprasītos datu nosūtīšanas formātus), kas ietekmē arī laika un IPI datu kvalitātes prasību ievērošanu un attiecīgi to lietderību, |
| --- | --- |

—

direktīvas 6. panta 1. punktā dota atļauja datus nosūtīt “elektroniski vai, ja tas neizdodas, izmantojot citus līdzekļus”, kas nozīmē, ka sūtīšanai nav paredzēts konkrēts protokols un formāts. Tādējādi pārvadātājiem tiek uzlikts papildu slogs (piemēram, ievērot dažādus atbildīgo iestāžu pieprasītos datu nosūtīšanas formātus), kas ietekmē arī laika un IPI datu kvalitātes prasību ievērošanu un attiecīgi to lietderību,

| — | dalībvalstīs IPI datu iegūšanai, nosūtīšanai, apstrādei un analizēšanai izmantotās darbības procedūras atšķiras metožu, termiņu, formāta, nosūtīšanas biežuma ziņā, |
| --- | --- |

—

dalībvalstīs IPI datu iegūšanai, nosūtīšanai, apstrādei un analizēšanai izmantotās darbības procedūras atšķiras metožu, termiņu, formāta, nosūtīšanas biežuma ziņā,

| — | direktīvā nav noteikti detalizēti noteikumi persondatu aizsardzībai (izņēmums ir 6. panta 1. punkts, kurā ir noteikts, ka robežkontroles un migrācijas nolūkos izmantojamie dati pārvaldes iestādēm IPI dati ir jādzēš 24 stundu laikā pēc nosūtīšanas), savukārt citos tiesību aktos, piemēram, ieceļošanas/izceļošanas sistēmas regulā (VII nodaļas 51.–59. pantā), Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmas regulā (XII nodaļas “Datu aizsardzība” 59.–70. pantā) un direktīvā par pasažieru datu reģistru (12. un 13. pantā) ir ietverti detalizētāki noteikumi par datu aizsardzību. |
| --- | --- |

—

direktīvā nav noteikti detalizēti noteikumi persondatu aizsardzībai (izņēmums ir 6. panta 1. punkts, kurā ir noteikts, ka robežkontroles un migrācijas nolūkos izmantojamie dati pārvaldes iestādēm IPI dati ir jādzēš 24 stundu laikā pēc nosūtīšanas), savukārt citos tiesību aktos, piemēram, ieceļošanas/izceļošanas sistēmas regulā (VII nodaļas 51.–59. pantā), Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmas regulā (XII nodaļas “Datu aizsardzība” 59.–70. pantā) un direktīvā par pasažieru datu reģistru (12. un 13. pantā) ir ietverti detalizētāki noteikumi par datu aizsardzību.

| 4.3. | Būtisks arguments par labu ierosinātās regulas pieņemšanai ir fakts, ka direktīva tiek kritizēta par neatbilstību pašreizējiem datu aizsardzības standartiem. Pirmkārt, šī direktīva rada neizpratni par šādiem jautājumiem:






  — | no gaisa pārvadātājiem prasīto IPI datu saraksts nav izsmeļošs, un tas ir pretrunā datu minimizēšanas principam, |
| --- | --- | --- |

4.3.

—

no gaisa pārvadātājiem prasīto IPI datu saraksts nav izsmeļošs, un tas ir pretrunā datu minimizēšanas principam,

| — | IPI datu vākšanas mērķis (robežkontrolei un/vai tiesībaizsardzības nolūkos) nav skaidrs, |
| --- | --- |

—

IPI datu vākšanas mērķis (robežkontrolei un/vai tiesībaizsardzības nolūkos) nav skaidrs,

| — | no robežkontroles prasību viedokļa 24 stundu glabāšanas ierobežojums ir pārāk īss un nepraktisks, |
| --- | --- |

—

no robežkontroles prasību viedokļa 24 stundu glabāšanas ierobežojums ir pārāk īss un nepraktisks,

| — | noteikumi par datu saglabāšanu un turpmāku izmantošanu nav pietiekami definēti un skaidri. |
| --- | --- |

—

noteikumi par datu saglabāšanu un turpmāku izmantošanu nav pietiekami definēti un skaidri.

| 4.4. | Lai novērstu konstatētās nepilnības, ar ierosināto regulu ir paredzēts ieviest centralizētu IPI maršrutētāju. Tā mērķis ir uzlabot priekšpārbaudes pie attiecīgās ārējās robežas ar kvalitatīviem un pilnīgiem IPI datiem un uzlabot pasažieru plūsmas raitumu. |
| --- | --- |

4.4.

5.   Regulas tvērums un saturs

| 5.1. | Ņemot vērā minētos secinājumus, EESK konstatē, ka, ES līmenī ieviešot visām dalībvalstīm paredzētu vienotu sistēmu, kā vienu no rezultātiem būs iespējams panākt vienota kontaktpunkta izveidi, respektīvi, centralizēt visu no pārvadātājiem saņemamo datu vākšanas procesu un šos datus nosūtīt tālāk attiecīgajām iestādēm. Vienota sistēma dos iespēju uzlabot iegūto datu kvalitāti un arī automatizēt pilnīgi visu procesu, samazināt izmaksas publiskajām iestādēm, pārvadātājiem un pašiem ceļotājiem. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Ierosinātās regulas mērķis ir vienādot un vienkāršot IPI datu vākšanas un nosūtīšanas procedūru, kas būs izdevīgi ne tikai no dalībvalstu iestāžu viedokļa, bet, galvenais, – no aviācijas nozares viedokļa, lai arī tām tiks uzlikts pienākums vākt un nosūtīt IPI datus par visiem Eiropas Savienībā ielidojošajiem reisiem. Tomēr ierosinātā regula nodrošinās juridisko noteiktību un paredzamību, turklāt palielināsies arī gaisa pārvadātāju atbilstība. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EESK skatījumā mērķus, kurus bija iecerēts panākt ar IPI direktīvu, lielākas iespējas būs saniegt ar ierosināto regulu. Ir mazticams, ka API sistēmu ieviešanas rezultātā panāktās pozitīvās pārmaiņas dalībvalstīs būtu bijis iespējams sasniegt bez ES iesaistīšanās. Kopumā ņemot, ierosinātās regulas pamatideja ir pārliecība, ka, direktīvu īstenojot nepietiekami saskaņoti, nav iespējams nodrošināt efektivitāti un konsekvenci. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EESK norāda, ka šī direktīva ir jāgroza arī tāpēc, ka tā ir pieņemta jau diezgan sen – 2004. gadā, un kopš tā laika ir mainījušās informācijas tehnoloģijas. Atbilstoši ierosinātajam regulējumam jaunā sistēma pilnībā atbildīs jau lietošanā esošajiem risinājumiem tādiem kā Šengenas Informācijas sistēma, Vīzu informācijas sistēma, Eurodac sistēma, ieejas–izejas sistēma, Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēma un centralizētā sistēma to dalībvalstu identifikācijai, kurām ir informācija par trešo valstu valstspiederīgo un bezvalstnieku iepriekšējiem sodiem (ECRIS-TCN sistēma). |
| --- | --- |

5.4.

6.   Ierosināto risinājumu rezultativitāte

| 6.1. | EESK atbalsta tādu risinājumu pieņemšanu, ar kuriem tiks nodrošināta efektīva robežkontrole un konsekventa pieeja visai Šengenas zonai, tostarp attiecībā uz iespēju veikt ceļotāju priekšpārbaudes, izmantojot IPI datus. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Tomēr, lai gan ierosinātais regulējums ir izpelnījies vispārēju atbalstu, EESK raizējas par ļaunprātīgas izmantošanas risku saistībā ar datu vākšanas procesa un IPI datu nosūtīšanas centralizāciju, kas konkrēti ietver persondatus. Šo satraukumu pamato arī fakts, ka maršrutētājs, caur kuru dati tiks nosūtīti, vēl tikai tiek plānots – tā izstrādes, konstrukcijas, attīstīšanas, pārvaldības un tehniskās uzturēšanas uzdevums ir deleģēts eu-LISA aģentūrai. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | EESK atzīst, ka ierosinātās regulas pieņemšana ietekmēs eu-LISA un dalībvalstu kompetento robežu iestāžu budžeta un personāla vajadzības. Ir aprēķināts, ka papildizmaksas ietvers 45 miljonus EUR (33 miljonus pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas ietvaros) maršrutētāja izveidei un 9 miljonus EUR gadā sākot no 2029. gada maršrutētāja tehniskai pārvaldībai, un aptuveni 27 miljoni EUR būs vajadzīgi dalībvalstīm. Izmaksas tiks segtas no ES budžeta. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | EESK atzinīgi novērtē to, ka ārējo robežu kontroles uzlabošanas un vienkāršošanas nolūkā konkrēti un precīzi ir norādīts, kas ir IPI dati (definēti priekšlikuma 4. panta 2. un 3. punktā). |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | EESK uzsver, ka ierosinātā regula dod Komisijai iespēju ar vēlāk publicētu deleģēto aktu palīdzību padarīt skaidrākus vairākus sarežģītus jautājumus, it īpaši tehniskus aspektus. Tāpēc ierosinātās regulas galīgais novērtējums būs atkarīgs no detalizētajiem noteikumiem, kas tiks publicēti nākotnē, kā arī no izvēlēto tehnisko risinājumu kvalitātes. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Līdz ar to EESK pienākums ir izcelt ar datu aizsardzību saistītos drošības jautājumus. EESK uzskata, ka datu efektīvu aizsardzību ļoti svarīgi ir aplūkot pamattiesību aizsardzības kontekstā, it īpaši saistībā ar tiesībām uz privātumu un tiesībām uz persondatu aizsardzību. Tas ietver tiesības uz informāciju par persondatu iegūšanu, glabāšanu un apstrādi. Tāpēc EESK pilnībā atbalsta jauno pienākumu regulāri veikt persondatu aizsardzības revīziju. Vienlaikus EESK ierosina apsvērt, vai attiecīgajām valstu datu aizsardzības iestādēm būtu jānodrošina, lai to IPI datu, kuri ir personas dati, apstrādes revīzija notiktu biežāk nekā reizi četros gados. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Lai panāktu maršrutētāja optimālu darbību, ir svarīgi nodrošināt sadarbību starp eu-LISA, dalībvalstīm un gaisa pārvadātājiem. Attiecīgi pozitīvi ir vērtējams eu-LISA noteiktais pienākums nodrošināt to cilvēku apmācību, kuri ir ieinteresēti maršrutētāja tehniskā izmantojuma jautājumos. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Tā kā EESK ievēro proporcionalitātes principu un tai rūp maksimāla persondatu aizsardzība, tā piekrīt, ka statistikas uzskaites pienākumu nevajadzētu attiecināt uz tādiem datiem kā valstspiederība, dzimums un dzimšanas datums. |
| --- | --- |

6.8.

7.   PDR regulas nozīme (otrā ierosinātā regula)

| 7.1. | EESK skatījumā otrā ierosinātā regula ir vajadzīga. Tā ietver jēgpilnus PDR datu vākšanas un nosūtīšanas sistēmas grozījumus, kas nepieciešami IPI datu reformas dēļ. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Rezultātā sistēmas unifikācija, ES līmenī pieņemot abas regulas un izveidojot maršrutētāju, kuru pārvaldīs eu-LISA, palielinās arī drošību, jo efektīvāk tiks identificēti augsta riska ceļotāji un apstiprināti aizdomās turēto personu ceļošanas ieradumi. |
| --- | --- |

7.2.

8.   Regulu radītās izmaksas

| 8.1. | EESK konstatē, ka ierosināto regulu pieņemšana radīs izmaksas ES budžetam, izdevumus dalībvalstīm un arī investīciju vajadzības aviācijas nozarē (ietekmes novērtējumā aprēķināts, ka tās sasniegs aptuveni 75 miljonus EUR), savukārt ieguvumi atsvērs izdevumus, jo tos kompensēs racionalizēta un centralizēta pieeja, kas tiks piemērota, nosūtot informāciju atbildīgajām iestādēm. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Ierosinātās regulas samazinās darbības izmaksas un arī sodus, kas parasti tiek uzlikti par nepietiekamu datu iesniegšanu vai par datu neiesniegšanu. Turklāt, regulām stājoties spēkā, uzlabosies robežšķērsošanas uzraudzība, lidostu dienestu un valstu robežu iestāžu darbs. Tās palīdzēs arī uzlabot drošību un novērst nelegālo imigrāciju. Ņemot to visu vērā, EESK uzskata, ka ierosinātās regulas ir pamatotas, jo to apstiprina pozitīvā izmaksu un ieguvumu analīze, kas minēta Komisijas ietekmes novērtējumā. |
| --- | --- |

8.2.

9.   Īpašas piezīmes

| 9.1. | Komiteja, īpaši atzīmēdama neaizsargātās grupas, tostarp cilvēkus ar invaliditāti, uzsver Hartas nozīmi ierosinātās regulas piemērošanas procesā. Šajā saistībā būtu jāņem vērā Eiropas Savienības Tiesas judikatūra un pašlaik izskatīšanā esošo lietu konteksts. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Eiropas Savienības Tiesas judikatūra, it īpaši nolēmums lietā C-817/19, ir īpaši svarīga jaunajiem noteikumiem par PDR datu vākšanu un nosūtīšanu ierosinātajā iestāžu sistēmā. EESK arī iesaka abu priekšlikumu terminoloģijā visaptveroši ņemt vērā ES Tiesas iedibināto judikatūru. |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | Kā norādīts šā atzinuma 1.6. punktā, EESK uzskata, ka priekšlikumu tvērums pagaidām ir pamatots. Tomēr tiek ierosināts, ka tad, kad tiks veikts regulu ex post ietekmes novērtējums, Komisija varētu izvērtēt nepieciešamību paplašināt tvērumu un tās attiecināt arī uz citiem transporta veidiem, konkrēti, uz jūras transportu. Šādā izvērtēšanā būtu jāņem vērā tādi faktori kā katra transporta veida īpašās iezīmes, pārvadātājiem uzliktais administratīvais slogs un tas, cik efektīvi var uzlabot ES robežu drošību. |
| --- | --- |

9.3.

| 9.4. | Kā norādīts šā atzinuma 1.7. punktā, EESK ierosina aviācijas nozares privātajiem operatoriem uzliekamo sodu saistībā ieviest precizējumu, proti, ES līmenī apsvērt tolerances slieksni, kas attiecas uz datu vākšanas un nosūtīšanas kļūdām, un ka sodi tiks uzlikti tikai noteiktos apstākļos. |
| --- | --- |

9.4.

| 9.5. | EESK norāda, ka, stājoties spēkā ierosinātajām regulām, būtu jāveic plaša informācijas kampaņa, kurā būtu jāpalīdz sabiedrībai izprast to mērķus un samazināt neparedzētu apstākļu varbūtību jauno noteikumu īstenošanā. |
| --- | --- |

9.5.

Briselē, 2023. gada 27. aprīlī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  Priekšlikumi ir divi: a) Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par iepriekšējas pasažieru informācijas (IPI) vākšanu un nosūtīšanu ārējo robežu kontroles uzlabošanai un atvieglošanai, ar ko groza Regulu (ES) 2019/817 un Regulu (ES) 2018/1726 un atceļ Padomes Direktīvu 2004/82/EK; un b) Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par iepriekšējas pasažieru informācijas vākšanu un nosūtīšanu teroristu nodarījumu un smagu noziegumu novēršanai, atklāšanai, izmeklēšanai un saukšanai pie atbildības par tiem un ar ko groza Regulu (ES) 2019/818.

1

(2)  Padomes Direktīva 2004/82/EK (2004. gada 29. aprīlis) par pārvadātāju pienākumu darīt zināmus datus par pasažieriem (OV L 261, 6.8.2004., 24. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/681 (2016. gada 27. aprīlis) par pasažieru datu reģistra (PDR) datu izmantošanu teroristu nodarījumu un smagu noziegumu novēršanai, atklāšanai, izmeklēšanai un saukšanai pie atbildības par tiem (OV L 119, 4.5.2016., 132. lpp.).

3

(4)  COM(2022) 729 final.

4

(5)  COM(2022) 731 final.

5

(6)  Eiropas Komisijas dienestu darba dokuments, novērtējums par Padomes Direktīvu 2004/82/EK par pārvadātāju pienākumu darīt zināmus datus par pasažieriem (IPI direktīva), Brisele, 8.9.2020., SWD(2020)174 final.

6

---

| 29.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 228/103 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 228/103

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par mehānisko transportlīdzekļu un motoru, kā arī šādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību tipa apstiprināšanu attiecībā uz to emisijām un akumulatoru baterijas ilgizturību (“Euro 7”) un par Regulas (EK) Nr. 715/2007 un (EK) Nr. 595/2009 atcelšanu”

(COM(2022) 586 final – 2022/0365(COD))

(2023/C 228/14)

| Ziņotājs: | Bruno CHOIX |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Guido NELISSEN |

Ziņotājs:

Bruno CHOIX

Līdzziņotājs:

Guido NELISSEN

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Parlaments, 15.12.2022.
  Eiropas Savienības Padome, 21.12.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. un 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 27.3.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 27.4.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 578 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 140/1/3 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Parlaments, 15.12.2022.

Eiropas Savienības Padome, 21.12.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. un 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

27.3.2023.

Pieņemts plenārsesijā

27.4.2023.

Plenārsesija Nr.

578

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

140/1/3

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Autobūves nozarē šobrīd notiek lielākās pārmaiņas tās vēsturē, proti, dekarbonizācija un autotransporta digitalizācija. Šī jaunā paradigma būtiski ietekmēs rūpniecības struktūru, kā arī darbvietu kvantitāti un kvalitāti. Ņemot vērā pārkārtošanās mērogu, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) aicina izstrādāt visaptverošu rūpniecības politiku, kurā būtu integrētas trīs ilgtspējīgas attīstības dimensijas: ekonomiskā, vidiskā un sociālā dimensija. Ir jāpievēršas nodarbinātības dimensijai, pastiprinot centienus attiecībā uz profesionālo apmācību un darbaspēka prasmju pilnveidi/pārkvalifikāciju, kā arī ar reģionālām/vietējām ekonomikas pārveides un profesionālās pārklasificēšanas programmām. Tas ir jāatbalsta ar stabilu sociālo dialogu un ar apņēmību šajā nozarē saglabāt/radīt pienācīgas darbvietas. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK atbalsta Euro 7 emisiju standartu ieviešanu kā svarīgu elementu ES apkārtējā gaisa kvalitātes mērķu sasniegšanā. Vienlaikus tas arī ļaus Eiropas Savienībai saglabāt savu vadošo lomu rūpniecībā tīru automobiļu tehnoloģiju jomā. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komiteja atzinīgi vērtē regulas priekšlikumā ieviestos daudzos uzlabojumus: manipulāciju novēršanu, digitālo tehnoloģiju izmantošanu, sarežģītības mazināšanu, kā arī elektrisko transportlīdzekļu un neizplūdes emisiju integrāciju. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Vairāku iemeslu dēļ EESK aicina izmantot reālistisku un rentablu pieeju jaunu emisiju standartu noteikšanā: |
| --- | --- |

1.4.

| 1.4.1. | proporcionalitātes principa ievērošana: tā kā no 2035. gada iekšdedzes dzinēji, visticamāk, kļūs par novecojušu tehnoloģiju, budžeta līdzekļi, kas nepieciešami, lai atbilstu jaunajiem standartiem, vairs nebūs pieejami, lai tos tieši investētu tīrajos spēka pārvados; |
| --- | --- |

1.4.1.

| 1.4.2. | lai izvairītos no mobilitātes iespēju nabadzības (alternatīvas transporta iespējas nav pietiekami pieejamas ārpus pilsētu aglomerācijām), individuālo automobiļu mobilitātei arī turpmāk jābūt cenas ziņā pieejamai; |
| --- | --- |

1.4.2.

| 1.4.3. | pārāk augstas Euro 7 emisiju standartu izmaksas, visticamāk, būs neproduktīvas, jo patērētāji atliks sava automobiļa nomaiņu un turpinās vadīt savu piesārņojošāku transportlīdzekli, tādējādi ierobežojot Euro 7 emisiju standartu iespējamos ieguvumus veselībai. |
| --- | --- |

1.4.3.

| 1.5. | Tādēļ ir svarīgi, lai visi jaunās regulas elementi balstītos uz zinātnisku izmaksu un ieguvumu analīzi. Šajā sakarā visām ieinteresētajām personām noteikti ir jābūt vienādai izpratnei par to, kā tiek aprēķinātas jauno standartu izmaksas. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK uzskata, ka stimulu piedāvāšana patērētājiem paātrinātu autoparka atjaunošanu un sniegtu būtiskus ieguvumus veselībai, jo transportlīdzekļu, kas atbilst Euro 1/I līdz Euro 5/V standartiem, aizstāšana ar Euro 6/VI transportlīdzekļiem ļautu samazināt NOx emisijas par 80 %. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komiteja prasa ātri pieņemt regulu un noteikt vismaz divu gadu termiņu vieglajiem automobiļiem/komerciālajiem transportlīdzekļiem un trīs gadu termiņu autobusiem un lielas noslodzes transportlīdzekļiem, lai nodrošinātu ierosinātās regulas tehnisko un ekonomisko efektivitāti. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Priekšlikuma konteksts

| 2.1. | Autobūves nozare veido aptuveni 10 % no rūpniecības radītās pievienotās vērtības Eiropas Savienībā, un tajā ir nodarbināti 13 miljoni ES iedzīvotāju, t. i., gandrīz 7 % no ES ekonomiski aktīvajiem iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Jau vairāk nekā gadsimtu autobūves nozare ir nepārtraukti augusi, bet kopš 2018. gada tā piedzīvo recesiju un ekonomikas modeļa krīzi. Krīzes situāciju saglabāšanās dēļ pasaules automobiļu ražošanas atveseļošanās izredzes tika pārskatītas un novērtētas negatīvi, it īpaši Eiropā. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Tajā pašā laikā autobūves nozares dalībniekiem ir jāīsteno vislielākās pārmaiņas kopš automašīnas izgudrošanas: spēka pārvada elektrifikācija un transportlīdzekļa digitalizācija. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Šīs strukturālās pārkārtošanās dēļ autobūves nozare ir nonākusi grūtā investīciju posmā, kas rada slogu tās ekonomikas modelim un ko finansē, samazinot investīcijas vēsturiskajās tehnoloģijās (tostarp iekšdedzes motoros), kā arī samazinot ražošanas izmaksas. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Turklāt energoelektronikas un digitālo tehnoloģiju ieviešana paver iespējas jauniem konkurentiem un izraisa pārkārtojumus nozarē, vājinot vēsturisko aprīkojuma piegādātāju stāvokli. Šī pārkārtošanās ir svarīgs nodarbinātības pārmaiņu faktors. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Kvantitatīvā izteiksmē nodarbinātība šajā rūpniecības nozarē samazinās līdz ar jaudas samazināšanos un jaunu vilces sistēmu vienkāršošanu. Kvalitatīvā izteiksmē šīs darba vietas būtiski mainās: ar elektrifikāciju un digitalizāciju saistītās vajadzības autobūves nozarē prasa plašākas zināšanas jaunās kompetences jomās. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Šāda nodarbinātības dinamika ir novērojama arī automobiļu tehniskās apkopes pakalpojumu nozarē: jaunas vilces sistēmas samazina vajadzību pēc apkopes, bet liek pilnveidot prasmes. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Šādā situācijā pēc vairākkārtējas kavēšanās 2022. gada 10. novembrī tika publicēts Eiropas Komisijas priekšlikums par jauniem Euro 7 emisiju standartiem vieglajiem automobiļiem, komerciālajiem transportlīdzekļiem, kravas automobiļiem un autobusiem. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Priekšlikums par jauniem Euro 7 emisiju standartiem ir daļa no daudz plašāka ES politikas pasākumu kopuma, kura mērķis ir risināt ar transportu saistītā gaisa piesārņojuma problēmu. Visi ES noteikumi par apkārtējā gaisa kvalitāti, periodisko tehnisko apskati, CO2 emisijām, degvielas kvalitāti, alternatīvo degvielu infrastruktūrām, tīrajiem transportlīdzekļiem vai eirovinjeti atspoguļo nepieciešamību samazināt transporta būtisko ietekmi uz gaisa piesārņojumu. Tie viens otru papildina, lai sasniegtu Eiropas zaļā kursa klimata un nulles piesārņojuma mērķus un veicinātu pāreju uz ilgtspējīgu mobilitāti. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Jaunie Euro 7 standarti, iespējams, būs pēdējie standarti ar iekšdedzes motoru darbināmiem automobiļiem, jo saskaņā ar 2021. gada programmu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” tika nolemts paātrināt autobūves nozares dekarbonizāciju, un tā rezultātā Eiropas Parlaments un Padome 2022. gada 27. oktobrī vienojās līdz 2030. gadam par 55 % samazināt vieglo automobiļu CO2 emisijas un no 2035. gada aizliegt jaunu iekšdedzes motoru automobiļu (tostarp hibrīdautomobiļu) pārdošanu. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Priekšlikuma saturs

Galvenās regulā ierosinātās izmaiņas:

| — | stingrākas emisiju robežvērtības attieksies uz vieglajiem automobiļiem un kravas automobiļiem gan ar dīzeļmotoru, gan ar benzīna motoru (lai gan NOx robežvērtības vieglajiem automobiļiem saglabājas tādā pašā līmenī), |
| --- | --- |

—

stingrākas emisiju robežvērtības attieksies uz vieglajiem automobiļiem un kravas automobiļiem gan ar dīzeļmotoru, gan ar benzīna motoru (lai gan NOx robežvērtības vieglajiem automobiļiem saglabājas tādā pašā līmenī),

| — | testa nosacījumi emisijām, kas radītas reālos braukšanas apstākļos, tiks paplašināti, savukārt atbilstības koeficienti tiks atcelti, |
| --- | --- |

—

testa nosacījumi emisijām, kas radītas reālos braukšanas apstākļos, tiks paplašināti, savukārt atbilstības koeficienti tiks atcelti,

| — | lielāks uzsvars tiks likts uz īsākiem braucieniem: attālums, pamatojoties uz kuru tiek aprēķināts aukstās darbināšanas emisiju budžets, tiks samazināts no 16 km līdz 10 km, |
| --- | --- |

—

lielāks uzsvars tiks likts uz īsākiem braucieniem: attālums, pamatojoties uz kuru tiek aprēķināts aukstās darbināšanas emisiju budžets, tiks samazināts no 16 km līdz 10 km,

| — | tiks mērītas un regulētas bremžu daļiņu un mikroplastmasas no riepām neizplūdes emisijas, |
| --- | --- |

—

tiks mērītas un regulētas bremžu daļiņu un mikroplastmasas no riepām neizplūdes emisijas,

| — | ilgizturības prasības tiks paaugstinātas: 200 000 km vai 10 gadi vieglajiem automobiļiem/komerciālajiem transportlīdzekļiem un 875 000 km bez laika ierobežojuma kravas automobiļiem/autobusiem, |
| --- | --- |

—

ilgizturības prasības tiks paaugstinātas: 200 000 km vai 10 gadi vieglajiem automobiļiem/komerciālajiem transportlīdzekļiem un 875 000 km bez laika ierobežojuma kravas automobiļiem/autobusiem,

| — | tiks ieviesta pastāvīga emisiju kontrole, izmantojot iebūvētu monitoringa sistēmu: sensori mērīs reālās emisijas visā transportlīdzekļa ekspluatācijas laikā, |
| --- | --- |

—

tiks ieviesta pastāvīga emisiju kontrole, izmantojot iebūvētu monitoringa sistēmu: sensori mērīs reālās emisijas visā transportlīdzekļa ekspluatācijas laikā,

| — | akumulatoru bateriju ilgizturību novērtēs, pārbaudot to kapacitātes izmaiņas līdz ar nobraukuma palielināšanos, |
| --- | --- |

—

akumulatoru bateriju ilgizturību novērtēs, pārbaudot to kapacitātes izmaiņas līdz ar nobraukuma palielināšanos,

| — | stingrāki noteikumi nodrošinās, ka transportlīdzekļi netiek manipulēti, |
| --- | --- |

—

stingrāki noteikumi nodrošinās, ka transportlīdzekļi netiek manipulēti,

| — | tiks noteiktas emisiju robežvērtības iepriekš nereglamentētiem piesārņotājiem (amonjaks automobiļiem, formaldehīds kravas automašīnām). Pirmo reizi robežvērtības regulēs iztvaikošanas emisijas, kas rodas, uzpildot degvielu. |
| --- | --- |

—

tiks noteiktas emisiju robežvērtības iepriekš nereglamentētiem piesārņotājiem (amonjaks automobiļiem, formaldehīds kravas automašīnām). Pirmo reizi robežvērtības regulēs iztvaikošanas emisijas, kas rodas, uzpildot degvielu.

4.   Vispārīgas piezīmes

| 4.1. | Lai gan 2019. gadā priekšlaicīgas nāves gadījumi, kas saistīti ar gaisa piesārņotāju iedarbību, ES 27 dalībvalstīs samazinājās par 33 % salīdzinājumā ar 2005. gadu, joprojām ir vajadzīgas vērienīgākas robežvērtības. Šajā ziņā autotransports rada 37 % no kopējām NOx emisijām, un tiek lēsts, ka katru gadu ES 27 dalībvalstīs ceļu satiksmes radītās smalkās daļiņas un slāpekļa oksīdi ir cēlonis vairāk nekā 70 000 priekšlaicīgas nāves gadījumiem. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komisija jauno noteikumu izstrādē ir izvēlējusies “reālistisku” pieeju. Vieglie automobiļi ar iekšdedzes motoru arī turpmāk būs pieejami, lai gan stingrāki standarti automobiļiem ar dīzeļmotoru, visticamāk, paātrinās automobiļu ar iekšdedzes motoru piedāvājuma samazināšanos. Turklāt jāņem vērā tas, ka jaunie CO2 standarti ietekmēs arī transportlīdzekļu iegādes cenu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Lai gan attiecībā uz emisiju robežvērtību noteikšanu Euro 7 standarts ir mazāk vērienīgs, nekā tika gaidīts, tā ir būtiska pārskatīšana, kas novērš vairākas Euro 6 standarta nepilnības, piemēram, iejaukšanās risku, noteikumu sarežģītību, transportlīdzekļu novecošanu un reālos braukšanas apstākļos radītas emisijas. Tajā izmantota arī daudz plašāka pieeja, integrējot elektrotransportlīdzekļus un neizplūdes emisijas. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Regulatīvais spiediens, ko rada secīgi Euro emisiju standarti, ir sekmējis inovāciju emisiju kontroles sistēmu un spēka pārvadu projektēšanā un veicinājis ES vadošo lomu rūpniecībā. Šā iemesla dēļ ir svarīgi, ka ES standarti ir soli priekšā standartiem, kas tiek izstrādāti galvenajos tirgos. Būt digitālo un tīro tehnoloģiju integrācijas priekšgalā ir svarīga priekšrocība, kas ļauj piekļūt starptautiskajiem tirgiem. Šajā sakarā būtu jāapsver arī vērienīgāki standarti, piemēram, kā ASV prasības ilgizturības jomā (240 000 km jeb 15 gadi). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESK uzskata, ka stimulu piedāvāšana patērētājiem paātrinātu autoparka atjaunošanu, kas nepārprotami ietekmētu gaisa kvalitāti un emisiju samazināšanu. Vecā autoparka aizstāšana ar jaunākajiem, Euro 6 prasībām atbilstošiem transportlīdzekļiem apvienojumā ar notiekošo elektrifikāciju līdz 2035. gadam ievērojami samazinātu (par 80 %) autotransporta radītās NOx emisijas. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESK aicina veikt pamatotu un zinātnisku izmaksu un ieguvumu analīzi par katru jauno regulējamo elementu, lai precizētu, cik lielā mērā šīs prasības katra atsevišķi varētu veicināt emisiju rentablu samazināšanu. Šajā sakarā ir svarīgi, lai visām ieinteresētajām personām būtu vienāda izpratne par to papildu izmaksu analīzi, kas saistītas ar Euro 7 standarta ieviešanu. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EESK ir pārliecināta, ka individuālajai mobilitātei ar automašīnu arī turpmāk jābūt pieejamai un cenas ziņā pieņemamai visiem, it īpaši cilvēkiem, kuriem nav piekļuves kvalitatīvam sabiedriskajam transportam (vai citiem transporta risinājumiem). Tāpēc Komiteja aicina autobūves nozari turpināt nodrošināt visiem pieejamu mazjaudas transportlīdzekļu piedāvājumu. Tā kā automobiļu cenas pieaug daudz straujāk nekā pirktspēja un kopīgotas mobilitātes pakalpojumi vēl nav derīga alternatīva, Komiteja ir arī pārliecināta, ka ir pēdējais laiks nopietni ņemt vērā mobilitātes iespēju nabadzības problēmu. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Kopumā EESK uzskata, ka ir jāpanāk līdzsvars starp trim ilgtspējīgas attīstības dimensijām. Investīcijas gan pārejā uz elektrotransportlīdzekļiem, gan iekšdedzes motora pārveidē varētu radīt neizdevīgus konkurences apstākļus ES autobūves nozarei salīdzinājumā ar ražotājiem, kas ražo tikai elektriskos transportlīdzekļus, vai ārvalstu automobiļu ražotājiem, uz kuriem neattiecas tādi paši pienākumi. Turklāt jāizvairās no tā, ka pārāk augstās cenas par Euro 7 standartam atbilstošiem automobiļiem noved pie tā, ka patērētāji atliek savu piesārņojošāku automobiļu nomaiņu. Tas ievērojami samazinātu iespējamos ieguvumus no Euro 7 standarta, vienlaikus izraisot rūpniecības pārstrukturēšanu pārdošanas apjoma sabrukuma dēļ. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Ņemot vērā pārveides mērogu, EESK aicina izstrādāt saskaņotu rūpniecības politiku, kas spētu risināt trīskāršo izaicinājumu, ar ko saskaras autobūves nozare:






  — | vide: sniegt ieguldījumu zaļā kursa mērķu sasniegšanā un gaisa kvalitātes direktīvā noteikto jauno emisijas standartu īstenošanā, |
| --- | --- | --- |

4.9.

—

vide: sniegt ieguldījumu zaļā kursa mērķu sasniegšanā un gaisa kvalitātes direktīvā noteikto jauno emisijas standartu īstenošanā,

| — | ekonomika: saglabāt vadošo lomu rūpniecībā, uzturēt automobiļu piegādes ķēdi Eiropas Savienībā, attīstīt spēcīgu ekosistēmu elektromobiļiem, |
| --- | --- |

—

ekonomika: saglabāt vadošo lomu rūpniecībā, uzturēt automobiļu piegādes ķēdi Eiropas Savienībā, attīstīt spēcīgu ekosistēmu elektromobiļiem,

| — | sociālā joma: taisnīgas pārkārtošanās satvars, iepriekšēja informēšana un apspriešanās/sociālais dialogs, lai prognozētu un pārvaldītu pārkārtošanos, reģionālos pārkvalifikācijas plānus, profesionālo pārkvalifikāciju un kvalitatīvu darbvietu saglabāšanu. |
| --- | --- |

—

sociālā joma: taisnīgas pārkārtošanās satvars, iepriekšēja informēšana un apspriešanās/sociālais dialogs, lai prognozētu un pārvaldītu pārkārtošanos, reģionālos pārkvalifikācijas plānus, profesionālo pārkvalifikāciju un kvalitatīvu darbvietu saglabāšanu.

5.   Īpašas piezīmes

| 5.1. | Savā projektā Komisija ir paredzējusi divus piemērošanas datumus: 2025. gada jūlijs – mazas noslodzes transportlīdzekļiem un 2027. gada jūlijs – lielas noslodzes transportlīdzekļiem. Abos gadījumos šis datums atbilst datumam, kad dalībvalstīm būs jāatsaka to transportlīdzekļu reģistrācija, kas neatbilst Euro 7 noteikumiem.
  Šo datumu izvēle rada jautājumus, it īpaši attiecībā uz mazas noslodzes transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

5.1.

Šo datumu izvēle rada jautājumus, it īpaši attiecībā uz mazas noslodzes transportlīdzekļiem.

| 5.1.1. | Priekšlikums par 2025. gada jūliju nešķiet reālistisks. Ražotājiem būs jāmaina ražošana vairākus mēnešus pirms šā termiņa, lai izvairītos no Euro 6 transportlīdzekļu krājumu veidošanas, jo tie vairs netiks reģistrēti, un parasti vairāk nekā gads ir vajadzīgs, lai apstiprinātu visu autoparku. Tāpēc apstiprinājumiem būtu jāsākas jau 2024. gada sākumā, t. i., tūlīt pēc Euro 7 regulas pieņemšanas, un, iespējams, pirms tās īstenošanas tiesību aktu publicēšanas.
  Priekšlikums attiecībā uz 2027. gada jūliju lielas noslodzes transportlīdzekļiem varētu šķist piemērotāks, taču ir jāņem vērā laiks, kas vajadzīgs, lai izstrādātu inovatīvus tehniskos risinājumus, piemēram, elektriski apsildāmu katalizatoru, ierosināto emisiju robežvērtību sasniegšanai. Tāpēc EESK uzskata, ka regulas ātra pieņemšana un vismaz divu gadu termiņa noteikšana vieglajiem automobiļiem/komerciālajiem transportlīdzekļiem un trīs gadu termiņa noteikšana lielas noslodzes transportlīdzekļiem ir nepieciešami, lai nodrošinātu ierosinātās regulas tehnisko un ekonomisko efektivitāti. |
| --- | --- |

5.1.1.

Priekšlikums attiecībā uz 2027. gada jūliju lielas noslodzes transportlīdzekļiem varētu šķist piemērotāks, taču ir jāņem vērā laiks, kas vajadzīgs, lai izstrādātu inovatīvus tehniskos risinājumus, piemēram, elektriski apsildāmu katalizatoru, ierosināto emisiju robežvērtību sasniegšanai. Tāpēc EESK uzskata, ka regulas ātra pieņemšana un vismaz divu gadu termiņa noteikšana vieglajiem automobiļiem/komerciālajiem transportlīdzekļiem un trīs gadu termiņa noteikšana lielas noslodzes transportlīdzekļiem ir nepieciešami, lai nodrošinātu ierosinātās regulas tehnisko un ekonomisko efektivitāti.

| 5.2. | Attiecībā uz mazas noslodzes transportlīdzekļiem regulas priekšlikumā paredzēts, ka dažādas emisiju robežvērtības, ko piemēro komerciālajiem transportlīdzekļiem atkarībā no to masas, tiek aizstātas ar vienotu vērtību kopumu, kas attiecas uz visiem komerciālajiem transportlīdzekļiem, ja jaudas attiecība pret masu nepārsniedz 35 kW/t. Šie centieni vienkāršot ir apsveicami, taču tiem, visticamāk, būs būtiska ietekme uz vieglo komerciālo transportlīdzekļu sektora darbību, it īpaši pārbūvētu transportlīdzekļu gadījumā, vēl jo vairāk tāpēc, ka mazas noslodzes transportlīdzekļu un lielas noslodzes transportlīdzekļu piemērošanas datumi nesakrīt. Šajā kontekstā EESK atbalsta atkāpes un elastību piemērošanā, piemēram, ja N1 kategorijas vieglo komerciālo transportlīdzekli (masa mazāka par 500 kg) pārveido par M2 kategorijas mikroautobusu (masa mazāka par 5 kg). |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Zaļā kursa digitālā mērķa ietvaros Komisija ierosina mazas noslodzes transportlīdzekļos un lielas noslodzes transportlīdzekļos ieviest inovatīvu sistēmu, ko sauc OBM (On Board Monitoring jeb iebūvēta monitoringa sistēma), kas paredzēta, lai pastāvīgi reģistrētu piesārņotāju emisiju līmeni transportlīdzeklī ar mērķi:






  — | identificēt pārmērīgu emisiju situāciju, ko iebūvētā diagnostika (OBD) nav konstatējusi, |
| --- | --- | --- |

5.3.

—

identificēt pārmērīgu emisiju situāciju, ko iebūvētā diagnostika (OBD) nav konstatējusi,

| — | periodiski pārsūtīt emisiju vērtības uz serveriem, lai atvieglotu tirgus uzraudzības darbības, atbilstības ekspluatācijā pārbaudes un tehniskās apskates.
  Lai gan šāda sistēma patiešām var palīdzēt vienkāršot uzraudzības procesus, tās izstrādei ir nepieciešams ātri sagatavot tehniskos noteikumus, kas ļautu precizēt vajadzīgo aparatūru (sensori, programmatūra utt.). Lai īstenotu šīs izmaiņas vien, kurām būs potenciāli spēcīga ietekme uz lietotājiem, būs vajadzīgi trīs gadi pēc tehnisko noteikumu publicēšanas. |
| --- | --- |

—

periodiski pārsūtīt emisiju vērtības uz serveriem, lai atvieglotu tirgus uzraudzības darbības, atbilstības ekspluatācijā pārbaudes un tehniskās apskates.

Lai gan šāda sistēma patiešām var palīdzēt vienkāršot uzraudzības procesus, tās izstrādei ir nepieciešams ātri sagatavot tehniskos noteikumus, kas ļautu precizēt vajadzīgo aparatūru (sensori, programmatūra utt.). Lai īstenotu šīs izmaiņas vien, kurām būs potenciāli spēcīga ietekme uz lietotājiem, būs vajadzīgi trīs gadi pēc tehnisko noteikumu publicēšanas.

| 5.4. | Attiecībā uz mazas noslodzes transportlīdzekļiem Komisijas ierosinātās robežvērtības var šķist pieticīgas, jo tās principā atbilst Euro 6 noteikumos paredzētajai viszemākajai robežvērtībai benzīna un dīzeļa motoriem. Tomēr svarīgi ir konstatēt, ka:






  — | regulas projekta pielikumos paredzēts pārdefinēt nosacījumus, kas pašlaik nodrošina testēšanas uz ceļiem reprezentativitāti attiecībā uz transportlīdzekļa normālu lietošanu, un tas ražotājiem uzliks pienākumu pielāgot pēcapstrādes sistēmas, |
| --- | --- | --- |

5.4.

—

regulas projekta pielikumos paredzēts pārdefinēt nosacījumus, kas pašlaik nodrošina testēšanas uz ceļiem reprezentativitāti attiecībā uz transportlīdzekļa normālu lietošanu, un tas ražotājiem uzliks pienākumu pielāgot pēcapstrādes sistēmas,

| — | robežvērtību saskaņošana, pamatojoties uz labāko vērtību, palielina ierobežojumus benzīna motoriem (CO robežvērtība samazināta par 50 % vieglajiem automobiļiem ar benzīna motoru) un dīzeļa motoriem (NOx robežvērtība samazināta par 40 % lielas noslodzes transportlīdzekļiem ar dīzeļa motoru), |
| --- | --- |

—

robežvērtību saskaņošana, pamatojoties uz labāko vērtību, palielina ierobežojumus benzīna motoriem (CO robežvērtība samazināta par 50 % vieglajiem automobiļiem ar benzīna motoru) un dīzeļa motoriem (NOx robežvērtība samazināta par 40 % lielas noslodzes transportlīdzekļiem ar dīzeļa motoru),

| — | pretēji Euro 6 regulai Euro 7 regulā, kuras pamatā būs testēšana uz ceļiem, paredzēts vairs nepiešķirt nekādu pielaidi. |
| --- | --- |

—

pretēji Euro 6 regulai Euro 7 regulā, kuras pamatā būs testēšana uz ceļiem, paredzēts vairs nepiešķirt nekādu pielaidi.

| 5.5. | Ņemot vērā to, ka mikroplastmasas no riepām ir viens no nozīmīgākajiem okeāna piesārņojuma avotiem un ka nekādas robežvērtības vēl nav noteiktas ANO procedūras trūkuma dēļ, šāda procedūra ir steidzami jāizstrādā pēc iespējas drīzāk. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Komisija apšauba nepieciešamību ieviest amonjaka emisiju standartus automobiļiem. Tā kā transporta nozare rada mazāk nekā 1 % no ES amonjaka emisijām, šā pasākuma izmaksas nešķiet samērīgas ar ieguvumiem. Komisija arī izvirza jautājumus par to, vai ir lietderīgi noteikt transportlīdzekļiem sistēmu, lai ierobežotu iztvaikošanas emisijas, kas rodas, uzpildot degvielu, lai gan Eiropā jau ir ieviesta iesūkšanas ierīce degvielas sadales sūkņu līmenī. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Attiecībā uz lielas noslodzes transportlīdzekļiem Komisijas ierosinātās robežvērtības nozīmē atkāpšanos no robežvērtībām, kas noteiktas Euro 6 regulā, un samazināšanas mērķi attiecīgi ir 80 % NOx un cieto daļiņu skaitam un līdz 95 % attiecībā uz CO. Turklāt, ņemot vērā to ietekmi uz siltumnīcas efektu, Komisija ierosina atsevišķi regulēt CH4 (metāna) un N2O (dislāpekļa oksīda) robežvērtības, nosakot īpaši zemu līmeni N2O. Protams, šīs izmaiņas prasīs ievērojamas investīcijas, kas būs jāņem vērā gaidāmajās diskusijās par lielas noslodzes transportlīdzekļu CO2 emisiju samazināšanu (1). |
| --- | --- |

5.7.

Briselē, 2023. gada 27. aprīlī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  COM(2023) 88 final.

1

---

| 29.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 228/108 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 228/108

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību”

(COM(2022) 732 final – 2022/0426 (COD))

un “Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ziņojums par gūtajiem panākumiem cīņā pret cilvēku tirdzniecību (Ceturtais ziņojums)””

(COM(2022) 736 final)

(2023/C 228/15)

| Ziņotājs: | José Antonio MORENO DÍAZ |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Pietro Vittorio BARBIERI |

Ziņotājs:

José Antonio MORENO DÍAZ

Līdzziņotājs:

Pietro Vittorio BARBIERI

| Pieprasījums | Eiropas Komisija, 8.2.2023. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants. |
| Atbildīgā specializēta nodaļa | Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 3.4.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 27.4.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 578 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 125/01/01 |

Pieprasījums

Eiropas Komisija, 8.2.2023.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants.

Atbildīgā specializēta nodaļa

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

3.4.2023.

Pieņemts plenārsesijā

27.4.2023.

Plenārsesija Nr.

578

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

125/01/01

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Cilvēku tirdzniecība ir smags noziegums un nopietns cilvēka pamattiesību pārkāpums. Eiropas Savienības drošības stratēģijā 2020. gadam ir uzsvērta organizētās noziedzības loma cilvēku tirdzniecībā un ar to saistītā ietekme uz cilvēkiem. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | 2011. gadā tika pieņemta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/36/ES (1) par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību. Eiropas Komisija 2021. gadā pieņēma ES stratēģiju cilvēku tirdzniecības apkarošanai 2021.–2025. gadā un jau norādīja, ka direktīvas īstenošana būtu jāizvērtē, lai to uzlabotu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē ceturto progresa ziņojumu, kurā uzsvērta šo tendenču attīstība, kā arī priekšlikumu grozīt cilvēku tirdzniecības apkarošanas direktīvu. Cilvēku tirdzniecības apkarošanas direktīvas mērķis ir novērst un apkarot cilvēku tirdzniecību un aizsargāt cietušos. Šim nolūkam tā ir strukturēta trīs darbības jomās: i) cilvēku tirdzniecības kriminalizācija, izmeklēšana un kriminālvajāšana, tostarp noziedzīgu nodarījumu, sodu un sankciju definēšana; ii) palīdzība, atbalsts un aizsardzība cilvēku tirdzniecības upuriem un iii) cilvēku tirdzniecības novēršana. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK atzinīgi vērtē to, ka ir paplašināta dažādu ekspluatācijas veidu definīcija. EESK piekrīt, ka šie noziegumi neveido pilnīgu sarakstu, jo ekspluatācijas veidi diemžēl katru dienu iegūst arvien jaunas izpausmes. Komiteja uzskata, ka dalībvalstīm būtu jāuztver cilvēku tirdzniecības problēma šādā veidā, visaptveroši aplūkojot ar ekspluatāciju saistītos jautājumus. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK uzskata, ka direktīvas saturā un īstenošanā būtu jāpastiprina dzimumu aspekts, jo lielākā daļa cietušo ir sievietes un meitenes. Tāpat jāpievērš uzmanība neaizsargātības situācijām, kas var atvieglot vervēšanu un izmantošanu noziedzīgos un citos tīklos. Turklāt lielāka uzmanība jāpievērš citām neaizsargātām grupām, tostarp bēgļiem, patvēruma meklētājiem un personām, kurām nav dokumentu vai kurām ir nestabils uzturēšanās statuss. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK atzinīgi vērtē to, ka ir skaidri norādīts uz cilvēku tirdzniecības noziegumu tiešsaistes dimensiju. Jaunu tehnoloģiju izmantošana ir izvērsusi cilvēku tirdzniecības noziegumus, atvieglojot un nodrošinot plašāku piekļuvi upuriem un iespējas viņu ekspluatācijai, kā arī apgrūtinot šo noziegumu rezultātā iegūto līdzekļu izsekošanu. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK atbalsta to, ka Komisija ir izstrādājusi labāku sankciju sistēmu. Tā kā novērtējums liecina, ka lielākā daļa dalībvalstu nav pilnībā izstrādājušas fakultatīvos sankciju pasākumus, jaunā obligātā sistēma, kurā ir nošķirti parastie un smagāki pārkāpumi, pastiprina cīņu pret cilvēku tirdzniecības noziegumiem. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK atzinīgi vērtē arī to, ka juridiskās personas var sodīt ar sankcijām, kas var liegt tām saņemt valsts atbalstu vai palīdzību, var likt uz laiku vai pastāvīgi slēgt uzņēmumu vai uz laiku vai pastāvīgi liegt tiesības veikt darījumdarbību. EESK uzskata, ka ekspluatācijas pakalpojumu apzinātu izmantošanu varētu sasaistīt ar direktīvu par uzņēmumu pienācīgu rūpību attiecībā uz ilgtspēju, lai arī tādi uzņēmumi, kas gūst labumu no dažādiem ekspluatācijas veidiem, būtu saucami pie atbildības. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK uzskata, ka direktīvā lielāka uzmanība būtu jāpievērš cilvēku tirdzniecībā cietušajiem, un vēlas atgādināt par dalībvalstu pienākumu rūpēties par viņiem, aizsargāt viņus un pēc iespējas nodrošināt viņu sociālo iekļaušanu. Papildus atgādinājumam par nepieciešamību nesodīt cilvēku tirdzniecībā cietušos direktīvā būtu jānostiprina mehānismi un instrumenti, lai sniegtu palīdzību un atbalstu cietušajiem, it īpaši neaizsargātām grupām. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK aicina Komisiju priekšlikumā direktīvai iekļaut nepieciešamību ievērot Padomes Direktīvu 2004/81/EK (2) par uzturēšanās atļaujām, kas izdotas tādiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir cilvēku tirdzniecības upuri vai bijuši iesaistīti darbībās, kas veicina nelegālo imigrāciju, kuri sadarbojas ar kompetentajām iestādēm. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESK atkārtoti uzsver, cik nozīmīgs ir darbs cilvēku tirdzniecības novēršanas jomā, norādot, ka ir jāsamazina pieprasījums pēc jebkāda veida ekspluatācijas. Pieprasījums pēc lēta darbaspēka vai prostitūcijas turpina pieaugt, neraugoties uz to, ka tas bieži vien ir saistīts ar cilvēku tirdzniecības noziegumiem. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESK piekrīt, ka ir jāuzlabo ne tikai datu vākšana, bet arī jāpilnveido instrumenti, kas ļautu labāk identificēt šos noziegumus. Kā uzsvērts ziņojumā, ir skaidrs, ka ir liels skaits nepaziņotu gadījumu, un tas arī ir jārisina, un ir jārīkojas, dalībvalstīm, kā arī Eiropas iestādēm koordinējot pasākumus un sadarbojoties. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESK uzskata, ka šā direktīvas priekšlikuma iesniegšana būtu jāizmanto kā iespēja veicināt izpratni un uzlabot informētību par nepieciešamību apkarot cilvēku tirdzniecību. Dažādu ekspluatācijas veidu izraisīto tiesību pārkāpumu dēļ ir nepieciešama visaptveroša un daudzdimensionāla reakcija, kurā būtiska nozīme ir sabiedrības lomai cīņā pret nesodāmību un šo pārkāpumu normalizēšanu. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EESK atgādina, ka faktori, kas ietekmē cilvēku tirdzniecību, ir šādi: nabadzības feminizācija; vīriešu un sieviešu atšķirīgās iespējas piekļūt studijām un resursiem; nevienlīdzība medicīnas un veselības jomā; ar dzimumu saistītas vardarbības izplatība visā pasaulē; un vispārīgāka sociālā atšķirība starp vīriešiem un sievietēm. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Ir svarīgi un ir vajadzīgs, lai dalībvalstis turpinātu izstrādāt mehānismus cietušo nosūtīšanai uz atbalsta dienestiem, iesaistot pilsoniskās sabiedrības organizācijas cietušo identificēšanā un atbalsta pakalpojumu sniegšanā. Katrai dalībvalstij varētu izveidot papildu instrumentu: neatkarīgu uzraudzības un uzticamības nodrošināšanas struktūru, kuras sastāvā ir valsts referents, kas uzrauga dalībvalstu īstenoto pasākumu efektivitāti cīņā pret cilvēku tirdzniecību, veic pētījumus un sadarbojas ar publiskā un privātā sektora ieinteresētajām personām, kuras risina šo problēmu dažādos līmeņos. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Vispārīgas piezīmes

| 2.1. | ANO 2000. gadā starptautiski definēja cilvēku tirdzniecību un norādīja:






  — | ““cilvēku tirdzniecība” ir ekspluatācijas nolūkā izdarīta personu vervēšana, pārvadāšana, nodošana, izmitināšana vai saņemšana, izmantojot draudus vai spēku, vai citā veidā piespiežot, aizvedot ar varu, krāpjot, maldinot, ļaunprātīgi izmantojot varu vai personas neaizsargātības stāvokli vai dodot vai saņemot materiāla vai citāda rakstura labumus, lai panāktu tās personas piekrišanu, kura kontrolē citu personu;” (ANO 2000. gada Protokola par cilvēku tirdzniecības apkarošanu 3. pants), |
| --- | --- | --- |

2.1.

—

““cilvēku tirdzniecība” ir ekspluatācijas nolūkā izdarīta personu vervēšana, pārvadāšana, nodošana, izmitināšana vai saņemšana, izmantojot draudus vai spēku, vai citā veidā piespiežot, aizvedot ar varu, krāpjot, maldinot, ļaunprātīgi izmantojot varu vai personas neaizsargātības stāvokli vai dodot vai saņemot materiāla vai citāda rakstura labumus, lai panāktu tās personas piekrišanu, kura kontrolē citu personu;” (ANO 2000. gada Protokola par cilvēku tirdzniecības apkarošanu 3. pants),

| — | par ekspluatāciju uzskata “citu personu izmantošanu prostitūcijā vai citus seksuālās izmantošanas veidus, piespiedu darbu vai pakalpojumu sniegšanu, verdzību vai darbības, kas līdzinās verdzībai, kalpību vai orgānu izņemšanu”. |
| --- | --- |

—

par ekspluatāciju uzskata “citu personu izmantošanu prostitūcijā vai citus seksuālās izmantošanas veidus, piespiedu darbu vai pakalpojumu sniegšanu, verdzību vai darbības, kas līdzinās verdzībai, kalpību vai orgānu izņemšanu”.

| 2.2. | Cilvēku tirdzniecība ir smags noziegums un nopietns cilvēka pamattiesību pārkāpums. Eiropas Savienības drošības stratēģijā 2020. gadam ir uzsvērta organizētās noziedzības loma cilvēku tirdzniecībā un ar to saistītā ietekme uz cilvēkiem. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | 2011. gadā tika pieņemta Direktīva 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību (Cilvēku tirdzniecības apkarošanas direktīva). Šīs direktīvas pieņemšana bija svarīgs solis noteikumu saskaņošanā starp dalībvalstīm. Eiropas Komisija 2021. gadā pieņēma ES stratēģiju cilvēku tirdzniecības apkarošanai 2021.–2025. gadā un jau norādīja, ka direktīvas īstenošana būtu jāizvērtē, lai šo īstenošanu uzlabotu. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komisijas veiktais novērtējums aptver laikposmu no direktīvas transponēšanas (2013. gada aprīlis) līdz šim brīdim (2022. gada marts), un tajā izmantoti Eiropas līmenī savāktie dati un kvalitatīvā informācija, kas iegūta diskusijās ar ekspertiem un specializētajām struktūrām. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komisijas iekšējā novērtējumā ir uzsvērtas grūtības pareizi noteikt faktisko cietušo skaitu, jo 55 314 upuri, kas identificēti laikposmā no 2013. līdz 2022. gadam, tiek uzskatīts par pārāk mazu skaitli. Seksuāla izmantošana joprojām ir visizplatītākais cilvēku tirdzniecības veids – 2021. gadā tā veidoja 55,7 % no reģistrētajiem gadījumiem –, bet arvien palielinās darbaspēka ekspluatācija, it īpaši tādās nozarēs kā lauksaimniecība, būvniecība vai aprūpes pakalpojumi. Bērni veido 21 % no kopējā cietušo skaita, savukārt sievietes un meitenes veido 75 % no visiem cilvēku tirdzniecības upuriem. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Novērtējumā arī uzsvērts, ka kriminālvajāšanas un notiesāšanas gadījumu skaits ir ļoti zems, un šis apstāklis var atbalstīt cilvēku tirgotāju nesodāmības kultūru. Sociālie tīkli ir pavēruši jaunas iespējas noziedzīgiem tīkliem, kas darbojas Eiropas Savienībā, un lielākā daļa no tiem ir iesaistīti cilvēku tirdzniecībā. Arī karš Ukrainā var izraisīt cilvēku kontrabandas un tirdzniecības pieaugumu. Cilvēku tirdzniecība joprojām ir zema riska un augsta peļņas līmeņa noziegums. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Lai gan 2011. gada direktīva ir palīdzējusi izveidot vienotu regulējumu tiesību aktiem par cilvēku tirdzniecības apkarošanu, tajā ir arī norādīts uz grūtībām panākt progresu cīņā pret atsevišķiem ekspluatācijas veidiem, kas neietilpst cilvēku tirdzniecības un pārrobežu noziegumu definīcijā. Direktīvā ir arī norādīts, ka ir iespējams uzlabot ar cilvēku tirgotājiem saistīto izmeklēšanu un kriminālvajāšanu, kā arī ir jāuzlabo tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu spējas, lai attīstītu ar cilvēku tirdzniecību saistīto finansiālo aspektu izmeklēšanu. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Lai gan direktīvā galvenā uzmanība pievērsta arī aizsardzībai pret cilvēku tirdzniecību, novērtējumā ir uzsvērta iespēja veikt uzlabojumus, tostarp tādos jautājumos kā kriminālvajāšanas un kriminālatbildības aizlieguma principu piemērošana attiecībā uz cietušajiem, cietušo aizsardzība izmeklēšanas vai tiesas procesos un palīdzības sniegšana, kas atbilst cietušo īpatnībām un vajadzībām, it īpaši nepilngadīgajiem un neaizsargātām grupām. Par problēmu ir atzīta arī cilvēku tirdzniecības datu nepietiekama vākšana un apstrāde. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Novērtējumā atzīts, ka direktīva ir nozīmīgs pagrieziena punkts cilvēku tirdzniecības apkarošanā Eiropas Savienībā. Tajā pašā laikā tajā arī uzsvērta nepieciešamība panākt progresu dažādu instrumentu izstrādē, lai uzlabotu cilvēku tirdzniecības uzraudzību un novēršanu, cilvēku tirgotāju kriminālvajāšanu un saukšanu pie atbildības, kā arī lai uzlabotu palīdzību cietušajiem. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Šajā kontekstā ar Komisijas priekšlikumu tika grozīta direktīva. Priekšlikuma mērķis ir paredzēt virkni pasākumu, lai uzlabotu cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu Eiropas Savienībā, kā arī uzlabotu cietušo aizsardzību. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Cilvēku tirdzniecības apkarošanas direktīva

| 3.1. | Cilvēku tirdzniecības apkarošanas direktīvas mērķis ir novērst un apkarot cilvēku tirdzniecību un aizsargāt cietušos. Šim nolūkam tā ir strukturēta trīs darbības jomās: i) cilvēku tirdzniecības kriminalizācija, izmeklēšana un kriminālvajāšana, tostarp noziedzīgu nodarījumu, sodu un sankciju definēšana; ii) palīdzība, atbalsts un aizsardzība cilvēku tirdzniecības upuriem un iii) cilvēku tirdzniecības novēršana. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESK atzinīgi vērtē priekšlikuma par direktīvas grozījumiem iesniegšanu, jo piekrīt, ka ir jāturpina virzība uz priekšu un jāuzlabo cilvēku tirdzniecības apkarošana un cietušo aizsardzība. EESK piekrīt, ka cilvēku tirdzniecības noziegums ir kļuvis par pieaugošu draudu, turklāt vēl sarežģītākā kontekstā nekā 2011. gadā. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESK atzinīgi vērtē dažādu ekspluatācijas veidu definīcijas paplašināšanu un to, ka ziņojumā ir minēti šie dažādie veidi. Lai gan seksuālā izmantošana joprojām ir visizplatītākais cilvēku tirdzniecības veids, kam seko darbaspēka ekspluatācija, direktīvā ir iekļauti arī citi veidi (ekspluatācija ubagošanai, ekspluatācija noziedzīgām darbībām vai orgānu tirdzniecībai), no kuriem daži pēdējos gados ir pastiprinājušies. Tāpat ir parādījušies arī citi veidi, kas nav iekļauti direktīvā, bet kas arī būtu jāuzskata par cilvēku tirdzniecības veidiem, piemēram, piespiedu laulības, gestācijas surogasija vai nelikumīga adopcija. EESK atzinīgi vērtētu to, ja tiktu iekļauta atsauce uz “īpašiem ekspluatējošiem darba apstākļiem”, kā tas atspoguļots ES direktīvā par sankcijām pret darba devējiem. EESK uzskata, ka ir vajadzīgs vairāk Komisijas norādījumu par visu šo dažādo iespējamo ekspluatācijas veidu definīcijām, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis noteikumus piemēro vienotāk. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESK piekrīt, ka šie noziegumi neveido pilnīgu sarakstu, jo ekspluatācijas veidi diemžēl katru dienu iegūst arvien jaunas izpausmes. Komiteja uzskata, ka dalībvalstīm būtu jāuztver cilvēku tirdzniecības problēma šādā veidā, visaptveroši aplūkojot ar ekspluatāciju saistītos jautājumus. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESK uzskata, ka direktīvas saturā un īstenošanā būtu jāpastiprina dzimumu aspekts, jo lielākā daļa cietušo ir sievietes un meitenes. Tāpat būtu jāpievērš uzmanība konkrētām neaizsargātām grupām, tostarp bēgļiem, patvēruma meklētājiem un personām, kurām nav dokumentu vai kurām ir nestabils uzturēšanās statuss, kā arī neaizsargātības situācijām, kas var atvieglot vervēšanu un izmantošanu noziedzīgos tīklos. EESK norāda, ka faktori, kas ietekmē cilvēku tirdzniecību, ir šādi: nabadzības feminizācija; vīriešu un sieviešu atšķirīgās iespējas piekļūt studijām un resursiem; nevienlīdzība medicīnas un veselības jomā; ar dzimumu saistītas vardarbības izplatība visā pasaulē; un vispārīgāka sociālā atšķirība starp vīriešiem un sievietēm. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESK atzinīgi vērtē to, ka ir skaidri norādīts uz cilvēku tirdzniecības noziegumu tiešsaistes dimensiju. Jaunu tehnoloģiju izmantošana ir izvērsusi cilvēku tirdzniecības noziegumus, atvieglojot un nodrošinot plašāku piekļuvi upuriem un iespējas viņu ekspluatācijai, kā arī apgrūtinot šo noziegumu rezultātā iegūto līdzekļu izsekošanu. Sociālo mediju tīkli ir atvieglojuši upuru vervēšanu un ekspluatāciju, kā arī radījuši jaunus ļaunprātīgas izmantošanas veidus, piemēram, attēlu, videomateriālu u. c. izplatīšanu. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESK atbalsta Komisijas centienus izstrādāt uzlabotu sankciju sistēmu. Tā kā novērtējums liecina, ka lielākā daļa dalībvalstu nav pilnībā izstrādājušas fakultatīvos sankciju pasākumus, jaunā obligātā sistēma, kurā ir nošķirti parastie un smagāki pārkāpumi, stiprina cīņu pret cilvēku tirdzniecības noziegumiem. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESK atzinīgi vērtē arī to, ka juridiskās personas var sodīt ar sankcijām, kas var liegt tām saņemt valsts atbalstu vai palīdzību, var likt uz laiku vai pastāvīgi slēgt uzņēmumu vai uz laiku vai pastāvīgi liegt tiesības veikt darījumdarbību. EESK uzskata, ka ekspluatācijas pakalpojumu apzinātu izmantošanu varētu sasaistīt ar direktīvu par uzņēmumu pienācīgu rūpību attiecībā uz ilgtspēju, lai arī tādi uzņēmumi, kas gūst labumu no dažādiem ekspluatācijas veidiem, būtu saucami pie atbildības. Par atsauci var kalpot pieredze saistībā ar darbaspēka ekspluatācijas gadījumiem. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESK uzskata, ka ierosinātais grozījums, kas paredz kriminālatbildību par ekspluatatīvu pakalpojumu vai darbību izmantošanu, apzinoties, ka persona, kas sniedz pakalpojumu vai veic darbību, ir cilvēku tirdzniecības nozieguma upuris, t. i., par apzinātu ekspluatatīvu pakalpojumu izmantošanu, ir solis uz priekšu, un to var papildināt arī ar stingrākiem dalībvalstu pasākumiem. EESK uzskata, ka ir svarīgi, lai dalībvalstīm tiktu sniegts lielāks atbalsts šā jautājuma īstenošanā, lai ziņojumā par transponēšanu, ko Komisija iesniegs Parlamentam un Padomei, tiktu novērtēta šā punkta ietekme gan uz cilvēku tirdzniecības novēršanu, gan uz kriminālvajāšanu par cilvēku tirdzniecību, lai pārliecinātos, ka tas nav radījis kaitīgu ietekmi uz dažiem cietušajiem vai neaizsargātām grupām un ka ir panākts progress cīņā pret nesodāmības kultūru attiecībā uz šiem noziegumiem. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EESK uzskata, ka Komisijai ir lietderīgi pielāgot tiesisko regulējumu un sankciju sistēmu tiešsaistes videi. Šajā saistībā īpaši atzinīgi vērtējams tas, ka direktīvā ir iekļauts tāds pasākums kā līdzekļu iesaldēšana un konfiskācija saskaņā ar Eiropas Savienības šajā jomā izveidoto tiesisko regulējumu. Līdzekļiem, kas atgūti no vainīgajiem, būtu jākļūst pieejamiem, lai izmaksātu kompensācijas cietušajiem, un cietušajiem būtu jāpiešķir prioritāte kreditoru sarakstā. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas uzsvērto nepieciešamību uzlabot sadarbību cilvēku tirdzniecības noziegumu gadījumos, kas notiek dažādās dalībvalstīs. Pārrobežu sadarbība ir ļoti svarīga, un to var uzlabot, apmainoties ar informāciju vai veicot kopīgus pasākumus, kā arī apmācot profesionālos darbiniekus, kas strādā ar pārrobežu noziegumos cietušajiem, it īpaši tiesībaizsardzības iestādēs. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Ir svarīgi un ir vajadzīgs, lai dalībvalstis turpinātu izstrādāt mehānismus cietušo nosūtīšanai uz atbalsta dienestiem, iesaistot pilsoniskās sabiedrības organizācijas cietušo identificēšanā un atbalsta pakalpojumu sniegšanā. EESK uzskata, ka Komisijai būtu jāatbalsta dalībvalstis šo instrumentu izveidē vai stiprināšanā, kurus var koordinēt Eiropas līmenī, lai uzlabotu cilvēku tirdzniecībā cietušo aprūpi un aizsardzību. Lai labāk saskaņotu cietušo aprūpes un palīdzības sniegšanas, kā arī atbalsta sistēmas, būtu jāpanāk virzība Eiropas instrumenta nosūtīšanai uz atbalsta dienestiem izveidē. Katrai dalībvalstij varētu izveidot papildu instrumentu: neatkarīgu uzraudzības un uzticamības nodrošināšanas struktūru, kuras sastāvā ir valsts referents, kas uzrauga dalībvalstu īstenoto pasākumu efektivitāti cīņā pret cilvēku tirdzniecību, veic pētījumus un sadarbojas ar publiskā un privātā sektora ieinteresētajām personām, kuras risina šo problēmu dažādos līmeņos. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EESK uzskata, ka direktīvā lielāka uzmanība būtu jāpievērš cilvēku tirdzniecībā cietušajiem, un vēlas atgādināt par dalībvalstu pienākumu rūpēties par viņiem, aizsargāt viņus un pēc iespējas nodrošināt viņu sociālo iekļaušanu. Papildus atgādinājumam par nepieciešamību nesodīt cilvēku tirdzniecībā cietušos direktīvā būtu jānostiprina mehānismi un instrumenti, lai sniegtu palīdzību un atbalstu cietušajiem, it īpaši tādām neaizsargātām grupām kā nepilngadīgie, minoritātes, bēgļi vai migranti bez dokumentiem. Tai būtu arī jāturpina pētīt un stiprināt cietušo kompensācijas un novēršanas instrumentus, tostarp drošus ziņošanas un sūdzību iesniegšanas mehānismus un kompensācijas fondus. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Iekļaušana mērķa valstī tiek panākta, sniedzot cilvēku tirdzniecībā cietušajiem individualizētu palīdzību, informāciju, apmācību un iespēju uzlabošanas projektus: uzņemšana īpašās aizsargātās struktūrās; obligāta uzturēšanās atļaujas izsniegšana, kas ir obligāts nosacījums, lai izkļūtu no cilvēku tirdzniecības; palīdzība, informācija un veselības profilakse; psiholoģiskais atbalsts un kultūras starpniecība; sociālā un juridiskā informācija un konsultācijas; valodu un rakstpratības kursi; prasmju un iemaņu novērtēšana; profesionālā orientācija un apmācība; iekļaušana darba tirgū. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Direktīvā nav aplūkotas tiesību aktu izmaiņas tādās jomās kā cietušo tiesību aizsardzība, kā arī palīdzības un atbalsta sniegšana cilvēku tirdzniecībā cietušām personām, proti, jomās, kurās joprojām ir daudz iespēju uzlabojumiem. EESK atgādina, ka Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2012/29/ES (3), ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus, cita starpā ir aplūkotas cilvēku tirdzniecības, seksuālas vardarbības, seksuālas izmantošanas un bērnu pornogrāfijas konkrētu upuru kategoriju īpašās vajadzības. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | EESK aicina Komisiju šajā priekšlikumā par grozījumiem direktīvā iekļaut nepieciešamību ievērot Direktīvu 2004/81/EK. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Cietušā sadarbība ir jāsaprot kā vēlme iesaistīties individualizētā sociālās integrācijas projektā un izkļūt no ekspluatācijas stāvokļa. Uzturēšanās atļauju nevar piešķirt tikai tiem, kuri nolemj sadarboties ar tieslietu sistēmu, jo alternatīvas cilvēku tirdzniecībai –, t. i., piekļuve valsts pakalpojumiem, kas nodrošina apmācību un iespējas – neizbēgami ir saistītas ar uzturēšanās atļaujas izsniegšanu. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Cietušie nelabprāt liecina pret personām, kas viņus iesaistījušas cilvēku tirdzniecībā. Viņi bieži dzīvo pastāvīgas šantāžas stāvoklī, un viņu liecības liek viņiem riskēt ar savu un savu ģimeņu dzīvību. Šajā sakarā jāatceras, ka cilvēku tirdzniecībā cietušā piekrišana ekspluatācijai netiek ņemta vērā (ANO 2000. gada Protokola par cilvēku tirdzniecības apkarošanu 3. panta b) punkts). |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | EESK arī aicina Komisiju turpināt īstenot tās publikācijā “ES tiesību aktos paredzētās cilvēku tirdzniecībā cietušo tiesības” (4) ietvertos ieteikumus, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis vienmēr piešķir uzturēšanās atļaujas cilvēku tirdzniecībā cietušajām personām, ja cietušais:






  — | ir vajadzīgs (ir vajadzīga viņa klātbūtne) izmeklēšanā vai tiesas procesā, |
| --- | --- | --- |

3.19.

—

ir vajadzīgs (ir vajadzīga viņa klātbūtne) izmeklēšanā vai tiesas procesā,

| — | ir parādījis nepārprotamu nodomu sadarboties, |
| --- | --- |

—

ir parādījis nepārprotamu nodomu sadarboties,

| — | ir pārtraucis visas attiecības ar personām vai personu, kas atbildīga par cilvēku tirdzniecību, no kuras viņš cietis, |
| --- | --- |

—

ir pārtraucis visas attiecības ar personām vai personu, kas atbildīga par cilvēku tirdzniecību, no kuras viņš cietis,

| — | ja cietušais neapdraud sabiedrisko kārtību vai drošību. |
| --- | --- |

—

ja cietušais neapdraud sabiedrisko kārtību vai drošību.

EESK arī aicina dalībvalstis vairāk izmantot iespēju piedāvāt cietušajiem uzturēšanās atļaujas humānu vai personisku iemeslu dēļ, pat ja iepriekš minētie nosacījumi nav izpildīti.

| 3.20. | EESK atkārtoti uzsver, cik nozīmīgs ir darbs cilvēku tirdzniecības novēršanas jomā, norādot, ka ir jāsamazina pieprasījums pēc jebkāda veida ekspluatācijas. Pieprasījums pēc lēta darbaspēka vai prostitūcijas turpina pieaugt, neraugoties uz to, ka tas bieži vien ir saistīts ar cilvēku tirdzniecības noziegumiem. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | EESK uzskata, ka ir jāpastiprina daudzie pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot informētību un izpratni par šiem jautājumiem, arī izmantojot jaunus saziņas līdzekļus, apmācības, izglītības programmas un izpratnes veidošanas kampaņas, lai stiprinātu cīņu pret cilvēku tirdzniecību visās ES valstīs. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | EESK piekrīt, ka ir jāuzlabo ne tikai datu vākšana, bet arī jāpilnveido instrumenti, kas ļautu labāk identificēt šos noziegumus. Ir skaidrs, ka ir liels skaits nepaziņotu gadījumu, un tas arī ir jārisina, un ir jārīkojas, dalībvalstīm, kā arī Eiropas iestādēm koordinējot pasākumus un sadarbojoties. Priekšlikums par ikgadēju statistikas ziņojumu par cilvēku tirdzniecību var palīdzēt iegūt labākus datus, uzlabot rīcību un arī sabiedrības informētību par šiem noziegumiem. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | EESK atzinīgi vērtē arī to, ka Komisija ir noteikusi nepieciešamību katru gadu ziņot Eiropas Parlamentam un Eiropadomei par dalībvalstu darbu cilvēku tirdzniecības apkarošanas jomā, uzsverot pasākumu īstenošanu un to ietekmi. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | EESK uzskata, ka šā direktīvas grozījumu priekšlikuma iesniegšana būtu jāizmanto kā iespēja veicināt izpratni un uzlabot informētību par nepieciešamību apkarot cilvēku tirdzniecību. Dažādu ekspluatācijas veidu izraisīto tiesību pārkāpumu dēļ ir nepieciešama visaptveroša un daudzdimensionāla reakcija, kurā būtiska nozīme ir sabiedrības lomai cīņā pret nesodāmību un šo pārkāpumu normalizēšanu. |
| --- | --- |

3.24.

Briselē, 2023. gada 27. aprīlī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/36/ES (2011. gada 5. aprīlis) par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību, un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2002/629/TI (OV L 101, 15.4.2011., 1. lpp.).

1

(2)  Padomes Direktīva 2004/81/EK (2004. gada 29. aprīlis) par uzturēšanās atļaujām, kas izdotas tādiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir cilvēku tirdzniecības upuri vai bijuši iesaistīti darbībās, kas veicina nelegālo imigrāciju, kuri sadarbojas ar kompetentajām iestādēm (OV L 261, 6.8.2004., 19. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/29/ES (2012. gada 25. oktobris), ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus un aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2001/220/TI (OV L 315, 14.11.2012., 57. lpp.).

3

(4)  ES tiesību aktos paredzētās cilvēku tirdzniecībā cietušo tiesības.

4

---

| 29.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 228/114 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 228/114

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par iepakojumu un iepakojuma atkritumiem, ar kuru groza Regulu (ES) 2019/1020 un Direktīvu (ES) 2019/904 un atceļ Direktīvu 94/62/EK”

(COM(2022) 677 final – 2022/0396 (COD))

(2023/C 228/16)

| Ziņotājs: | István KOMORÓCZKI |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Panagiotis GKOFAS |

Ziņotājs:

István KOMORÓCZKI

Līdzziņotājs:

Panagiotis GKOFAS

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Parlaments, 13.3.2023.
  Padome, 8.3.2023. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. un 304. pants |
| Atbildīgā specializēta nodaļa | Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 13.4.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 27.4.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 578 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 153/0/1 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Parlaments, 13.3.2023.

Padome, 8.3.2023.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. un 304. pants

Atbildīgā specializēta nodaļa

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

13.4.2023.

Pieņemts plenārsesijā

27.4.2023.

Plenārsesija Nr.

578

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

153/0/1

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Iepakojuma radīto atkritumu apjomi pasaulē turpina pieaugt, un, ja tie netiek pienācīgi apsaimniekoti, tie ļoti kaitē mūsu veselībai, dzīvībai, ekonomikai un planētai. Tāpēc Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē šo iniciatīvu un aicina Eiropas Komisiju koordinēti risināt jautājumus, kas saistīti ar iepakojumu, iepakojuma atkritumiem un iepakojuma politiku, un saskaņot noteikumus visā Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Lai nodrošinātu vislabākos rezultātus vides jomā, ir vajadzīgi uz faktiem balstīti politikas pasākumi. Ar klimata pārmaiņām saistītie uzdevumi Eiropai sniedz iespēju veidot ilgtspējīgu un uz nākotni orientētu rūpniecisko pamatu. EESK iesaka visas turpmākās politikas iniciatīvas balstīt uz zinātniskiem faktiem un labu izpratni par to reālo ietekmi uz vidi. Ir stratēģiski lietderīgi atbalstīt aprites cikla novērtējuma (LCA) metodoloģijas izmantošanu, to uzskatot par instrumentu, kas dod iespēju pārskatīt produktu ietekmi uz vidi visā to aprites ciklā. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK atbalsta pašreizējos centienus samazināt iepakojuma atkritumu daudzumu, jo tie ļoti negatīvi ietekmē vidi. Vienlaikus tā pauž nožēlu par to, ka priekšlikumā nav iekļauta rūpīga analīze par paredzamo ietekmi uz vidi, cilvēku veselību un uzņēmējiem. Iepakojumam ir būtiska nozīme pārtikas nekaitīguma, veselīguma un kvalitātes nodrošināšanā. Raugoties no šīs perspektīvas, ar jauno regulu būtu jārisina jautājums par vides aizsardzību, kā arī patērētāju drošību. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK uzsver, ka – raugoties no klimata pārmaiņu un vides viedokļa – atkalizmantošana un atkārtota uzpildīšana nebūt nav vislabākā izvēle. Ņemot vērā lielos transportēšanas attālumus salīdzinājumā ar vietējo savākšanu un pārstrādi, pastiprinātai loģistikai būs negatīva ietekme. Atkārtoti uzpildāmu pudeļu vai atkārtoti izmantojamu galda piederumu tīrīšana palielina enerģijas patēriņu, emisijas un ūdens patēriņu. EESK atkārtoti pauž nožēlu par to, ka šajā saistībā nav veikts pienācīgs ietekmes novērtējums. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Ekonomiskā ietekme nepārprotami būs atkarīga no tā, cik precīzi būs formulēti paredzētie deleģētie akti, kas jāpieņem tikai piecu gadu laikā pēc regulas pieņemšanas. Tikai tas vien, ka noteikumu konkrētie parametri būs zināmi tikai pēc ierosinātās regulas pieņemšanas, rada ļoti lielu nenoteiktību uzņēmējdarbībā un nopietnus draudus ieguldījumu un inovācijas ciklam. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komiteja aicina jaunās regulas īstenošanā iesaistīt visas attiecīgās ieinteresētās personas, piemēram, sociālā dialoga partnerus, ekonomikas dalībniekus, darba ņēmējus, patērētājus, patērētāju tiesību aizsardzības organizācijas, vides organizācijas un Eiropas aprites ekonomikas jautājumos ieinteresēto personu platformu. Transponējot atjaunināto regulu valstu tiesību aktos, nevajadzētu radīt nevajadzīgu administratīvo vai darbības slogu maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU). Šajā saistībā ir svarīgi nodrošināt atbilstošus īstenošanas un spēkā stāšanās termiņus. EESK norāda, ka aprites ekonomikas tiesību aktu kopumā noteiktos reciklēšanas uzdevumus regula aizstāj ar 26. pantu, kas tiek tieši piemērots visiem ekonomikas dalībniekiem neatkarīgi no tā, vai tas ir vai nav ekoloģiski efektīvi, un uzliek pienākumu ierobežot iepakojuma izmantošanu neatkarīgi no tā, vai tas radīs veselības apdraudējumu vai vides stāvokļa pasliktināšanos. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Runājot par kritēriju “plaši reciklēts”, EESK iesaka palielināt plaši reciklētu iepakojuma atkritumu (iepakojuma, kas dalībvalstīs savākts, sašķirots un rekcilēts) ierosināto procentuālo daļu, lai sistēma paredzēto 75 % vietā aptvertu 90 % ES iedzīvotāju un tajā pašā laikā līdz 2030. gadam aptvertu vismaz divas trešdaļas ES dalībvalstu un lai tādā veidā panāktu efektīvu īstenošanu. Komiteja arī atbalsta reciklējamības snieguma atzīmju ieviešanu un E kategorijas iepakojuma, kam ir vissliktākais sniegums, pakāpenisku izņemšanu no aprites līdz 2030. gadam. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK iesaka apsvērt obligātus reciklēta materiāla satura mērķrādītājus un tos piemērot tikai konkrētiem iepakojuma materiāliem, ja šāda pieeja varētu veicināt reciklētu materiālu (piemēram, plastmasas) plašāku izmantošanu. Tērauda iepakojuma gadījumā obligātie reciklētā satura mērķrādītāji būtu kaitīgi un varētu radīt traucējumus tērauda lūžņu tirgū. Turklāt iepakojuma reciklējamības kritērijos būtu jāiekļauj prasības attiecībā uz reciklēšanai piemērotu dizainu, dalītu savākšanu, efektīvu šķirošanu, kā arī materiāla vairākkārtējas pārstrādes spēja. Turklāt visi ierosinātie atkritumu samazināšanas mērķi, kas noteikti regulā, būtu jānosaka katram materiālam (materiāliem specifiski mērķrādītāji), ņemot vērā materiālu īpatnības un reciklēšanas rādītājus. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK pauž šaubas arī par to, cik efektīvs ir 15 % mērķis, jo tas diskriminē patērētājus no valstīm, kurās iepakojuma atkritumu apjoms uz vienu iedzīvotāju ir salīdzinoši zems. Statistikas dati liecina, ka iepakojuma atkritumu daudzums valstīs ar lielāku patēriņu ir trīs reizes lielāks nekā valstīs ar zemu patēriņu, tomēr ir paredzēts, ka visām valstīm bez izņēmuma iepakojuma daudzums uz vienu patērētāju jāsamazina par 15 %. Tā vietā mērķis būtu jāaprēķina, ņemot vērā tādus rādītājus kā iedzīvotāju skaits, saimnieciskā darbība, rūpnieciskā ražošana un iedzīvotāju ienākumi. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK aicina paredzēt un īstenot aizsardzības un atbalsta pasākumus (sabiedrības izglītošana, apmācība, darba koplīguma slēgšanas sarunas, kompensācijas shēmas, pāreja uz citām nozarēm), lai tie darba ņēmēji, kuri strādā pārejas posmā esošajās nozarēs un kurus drīz ietekmēs pārskatītās regulas īstenošana, varētu pāriet uz citām nozarēm. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESK mudina dalībvalstis ieviest stratēģijas, kuru mērķis ir attīstīt savas remonta nozares un veikalus, nodrošinot stimulus ieguldīt remonta iekārtās, pazeminot rezerves daļu cenu un radot sinerģiju starp nozarēm. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Iepakojuma nozare ir strauji augoša, un tajā ir daudzas darba vietas. Tāpēc regulāri jāveic jauno noteikumu ietekmes novērtējumi un jānodrošina šo noteikumu rūpīga uzraudzība dalībvalstīs gan centrālās, gan vietējās pārvaldes līmenī, jo tas ir svarīgi, lai izvērtētu ietekmi uz ekonomisko dzīvotspēju, darba vietām un vides ilgtspēju. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komiteja aicina Eiropas Komisiju pieņemt diferencētu un pielāgotu sistēmu, lai novērtētu, uzraudzītu un salīdzinātu dažādu produktu iepakojuma stratēģijas. Lai samazinātu iepakojuma atkritumu daudzumu, būtu regulāri jānovērtē iepakojuma faktiskā nepieciešamība un atkārtoti jāizvērtē optimizēti risinājumi. Labi funkcionējošu valstu depozīta sistēmu gadījumā būs svarīgi rast veidus, kā var paralēli pastāvēt un darboties jaunie ES svītrkodi un esošie valstu svītrkodi. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Izmantojot pozitīvus un negatīvus kompensācijas mehānismus, būtu jāiesaista patērētāji un jāstimulē optimāli atkalizmantot, atgriezt vai reciklēt iepakojuma materiālus. Patērētājiem būs svarīga loma depozīta sistēmā, kā arī atkalizmantošanas un atkārtotas uzpildīšanas sistēmā, un EESK aicina rīkot izpratnes uzlabošanas un izglītošanas kampaņas, kas dos patērētājiem iespēju labāk apzināties un saprast savu lomu. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EESK aicina Padomi un Eiropas Parlamentu cieši sadarboties ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām un ekonomikas dalībniekiem, lai rastu labākos veidus, kā praksē ieviest marķēšanas sistēmu. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Atkritumu kvalitāte un kvantitāte nosaka to reciklēšanas potenciālu. EESK aicina dalībvalstis plānošanas posmā izvērtēt atkritumu apsaimniekošanas jomā nepieciešamo darbību ietekmi uz vidi un ekonomiku. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Runājot par likumdošanas principiem, jāatzīmē, ka līdztekus normai, kas tieši ietekmē atsevišķus uzņēmējus, regulā ir iekļauti arī direktīvas principi, kuri nosaka dalībvalstu pamatmērķus. Tādēļ regula būtu jāsadala divos tiesību aktos. Vispirms būtu jāizveido direktīva, ar ko dalībvalstīm nosaka mērķus attiecībā uz iepakojuma un iepakojuma atkritumu apsaimniekošanu. Pēc tam jāizveido regula par pamatprasībām iepakojumam un prasībām attiecībā uz to reciklējamību un marķēšanu. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Aplūkojot atkritumu samazināšanas jautājumu, EESK iesaka kopā ar iepakojuma un iepakojuma atkritumu tiesību aktu pārskatīšanu pārskatīt arī Atkritumu poligonu direktīvu (Padomes Direktīva 1999/31/EK (1)), lai samazinātu poligonos apglabāto atkritumu daudzumu. |
| --- | --- |

1.18.

2.   Vispārīga informācija un pamatapsvērumi

Nepieciešamība pastāvīgi apsvērt iepakojuma ietekmi uz vidi

| 2.1. | Visā pasaulē lielāko daļu iepakojuma izmanto vienreizēji un vai nu izmet, vai reciklē, bet neizmanto atkārtoti. Lielo rūpnieciski attīstīto valstu vides iestādes lēš, ka gandrīz puse no visiem cietajiem sadzīves atkritumiem ir pārtika un materiāli, ko izmanto pārtikas iepakojumā (2). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Vērtīgu resursu izšķērdēšanas un šīs patēriņa un atkritumu likvidēšanas sistēmas radītā piesārņojuma dēļ ir nopietni apdraudēta mūsu veselība, vide, ilgtspēja un globālais klimats. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Tāpēc ir svarīgi, lai Eiropas Komisija kopā ar visām attiecīgajām iesaistītajām personām regulāri uzraudzītu iepakojuma atkritumu jomu, kā arī to savākšanu, apsaimniekošanu un atkārtotu izmantošanu. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Paredzams, ka pārejas posmā esošās nozares, kā arī darba ņēmēji un mazie īpašnieki dažās nozarēs, kurās notiks pārmaiņas, saskarsies ar nopietnām grūtībām un ienākumu vai darbvietu zudumu, jo aizstāšanas efekta dēļ samazināsies kopējais apgrozījums. Sociālās aizsardzības shēmas un pārkvalifikācijas iniciatīvas varētu mazināt šo ietekmi. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Tāpat arī daži reģioni, kas paļaujas uz konkrētām iepakošanas tehnoloģijām un rūpniecisko ražošanu, īstermiņā varētu saskarties ar darbvietu zudumu un gan augsti kvalificētu, gan mazāk kvalificētu darba ņēmēju migrāciju. Pielāgota politika vietējā līmenī ir būtiska, lai novērstu intelektuālā darbaspēka emigrāciju un lauku un rūpniecības teritoriju pamešanu. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Ir ļoti svarīgi uzraudzīt tiesību aktu īstenošanas ietekmi, izmantojot pastāvīgu novērtēšanas mehānismu, lai pārskatītu katras valsts rezultātus, apmainītos ar labas prakses piemēriem un ierosinātu parametru pārskatīšanu. Jāņem vērā iespējamie uzlabojumi nozaru tehnoloģiskajās spējās atkārtoti izmantot un reciklēt konkrētus materiālus (piemēram, bioloģiski noārdāma plastmasa), īpašu uzmanību pievēršot sabiedrības veselībai un ilgtermiņa ietekmei uz vidi. |
| --- | --- |

2.6.

Eiropas Komisijas atbalstītie instrumenti iepakojuma un iepakojuma materiālu jautājumu pārvaldībai

| 2.7. | Komisijas regulas projektā ir sīki izklāstīta digitalizācijas un ilgtspējas svarīgā loma iepakojuma un iepakojuma atkritumu samazināšanā. Ir svarīgi šīs jomas saskaņot, jo tās ir būtiskas zaļā kursa mērķu sasniegšanai un Eiropas noturības un ilgtspējas uzlabošanai un nākotnes labklājībai. |
| --- | --- |

2.7.

Dabas resursi un energoresursi iepakojumam – problēmas un risinājumi

| 2.8. | Vairums iepakojuma materiālu tiek izmantoti modernam pārtikas iepakojumam, jo tas piedāvā iespēju padarīt pārtiku uzticamu, higiēnisku, ilgi uzglabājamu un nekaitīgu. Tomēr lielāko daļu pārtikas iepakojuma joprojām izmanto vienreiz un to nevar pilnībā reciklēt, ja to pienācīgi neatdala ar citām materiālu frakcijām un nesavāc, jo tajā ir vai nu pārtikas atliekas, vai tas ir pārāk neliels vai daudzslāņains. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Katram iepakojuma veidam ir vajadzīgi daudzi resursi, tostarp enerģija, ūdens, ķīmiskās vielas, nafta, minerāli, koksne un tekstilizstrādājumi. Turklāt tā ražošana bieži rada notekūdeņus un dūņas ar kaitīgām ķīmiskām vielām un siltumnīcefekta gāzu, smago metālu un daļiņu emisijas gaisā. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Moderna pārtikas iepakojuma radīšanai tiek izmantoti dažādi ķīmiskie un sintētiskie materiāli, tostarp keramika, stikls, metāls, papīrs, papīra izstrādājumi, kartons, vasks, koksne un arvien vairāk plastmasa. Lielākā daļa šā iepakojuma ir izgatavota no stikla, cietas plastmasas, papīra un papīra izstrādājumiem. Daži jaunākie plastmasas veidi ir radīti no kukurūzas un citiem augu materiāliem, tomēr to vairums joprojām ir izgatavots no naftas un satur piedevas, piemēram, polimērus. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Ir ļoti svarīgi, lai Eiropas Komisija priekšlikumā noteiktu minimālo, obligāto biobāzēto saturu vismaz 60 % apmērā kompostējamam iepakojumam. Papīra izstrādājumus bieži vien izklāj ar plastmasu, kas nav redzama, un daudzi dažādi iepakojuma veidi ir marķēti ar tekstu, kuri rakstīti ar tintes printeriem. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Dažādu veidu iepakojuma plašāka izmantošana kombinācijā ar zemiem atkalizmantošanas un reciklēšanas rādītājiem var kavēt mazoglekļa aprites ekonomikas izveidi Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | EESK uzskata, ka kompostējams iepakojums, kas ir drošs saskarei ar pārtiku, ir vispiemērotākais risinājums, un tam ir svarīga nozīme centienos nodrošināt, ka vairāk atkritumu ir bioloģiski noārdāmi. Tas arī samazinātu bioloģiski nenoārdāmās plastmasas daudzumu, kas pretējā gadījumā kontaminē kompostu. |
| --- | --- |

2.13.

3.   Plastmasas iepakojums

| 3.1. | ANO ir norādījusi, ka okeāna piesārņojums ar plastmasu ir planētas katastrofa, galvenokārt tāpēc, ka ievērojams daudzums no plastmasas izgatavotā pārtikas iepakojuma nonāk upēs (3). Tas rada bažas par visām ūdenī mītošām sugām. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Dalībvalstīm, balstoties uz aprites ekonomikas principiem, būs jāapsver jauna pieeja plastmasai. Tās var veicināt apritīga iepakojuma iespēju attīstību, izvēloties citus materiālus vai konkrētus polimēru materiālus, kas nodrošinātu daudz augstāku reciklējamības līmeni. Ja plastmasu nav iespējams reciklēt, tā būtu jāizmanto biodegvielas ražošanai. |
| --- | --- |

3.2.

4.   Pastāvīgi materiāli, reciklēšanas dati un problēmas saistībā ar alkoholisko dzērienu pudeļu atkārtotas uzpildes mērķrādītājiem

| 4.1. | Dažādiem pārtikas iepakojuma materiāliem ir atšķirīgas īpašības un iezīmes, kas ietekmē to reciklējamības potenciālu. Tādi materiāli kā alumīnijs, stikls un tērauds tiek uzskatīti par pastāvīgiem materiāliem, jo to nolietošanās izmantošanas laikā ir minimāla un tos var pastāvīgi reciklēt, nezaudējot kvalitāti vai materiālu raksturīgās īpašības. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Attīstoties aprites ekonomikas pieejai, interese par pastāvīgiem materiāliem ir ievērojami pieaugusi. Šādi materiāli ir pienācīgi jāatzīst turpmākajos tiesību aktos, un, veidojot turpmāko politiku, efektīvi jāatbalsta to reciklēšana. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Iepakojums, kurā izmantotas šķiedras un citi dabiskie materiāli, var nodrošināt izaugsmi, kas ir atsaistīta no resursu izmantošanas. Tas ir izgatavots no atjaunojamiem materiāliem, taču tajā pašā laikā ir izturīgs, pievilcīgs, reciklējams un bioloģiski noārdāms. Neseni pētījumi liecina, ka no šķiedrām ražotu iepakojumu var reciklēt vairāk nekā 25 reizes, tā apliecinot, ka tas ir būtisks aprites ekonomikas elements. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Stikla iepakojuma reciklēšanas rādītājs Eiropas Savienībā 2020. gadā sasniedza vidēji 76 % (4), un dažās dalībvalstīs savākšanas shēmas un šķirošanu iespējams uzlabot. 2017. gadā šis rādītājs Zviedrijā sasniedza 95 %,Vācijā 88,4 %, Itālijā 78 % un Francijā 61 % (5). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Priekšlikumā ir noteikti obligātie mērķi attiecībā uz alkoholisko dzērienu pudeļu atkalizmantošanu un atkārtotu uzpildi. Tomēr nozīmīgi ekonomikas dalībnieki ir pārliecināti, ka šie mērķi var radīt būtiskas gan ar piegādes, gan sabiedrības veselības apdraudējumu saistītas problēmas, jo patērētāji pudeles parasti izmanto citiem praktiskiem mērķiem. Šī obligātā atkalizmantošana varētu radīt problēmas, kuru cēlonis varētu būt arī infekcijas, ko izraisa patogēnu un baktēriju attīstība. |
| --- | --- |

4.5.

5.   Pārtikas iepakojuma radītais ūdens un zemes piesārņojums

| 5.1. | Ja iepakojumu, it īpaši plastmasas iepakojumu, izmet poligonos, papildus tam, ka rodas nepieņemams smags zemes un vides piesārņojums, arī materiālos esošās ķīmiskās vielas, piemēram, tinte un krāsas no marķējuma, var noplūst gruntsūdeņos un augsnē. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Plastmasas atkritumi īpaši bieži nonāk planētas visattālākajos reģionos, apdraudot cilvēku, putnu un jūrā esošo organismu dzīvību. Stāvoklis saistībā ar plastmasas piesārņojumu okeānos ir kļuvis tik slikts, ka ANO okeānu jautājumu struktūras vadītājs to ir nosaucis par planētas krīzi. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Okeānu piesārņojums ir tikai viena no plastmasas negatīvajām sekām, ko tā atstāj uz ekosistēmu. Viens pētījums liecina, ka viena trešdaļa no visas plastmasas tiek izmesta un nonāk ūdensceļos vai augsnē. Citi norāda, ka mikroplastmasas piesārņojums augsnēs visā pasaulē ir 4–23 reizes lielāks nekā mikroplastmasas piesārņojums mūsu okeānos. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Mikroplastmasa augsnē negatīvi ietekmēs augsnes dzīvnieku (piemēram, slieku) dzīvības procesus un tāpēc veicinās slimību izplatību un radīs citu kaitīgu ietekmi. Mikroplastmasa ir konstatēta arī jaundzimušos bērnos. Turklāt plastmasa, kas degradējas, absorbē kaitīgas vielas, piemēram, tādus pesticīdus kā DDT, kad tie nonāk zemē un ūdensceļos. |
| --- | --- |

5.4.

6.   Pārtikas iepakojuma radītais gaisa un okeānu piesārņojums

| 6.1. | Pārtikas iepakojuma atkritumi, ko nevar kompostēt vai reciklēt, bieži nonāk poligonos, kas rada emisijas gaisā, tostarp siltumnīcefekta gāzes. Atkritumu poligonos izdalās metāns, amonjaks un sērūdeņradis. Turpretī sadedzināšanas iekārtās izdalās dzīvsudrabs, svins, hlorūdeņradis, sēra dioksīdi, slāpekļa oksīdi, cietās daļiņas un dioksīni, kas ir visbīstamākie savienojumi. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Vairums kafijas glāžu un vāciņu, kafijas kapsulu, stiroputu trauku, plastmasas pudeļu un vāciņu, plastmasas iesaiņojuma, iepakojuma, kurā iepakotas sešas vienības, un plastmasas pārtikas maisiņu ir paredzēti vienreizējai lietošanai. Tomēr, ja tie netiek reciklēti, tie nokļūst ūdensceļos, kur dzīvnieki tos notur par pārtiku vai tajos sapinas. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Visa plastmasa, kas peld okeānu vidē, ir neticami kaitīga dzīvniekiem. Organizācija Ocean Conservancy (6) norāda, ka “plastmasa ir konstatēta 59 % jūras putnu, piemēram, albatrosos un pelikānos, 100 % jūras bruņurupuču sugu un vairāk nekā 25 % zivju, kas analīzei izņemtas no jūras produktu tirgiem.” |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Milzīgo plastmasas daudzumu veido triljoniem gabalu, kas peld okeānos un ko nes straumes, bet uz virsmas ir redzami tikai aptuveni 5 % no šīs plastmasas masas; pārējais piesārņojums peld zem ūdens vai ir nosēdies okeāna dibenā. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | EESK uzskata, ka ir ļoti svarīgi veicināt pārtikas atkritumu un kompostējamā pārtikas iepakojuma atkritumu organisko reciklēšanu, ņemot vērā arī to, ka no 2023. gada 31. decembra būs obligāti jānodrošina dalīta savākšana, lai varētu veikt pārtikas atkritumu organisku reciklēšanu. Lopkopības atliekas, piemēram, kūtsmēsli un virca, dod iespēju ražot organisko mēslojumu, biogāzi vai biometānu. |
| --- | --- |

6.5.

7.   Vispārīgas piezīmes

| 7.1. | EESK atbalsta Eiropas Komisijas ieceri pārskatīt uz iepakojumu un iepakojuma atkritumiem attiecināmās prasības, lai ES vienotajā tirgū ierobežotu iepakojuma daudzumu, izmēru un svaru, novērstu nevajadzīgu iepakojuma atkritumu veidošanos, atbalstītu kvalitatīvu reciklēšanu un palielinātu iepakojuma reciklējamības un atkārtotas izmantošanas iespējas. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Iepakojuma un iepakojuma atkritumu tiesību aktu pārskatīšana vienmēr būtu pilnībā jāsaskaņo ar ES zaļā kursa vispārējiem mērķiem (klimatneitralitāte, dabas resursu ilgtspējīga izmantošana un vides aizsardzība), un tai būtu jāatbilst saistītajiem tiesību aktiem, piemēram, aprites ekonomikas rīcības plānam, Atkritumu pamatdirektīvai, Vienreiz lietojamu plastmasas izstrādājumu direktīvai, Ekodizaina direktīvai un ES tiesību aktiem par materiāliem, kas ir saskarē ar pārtiku. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | EESK uzsver, ka ir vajadzīgi stingri kritēriji attiecībā uz iepakojuma reciklējamību. Iepakojums būtu jāuzskata par reciklējamu, ja iepakojumu var pārstrādāt vairākas reizes pastāvīgā materiālu aprites ciklā, nevis tikai tad, ja ir izpildīti dizaina kritēriji un ir nodrošināta materiālu atsevišķa savākšana un šķirošana un tie nerada piesārņojumu. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | EESK uzskata, ka plaši reciklēta iepakojuma procentuālie kritēriji būtu jāpapildina ar kvantitatīvu prasību, kas attiektos uz pietiekamu skaitu ES dalībvalstu. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Komiteja atbalsta centienus ieviest reciklējamības snieguma atzīmes, kuru pamatā ir reciklēšanai piemērota dizaina kritēriji iepakojuma kategorijām. EESK atzinīgi vērtē saskaņošanu, kas skar visus materiālus, un pauž cerību, ka līdz 2030. gadam varēs atteikties no iepakojuma, kuram piešķirta E snieguma atzīme. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | 2020. gadā vidējais reciklēšanas rādītājs ES mērogā sasniedza 85,5 % tērauda iepakojumam, 74 % stikla iepakojumam un 82 % papīra iepakojumam. Šo materiālu materiālu aprites cikls ir salīdzinoši efektīvs. Tomēr reciklēta satura mērķrādītāja pieņemšana, piemēram, attiecībā uz tērauda iepakojumu varētu destabilizēt un sadrumstalot otrreizējo izejvielu/lūžņu tirgu, kā arī negatīvi ietekmēt vidi. Obligātie reciklēta materiāla satura mērķrādītāji būtu jāpiemēro tikai konkrētām iepakojuma grupām un materiāliem, ja to pieņemšana varētu veicināt tirgus uzlabojumus un reciklētu materiālu (piemēram, plastmasas) plašāku izmantošanu. |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | EESK uzsver, ka, izvērtējot atkritumu samazināšanas potenciālu, vajadzētu ņemt vērā, kāda ir dažādu iepakojuma materiālu tirgus daļa dalībvalstu iepakojuma atkritumu kopapjomā. Samazināšanas mērķi būtu jānosaka katram iepakojuma materiālam (plastmasa, papīrs, melnie metāli, alumīnijs u. c.), ņemot vērā reciklēšanas rādītāju attīstību laika gaitā, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un novērstu to, ka daži iepakojuma materiāli tiek nevajadzīgi aizstāti ar alternatīvām, kurām ir zema reciklējamība. |
| --- | --- |

7.7.

| 7.8. | ES dalībvalstis būtu efektīvi jāstimulē atbalstīt jaunus ieguldījumus infrastruktūrā un reciklēšanas tehnoloģijās, kā arī pētniecībā un izstrādē. |
| --- | --- |

7.8.

| 7.9. | EESK uzskata, ka, pārskatot Iepakojuma un izlietotā iepakojuma direktīvu, būtu jāpārskata arī Atkritumu poligonu direktīva, lai samazinātu izlietotā iepakojuma apglabāšanu poligonos. Poligonos nonākošo atkritumu apjoma samazināšana atbilstu ES saistībām reciklēšanas un atkritumu samazināšanas jomā. |
| --- | --- |

7.9.

| 7.10. | Pārskatītajā regulā ir jāievēro un jāpiemēro materiālu neitralitātes princips, t. i., jāļauj izvēlēties iepakojuma materiālu, ņemot vērā tā piemērotību īpašam lietojumam, tā tehniskās un strukturālās īpašības un vispārējo vides profilu. |
| --- | --- |

7.10.

8.   Īpašas piezīmes

| 8.1. | EESK uzskata, ka papildus ierosinātajiem tiesību aktiem – tostarp par marķēšanu, paziņošanu, savākšanu, šķirošanu un atkārtotu izmantošanu – dalībvalstīm būtu jāapsver iespēja ieviest ierobežojumus iepakojuma materiālu ražošanā, un, iespējams, arī fiskālos instrumentus, lai varētu ievērot zaļajā kursā noteiktos termiņus. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | EESK ierosina ES un dalībvalstīm, izmantojot visus pieejamos līdzekļus, atbalstīt iepakojuma reciklējamību un atkārtotu izmantošanu, vai nu stimulējot reciklējamu vai atjaunojamu alternatīvu materiālu izmantošanu, vai arī atturot no vēlmes izmantot iepakojuma materiālus ar zemām reciklējamības īpašībām. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Dalībvalstīm pārejas procesā būtu finansiāli jāatbalsta ekonomikas dalībnieki, kas iesaistīti šajā svarīgajā nozarē un kam ir liela atbildība par darbiniekiem un viņu darbavietām. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Būtu jāizveido skaidra valsts un starptautiska politika, lai identificētu atkritumu radītājus, kuru atkritumi tiek transportēti uz citām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

8.4.

| 8.5. | Dalībvalstīm būtu jāmudina iesaistītās personas nākt klajā ar jaunām idejām par iepakojumu un pareizu marķēšanu, lai sasniegtu zaļā kursa mērķus un izvairītos no jebkādas krāpšanas saistībā ar oriģināliem Eiropas produktiem. |
| --- | --- |

8.5.

| 8.6. | Būtu skaidri jānosaka pašvaldību loma atkritumu savākšanā un atkritumu apsaimniekošanā, lai nepieļautu, ka tiek radītas daudzas atšķirīgas atkritumu apsaimniekošanas procedūras un infrastruktūras. |
| --- | --- |

8.6.

Briselē, 2023. gada 27. aprīlī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  Padomes Direktīva 1999/31/EK (1999. gada 26. aprīlis) par atkritumu poligoniem (OV L 182, 16.7.1999., 1. lpp.).

1

(2)  https://foodprint.org/issues/the-environmental-impact-of-food-packaging/

2

(3)  https://www.newscientist.com/article/mg25333710-100-pollution-is-the-forgotten-global-crisis-and-we-need-to-tackle-it-now/

3

(4)  https://www.statista.com/statistics/1258851/glass-recycling-rate-in-europe/

4

(5)  https://feve.org/glass_recycling_stats_2018/

5

(6)  https://oceanconservancy.org/about/

6

---

| 29.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 228/121 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 228/121

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu”

(COM(2022) 748 final – 2022/0432 (COD))

(2023/C 228/17)

| Ziņotājs: | John COMER |
| --- | --- |

Ziņotājs:

John COMER

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Parlaments, 13.2.2023.
  Padome, 10.2.2023. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. un 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 13.4.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 27.4.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 578 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 145/0/0 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Parlaments, 13.2.2023.

Padome, 10.2.2023.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. un 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

13.4.2023.

Pieņemts plenārsesijā

27.4.2023.

Plenārsesija Nr.

578

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

145/0/0

1.   Secinājumi un ieteikumi

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK):

| 1.1. | uzsver, ka, neraugoties uz Eiropas Savienības iespējām ierosināt Apvienoto Nāciju Organizācijas Ķimikāliju klasificēšanas un marķēšanas globāli harmonizētās sistēmas atjaunināšanu atbilstoši pārskatītajai Ķīmisku vielu klasificēšanas, marķēšanas un iepakošanas regulai, nav garantijas, ka visas puses ES priekšlikumu pieņems. Īslaicīgas atšķirības var izvērsties par ilgtermiņa problēmām. Jākonstatē, ka jauno priekšlikumu par tiešsaistes tirdzniecību ar valstīm ārpus Eiropas Savienības nebūs reāli iespējams īstenot, ja to nebūs pieņēmušas visas Apvienoto Nāciju Organizācijas Ķimikāliju klasificēšanas un marķēšanas globāli harmonizētās sistēmas puses; |
| --- | --- |

1.1.

uzsver, ka, neraugoties uz Eiropas Savienības iespējām ierosināt Apvienoto Nāciju Organizācijas Ķimikāliju klasificēšanas un marķēšanas globāli harmonizētās sistēmas atjaunināšanu atbilstoši pārskatītajai Ķīmisku vielu klasificēšanas, marķēšanas un iepakošanas regulai, nav garantijas, ka visas puses ES priekšlikumu pieņems. Īslaicīgas atšķirības var izvērsties par ilgtermiņa problēmām. Jākonstatē, ka jauno priekšlikumu par tiešsaistes tirdzniecību ar valstīm ārpus Eiropas Savienības nebūs reāli iespējams īstenot, ja to nebūs pieņēmušas visas Apvienoto Nāciju Organizācijas Ķimikāliju klasificēšanas un marķēšanas globāli harmonizētās sistēmas puses;

| 1.2. | ir pārliecināta, ka svarīgi, lai Eiropas Ķimikāliju aģentūrai būtu pietiekami resursu, specializēto zināšanu un personāla pārskatītās regulas īstenošanai. Pievienojot jaunas bīstamības klases, Eiropas Ķimikāliju aģentūrai un dalībvalstīm būs jāpalielina resursi, lai spētu tikt galā ar pieaugušo darba slodzi; |
| --- | --- |

1.2.

ir pārliecināta, ka svarīgi, lai Eiropas Ķimikāliju aģentūrai būtu pietiekami resursu, specializēto zināšanu un personāla pārskatītās regulas īstenošanai. Pievienojot jaunas bīstamības klases, Eiropas Ķimikāliju aģentūrai un dalībvalstīm būs jāpalielina resursi, lai spētu tikt galā ar pieaugušo darba slodzi;

| 1.3. | pauž nožēlu, ka nepastāv konkrēti noteikumi, kas liktu patērētājus brīdināt, ja, nemainot zīmola līdzšinējo nosaukumu, tiktu mainītas zīmola produkta ķīmiskās sastāvdaļas. Patērētāji, kas paraduši izmantot ierasto zīmolu, to nepārbaudīs, ja vien uz etiķetes nebūs īpaša brīdinājuma. Mājsaimniecības tīrīšanas līdzekļu ražotāji bieži maina sastāvdaļas, piemēram, fermentus un šķīdinātājus. Ja zīmola nosaukums saglabājas iepriekšējais, patērētājs par šādām izmaiņām būtu jābrīdina; |
| --- | --- |

1.3.

pauž nožēlu, ka nepastāv konkrēti noteikumi, kas liktu patērētājus brīdināt, ja, nemainot zīmola līdzšinējo nosaukumu, tiktu mainītas zīmola produkta ķīmiskās sastāvdaļas. Patērētāji, kas paraduši izmantot ierasto zīmolu, to nepārbaudīs, ja vien uz etiķetes nebūs īpaša brīdinājuma. Mājsaimniecības tīrīšanas līdzekļu ražotāji bieži maina sastāvdaļas, piemēram, fermentus un šķīdinātājus. Ja zīmola nosaukums saglabājas iepriekšējais, patērētājs par šādām izmaiņām būtu jābrīdina;

| 1.4. | ierosina rūpīgi izvērtēt to, kā Komisijas satvars, kurš paredzēts pārskatītās Ķīmisku vielu un maisījumu klasificēšanas, marķēšanas un iepakošanas regulas jeb CLP regulas īstenošanas uzraudzībai, ietekmēs galvenās vērtību ķēdes, lai tajās nerastos negatīvas sekas. Eiropas Ķīmiskās rūpniecības padome ir aprēķinājusi, ka izmaiņas, kuras ierosināts izdarīt CLP regulā un vispārējā pieejā riska pārvaldībai, varētu ietekmēt aptuveni 12 000 vielas. Līdz ar to tirgū varētu vairs nebūt pieejami daudzi produkti, uz kuriem patērētāji un profesionāļi paļaujas; |
| --- | --- |

1.4.

ierosina rūpīgi izvērtēt to, kā Komisijas satvars, kurš paredzēts pārskatītās Ķīmisku vielu un maisījumu klasificēšanas, marķēšanas un iepakošanas regulas jeb CLP regulas īstenošanas uzraudzībai, ietekmēs galvenās vērtību ķēdes, lai tajās nerastos negatīvas sekas. Eiropas Ķīmiskās rūpniecības padome ir aprēķinājusi, ka izmaiņas, kuras ierosināts izdarīt CLP regulā un vispārējā pieejā riska pārvaldībai, varētu ietekmēt aptuveni 12 000 vielas. Līdz ar to tirgū varētu vairs nebūt pieejami daudzi produkti, uz kuriem patērētāji un profesionāļi paļaujas;

| 1.5. | aicina īpašu uzmanību veltīt to cilvēku labbūtībai, kuri strādā ķīmiskajā rūpniecībā. Veselībai un drošībai vienmēr ir jābūt pirmajā vietā. Ķīmiskajā rūpniecībā strādājošie būtu intensīvi jāsagatavo, lai viņi iegūtu pilnas zināšanas par to, kas ir ķīmiskās vielas, ar kurām viņi saskaras darbā. Visas iekārtas ir atbilstoši jāuztur. Dati no Smagu nelaimes gadījumu ziņošanas sistēmas (eMars) liecina, ka katru gadu notiek vidēji 30 rūpnieciskas avārijas dažādās no 12 000 reģistrētajām augstas bīstamības rūpniecības iestādēm Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

1.5.

aicina īpašu uzmanību veltīt to cilvēku labbūtībai, kuri strādā ķīmiskajā rūpniecībā. Veselībai un drošībai vienmēr ir jābūt pirmajā vietā. Ķīmiskajā rūpniecībā strādājošie būtu intensīvi jāsagatavo, lai viņi iegūtu pilnas zināšanas par to, kas ir ķīmiskās vielas, ar kurām viņi saskaras darbā. Visas iekārtas ir atbilstoši jāuztur. Dati no Smagu nelaimes gadījumu ziņošanas sistēmas (eMars) liecina, ka katru gadu notiek vidēji 30 rūpnieciskas avārijas dažādās no 12 000 reģistrētajām augstas bīstamības rūpniecības iestādēm Eiropas Savienībā;

| 1.6. | uzsver, ka veselības un vides aizsardzības jomā ir svarīga piesardzības pieeja, un šajā nolūkā ir jāizmanto dati par strukturāli saistītām ķimikālijām, kas dod iespēju piesardzības lēmumu pieņemt pirms pilnu zinātnisko riska pierādījumu iegūšanas; |
| --- | --- |

1.6.

uzsver, ka veselības un vides aizsardzības jomā ir svarīga piesardzības pieeja, un šajā nolūkā ir jāizmanto dati par strukturāli saistītām ķimikālijām, kas dod iespēju piesardzības lēmumu pieņemt pirms pilnu zinātnisko riska pierādījumu iegūšanas;

| 1.7. | atzīmē, ka Eiropas Vides biroja publicētajā (2022. gada jūlijs) ziņojumā par ķimikāliju tiesību aktiem ir konstatētas trīs galvenās ķimikāliju regulatīvā procesa problēmas:






  — | ražotāju grupas, kas iesniedz dokumentāciju ar nepilnīgiem datiem vai bez drošticamiem datiem, |
| --- | --- | --- |

1.7.

atzīmē, ka Eiropas Vides biroja publicētajā (2022. gada jūlijs) ziņojumā par ķimikāliju tiesību aktiem ir konstatētas trīs galvenās ķimikāliju regulatīvā procesa problēmas:

—

ražotāju grupas, kas iesniedz dokumentāciju ar nepilnīgiem datiem vai bez drošticamiem datiem,

| — | ES zinātnieku nespēja izlēmīgi veikt piesardzības pasākumus, |
| --- | --- |

—

ES zinātnieku nespēja izlēmīgi veikt piesardzības pasākumus,

| — | Komisija kavē dokumentācijas apstrādi, lai gan tai noteiktas juridiskas saistības lēmumus sagatavot trīs mēnešu laikā. |
| --- | --- |

—

Komisija kavē dokumentācijas apstrādi, lai gan tai noteiktas juridiskas saistības lēmumus sagatavot trīs mēnešu laikā.

2.   Komisijas priekšlikums

| 2.1. | Komisija ir ierosinājusi pārskatīt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 (1) par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu (CLP regulu). |
| --- | --- |

2.1.

CLP regulas mērķis ir panākt augstu veselības un vides aizsardzības līmeni. Tā nodrošina arī ķīmisko vielu, maisījumu un izstrādājumu brīvu apriti. CLP regulā ražotājiem, importētājiem un pakārtotajiem ķīmisko vielu un maisījumu lietotājiem ir noteikta prasība marķēt un iepakot bīstamas ķīmiskās vielas pirms to laišanas tirgū. CLP regulā ir ietverti juridiski saistoši bīstamības identifikācijas un klasificēšanas noteikumi. Minētajā regulā ir paredzēti vispārējie noteikumi par marķējumu, kas patērētājus un strādājošos precīzi informētu par bīstamo produktu izmantošanu.

| 2.2. | Komisija norāda, ka Eiropas Savienībai ir izdevies veiksmīgi izveidot ķimikāliju vienoto tirgu, kas darbojas efektīvi. |
| --- | --- |

2.2.

Komisijas skatījumā CLP regulu ir nepieciešams pārskatīt tāpēc, ka pašreizējam regulējumam piemīt dažas nepilnības un juridiskie trūkumi. Priekšlikumā ir paredzēts ieviest jaunas bīstamības klases endokrīnajiem disruptoriem un bīstamām ķimikālijām (balstoties uz deleģēto aktu), īpašus noteikumus atkārtotai ķimikāliju uzpildei, uzlabotu komunikāciju, tostarp tiešsaistē, skaidrāku un vieglāk saprotamu marķējumu, iespēju Komisijai izstrādāt klasificēšanas priekšlikumus, kā arī ir iecerēts uzlabot un paātrināt procesus.

| 2.3. | ES ir apņēmusies īstenot Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM). Komisija uzskata, ka šī CLP regulas pārskatīšana palīdzēs vairāku ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā, piemēram, veselības un labbūtības nodrošināšanā, ilgtspējīga patēriņa un ražošanas modeļu, kā arī tīra ūdens un sanitārijas jomā. Komisijas skatījumā šī pārskatīšana ir arī viens no būtiskiem Ilgtspēju sekmējošas ķimikāliju stratēģijas (zaļā kursa ietvaros) rezultātiem. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komisija norāda, ka ir nepieciešams uzlabot bīstamo ķīmisko vielu identificēšanu un klasificēšanu, jo tās apdraud cilvēku veselību un vidi. Būtu jānovērš procedūru neefektivitāte un nepilnības, kas izpaužas paziņojumos par bīstamām ķīmiskām vielām. Eiropas Ķimikāliju aģentūras sarakstā ir daudz ķimikāliju klasifikācijas kļūdu un daudzviet tā ir novecojusi. Iemeslu tam ir daudz, tostarp pārskatīšanas un klasifikācijas atjaunošanas nepilnības, kā arī komponentu harmonizētās klasifikācijas izmaiņas. Problēmas var radīt arī neprecīzi sagatavotas drošības datu lapas. Tajās iekļautā informācija, īpaši, ja tā ir neprecīza, var izraisīt nopietnas sekas tālākajos posmos. Turklāt vielas, kas kādreiz ir noteiktas par apdraudējumu neradošām, tālāko pētījumu gaitā var tikt atzītas par bīstamām. Piemēram, borskābe kādreiz tika pieskaitīta pie vielām, kas nav bīstamas. Vēlāk tā iekļauta īpaši bīstamo vielu kategorijā (reproduktīvajai sistēmai toksiska viela). Tāpēc tika pieprasīta jauna drošības datu lapa. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Kā CLP regulas pārskatīšanas dokumentu paketes sastāvdaļu Komisija ierosina deleģēto aktu, kas ļaus jaunās bīstamības klasēs klasificēt vielas un maisījumus, kuriem piemīt endokrīni disruptīvas (ED), noturīgas, bioakumulatīvas un toksiskas (PBT), ļoti noturīgas un ļoti bioakumulatīvas (vPvB), noturīgas, mobilas un toksiskas (PMT) vai ļoti noturīgas un ļoti mobilas (vPvM) īpašības. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Pārskatīšanas procesā Komisija varēs ierosināt un finansēt harmonizētāku klasificēšanas dokumentāciju. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Tiek ierosināts uzlabot metodi, pēc kādas uzņēmumi klasificē vielas, un būs jānorāda iemesli atšķirīgām paziņotajām klasifikācijām Eiropas Ķimikāliju aģentūras sarakstā, kā arī būs pienākums klasifikāciju paziņojumus atjaunināt noteiktā agrīnā termiņā. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Priekšlikumi, kurus dažādas ieinteresētās personas ir paredzējušas iesniegt Eiropas Ķimikāliju aģentūrai, kļūs pārredzamāki un prognozējamāki, jo par šiem plāniem tā būs jāinformē. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Pārskatīšanas priekšlikumā ir paredzēts uzlabot komunikāciju par bīstamām ķīmiskām vielām.






  — | Priekšlikuma mērķis ir padarīt marķējumu patērētājam skaidrāku un saprotamāku, piegādātājiem mazāk apgrūtinošu un vieglāk izpildāmu. Tiks ieviesti obligāti formatēšanas noteikumi, kuru mērķis būs uzlabot marķējuma salasāmību, un tiks noteikts arī minimālais burtu fonta lielums. Tiks atļauts plašāk izmantot atlokāmas etiķetes. |
| --- | --- | --- |

2.9.

—

Priekšlikuma mērķis ir padarīt marķējumu patērētājam skaidrāku un saprotamāku, piegādātājiem mazāk apgrūtinošu un vieglāk izpildāmu. Tiks ieviesti obligāti formatēšanas noteikumi, kuru mērķis būs uzlabot marķējuma salasāmību, un tiks noteikts arī minimālais burtu fonta lielums. Tiks atļauts plašāk izmantot atlokāmas etiķetes.

| — | Ķimikāliju pārdošanai atkārtoti uzpildāmos traukos tiks paredzēti īpaši noteikumi. Šī sistēma tiks piemērota tikai tām ķīmiskajām vielām, kuras ir mazāk bīstamas. |
| --- | --- |

—

Ķimikāliju pārdošanai atkārtoti uzpildāmos traukos tiks paredzēti īpaši noteikumi. Šī sistēma tiks piemērota tikai tām ķīmiskajām vielām, kuras ir mazāk bīstamas.

| — | Tiks atļauta ķimikāliju brīvprātīga digitālā marķēšana, un informācijai par vides aizsardzību arī turpmāk būs jāatrodas uz iepakojuma etiķetes. |
| --- | --- |

—

Tiks atļauta ķimikāliju brīvprātīga digitālā marķēšana, un informācijai par vides aizsardzību arī turpmāk būs jāatrodas uz iepakojuma etiķetes.

| — | Izņēmumi tiks ieviesti ķimikālijām, kas patērētājiem tiek pārdotas bez iepakojuma, piemēram, degvielai, un ļoti mazos iepakojumos, piemēram, rakstāmpiederumiem. |
| --- | --- |

—

Izņēmumi tiks ieviesti ķimikālijām, kas patērētājiem tiek pārdotas bez iepakojuma, piemēram, degvielai, un ļoti mazos iepakojumos, piemēram, rakstāmpiederumiem.

| 2.10. | Pārskatīšanas priekšlikumā paredzēts risināt juridiskās nepilnības un neskaidrības par pārdošanu tiešsaistē un paziņojumu sniegšanu toksikoloģijas centriem. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Veicot pārdošanu tiešsaistē, piegādātājam būs jānodrošina, lai ar tālpārdošanas palīdzību ES tirgū laistā viela vai maisījums atbilstu CLP prasībām. Tas attieksies arī uz tiešsaistē veiktiem pirkumiem no trešām valstīm. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Tiks precizēti noteikumi par paziņojumu sniegšanu toksikoloģijas centriem. Visām iesaistītajām personām būs pienākums rūpēties par ziņošanu toksikoloģijas centriem Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Būtiskas pārmaiņas ir ierosinātas arī reklamēšanas jomā. Tiks ieviests pienākums nodrošināt, lai reklāma par bīstamām vielām un maisījumiem ietvertu visu informāciju, kas ir īpaši svarīga drošībai un vides aizsardzībai. Reklāmā būs jānorāda bīstamības klase, jāietver paziņojums par bīstamību un piktogrammas. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Galvenie pasākumi, kas uzskaitīti ķimikāliju stratēģijā, kura ir Komisijas priekšlikuma priekšmets, ietver tiesiski saistošu bīstamības identifikāciju endokrīnajiem disruptoriem (balstoties uz PVO definīciju). Tās pamatā ir kritēriji, kas jau ir izstrādāti pesticīdu un biocīdu jomā un kas tiek piemēroti visos tiesību aktos. Jaunas bīstamības klases un kritēriji ir paredzēti, lai pilnībā ņemtu vērā toksiskumu videi, noturību, mobilitāti un bioakumulāciju. |
| --- | --- |

2.14.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK atzinīgi vērtē ierosināto, mērķtiecīgo CLP regulas pārskatīšanu, kas paredzēta, lai nodrošinātu efektīvu un rezultatīvu CLP regulas darbību. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESK atzinīgi vērtē deleģēto aktu, ar ko izveido jaunu bīstamības klasi endokrīnajiem disruptoriem, kā arī vielām un produktiem, kas vidē nesadalās un var uzkrāties dzīvos organismos vai var nonākt ūdens sistēmā, tostarp dzeramajā ūdenī. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Galvenais pašreizējās CLP regulas trūkums ir tas, ka daudzas ķīmiskās vielas, kas tiek tirgotas tiešsaistē, neatbilst CLP tiesiskajām prasībām. Tas apdraud cilvēku veselību un vidi. EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu, kurā tiek mēģināts šo problēmu novērst. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Nav skaidrs, kā tiks panākta ierosināto reklāmas noteikumu izmaiņu īstenošana. Vai uzņēmums, kas publicējis reklāmu, kura neatbilst noteikumiem, tiks pakļauts sankcijām tāpat kā reklāmu izvietojušais produkta pārdevējs? |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | 2022. gada maijā publicētajā neoficiālajā dokumentā Eiropas Vides birojs ir norādījis, ka uzņēmumi ir regulāri iesnieguši nepilnīgus datus par savām ķimikālijām, tomēr tie joprojām var piekļūt tirgum (neievērojot noteikumu “Ja dati nav iesniegti, piekļuve tirgum tiek liegta”). Tāpēc zemas kvalitātes reģistrācijas dokumentācija ir šķērslis regulas īstenošanai. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Eiropas Vides birojs un dažādas NVO 2023. gada 27. februārī kopīgā vēstulē Eiropas Komisijai norādīja, ka“REACH un CLP regulatīvo sistēmu reformas ir svarīgas, jo dod iespēju vērsties pret pašreiz nenoliedzami pastāvošajām nepilnībām datu jomā un paātrināt regulatīvo pasākumu ietekmi uz kaitīgajām ķimikālijām. Šajā vēstulē mēs vēlētos paust patiesu satraukumu par šīm datu problēmām, kuras apgrūtina visbīstamāko ķimikāliju efektīvu identifikāciju un risku pārvaldību.” |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | REACH un CLP pārskatīšana ir savstarpēji papildinoša. Piemēram, jaunās informācijas prasības, kas paredzētas pārskatītajā REACH regulā, ļaus sniegt informāciju par vielām raksturīgajām īpašībām un dos iespēju šādas vielas iekļaut kādā no jaunajām pārskatītās CLP regulas klasēm. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Lai netiktu pārkāpti konkurences tiesību akti, Eiropas Ķimikāliju aģentūra iesaka uzņēmumiem informācijas apmaiņu veikt uzmanīgi un, lai izvairītos no dārgu testu atkārtošanas, informācijas apmaiņu veikt tikai tad, ja tas ir absolūti nepieciešams. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1. | Eiropas Vides birojs 2022. gada 11. jūlijā publicēja ziņojumu par ķimikāliju tiesību aktiem. Tajā konstatētas trīs galvenās ķimikāliju regulatīvā procesa problēmas:






  — | ražotāju grupas, kas iesniedz dokumentāciju ar nepilnīgiem datiem vai bez drošticamiem datiem, |
| --- | --- | --- |

4.1.

—

ražotāju grupas, kas iesniedz dokumentāciju ar nepilnīgiem datiem vai bez drošticamiem datiem,

| — | ES zinātnieku nespēja izlēmīgi veikt piesardzības pasākumus, |
| --- | --- |

—

ES zinātnieku nespēja izlēmīgi veikt piesardzības pasākumus,

| — | Komisija kavē dokumentācijas apstrādi, lai gan tai noteiktas juridiskas saistības lēmumus sagatavot trīs mēnešu laikā. |
| --- | --- |

—

Komisija kavē dokumentācijas apstrādi, lai gan tai noteiktas juridiskas saistības lēmumus sagatavot trīs mēnešu laikā.

| 4.2. | Eiropas Vides birojs ierosina noteikt saistošus termiņus lēmumiem, jaunas sankcijas organizācijām, kuras nesniedz visus nepieciešamos datus, un ķimikāliju regulējumā izmantot piesardzības pieeju. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Pārskatīšanā ir noteikti termiņi marķējuma atjaunināšanai pēc klasificēšanas un ierosināts sešu mēnešu termiņš, kuru paredzēts piemērot tajos gadījumos, kad papildus pastāvošajam apdraudējumam ir jānosaka jauns apdraudējums. Tajos gadījumos, kad pastāv atšķirības starp jaunāku un novecojušu klasifikāciju, paziņojumu iesniedzējiem būtu jāprasa sešu mēnešu laikā pēc klasifikācijas maiņas atjaunināt savus paziņojumus. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Eiropas Ķimikāliju aģentūra 2022. gada jūnija ziņojumā ir norādījusi, ka “bīstamība ir jāapstiprina pirms riska pārvaldības pasākumu sākšanas, un bieži vien ir nepieciešams vairāk datu” un tāpēc “uzņēmumiem ir savlaicīgi ar pareizu informāciju jāatjaunina sava reģistrācija”. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Pareiza informācija ir ļoti svarīga, lai process varētu norisināties veiksmīgi, un tāpēc visiem dalībniekiem šajā procesā ir jāiesaistās cilvēku veselības un vides interesēs. Sankcijas būtu jāpiemēro tajos gadījumos, kad ir skaidri pierādījumi par nepamatotu kavēšanos vai kad ir iesniegti nepareizi dati. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Lai Eiropas Ķimikāliju aģentūra varētu efektīvi piemērot ierosināto jauno regulu, tai būs nepieciešams vairāk personāla. Turklāt daudzām dalībvalstīm ir maz resursu, un tas ierobežo to spēju iesniegt dokumentāciju. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | CLP īstenošana ir valstu iestāžu kompetencē. Tā ietver pienākumu pārbaudīt, vai viela ir reģistrēta vai provizoriski reģistrēta, kā arī drošības datu lapu precizitātes kontroli. Eiropas Ķimikāliju aģentūra nav atbildīga izpildes jomā. Tomēr Eiropas Ķimikāliju aģentūras paspārnē atrodas platforma, kas dalībvalstīm dod iespēju savstarpēji apmainīties ar informāciju par izpildi. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Komisija pašlaik izstrādā satvaru pārskatītā regulējuma darbības uzraudzībai. Ir ļoti svarīgi, lai uzraudzības process būtu vērsts uz to, kāda ir ietekme vērtības ķēdēs, kuras ir atkarīgas no ķimikālijām, un uz to, kāda ir ietekme uz vienoto ķimikāliju tirgu. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Jaunajos noteikumos par tirdzniecību tiešsaistē ir noteikta prasība, ka, lai nodrošinātu ķīmiskās vielas atbilstību regulas prasībām, piegādātājam ir jābūt reģistrētam Eiropas Savienībā. Tas attiecas arī uz tiešsaistes tirdzniecību, kad ārpus Eiropas Savienības tiek pirktas preces, lai ievestu Eiropas Savienībā. Šā priekšlikuma mērķis ir novērst situācijas, kurās patērētājs de jure un de facto kļūst par importētāju, kas ieved preces Eiropas Savienībā. Skaidri priekšlikumi par to, kā to veiksmīgi īstenot, nav sniegti. Iespējams, ka to nebūs iespējams reāli izdarīt, kamēr pārskatītā CLP regula nebūs saskaņota ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Ķimikāliju klasificēšanas un marķēšanas globāli harmonizēto sistēmu. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Būtu jānosaka prasība ražotājiem, kuri, nemainot zīmola nosaukumu, izdara izmaiņas zīmola produkta sastāvā, marķējumā ietvert īpašu brīdinājumu, lai informētu patērētājus par produkta ķīmiskā sastāva izmaiņām. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Eiropas Ķīmiskās rūpniecības padome (2) uzskata, ka CLP izmaiņas ietekmēs visu vērtības ķēdi un ka ir svarīgi, lai Komisija rūpīgi analizētu to, vai CLP reforma negatīvi ietekmē stratēģiskās un būtiskās vērtības ķēdes un kāda ir šī ietekme. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Tā kā atbilstoši piesardzības principam ir jāveic pasākumi, lai samazinātu ķimikāliju radīto risku tajos gadījumos, kad pastāv aizdomas par risku, kas varētu radīt kaitējumu, pasākumi ir jāveic pirms šā riska zinātniskas pierādīšanas. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Īpaši svarīga ir ķīmiskajā rūpniecībā strādājošo cilvēku drošība. Darbvietās bieži būtu jāveic drošības izvērtēšana un jānodrošina, lai pilnā apmērā un pareizi tiktu izpildīti visi veselības un drošības protokoli. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Nepareiza apiešanās ar ķimikālijām un riska izvērtēšanas neveikšana ir būtiskas problēmas, uz kurām ir jāvērš uzmanība darbvietā. Ķīmiskajā rūpniecībā strādājošie būtu intensīvi jāsagatavo, lai viņi iegūtu pilnas zināšanas par to, kas ir ķīmiskās vielas, ar kurām viņi saskaras darba gaitā. Ir ļoti svarīgi, lai visas ķīmiskās rūpniecības iekārtas tiktu atbilstoši uzturētas un tādējādi strādājošie būtu pasargāti no traumām vai bojāejas, ko varētu izraisīt iekārtu defekti. Kā liecina dati no Smagu nelaimes gadījumu ziņošanas sistēmas (eMars), katru gadu notiek vidēji 30 rūpnieciskas avārijas dažādās no 12 000 reģistrētajām augstas bīstamības rūpniecības iestādēm Eiropas Savienībā. Šie dati neietver avārijas, kas notikušas bīstamās iekārtās, uz kurām neattiecas Seveso direktīva. Tie neietver arī cauruļvadus un transportu. |
| --- | --- |

4.14.

Briselē, 2023. gada 27. aprīlī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1272/2008 (2008. gada 16. decembris) par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.).

1

(2)  www.cefic.org

2

---

| 29.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 228/126 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 228/126

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lieto komitejai un Reģionu komitejai “Ceļā uz spēcīgu un ilgtspējīgu aļģu nozari””

(COM(2022) 592 final)

(2023/C 228/18)

| Ziņotājs: | Zsolt KÜKEDI |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Zsolt KÜKEDI

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Komisija, 8.2.2023. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Pilnsapulces lēmums | 27.4.2023. |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 52. panta 2. punkts |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 13.4.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 27.4.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 578 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 147/0/1 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Komisija, 8.2.2023.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Pilnsapulces lēmums

27.4.2023.

Juridiskais pamats

Reglamenta 52. panta 2. punkts

Atbildīgā specializētā nodaļa

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

13.4.2023.

Pieņemts plenārsesijā

27.4.2023.

Plenārsesija Nr.

578

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

147/0/1

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, kura mērķis ir izveidot spēcīgu un ilgtspējīgu aļģu nozari. Aļģes var daudzējādā ziņā palīdzēt mazināt klimata pārmaiņu ietekmi un ilgtspējīgi apgādāt ar barību un piegādāt enerģiju, ņemot vērā strauji augošo pasaules apdzīvotību. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Eiropas Savienības iedzīvotājiem ir dažādi viedokļi par aļģēm. It īpaši piesārņoto ūdeņu tuvumā esošajās teritorijās bažas rada ūdens ziedēšana. Tajā pašā laikā aļģes tiek uzskatītas arī par iespējamu risinājumu daudzu valstu problēmām, daļēji pateicoties ES inovācijai. EESK norāda, ka, veidojot aļģu nozari, ir jāpalielina uzticēšanās produktiem un jāpievērš lielāka uzmanība to drošumam. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK norāda, ka paziņojumā nav pietiekami uzsvērta iespēja, ka saldūdens apstākļos varētu izveidoties pārtikas avots. Turklāt aļģes var būt pārtikas avots ne tikai saldūdens apstākļos, bet arī eitrofiskos saldūdeņos, termālo vannu notekūdeņos un citos notekūdeņos, kur tie var kalpot vides vai enerģētikas vajadzībām. Šie milzīgie, bet nepietiekami izmantotie resursi būtu jāizmanto Eiropas attīstībai, it īpaši Eiropas Savienības lauku apvidos. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Jūras piekrastes ūdeņos makroaļģes var radīt papildu ieņēmumus zvejas uzņēmumiem. To ieguve samazina eitrofikāciju un var radīt vērtīgus ekosistēmu produktus un pakalpojumus, tostarp nodrošinot jaunas dzīvotnes dažām sugām. Saldūdens makroaļģu nozare tikai sāk attīstīties, un tā būtu jāņem vērā turpmākajos politikas dokumentos. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Eiropas Savienībā nepārtraukta mikroaļģu audzēšana ir iespējama galvenokārt slēgtā reaktorā, un tas nozīmē milzīgu vajadzību pēc kapitāla. Tomēr šāda audzēšana ir ļoti produktīva un uzticama, un tai ir paredzama kvalitāte. Mikroaļģu audzēšana ir iespējama arī Dienvideiropas saldūdeņos un ezeros. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Dažās dalībvalstīs, kurās nav jūras piekrastes (piemēram, Ungārijā, Čehijā un Slovākijā), mikroaļģu ražošana ir vienīgā iedomājamā iespēja. Tajā pašā laikā dažās no šīm valstīm ir augsts zinātnisko un tehnoloģisko zināšanu līmenis, kas būtu jāizmanto, veidojot ES aļģu nozari. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Pret makroaļģēm un mikroaļģēm, kas piedāvā plašu iespēju klāstu un kam ir atšķirīgas īpašības, ietekme un regulatīvās vajadzības, nevajadzētu attiekties vienādi. EESK saprot, ka paziņojumā ir pienācīgs līdzsvars starp makroaļģēm un mikroaļģēm, taču iesaka izpētīt, kā saldūdens daļa aļģu nozarē varētu dot labumu dažām dalībvalstīm (tām, kurām nav jūras piekrastes). EESK iesaka pieņemt līdzsvarotāku un integrētāku pieeju saistītajām nozarēm, skaidri nošķirt ES kompetences un dalībvalstu kompetences un vajadzības gadījumā aizsargāt iekšējo tirgu no lētiem importa produktiem. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Neraugoties uz to, ka enerģijas, mēslošanas līdzekļu un barības sastāvdaļu pieejamība un cena (gan ražošanas, gan importa ziņā), organisko atkritumu pieaugums un aramzemes samazināšanās ir problemātiski jautājumi, pārtikas piegāde Eiropas Savienībā vēl nav problēma. Tehnoloģijas, ar kurām var vispārīgi risināt šīs steidzamās problēmas, proti, aļģu ražošanu un izmantošanu, būtu plaši jāatbalsta. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK konstatē, ka paziņojumā attiecībā uz aļģēm ir saskatīts milzīgs ekonomiskais potenciāls, taču to kultivēšanai teorētiski ir vēl lielāks potenciāls, un tāpēc tā spēj apmierināt augošo pieprasījumu. Tomēr ES līdzekļus drīkst izmantot tikai dzīvotspējīgiem un ilgtspējīgiem ekonomiskiem risinājumiem, tāpēc EESK aicina Komisiju pievērst īpašu uzmanību aļģu ražošanas ekonomiskajai efektivitātei, kā arī vides un sociālajai dimensijai. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK priekšlikums ir tāds, ka, veidojot aļģu nozari, ir jāveicina zināšanas un informētība par šo jauno nozari, lai nodrošinātu sabiedrības un tirgus atbalstu, un tādēļ aicina Eiropas Komisiju šim ierosinātajam pasākumam pievērst īpašu uzmanību, izmantojot reprezentatīvus apsekojumus, konkrētām valstīm paredzētus rīcības plānus, kā arī iesaistot un pat veidojot nozares organizācijas. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESK iesaka Eiropas Komisijai, iesaistītajām dalībvalstīm un aļģu nozarei saistībā ar aļģu nozares izveidi apsvērt šādus priekšlikumus:






  — | integrēt aļģu ražošanu esošajās lauksaimniecības pārtikas, dzīvnieku barības, rūpniecības un enerģētikas izejvielu vērtības ķēdēs, |
| --- | --- | --- |

1.11.

—

integrēt aļģu ražošanu esošajās lauksaimniecības pārtikas, dzīvnieku barības, rūpniecības un enerģētikas izejvielu vērtības ķēdēs,

| — | paziņojumā lielāku uzmanību pievērst saldūdens aļģu ražošanai, |
| --- | --- |

—

paziņojumā lielāku uzmanību pievērst saldūdens aļģu ražošanai,

| — | uzsākt standartizācijas procesu, kas aptvertu visas aļģes un varētu arī paredzēt integrētas jūras produktu stratēģijas izstrādi, |
| --- | --- |

—

uzsākt standartizācijas procesu, kas aptvertu visas aļģes un varētu arī paredzēt integrētas jūras produktu stratēģijas izstrādi,

| — | pamatojoties uz administratīvo paraugpraksi, novērst tiesību aktu sadrumstalotību un atļauju piešķiršanas modeļus attiecināt arī uz aļģēm, |
| --- | --- |

—

pamatojoties uz administratīvo paraugpraksi, novērst tiesību aktu sadrumstalotību un atļauju piešķiršanas modeļus attiecināt arī uz aļģēm,

| — | iekļaut dažādas aļģu sugas ES pārtikas katalogā, |
| --- | --- |

—

iekļaut dažādas aļģu sugas ES pārtikas katalogā,

| — | tehnisko zināšanu, kā arī tehnoloģiju un inovācijas jomā novērst nepilnības, izmantojot vērienīgu programmu pētniecības finansēšanai īstermiņā un vidējā termiņā, |
| --- | --- |

—

tehnisko zināšanu, kā arī tehnoloģiju un inovācijas jomā novērst nepilnības, izmantojot vērienīgu programmu pētniecības finansēšanai īstermiņā un vidējā termiņā,

| — | izveidot aļģu pavairošanas materiāla bankas, finansēt šo banku darbību un nodrošināt, ka izejvielas par saprātīgām cenām ir pieejamas aļģu audzētājiem un pētniecības un izstrādes projektiem, |
| --- | --- |

—

izveidot aļģu pavairošanas materiāla bankas, finansēt šo banku darbību un nodrošināt, ka izejvielas par saprātīgām cenām ir pieejamas aļģu audzētājiem un pētniecības un izstrādes projektiem,

| — | pārskatīt ražošanas ekonomiskos aspektus un iespējamos izmantošanas veidus, lai radītu ekonomiski dzīvotspējīgu aļģu nozari; iekšējais tirgus ir jāaizsargā no lētiem importētiem produktiem. |
| --- | --- |

—

pārskatīt ražošanas ekonomiskos aspektus un iespējamos izmantošanas veidus, lai radītu ekonomiski dzīvotspējīgu aļģu nozari; iekšējais tirgus ir jāaizsargā no lētiem importētiem produktiem.

| 1.12. | EESK aicina ES iestādes sākt prioritāri izskatīt ūdens jautājumu un izstrādāt ES zilo kursu, lai saglabātu un labāk izmantotu ūdens resursus, kā arī pienācīgi risinātu ar ūdens resursiem saistītos izaicinājumus. Šajā kontekstā ES aļģu nozares izveide ir svarīgs solis. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Vispārīgas piezīmes

| 2.1. | Eiropas Komisija 2022. gada 15. novembrī publicēja priekšlikumu “Ceļā uz spēcīgu un ilgtspējīgu aļģu nozari” (1). Paziņojumā ierosināts izstrādāt jaunus un ilgtspējīgus veidus, kā nodrošināt barību un piegādāt ilgtspējīgu enerģiju pasaulē, kurā strauji pieaug iedzīvotāju skaits. Paziņojumā uzsvērts: lai nodrošinātu izejvielu un enerģijas piegādes drošību, mums ir jāizmanto aļģu kā atjaunīga resursa potenciāls Eiropā. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Eiropas Komisijas paziņojums ir loģisks un atbilst virknei dokumentu, kas līdz šim publicēti par šo tematu un kuros atzīts ievērojamais ekonomiskais potenciāls, kā arī sociālās un vides jomas ieguvumi, ko sniedz mikroaļģu un makroaļģu plaša mēroga audzēšana Eiropas Savienībā. Paziņojumā ir noteiktas 23 darbības, kuru mērķis ir uzlabot pārvaldības satvaru un tiesību aktus, padarīt uzņēmējdarbības vidi labvēlīgāku aļģu izmantošanai, uzlabot sabiedrības informētību par aļģēm un aļģu izcelsmes produktiem un veicināt to akceptēšanu tirgū, kā arī novērst zināšanu, pētniecības un tehnoloģiju nepilnības. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | ES rīcībpolitikās – Eiropas zaļajā kursā (2), stratēģijā “No lauka līdz galdam” (3) – ir uzsvērts potenciāls, kas ir (jūras) aļģēm un citiem ar aļģēm saistītiem produktiem kā proteīna avotam mazoglekļa pārtikai un dzīvnieku barībai. Paziņojumā “Kā vairot ES akvakultūras ilgtspēju un konkurētspēju: stratēģiskās vadlīnijas 2021.–2030. gadam” (4) uzsvērts, ka ir jāveicina aļģu (gan makroaļģu (jūras aļģu), gan mikroaļģu) audzēšana, lai sekmētu vairāku Eiropas zaļā kursa mērķu sasniegšanu. Paziņojumā “Ilgtspējīgi oglekļa aprites cikli” (5) Komisija atzīst aļģu potenciālu zilā oglekļa ekonomikā. Paziņojumā par ilgtspējīgu zilo ekonomiku (6) ir minēts arī aļģu potenciāls nodrošināt ilgtspējīgu pārtikas sistēmu un nodrošinātību ar pārtiku pasaulē. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Aļģes ir ne tikai videi draudzīga (un tādējādi “zaļa”) izejviela, bet to sistēmiska izmantošana atbilst zilās ekonomikas pamatā esošajam atkritumu maksimālas samazināšanas pamatprincipam, proti, tās ir gan “zilais”, gan “zaļais” produkts. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Aļģu audzēšana rada pievienoto vērtību gandrīz visiem Eiropas zaļā kursa elementiem:






  — | klimata aizsardzība, pateicoties dekarbonizācijai, |
| --- | --- | --- |

2.5.

—

klimata aizsardzība, pateicoties dekarbonizācijai,

| — | biogāzes un biodegvielas ražošana energoapgādei, |
| --- | --- |

—

biogāzes un biodegvielas ražošana energoapgādei,

| — | apritīgums, ko panāk, izmantojot atkritumu apsaimniekošanu un nulles piesārņojumu, |
| --- | --- |

—

apritīgums, ko panāk, izmantojot atkritumu apsaimniekošanu un nulles piesārņojumu,

| — | veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas popularizēšana, |
| --- | --- |

—

veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas popularizēšana,

| — | ekosistēmu un bioloģiskās daudzveidības saglabāšana un atjaunošana, kā arī vides pakalpojumu izvēršana, |
| --- | --- |

—

ekosistēmu un bioloģiskās daudzveidības saglabāšana un atjaunošana, kā arī vides pakalpojumu izvēršana,

| — | nulles piesārņojums. |
| --- | --- |

—

nulles piesārņojums.

Aļģu ražošanas intensifikācija paver šādas konkrētas iespējas:

| — | pārtikas (tostarp bērnu pārtikas) vai pārtikas bagātinātāju (piemēram, vitamīnu, karagināna) ilgtspējīga ražošana, neizmantojot aramzemi, |
| --- | --- |

—

pārtikas (tostarp bērnu pārtikas) vai pārtikas bagātinātāju (piemēram, vitamīnu, karagināna) ilgtspējīga ražošana, neizmantojot aramzemi,

| — | jaunākās paaudzes biogāzes un biodegvielas ražošana, |
| --- | --- |

—

jaunākās paaudzes biogāzes un biodegvielas ražošana,

| — | augstas pievienotās vērtības kosmētikas, veselības aprūpes produktu (farmaceitisko ekstraktu, pigmentu, talasoterapijas produktu) un rūpniecisko izejvielu (celulozes/biobāzētu šķiedru) ražošana, |
| --- | --- |

—

augstas pievienotās vērtības kosmētikas, veselības aprūpes produktu (farmaceitisko ekstraktu, pigmentu, talasoterapijas produktu) un rūpniecisko izejvielu (celulozes/biobāzētu šķiedru) ražošana,

| — | barības bagātinātāju ražošana (uzlabota efektivitāte un/vai kvalitāte, samazināta vajadzība pēc sojas/zivju miltiem), |
| --- | --- |

—

barības bagātinātāju ražošana (uzlabota efektivitāte un/vai kvalitāte, samazināta vajadzība pēc sojas/zivju miltiem),

| — | kultūraugu biostimulatoru ražošana (augsnes ielabotāji, lapu mēslošanas līdzekļi), |
| --- | --- |

—

kultūraugu biostimulatoru ražošana (augsnes ielabotāji, lapu mēslošanas līdzekļi),

| — | ieguvumi vides aizsardzības jomā (notekūdeņu attīrīšana, ūdens kvalitātes mērījumi, oglekļa emisijas kvotas). |
| --- | --- |

—

ieguvumi vides aizsardzības jomā (notekūdeņu attīrīšana, ūdens kvalitātes mērījumi, oglekļa emisijas kvotas).

| 2.6. | Komisijas paziņojumā tiks “aplūkots aļģu potenciāls Eiropas Savienībā un izklāstīta saskaņota pieeja, arī mērķorientētas darbības, kā atbalstīt aļģu reģeneratīvās audzēšanas un ražošanas izvēršanu visā ES, attīstīt pārtikas un nepārtikas aļģu pielietojumu tirgus un padarīt tos par masu tirgiem”. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Reģeneratīvā aļģu audzēšana un ražošana ne tikai ļauj pārveidot saules enerģiju un barības vielas par augu biomasu un atbalstīt ekosistēmu atjaunošanu, bet arī “[j]ūras aļģu audzēšana var sagādāt vērtīgas ekosistēmu preces un pakalpojumus, arī nodrošināt jaunas dzīvotnes zivīm un mobilo sugu bezmugurkaulniekiem”. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Tagad jūras un okeāni ir milzīgs, bet praktiski neizmantots resurss: tie “patlaban sagādā tikai 2 % pārtikas, lai gan klāj vairāk nekā 70 % Zemes virsas”. Tajā pašā laikā ūdens resursu izmantošana neaprobežojas tikai ar jūrām un okeāniem, bet var attiekties arī uz eitrofiskiem saldūdeņiem (piemēram, upēm un ezeriem vai cilvēku veidotām ūdenskrātuvēm, apūdeņošanas kanāliem u. c.), termālo vannu notekūdeņiem un citiem notekūdeņiem. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Aļģes ļautu efektīvi un ilgtspējīgi mazināt Krievijas un Ukrainas kara radīto problēmu, kas ir mēslošanas līdzekļu, dzīvnieku barības sastāvdaļu un enerģijas pieejamība (7). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Pieprasījumam pēc aļģēm ir milzīgs izaugsmes potenciāls (8): lai gan pieprasījums pēc jūras aļģēm Eiropas Savienībā 2019. gadā bija aptuveni 270 000 tonnu, līdz 2030. gadam tas varētu palielināties līdz 8 miljoniem tonnu un sasniegt 9 miljardus euro vērtību. Šāds palielinājums varētu radīt aptuveni 85 000 darbvietu, katru gadu no Eiropas jūrām izvadīt tūkstošiem tonnu fosfora un slāpekļa, mazināt līdz 5,4 miljoniem tonnu CO2 emisiju gadā un atvieglot spiedienu uz zemes platību izmantošanu. EESK konstatē, ka aļģu audzēšanas teorētiskais potenciāls ir lielāks nekā pašreizējais pieprasījums, un tāpēc spēj izturēt augošo pieprasījumu. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Īpašas piezīmes

| 3.1. | Kopumā vidusmēra ES iedzīvotājs un arī uzņēmumi aļģes uztver negatīvi: pieminot aļģes, iztēlē parādās tādi attēli kā jūras aļģu piesārņota pludmale vai saldūdens ezers, kas maina krāsu ūdens ziedēšanas dēļ. Tomēr aļģu fiziskā struktūra un dzīvesveids padara tās par unikāliem un noderīgiem organismiem. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Termins “aļģes” faktiski attiecas uz grupu, ko veido aptuveni 72 500 ūdens fotosintēzes organismu sugu (9). 20 % sugu ir makroaļģes, t. i., lielas daudzšūnu aļģes, kas parasti sastopamas jūrās, bet pārējās ir mikroaļģes, kuras var arī efektīvi audzēt mākslīgi un kuru izmantošana ir daudzpusīgāka, taču to ražošana ir dārgāka. Iniciatīvā izpaužas saprātīgs līdzsvars starp makroaļģēm un mikroaļģēm, jo pašlaik visā pasaulē tiek saražoti 36 miljoni tonnu makroaļģu un 0,05 miljoni tonnu mikroaļģu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Paziņojumā piedāvātas vērienīgas, bet reālas perspektīvas ES aļģu ražošanas nozarei. Aļģu nozare ar tās iespējām un ierobežojumiem lielā mērā tiek rūpīgi analizēta, programma ir saskaņota un pasākumi kopumā šķiet konkrēti un lietderīgi ES aļģu nozares attīstībai tuvākajā nākotnē. Tomēr daži elementi ir jāprecizē un jāpaskaidro sīkāk. Attiecībā uz īstenošanu būtu jānodrošina saskaņotība ar citām nozarēm, piemēram, tradicionālo lauksaimniecības pārtikas nozari un jūras produktu nozarēm (zivsaimniecība un dzīvnieku akvakultūra). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Aļģu ražošana pašlaik ir pilnībā nodalīta no citām lauksaimnieciskās ražošanas nozarēm. Tomēr svarīgi ir aļģu ražošanu neuzskatīt par pilnīgi atsevišķu nozari, bet gan integrēt esošajās lauksaimniecības pārtikas, dzīvnieku barības, kā arī rūpniecisko un enerģētikas izejvielu vērtības ķēdēs. EESK uzsver, ka aļģu ražošana un ar to saistītās darbības ir jāregulē kopējā sistēmā, it īpaši attiecībā uz šādiem aspektiem:






  — | spēkstacijas un notekūdeņu attīrīšanas nozare (sarežģīta notekūdeņu attīrīšana, atlikumsiltuma un CO2 atgūšana), |
| --- | --- | --- |

3.4.

—

spēkstacijas un notekūdeņu attīrīšanas nozare (sarežģīta notekūdeņu attīrīšana, atlikumsiltuma un CO2 atgūšana),

| — | lauksaimniecības biogāzes ražošanas iekārtu integrācija ar aļģu ražošanu un/vai izmantošanu (piemēram, šķidrmēslu izmantošana, mazāks pieprasījums pēc lauksaimniecības zemes, aļģu kā līdzsubstrāta izmantošana biogāzes ražošanai), |
| --- | --- |

—

lauksaimniecības biogāzes ražošanas iekārtu integrācija ar aļģu ražošanu un/vai izmantošanu (piemēram, šķidrmēslu izmantošana, mazāks pieprasījums pēc lauksaimniecības zemes, aļģu kā līdzsubstrāta izmantošana biogāzes ražošanai),

| — | pieprasījuma pēc proteīnbarības daļēja aizstāšana lopkopībā (saistīti pētījumi uztura un dietētikas jomā), |
| --- | --- |

—

pieprasījuma pēc proteīnbarības daļēja aizstāšana lopkopībā (saistīti pētījumi uztura un dietētikas jomā),

| — | eitrofisku ūdens ekosistēmu ilgtspējīga atjaunošana. |
| --- | --- |

—

eitrofisku ūdens ekosistēmu ilgtspējīga atjaunošana.

| 3.5. | Tā kā šī ir jauna, mazattīstīta nozare, īpaša uzmanība būtu jāpievērš tās attīstības stimulēšanai un būtu jāuzsāk standartizācijas process. Šādu pieeju varētu papildināt ar integrētas jūras produktu un citu jūrā iegūtu produktu stratēģijas izstrādi, kura aptvertu tādas darbības kā zvejniecība, savvaļas organismu izmantošana un dzīvnieku akvakultūra, kā arī risinātu ne vien ar pārtikas nozari, bet arī ar aļģes saturošām biodegvielām saistītus jautājumus. Jūras aļģu audzēšana var būt arī alternatīva darbība zvejniekiem, kuri saskaras ar citu izejvielu ražošanas apjoma kritumu un izmaksu kāpumu un kuriem var nākties pārorientēt savas tradicionālās darbības. Šī integrētā pieeja izskatāmajā paziņojumā gandrīz nav atspoguļota. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Daudzi pasākumi, kas paredzēti paziņojumā, ir vērsti galvenokārt uz atkrastes kultūru audzēšanu. Šī pieeja ir saprotama, ņemot vērā pašreizējos makroaļģu un mikroaļģu ražošanas rādītājus un to, ka patlaban nav pietiekami attīstīts mikroaļģu ražošanas statuss Eiropā, taču attīstības mērķim būtu jāaptver visa aļģu daudzveidība. Jūras aļģes var audzēt valstīs ar jūras piekrasti un salām, parasti dabiskos apstākļos atkarībā no sugas un tās izmantošanas veida. Savukārt mikroaļģu audzēšana, ko parasti veic uz sauszemes, arī ir ļoti svarīga, it īpaši proteīnu un lipīdu ražošanā, un to nevajadzētu aizmirst. Runa ir par saldūdens mikroaļģēm un makroaļģēm, kā arī par kultivēšanu notekūdeņos, un tās ir daudzsološs biomasas avots, ko varētu izmantot kā bioloģisku izejvielu, tādējādi ļaujot dažādot izolētu un mazapdzīvotu teritoriju ekonomisko struktūru un papildināt Eiropas Savienības lauku apvidu ilgtermiņa redzējumu (10). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Viens no galvenajiem zināmajiem šķēršļiem ražošanai, it īpaši attiecībā uz makroaļģēm gan jūrā, gan uz sauszemes, ir tiesību aktu sadrumstalotība un to lielās atšķirības ne tikai starp dalībvalstīm, bet arī starp vienas valsts reģioniem, vai pat pilnīga aļģu regulējuma neesamība, jo atļauju paraugi parasti ir izstrādāti ūdensdzīvniekiem (zivis, gliemji utt.). Ļoti bieži aļģes nav minētas veidlapās, kuras izmanto atļaujas piešķiršanas procedūrā, un tāpēc nav pat iespējams pieprasīt atļauju aļģu audzēšanai. EESK iesaka izstrādāt pilnīgu Eiropas mēroga pārskatu par visiem tiesību aktiem un administratīvajām procedūrām katrā aļģu audzēšanas posmā un katrā piemērošanas jomā (pārtika, dzīvnieku barība, biodegvielas, kosmētika, farmaceitiskie produkti u. c.) un izmantot to kā piemēru dalībvalstīm, lai izstrādātu administratīvo paraugpraksi un radītu vienlīdzīgus konkurences apstākļus tirdzniecībai ES teritorijā un ārpus tās. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Lai attīstītu īstenu ES pārtikas aļģu nozari, būtiski ir veicināt aļģu sugu vai grupu iekļaušanu ES pārtikas katalogā. Daudzas patlaban atzītās sugas ir no trešām valstīm (jo īpaši Āzijas), un tas rada šķēršļus it īpaši mazākiem uzņēmumiem un investoriem, kuri vēlas kultivēt ļoti radniecīgas vai līdzīgas sugas Eiropā. Turklāt būtu jāpārskata pārtikas produktu kataloga daļas, kas attiecas uz aļģēm, un jāveicina jaunu sugu vai ģinšu iekļaušana. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Ņemot vērā sabiedrības ļoti neliedzošo attieksmi (kas ir nepamatota un saistīta ar zināšanu trūkumu šajā jautājumā), visos administratīvajos līmeņos būtu jāveicina gan zināšanas un informētība par šo jauno nozari, gan arī tās integrācija un sistematizācija, un tas būtu jāatspoguļo ierosinātajos pasākumos. Varētu apsvērt šādas darbības:






  — | veikt valsts līmenī reprezentatīvus vienotus apsekojumus plašas sabiedrības un uzņēmumu vidū, izmantojot viendabīgus jautājumus un metodoloģiju, |
| --- | --- | --- |

3.9.

—

veikt valsts līmenī reprezentatīvus vienotus apsekojumus plašas sabiedrības un uzņēmumu vidū, izmantojot viendabīgus jautājumus un metodoloģiju,

| — | pamatojoties uz šiem apsekojumiem, izstrādāt valstīm pielāgotus rīcības plānus, lai mainītu attieksmi, |
| --- | --- |

—

pamatojoties uz šiem apsekojumiem, izstrādāt valstīm pielāgotus rīcības plānus, lai mainītu attieksmi,

| — | izveidot nozaru organizācijas. |
| --- | --- |

—

izveidot nozaru organizācijas.

| 3.10. | Tā kā aļģu ražošanas nozare Eiropā ir jauna nozare, pastāv būtiskas nepilnības profesionālo zināšanu, tehnoloģiju un inovācijas jomā. Zināšanu trūkumi lielā mērā ir zināmi, taču tie ir jānovērš ar vērienīgu pētniecības finansēšanas programmu īstermiņā un vidējā termiņā. Šajā ziņā pētniecība, gan fundamentālā (stratēģiskā), gan lietišķā, ir būtiska visos aļģu ražošanos posmos:






  — | prioritārais atbalsts fundamentālajai pētniecībai: šī pētniecība galvenokārt nodarbojas ar audzēšanas tehnoloģiju (mikroaļģu gadījumā), ar ieguves efektivitāti un dažādu sugu izmēģināšanu dažādu valstu jūras ūdeņos (makroaļģu gadījumā) un visu aļģu sugu izmantojamības potenciālu, |
| --- | --- | --- |

3.10.

—

prioritārais atbalsts fundamentālajai pētniecībai: šī pētniecība galvenokārt nodarbojas ar audzēšanas tehnoloģiju (mikroaļģu gadījumā), ar ieguves efektivitāti un dažādu sugu izmēģināšanu dažādu valstu jūras ūdeņos (makroaļģu gadījumā) un visu aļģu sugu izmantojamības potenciālu,

| — | runājot par lietišķo pētniecību ar augstu pievienoto vērtību (farmaceitiskie produkti, kosmētika, lapu mēslošanas līdzekļi, pārtikas produkti), tās interešu lokā ir tirgus vides uzlabošana. |
| --- | --- |

—

runājot par lietišķo pētniecību ar augstu pievienoto vērtību (farmaceitiskie produkti, kosmētika, lapu mēslošanas līdzekļi, pārtikas produkti), tās interešu lokā ir tirgus vides uzlabošana.

| 3.11. | Ņemot vērā to, ka Eiropā noteiktu kvalitāti (sugu klāstu) un augstu aļģu ražu var iegūt tikai slēgtās vai pusslēgtās sistēmās, kurām vajadzīgs tīrs pavairošanas materiāls, kura ražošana rūpniecības sistēmās nav rentabla, ir jāizveido pietiekams skaits aļģu pavairošanas materiāla banku, jāfinansē to darbība un jānodrošina, ka izejvielas par saprātīgām cenām ir pieejamas aļģu audzētājiem un pētniecības un izstrādes projektiem. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Aļģu nozarei ir ievērojams darbvietu radīšanas potenciāls, un šīm darbvietām vajadzētu būt labi apmaksātām un ar pienācīgiem darba apstākļiem. Aļģu nozarei sevišķi būtu jāgūst labums, attīstot prasmes, kas vajadzīgas, lai izveidotu ES zilo kursu; svarīgi ir ieguldījumi apmācībā. Šķēršļi, kas kavē ienākšanu aļģu nozarē, nedrīkst atturēt MVU no uzņēmējdarbības uzsākšanas šajā segmentā. EESK atzinīgi vērtē jūras aļģu produktu ķēžu izveidi, kas ļauj novērst negodīgu praksi. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Tikai uzlabojot uzņēmējdarbības vidi, var panākt, ka aļģu nozares izaugsme ir efektīva. Ir rūpīgi jāanalizē ražošanas un potenciālo lietojumu ekonomiskie aspekti, kā arī tas, kā tos var uzlabot. Piemēram, 7. pasākums attiecas uz zivju izcelsmes barības aizstāšanu ar aļģu izcelsmes barību (akvakultūrā). Zivju barībā gandrīz visas zivju izcelsmes sastāvdaļas var viegli aizstāt ar aļģu izcelsmes sastāvdaļām (proteīni, taukskābes utt.), taču, salīdzinot ar zivju vai sojas produktiem, kam ir līdzīgas īpašības, to ražošana ir daudz dārgāka. Zivkopjiem, kam viena no galvenajām ražošanas izmaksām ir dzīvnieku barība, kuras peļņas daļa parasti ir zema, aļģu izcelsmes barība vienkārši nav iespējama, no ekonomiskā viedokļa raugoties. Tāpēc ir lietderīgi paredzēt pasākumus ar mērķi samazināt aļģu izcelsmes sastāvdaļu ražošanas izmaksas un vienlaikus aļģēm nenoteikt stingrākas uzraudzības un standartizācijas prasības nekā citiem lauksaimniecības produktiem. Pret visiem pārtikas (un to sastāvdaļu) ražotājiem būtu jāizturas vienādi, lai tirgū nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus. Ja izrādīsies, ka aļģu izcelsmes sastāvdaļas ir ilgtspējīgākas, to izmantošanai varētu piemērot vidisko sertifikāciju (ekomarķējumu), un tas var mudināt patērētājus akceptēt augstāku cenu par videi draudzīgāku produktu. |
| --- | --- |

3.13.

Briselē, 2023. gada 27. aprīlī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  Ceļā uz spēcīgu un ilgtspējīgu aļģu nozari, COM(2022) 592 final, 2022. gada 15. novembris.

1

(2)  “Eiropas zaļais kurss”, COM(2019) 640 final, 2019. gada 11. decembris.

2

(3)  “Stratēģija “No lauka līdz galdam”. Taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā”, COM(2020) 381 final, 2020. gada 20. maijs.

3

(4)  “Kā vairot ES akvakultūras ilgtspēju un konkurētspēju: stratēģiskās vadlīnijas 2021.–2030. gadam”, COM(2021) 236 final, 2021. gada 12. maijs.

4

(5)  “Ilgtspējīgi oglekļa aprites cikli”, COM(2021) 800 final, 2021. gada 15. decembris.

5

(6)  “ES zilās ekonomikas pārveide ilgtspējīgas nākotnes labā”, COM(2021) 240 final, 2021. gada 17. maijs.

6

(7)  Eiropadomes sanāksmes secinājumi (2022. gada 23. un 24. jūnijs).

7

(8)  Aplēses no koalīcijas Seaweed for Europe veiktā pētījuma “Hidden Champion of the Ocean: Seaweed as a Growth Engine for a Sustainable European Future”.

8

Seaweed for Europe

Hidden Champion of the Ocean: Seaweed as a Growth Engine for a Sustainable European Future

(9)  Savā pētījumā “How many species of algae are there?”Michael D. Guiry lēš, ka aļģu sugu skaits ir 1 miljons, bet skaitlis 72 500 ir iegūts no AlgaeBase tiešsaistes taksonomiskās datubāzes. Sk. Guiry (2012), https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/27011267/, DOI: 10.1111/j.1529-8817.2012.01222.x.

9

How many species of algae are there?

Michael D. Guiry

AlgaeBase

Guiry

(10)  COM(2021) 345 Ilgtermiņa redzējums par ES lauku apvidiem: kāds ceļš ejams, lai līdz 2040. gadam lauku apvidi kļūtu spēcīgāki, savienoti, izturētspējīgi un pārtikuši un OV C 290, 29.7.2022., 137. lpp.

10

---

| 29.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 228/132 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 228/132

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES Biobāzētas, bionoārdāmas un kompostējamas plastmasas rīcībpolitikas satvars””

(COM(2022) 682 final)

(2023/C 228/19)

| Ziņotājs: | András EDELÉNYI |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Alessandro MOSTACCIO |

Ziņotājs:

András EDELÉNYI

Līdzziņotājs:

Alessandro MOSTACCIO

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Komisija, 8.2.2023. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants. |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 13.4.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 27.4.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 578 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 134/0/4 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Komisija, 8.2.2023.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants.

Atbildīgā specializētā nodaļa

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

13.4.2023.

Pieņemts plenārsesijā

27.4.2023.

Plenārsesija Nr.

578

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

134/0/4

1.   Secinājumi un ieteikumi

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK):

| 1.1. | atzinīgi vērtē savlaicīgo paziņojumu par ES Biobāzētas, bionoārdāmas un kompostējamas plastmasas rīcībpolitikas satvaru: šī nozare paver iespējas tuvoties ilgtspējas un apritīguma mērķiem. Pienācīgi regulēta bioplastmasa var būt “zaļās” attīstības instruments (fosilā kurināmā patēriņa un plastmasas piesārņojuma samazināšana, dalītas atkritumu savākšanas palielināšana); |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | norāda uz faktu, ka laimīgā kārtā Eiropa ir celmlauzis bioplastmasas un bionoārdāmas plastmasas izstrādes jomā un no 2007. līdz 2020. gadam ir finansējusi vairāk nekā 130 pētniecības projektu 1 miljarda EUR apmērā (1). ES ir otrs lielākais bioplastmasas ražotājs pasaulē, un tai ir jānostiprina sava globālā pozīcija, koncentrējoties uz produktiem ar vislielāko pievienoto vērtību, t. i., produktiem, kas ir biobāzēti, bionoārdāmi un kompostējami (Āzijā ražo galvenokārt tikai kompostējamus, taču neatjaunojamus produktus); |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | uzskata, ka mēs spēsim paaugstināt latiņu globālajā konkurencē, panākot maksimālu labumu videi, ja jaunais tiesiskais regulējums spēs atlasīt rūpnieciska pielietojuma produktus ar vislielāko pievienoto vērtību videi un ja būs pieejama skaidra un patiesa informācija par visiem tirgū laistajiem jaunajiem produktiem, tādējādi patērētājiem paverot iespēju proaktīvi iesaistīties pārejā uz aprites ekonomiku; |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | mudina Komisiju izdarīt secinājumus, pamatojoties uz biobāzētas, bionoārdāmas un kompostējamas plastmasas sniegto ieguvumu salīdzinošu analīzi salīdzinājumā ar fosilu plastmasu. Daži pārāk piesardzīgi nesalīdzinoši ieteikumi var nesniegt pietiekamus norādījumus pētniecībai, inovācijai un investīciju darbību uzsākšanai. Tas var kavēt progresu un vājināt ES konkurētspējīgās priekšrocības; |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | iesaka, ņemot vērā jaunākos zinātniskos atklājumus, sistemātiski pārskatīt visus pasākumus, kas tieši vai netieši ietekmē apkārtējo likumdošanas un normatīvo vidi. Tas varētu mazināt neskaidrības un aizsargāt lietotājus; |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | aicina materiālu, produktu un procesu, tai skaitā apritīguma un ilgtspējas aspektu, novērtēšanā piemērot kaskādveida hierarhijas prioritāšu sistēmu. Tas attiecas uz izejvielu, biomasas un pārtikas ķēdēm, kā arī pārstrādes kaskādēm. Savukārt
  RED


  III
  īstenošana palīdzēs noteikt secību, kādā materiāla (atjaunīgā materiāla) atkalizmantošanu/reciklēšanu nosaka par prioritāru salīdzinājumā ar atkalizmantošanu enerģijas mērķiem (atjaunīgā enerģija); |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ir pārliecināta, ka aprites cikla novērtējums (ACN) ir lielisks instruments, ar ko novērtēt dažus produktu ilgtspējas aspektus, un tādējādi tas palīdz vadīt plānotās vai notiekošās pētniecības, inovācijas un investīciju darbības. Tomēr vēl ir jāpieliek ievērojamas pūles, lai mazinātu trūkumus, kas raksturīgi pašlaik izmantotajām metodēm, ar mērķi samazināt nenoteiktību saistībā ar to, ka netiek ņemtas vērā biogēniska oglekļa sniegtais labums (2) un ietekme uz dabas kapitālu; |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | uzskata, ka lielākajā daļā pašreizējo izmaksu uzskaites un cenu noteikšanas metožu nav internalizēta un atzīta reciklēto un ražošanas ciklā atpakaļ atgriezto papildu komponentu ietekme radušos izdevumu un ieguvumu ziņā. Reālistiska paplašinātas ražotāja atbildības shēma, kuras pamatā ir ACN un kura ir pielāgota konkrētām vajadzībām, var pārvirzīt un koriģēt biopolimēru produktu nelabvēlīgo cenu konkurētspēju; |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | uzskata, ka atlasītu intervences jomu kopums, kam būtu jāietilpst “Eiropas pievienotās vērtības” (3) piekritībā, var palīdzēt noteikt un novērst vājās vietas, kas kavē vajadzīgo straujo progresu. Tas īpaši attiecas uz datiem, uzraudzību un diskusiju, kā arī uz atbalstu pētniecībai un inovācijai; |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | iesaka Komisijai turpināt cikliski pārskatīt svarīgas norises biopolimēru ekosistēmā. Pārskatīšanā izmantotās sabiedriskās apspriešanas metodes un instrumenti ir labs veids, kā iesaistīt visas ieinteresētās personas, galvenokārt nodrošinot organizētas pilsoniskās sabiedrības iesaisti ar dažādu pārstāvības apvienību starpniecību; |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | mudina dalībvalstis ieviest obligātu biobāzētas plastmasas satura procentuālo daļu gan biobāzētai plastmasai, gan kompostējamai plastmasai. Tiek ierosināts noteikt galīgos standartus un normas attiecībā uz visiem informatīvajiem materiāliem (reklāmas, zīmoli u. c.). Attiecībā uz sertificēto biogēniska oglekļa saturu tā ir C-14 radioaktīvā oglekļa metode. Masas bilances metode var būt pieņemama, lai izteiktu biomasas saturu sarežģītākā, daudzkārtējā vai starpposma līmeņa reciklēšanā, taču patērētāji par to ir jāinformē; |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | pieņem zināšanai vienreizlietojamās plastmasas izmantošanu aizliedzošo regulējumu, bet ierosina precīzāk definēt tā tvērumu un pilnveidot formulējumu, jo uzskata, ka no regulējuma nevajadzētu izslēgt vairākus plastmasas izstrādājumus un lietojumus, kas pēc būtības ir vienreizlietojami un neatgriežami, t. i., kurus nevar izmantot atkārtoti vai mehāniski reciklēt. Šādos gadījumos priekšroka dodama biobāzētas plastmasas un/vai bionoārdāmas un kompostējamas plastmasas (BNKP) izmantojumam; |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | uzsver, ka mehāniskā (īsā cikla) reciklēšana bieži vien ir izdevīga, jo tā ir relatīvi vienkārša, taču tai ir trūkumi: cita starpā tie ir jauktu plastmasas izstrādājumu devalorizējoša reciklēšana, biezuma ierobežojumi, zemāka atdeve un enerģijas patēriņš. Veicot sarežģītu ilgtspējas salīdzinājumu, var konstatēt, ka ir labāk izmantot biobāzētus polimērus vai dažādus reciklēšanas veidus (t. i., organisko un/vai ķīmisko reciklēšanu). Šādā gadījumā vispiemērotākais risinājums varētu būt tādas plastmasas izmantošana, kas ir gan biobāzēta, gan kompostējama. Vēl ir jāizstrādā plānās folijas atdalīšanas metodes; |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | uzskata, ka bionoārdāmā plastmasa, kas sertificēta saskaņā ar ES standartiem, piedāvā iespējas mazināt plastmasas piesārņojumu, samazinot mikroplastmasas un nanoplastmasas atkritumu uzkrāšanos un tādējādi arī bioloģiski nenoārdāmo izstrādājumu radīto kaitējumu. Pagaidām tikai nedaudzi – lai arī ļoti svarīgi – lietojumi ir pieejami kontrolētai biodegradācijai specifiskā atklātā, dabīgā vidē. Ir jāpieliek lielākas pūles, lai izstrādātu sistēmiskas metodes, kas apvieno gan materiālu īpašības, gan apstākļus, lai varētu izmantot bionoārdīšanās iespējas augsnē un citās specifiskās atklātās vidēs; |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | ir pārliecināta, ka lielisks veids, kā veicināt pārtikas atkritumu savākšanu un izmantošanu, ir rūpnieciskā kompostēšana un kompostējamas plastmasas izmantošana. Papildus oglekļa atgriešanai augsnē šie paņēmieni ļauj likvidēt un reciklēt pārtikas atkritumus un iepakojumu (vai citus kompostējamus lietojumus) kopā. Dalībvalstis ir jāmudina un jāpalīdz tām no 2024. gada ieviest organisko atkritumu obligātu atsevišķu savākšanu. Šim nolūkam ir jābūt gatavai kompostējamai plastmasai, piemēram, maisiņiem un citiem ar pārtiku saistītiem lietojumiem, kā arī infrastruktūrai, organizācijai un informatīvām kampaņām; |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | aicina kompostējamās plastmasas lietojumu klāstu neaprobežot tikai ar Komisijas priekšlikumā par iepakojumu un izlietoto iepakojumu uzskaitītajiem veidiem. Pieredze un laba prakse liecina, ka kompostējamai plastmasai var būt pozitīva loma vairākās jomās, galvenokārt saistībā ar saskari ar pārtiku, slēgtiem aprites cikliem un plāno foliju. |
| --- | --- |

1.16.

2.   Atzinuma tapšanas priekšvēsture, glosārijs un pašreizējais stāvoklis nozarē

2.1.   Atjaunīgo resursu plastmasas definīcijas

| — | “Bioplastmasa” ir vispārīgs kopīgs termins, ko nevajadzētu izmantot ne plastmasas tirdzniecībā, ne lietojumos, jo tas var tikt ļaunprātīgi izmantots un/vai būt maldinošs, vai radīt negatīvas asociācijas. Šajā atzinumā tas lietots nozīmē “biobāzēta, bionoārdāma un kompostējama plastmasa”. |
| --- | --- |

—

“Bioplastmasa” ir vispārīgs kopīgs termins, ko nevajadzētu izmantot ne plastmasas tirdzniecībā, ne lietojumos, jo tas var tikt ļaunprātīgi izmantots un/vai būt maldinošs, vai radīt negatīvas asociācijas. Šajā atzinumā tas lietots nozīmē “biobāzēta, bionoārdāma un kompostējama plastmasa”.

| — | Biobāzēta plastmasa (plastmasa uz augu bāzes, BBP): plastmasa, kas izgatavota no atjaunīgām, nefosilām izejvielām (4). BBP veidi var gan būt, gan nebūt bionoārdāmi. Analoģisko (drop-in) BBP ķīmiskais sastāvs ir identisks to fosilajiem analogiem. “Bioattiecināmu” plastmasu var definēt kā plastmasu ar noteiktu biobāzēta satura daļu. |
| --- | --- |

—

Biobāzēta plastmasa (plastmasa uz augu bāzes, BBP): plastmasa, kas izgatavota no atjaunīgām, nefosilām izejvielām (4). BBP veidi var gan būt, gan nebūt bionoārdāmi. Analoģisko (drop-in) BBP ķīmiskais sastāvs ir identisks to fosilajiem analogiem. “Bioattiecināmu” plastmasu var definēt kā plastmasu ar noteiktu biobāzēta satura daļu.

| — | Bionoārdāma plastmasa (BNP): plastmasa, kas savas funkcionālā aprites cikla beigās mikroorganismu ietekmē sadalās, iegūstot ūdeni, biomasu, minerālsāļus un oglekļa dioksīdu (CO2) (vai metānu anaerobiskās noārdīšanās gadījumā). To var izgatavot gan no biobāzētām, gan no fosilam izejvielām. |
| --- | --- |

—

Bionoārdāma plastmasa (BNP): plastmasa, kas savas funkcionālā aprites cikla beigās mikroorganismu ietekmē sadalās, iegūstot ūdeni, biomasu, minerālsāļus un oglekļa dioksīdu (CO2) (vai metānu anaerobiskās noārdīšanās gadījumā). To var izgatavot gan no biobāzētām, gan no fosilam izejvielām.

| — | Kompostējama plastmasa (KP): bionoārdāmas plastmasas apakšgrupa (ar kopīgu akronīmu BNKP), kurā bionoārdīšanās process notiek kontrolētos apstākļos, izmantojot mikroorganismus, lai iegūtu stabilizētus organiskos atlikumus, ūdeni un CO2 (skābekļa klātbūtnē) vai metānu (ja nav skābekļa); abas gala gāzes ir iespējams savākt. Standartizēta, stingri kontrolēta kompostēšana notiek kompostēšanas iekārtās (organiskās reciklēšanas iekārtās) saskaņā ar EN 13432 (5) prasībām, kas nodrošina arī videi draudzīgu piedevu izmantošanu. Uz mājsaimniecisko kompostēšanu šādi stingri nosacījumi neattiecas, tāpēc tajā nevar iegūt iepriekšnoteiktu galaproduktu. |
| --- | --- |

—

Kompostējama plastmasa (KP): bionoārdāmas plastmasas apakšgrupa (ar kopīgu akronīmu BNKP), kurā bionoārdīšanās process notiek kontrolētos apstākļos, izmantojot mikroorganismus, lai iegūtu stabilizētus organiskos atlikumus, ūdeni un CO2 (skābekļa klātbūtnē) vai metānu (ja nav skābekļa); abas gala gāzes ir iespējams savākt. Standartizēta, stingri kontrolēta kompostēšana notiek kompostēšanas iekārtās (organiskās reciklēšanas iekārtās) saskaņā ar EN 13432 (5) prasībām, kas nodrošina arī videi draudzīgu piedevu izmantošanu. Uz mājsaimniecisko kompostēšanu šādi stingri nosacījumi neattiecas, tāpēc tajā nevar iegūt iepriekšnoteiktu galaproduktu.

| — | Visizdevīgākā kombinācija, protams, ir tad, ja plastmasa ir gan biobāzēta, gan bionoārdāma, turklāt kompostējama, kā tas ir plaši izmantotās polipienskābes (PLA) gadījumā. |
| --- | --- |

—

Visizdevīgākā kombinācija, protams, ir tad, ja plastmasa ir gan biobāzēta, gan bionoārdāma, turklāt kompostējama, kā tas ir plaši izmantotās polipienskābes (PLA) gadījumā.

2.2.   Plastmasas nozare

Plastmasas/bioplastmasas ražošana pasaulē

2021.–2022. gada dati – plastmasas un bioplastmasas ražošana pasaulē
   (6)

| Gads | Fosila plastmasa
  (Mt) | Bioplastmasa
  (Mt) | BP
  (%) | BBP
  (Mt; (%)) | BNKP
  (Mt; (%)) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2021 | 367 | 1,80 | 0,49 | 0,74 ; (41,2 ) | 1,05 ; (58,7 ) |
| 2022 (*1) | 390 | 2,22 | 0,57 | 1,07 ; (48,2 ) | 1,14 ; (51,3 ) |
| Pamatojoties uz: European Bioplastics, Facts and Figures: https://www.european-bioplastics.org/market/. |

Gads

Fosila plastmasa

(Mt)

Bioplastmasa

(Mt)

BP

(%)

BBP

(Mt; (%))

BNKP

(Mt; (%))

2021

367

1,80

0,49

0,74 ; (41,2 )

1,05 ; (58,7 )

2022 (*1)

390

2,22

0,57

1,07 ; (48,2 )

1,14 ; (51,3 )

Pamatojoties uz: European Bioplastics, Facts and Figures: https://www.european-bioplastics.org/market/.

Bioplastmasas īpatsvars pašlaik ir aptuveni 1 % no pasaulē saražotā kopējā plastmasas apjoma.

Tomēr paredzams, ka līdz 2027. gadam bioplastmasas apjoms pieaugs no pašreizējiem 1,8 miljoniem uz 6,2 miljoniem tonnu.

2.2.1.   Bioplastmasa pasaulē

Galvenā bioplastmasas ražotāja ir Āzija (it īpaši Ķīna) (2022. gadā 41,4 %), kam seko ES (26,5 %) un ASV (18,9 %).

Paredzams, ka līdz 2027. gadam Āzijas daļa palielināsies līdz 63 %, savukārt bez atbalsta pasākumiem ES daļa ievērojami samazināsies.

2.2.2.   Eiropas pieprasījums pēc bioplastmasas

Eiropas Savienībā pieprasījums pēc bioplastmasas palielinājās no 210 000 tonnu 2019. gadā līdz aptuveni 320 000 tonnu 2021. gadā (7). Gada pieauguma temps pārsniedza 23 %. Attiecībā pret bioplastmasas ražošanu pasaulē Eiropas pieprasījums ir aptuveni 18 %. Eiropai ir vadoša loma ārējās tirdzniecības bilances un tehniskās inovācijas jomā.

Ļoti svarīgi ir vairot patērētāju informētību par bioplastmasas atšķirību no plastmasas, kas ražota no fosilām izejvielām, un optimālu tās izmantošanu.

2.3.   Ar plastmasu saistīti vidiski izaicinājumi

2.3.1.   Ietekme uz klimatu

Salīdzinājumā ar citām, piemēram, enerģijas, ķimikāliju un dažu citu materiālu, vērtības ķēdēm, plastmasas vērtības ķēde rada tikai ierobežota apmēra siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas. Tiek lēsts, ka 2018. gadā plastmasas vērtības ķēdes radītās kopējās SEG emisijas Eiropas Savienībā bija 208 miljoni tonnu oglekļa dioksīda ekvivalenta (CO2(e)). Lielākā daļa (63 %) rodas plastmasas polimēru ražošanā. Šo polimēru pārvēršana produktos rada 22 %, un plastmasas atkritumu apstrāde aprites cikla beigās pievieno vēl 15 %, galvenokārt sadedzināšanas dēļ (8).

2.3.2.   Ietekme uz dabas kapitālu

Papildus plastmasas ietekmei uz klimatu joprojām pārāk zems ir plastmasas reciklēšanas rādītājs. Tas ietekmē arī vidi un pasaules dabas kapitālu (ekoloģisko pēdu), jo tiek izsmelti ierobežotie dabas resursi un nodarīts kaitējums pasaules ekosistēmām, piemēram, augsnei, zemei, gaisam, ūdenim, dzīviem organismiem un visbeidzot cilvēku veselībai un labbūtībai. Īpaša problēma ir mikroplastmasas daļiņu uzkrāšanās saldūdenī un jūras ūdenī.

2.3.3.   Centieni mazināt šo problēmu

Bioplastmasas vērtības ķēdei piemīt potenciāls ar biogēniska vai sekvestrēta CO2 palīdzību samazināt CO2 emisijas, ja ievērojami pieaugs bioplastmasas izmantojums un BBP atkritumi tiks reciklēti, nevis sadedzināti. Plastmasas ražošanai no biomasas un/vai plastmasas izstrādājumu bionoārdāmības nodrošināšanai noteiktās vidēs ir virkne priekšrocību salīdzinājumā ar tradicionālo plastmasu, taču tās ir jāatzīst un jāņem vērā. Tāda scenārija aprēķinā (EIONET ziņojums – ETC/WMGE 2021/3), kurā Eiropas Savienībā visa fosilā plastmasa tiek aizstāta ar biobāzētu plastmasu, kopējās SEG emisijas gadā biobāzētai plastmasai bija 146 miljoni tonnu CO2(e), kas ir par 30 % mazāk nekā 208 miljoni tonnu CO2(e) emisiju no fosilās vērtības ķēdes (9).

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | Bioplastmasu kopīgās iezīmes ir tādas, ka tām piemīt liels potenciāls uzlabot un saglabāt ilgtspējīgu, līdzsvarotu oglekļa ciklu. Attiecīgi tās palīdz neitralizēt emisiju ietekmi uz klimatu un dabas kapitālu. Tomēr abas galvenās grupas būtu jāaplūko atsevišķi. Biobāzēta plastmasa (BBP), kas iegūta no augiem, veicina pāreju no fosilās plastmasas ekonomikas uz biomasas plastmasas ekonomiku. Savukārt bionoārdāmai un kompostējamai plastmasai (BNKP) ir unikālas priekšrocības produktu aprites cikla beigu pārvaldībā un zaļā kursa mērķu sasniegšanā (piemēram, pārtikas atkritumu daudzuma samazināšana, ilgtspējīga ražošana un patēriņš). |
| --- | --- |

3.1.

Ir lietderīgi izmantot plastmasu, kas ir gan biobāzēta, gan kompostējama, lai neto SEG bilanci samazinātu par CO2 daudzumu, kas sekvestrēts no vides.

| 3.2. | Eiropas Komisijas paziņojumā sniegta dziļa un plaša analīze par biobāzētas, bionoārdāmas un kompostējamas plastmasas nozari un izskatīti pieejamie dati. Secinājumi un ieteikumi atsevišķos punktos ir pārāk piesardzīgi, un pastāv risks, ka tie var atturēt no inovācijas un investīcijām dažās svarīgās jomās. Analīzei jābūt salīdzinošai, salīdzinot biobāzētu, bionoārdāmu un kompostējamu plastmasu ar pašreizējo fosilo plastmasu, tomēr plastmasas aizstāšana 1:1 ar bioplastmasu jebkurā gadījumā nav dzīvotspējīgs risinājums. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Sabiedrības vispārējā izpratne par ilgtspējīgiem materiāliem un produktiem un to akceptēšana, kā arī to izmantošana sabiedriskās domas aptaujās ir diezgan augsta, parasti no 80 līdz 90 %. 25 % aptaujāto patērētāju būtu gatavi maksāt par 20 % augstāku cenu nekā par līdzvērtīgiem produktiem, kas izgatavoti no fosilās plastmasas, un 4 % būtu gatavi maksāt par 50 % vairāk par ilgtspējīgām biopolimēru precēm. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Lai izstrādātu un īstenotu reālistisku stratēģisko satvaru, nepieciešams:






  — | izstrādāt skaidras, nepārprotamas definīcijas un klasifikāciju attiecībā uz biopolimēru veidiem, to īpašībām un optimālajām pielietojuma jomām, |
| --- | --- | --- |

3.4.

—

izstrādāt skaidras, nepārprotamas definīcijas un klasifikāciju attiecībā uz biopolimēru veidiem, to īpašībām un optimālajām pielietojuma jomām,

| — | nodrošināt, lai cilvēki zinātu, ka “biobāzēts” attiecas tikai uz izejvielu bāzes izcelsmi, savukārt “bionoārdāms” un “reciklējams” ir sistēmiska īpašība, kas ir atkarīga no materiāla un vides/apstākļiem funkcionālā aprites cikla beigās, |
| --- | --- |

—

nodrošināt, lai cilvēki zinātu, ka “biobāzēts” attiecas tikai uz izejvielu bāzes izcelsmi, savukārt “bionoārdāms” un “reciklējams” ir sistēmiska īpašība, kas ir atkarīga no materiāla un vides/apstākļiem funkcionālā aprites cikla beigās,

| — | sistemātiski pārskatīt un saskaņot tiesisko vidi, kas reglamentē plastmasas izstrādājumu projektēšanu, ražošanu, izmantošanu un atkārtotu laišanu apgrozībā, t. i., plastmasas izstrādājumu pilnu aprites ciklu, |
| --- | --- |

—

sistemātiski pārskatīt un saskaņot tiesisko vidi, kas reglamentē plastmasas izstrādājumu projektēšanu, ražošanu, izmantošanu un atkārtotu laišanu apgrozībā, t. i., plastmasas izstrādājumu pilnu aprites ciklu,

| — | pielāgot apkārtējo standartu kopumu un ar to saistīto marķējumu, ņemot vērā jaunākos pētījumu rezultātus, tehnisko attīstību un inovācijas, |
| --- | --- |

—

pielāgot apkārtējo standartu kopumu un ar to saistīto marķējumu, ņemot vērā jaunākos pētījumu rezultātus, tehnisko attīstību un inovācijas,

| — | sniegt patērētājiem zinātniski pierādītas zināšanas un izveidot efektīvu infrastruktūru, kas ļautu viņiem iesaistīties kopīgi saskaņotu ilgtspējas mērķu sasniegšanas procesā, un turpināt pētīt bioplastmasas ietekmi uz veselību un vidi. |
| --- | --- |

—

sniegt patērētājiem zinātniski pierādītas zināšanas un izveidot efektīvu infrastruktūru, kas ļautu viņiem iesaistīties kopīgi saskaņotu ilgtspējas mērķu sasniegšanas procesā, un turpināt pētīt bioplastmasas ietekmi uz veselību un vidi.

| 3.5. | Visā sistēmā jādominē kaskādveida hierarhijas prioritāšu sistēmai, tostarp plastmasas samazināšanai pie avota un pirms tā. Tai jāaptver visa vērtības ķēde un jāievēro saglabāšanas, atkalizmantošanas, reciklēšanas un reģenerācijas principi, lai noturētu komponentus apritē. Pēc iespējas jākontrolē visi oglekļa uzkrājumi, plūsma un cikls: tas ietver koncentrētu oglekli izejvielās (ogles, nafta, gāze); oglekli, kas ražots, pārstrādāts, uztverts (kā CO2), savākts (kā atkritumi) un reciklēts; un izkliedēto oglekli, kas atrodams lietotos produktos, augsnē un gaisā. Reciklēšanas iespējas ietver ilgtspējas labad optimizētu īso (mehānisko), vidējo (fizikālo/ķīmisko un/vai ķīmisko) un pilnu (bioķīmisko) ciklu atkarībā no tā, kā dažādās vielas var atgriezt aprites ciklā. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Iepriekšminētās prasības rada jaunu un plašu izaicinājumu spektru ekodizaina inženierijai. Papildus tradicionālajiem uzdevumiem, kas saistīti ar funkcionalitāti, tehnisko iespējamību un estētiku, ekodizaina inženieriem tagad ir jāņem vērā izejvielu ieguves avoti, ilgizturība, aprites cikla beigu prognozes, apritīgums un optimizēta ilgtspēja. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Īpaša uzmanība jāpievērš ilgtspējīgai izejvielu ieguvei: plastmasas tirgū BBP īpatsvars ir 1 %, un tās izejvielu ieguvei ir vajadzīgi 0,02 % aramzemes. Teorētiski iespējamai, taču nereālai fosilās plastmasas 100 % aizstāšanai ar BBP būtu nepieciešami 4–5 % aramzemes. Kultūraugi (cukurs, ciete, eļļas) pašlaik veido divas trešdaļas izejvielu avotu, bet neēdamās izejvielas (koksne, rīcineļļa) – atlikušo trešdaļu. Neraugoties uz zemo zemes izmantojumu, mērķis būs virzīties lejup pa pārtikas un biomasas kaskādēm, t. i., pirms enerģijas atgūšanas pārvirzīt sagādi no kultūraugiem/pārtikas uz blakusproduktiem (piemēram, salmiem, koksnes atkritumiem) un reciklējamiem atkritumiem (organisko lignocelulozi, ogļūdeņraža un ogļhidrātu atkritumiem). Tas pats attiecas uz jaunām izejvielu iniciatīvām, piemēram, aļģu atkritumiem. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Ražošanas tehnoloģijas lielākoties ir nostiprinājušās, un pārkārtošanās laikā var izmantot fosilajai plastmasai paredzētas tehnoloģijas. Tomēr, lai izveidotu aprites ķēdi, abos lineārā procesa galos ir jāpievieno vēl citi pasākumi: izejvielu ražošana un biorafinēšana, kā arī atkritumu savākšana un apstrāde, kam seko reciklēšana vai reģenerācija. Tie veido izkliedētākas materiālu plūsmas. Ja nepieciešams un iespējams, CO2 uztveršanai jāizmanto centralizēti procesi. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Materiālu izpētē un inženierijā jākoncentrējas uz jaunu biopolimēru vai maisījumu izmantošanas spektra paplašināšanai ar jaunām fizikālo, ķīmisko, funkcionālo un noārdīšanās īpašību kombinācijām gan attiecībā uz materiālu īpašībām, gan apstākļiem. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Nodarbinātības aspekti vēl nav padziļināti analizēti. Aplēses liecina, ka līdz 2030. gadam tiks radītas papildu 175 000 līdz 215 000 darbvietu (16. zemsvītras piezīme). Jaunajām tehnoloģijām ir vajadzīgas jaunas prasmes, it īpaši attiecībā uz izejvielu pārstrādi, reciklēšanu un ekodizaina inženieriju. Šīm prasībām būs jāpievēršas, izstrādājot attīstības un investīciju plānus, kā arī apmācības, izglītības, pārkvalifikācijas un kvalifikācijas celšanas programmas. Lai arī apmierinātība ar darbu un tā prestižs pieaug, vienlīdz liela uzmanība jāpievērš pienācīgu darba apstākļu radīšanai. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Lielākajā daļā mūsdienās pielietoto grāmatvedības un cenas noteikšanas modeļu tiek izmantota tradicionālā vai lineāra pieeja “no šūpuļa līdz vārtiem”. Šajā salīdzinājumā biopolimēri ir neizdevīgākā situācijā, ņemot vērā to augstās materiālu izmaksas, sadrumstalotāku piekļuvi izejvielām, mazāku sērijveida ražošanu un nepieciešamo zināšanu apguvi. Paradigmā “no šūpuļa līdz šūpulim”, kurā tiek internalizētas ilgtspējīgas recirkulācijas izmaksas, tas varētu pilnībā mainīties. Ar pareizi piemērotiem paplašinātas ražotāja atbildības modeļiem varētu izlīdzināt šo plaisu. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Aprites cikla novērtējuma (ACN) metodes un aprēķinus izmanto, lai novērtētu izmantoto preču un materiālu vidisko pēdu. Ir pieliktas ievērojamas pūles, lai definētu un kvantitatīvi noteiktu šo ietekmi, kas izteikta kā neto SEG emisijas CO2 ekvivalenta izteiksmē. Lai attīstītu pašreizējās produktu vidiskās pēdas metodes, būs vajadzīga papildu pieredze, pētījumi un modelēšana, jo tās nav pietiekamas, lai noteiktu biogēniskā oglekļa sniegto labumu un kvantitatīvi noteiktu zemes izmantojuma izmaiņu ietekmi un grūti nosakāmo ietekmi uz dabas kapitālu. Reālistisks un atzīts ACN ir uzticamas un modulāras paplašinātas ražotāja atbildības sistēmas priekšnoteikums. Uz ACN balstīta izvērtēšana un prognozes samazinātu riskus, virzot agrīnus lēmumus par pētniecību, inovāciju un investīcijām pareizā virzienā. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Dalībvalstu prakse un tiesību akti ievērojami atšķiras. Tāpēc “pievienotās vērtības Eiropai” (10) būtu jākoncentrējas uz atbalstu tādām jomām kā datu vākšana un pārredzamība, labas prakses apzināšana un izplatīšana, zinātniskā, ekonomiskā, finanšu un sociālā progresa uzraudzība, kā arī uz vājo vietu apzināšanu un palīdzību to novēršanā vai risinājumu meklēšanā, lai saglabātu pienācīgu ES konkurētspēju šajā nozarē. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Īpašas piezīmes

4.1.   Ievads

| 4.1.1. | Vairākos gadījumos mehāniska reciklēšana nav iespējama, jo iepakojums ir piesārņots ar pārtiku vai tāpēc, ka nav iespējams un/vai nav ērti mehāniski reciklēt mazu un/vai plānu iepakojumu. Šādos gadījumos labs risinājums ir kompostējama plastmasa, jo tā ļauj likvidēt un reciklēt pārtikas atkritumus un iepakojumu kopā. |
| --- | --- |

4.1.1.

4.2.   Biobāzēta plastmasa

| 4.2.1. | Politikas satvarā attiecībā uz BBP būtu jānosaka biobāzēta un reciklēta satura obligātais minimums, sākot ar Eiropas Komisijas 2022. gada 30. novembra priekšlikumu par iepakojumu un izlietoto iepakojumu. Šis BBP saturs varētu aizstāt vai papildināt reciklētā satura obligāto minimumu. Lai nodrošinātu pārtikas nekaitīgumu, lietojumos, kas paredzēti tiešai saskarei ar pārtiku (galda piederumi, tases, paplātes, iesaiņojuma plēves) jāizmanto jaunmateriāli vai ķīmiski reciklēti materiāli; vienīgi PET pudeles un paplātes ir atļauts reciklēt mehāniski un pārstrādāt plastmasā, kas paredzēta tiešai saskarei ar pārtiku. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Jau pastāv sertifikācijas shēmas biobāzētam saturam, piemēram, TÜV Austria OK biobāzēta shēma (11) un DIN CERTCO biobāzēta shēma (12). Pastāv arī īpaši Eiropas un starptautiskie standarti (13), tai skaitā trešo personu sertificētas uz masas bilanci balstītas pieejas. Turklāt dažas dalībvalstis ir noteikušas obligātu līmeni gan reciklētam, gan biobāzētam saturam. Sertifikācijas nolūkā biogēniskā oglekļa saturs būtu jādefinē, izmantojot C-14 radioķīmisko metodiku. Tomēr attiecībā uz daudzkārt reciklētiem, nehomogēniem produktiem un BBP saturošām plastmasām varētu būt pieņemama arī masas daļas metode. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Dažas pārraudzības ķēdes metodes ļauj izmantot biobāzētas izejvielas tādos starpproduktos vai produktos, kuros vērtības ķēžu sarežģītība vai mēroga līmenis vēl neļauj veikt nodalīšanu (14). |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Politikas satvarā dota atsauce uz Kopīgā pētniecības centra “plastmasas ACN metodi” (15), kuras pamatā ir ES produkta vidiskās pēdas metode, kas ir vislabāk saskaņotā pieejamā metode. Tomēr produktu vidiskās pēdas metodika nav pietiekama, lai pienācīgi uzskaitītu biogēnisko oglekli (un tā pat ir pretrunā dažiem vispāratzītiem standartiem (16), kuros jau no paša sākuma ir ņemta vērā biogēniskā oglekļa klātbūtne biobāzētos produktos un plastmasā) un zemes izmantojuma maiņu. |
| --- | --- |

4.2.4.

4.3.   Bionoārdāma un kompostējama plastmasa

Bionoārdāmības un kompostējamības īpašības nav negatīvi aspekti, kas palielina piegružojumu. Nav pierādījumu, pētījumu vai demonstrējumu, kas apstiprinātu pieņēmumu, ka bionoārdāmība var negatīvi ietekmēt piegružošanu. Šo jautājumu var risināt, izmantojot marķēšanas sistēmu, kas jau ir ieviesta Itālijā. Nevienu materiālu nedrīkst izmest vidē: visi materiāli ir jāsavāc, jāsašķiro un jāreciklē.

4.3.1.   Bionoārdāma plastmasa

Plastmasas bionoārdīšanās atklātā vidē nav atkritumu apsaimniekošanas instruments. Gluži pretēji, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 94/62/EK (17) un standartu EN 13432 kompostējamā plastmasa ir bioloģiski jāreciklē kopā ar pārtikas atkritumiem vai ar kūtsmēsliem un vircu kompostēšanas iekārtās, lai ražotu bioloģisku kompostu, ko var izmantot kā bioloģisku augsnes apstrādes un uzlabošanas līdzekli. Mērķis ir izmantot šos materiālus tur, kur ir pierādīti ilgtspējas ieguvumi, kā tas ir ar pārtiku saistītu lietojumu gadījumā. Šāda kompostējamas plastmasas izmantošana var palīdzēt gan paaugstināt organisko atkritumu savākšanas līmeni, gan samazināt organisko atkritumu piesārņojumu, ko rada tradicionāli plastmasas materiāli.

| 4.3.1.1. | Ir jāveic turpmāki intensīvi pētījumi par sistēmiski optimizētiem materiāliem un apstākļiem kontrolētai bionoārdīšanai atklātā, dabīgā vidē. Labi piemēri ir ūdenī noārdāmi apmetumi vai augsnē noārdāmi polimēru pārklājumi lēnas vai kontrolētas iedarbības mēslošanas līdzekļiem. Tomēr ir jāvelta lielākas pūles, lai noārdīšanos pilnveidotu, jo tas var ievērojami palīdzēt novērst un mazināt mikroplastmasas un nanoplastmasas piesārņojumu, kas rodas tās uzkrāšanās rezultātā. |
| --- | --- |

4.3.1.1.

| 4.3.1.2. | Kā atzīts Eiropas Komisijas paziņojumā, bionoārdāmai plastmasai ir liela nozīme lauksaimniecībā. Šajā nozarē bionoārdāma plastmasa ir izdevīga alternatīva, jo tā bioloģiski noārdās augsnē, neradot mikroplastmasu. Tā arī novērš augsnes eroziju, kas citādi rastos, izmantojot ļoti plānas (< 25 μm) tradicionālās plastmasas mulčas plēves. |
| --- | --- |

4.3.1.2.

4.3.2.   Rūpnieciski kompostējama plastmasa

| 4.3.2.1. | EESK uzsver, ka kompostējamai plastmasai ir būtiska nozīme lielākajā daļā specifisko iepakojumu, kas nonāk saskarē ar pārtiku, un lietojumos, kas nav saistīti ar iepakojumu, kuri ietilpst starp, bet neaprobežojas ar dažiem Komisijas minētajiem lietojumiem (augļu un dārzeņu uzlīmes, tējas maisiņi un kafijas spilventiņi no filtrpapīra, kā arī ļoti vieglās plastmasas iepirkumu maisiņi). Tāpēc ar priekšlikuma par iepakojumu un izlietoto iepakojumu 22. pantu kombinācijā ar V pielikumu ir jāveicina, nevis jāaizliedz citi svarīgi kompostējami iepakojuma un ar iepakojumu nesaistīti formāti, piemēram, galda piederumi, tases, paplātes un iesaiņojuma plēves (arī slēgtos aprites ciklos, izmantošanas veidos un jomās). Tas neatbilst faktam, ka no 2023. gada 31. decembra bioatkritumi ir atsevišķi jāsavāc vai jāreciklē to rašanās vietā visās ES valstīs (18); kompostējamai plastmasai ir izšķiroša nozīme, lai palielinātu bioatkritumu savākšanu un samazinātu komposta piesārņojumu ar bioloģiski nenoārdāmu plastmasu.
  Tā kā tirgū jau ir pieejami vairāki kompostējamas un biobāzētas plastmasas veidi, šķiet, ka vispiemērotākais risinājums ir noteikt minimālo biobāzētas plastmasas saturu kompostējamā plastmasā, kā tas ir noteikts dažu valstu tiesību aktos (Itālijā un Francijā). |
| --- | --- |

4.3.2.1.

Tā kā tirgū jau ir pieejami vairāki kompostējamas un biobāzētas plastmasas veidi, šķiet, ka vispiemērotākais risinājums ir noteikt minimālo biobāzētas plastmasas saturu kompostējamā plastmasā, kā tas ir noteikts dažu valstu tiesību aktos (Itālijā un Francijā).

| 4.3.2.2. | Mēslošanas līdzekļu direktīvas pārskatīšana atklāja skaidru nelīdzsvarotību Eiropas mēslošanas paradumos: sintētisko slāpekļa, fosfora un kālija barības vielu pārmērīga lietošana var izraisīt ūdeņu eitrofikāciju, savukārt organisko mēslošanas līdzekļu, piemēram, kūtsmēslu, atkritumu komposta, dūņu u. c., trūkums var izraisīt oglekļa satura samazināšanos augsnē. |
| --- | --- |

4.3.2.2.

| 4.3.2.3. | Eiropas Komisijas paziņojumā šķērskontaminācijas jautājums tiek uzskatīts par argumentu, lai ierobežotu kompostējamās plastmasas izmantošanu. Tomēr šķērskontaminācija skar ne tikai kompostējamu plastmasu, bet arī citus materiālus (piemēram, metālu klātbūtni plastmasas plūsmās un nekompostējamas plastmasas klātbūtni bioloģiskajos atkritumos). Šķērkontaminācija notiek arī plastmasas plūsmās, tāpēc dažādie polimēri pirms nonākšanas lielākajā daļā reciklēšanas procesu būtu jāatdala, lai novērstu devalorizējošu reciklēšanu. Praksē plastmasas plūsmu šķērskontaminācija ar bioplastmasu nav pierādīta: Itālijas dati liecina, ka kompostējamās plastmasas daudzums plastmasas plūsmās ir mazāks par 1 %. Tas ir tāpēc, ka dažus produktus drīkst izgatavot tikai no kompostējamas plastmasas (vienreizlietojami plastmasas maisiņi, galda piederumi, šķīvji) un pastāv skaidra marķēšanas sistēma gan kompostējamai, gan tradicionālai plastmasai, kas ļauj patērētājiem to atšķirt un izmest attiecīgajā reciklēšanas sistēmā (kompostējama plastmasa – pie bioatkritumiem, nekompostējama – pie plastmasas atkritumiem). Tādēļ valstīs, kurās ir izveidotas piemērotas atkritumu apsaimniekošanas sistēmas kompostējamai plastmasai, nenotiek šķērskontaminācija un patērētājiem nerodas neskaidrības (19). Šīs valstis un to tiesiskais regulējums, atkritumu apsaimniekošanas sistēmas un marķēšanas sistēmas varētu būt paraugprakse bioplastmasas jomā.

  EN 13432 standartu var atjaunināt, taču Eiropas Komisijas paziņojumā nav atzīts, ka kompostēšanas uzņēmumi, kas procesos izmanto labāko pieejamo praksi un tehnoloģijas un it īpaši ievēro pareizu kompostēšanas laiku, spēj pilnībā apstrādāt un bioloģiski noārdīt kompostējamu plastmasu un pārtikas atkritumus, par ko liecina Biorepack veiktās intervijas kompostēšanas uzņēmumos (20). Ne bioplastmasa, ne EN 13432 standarts nav vainīgi, ka dažās kompostēšanas iekārtās, it īpaši ES dalībvalstīs ar mazāk efektīvām pārtikas atkritumu apsaimniekošanas sistēmām, netiek piemēroti pareizos kompostēšanas procesi un laiks. Šīs kompostēšanas iekārtas ir vienkārši jāmodernizē. |
| --- | --- |

4.3.2.3.

EN 13432 standartu var atjaunināt, taču Eiropas Komisijas paziņojumā nav atzīts, ka kompostēšanas uzņēmumi, kas procesos izmanto labāko pieejamo praksi un tehnoloģijas un it īpaši ievēro pareizu kompostēšanas laiku, spēj pilnībā apstrādāt un bioloģiski noārdīt kompostējamu plastmasu un pārtikas atkritumus, par ko liecina Biorepack veiktās intervijas kompostēšanas uzņēmumos (20). Ne bioplastmasa, ne EN 13432 standarts nav vainīgi, ka dažās kompostēšanas iekārtās, it īpaši ES dalībvalstīs ar mazāk efektīvām pārtikas atkritumu apsaimniekošanas sistēmām, netiek piemēroti pareizos kompostēšanas procesi un laiks. Šīs kompostēšanas iekārtas ir vienkārši jāmodernizē.

Briselē, 2023. gada 27. aprīlī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  Kopuzņēmums “Apritīga biobāzēta Eiropa”.

1

(2)  Vidiskās pēdas aprēķinos biogēniska oglekļa absorbcija (sekvestrēšana) no vides būtu jāatskaita no oglekļa emisijām, t. i., jāpievieno “kredīta” ietekmei uz klimatu.

2

(3)  Jomas, kurās ES kopā var radīt pievienoto vērtību salīdzinājumā ar individuālām dalībvalstīm, kas darbojas atsevišķi, bez koordinācijas un kopīgiem resursiem.

3

(4)  Biobāzētas plastmasas grupā var ietilpt arī “bioattiecināma” plastmasa, ko var definēt kā plastmasu ar noteiktu biobāzēta satura daļu (biobāzētu saturu var noteikt, izmantojot izejvielu sadalījumu).

4

(5)  OV L 190, 12.7.2001., 21. lpp.

5

(*1)  Provizoriska bilance.

*1

(6)  Avots: World plastics production 2020, Plastics Europe, 2021. European Bioplastics, Facts and Figures (https://www.european-bioplastics.org/market/).

6

Avots

World plastics production 2020, Plastics Europe

European Bioplastics, Facts and Figures

(7)  Plastic Consult, Bioplastics in Europe, Market update, 23.9.2022.

7

Plastic Consult, Bioplastics in Europe, Market update

(8)  EIONET ziņojums – ETC/WMGE 2021/3.

8

EIONET

(9)  EIONET ziņojums – ETC/WMGE 2021/3.

9

EIONET

(10)  Tas ir jēdzienam “Eiropas integrācijas trūkuma radītās izmaksas” pretējs jēdziens un attiecas uz kopīgas rīcības priekšrocībām salīdzinājumā ar individuālu rīcību.

10

(11)  https://www.tuv-at.be/green-marks

11

(12)  https://www.dincertco.de

12

(13)  CEN/TS 16640; ASTM D6866.

13

(14)  Sarežģītos un ilgstošos rūpnieciskos procesos, kuros izmanto daudzas un dažādas izejvielas, fiziska nodalīšana (starp fosilajiem un bioloģiskajiem vai jauniem un reciklētiem) prasītu ilgtnespējīgus ieguldījumus. Pārraudzības ķēdes metodes nodrošina uzticamu un pārredzamu uzskaiti un skaidru un nepārprotamu marķējumu un apzīmējumus attiecībā uz produkta saturu vērtības ķēdē.

14

(15)  https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC125046

15

(16)  ISO 22526-1, 2 un 3, EN 16760, ISO, EN 15804, ISO 14067.

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 94/62/EK (1994. gada 20. decembris) par iepakojumu un izlietoto iepakojumu (OV L 365, 31.12.1994., 10. lpp.).

17

(18)  Direktīvas 2008/98/EK 22. pants.

18

(19)  Skatīt Biorepack EPR shēmas kompostējamām plastmasām Itālijā, https://eng.biorepack.org/.

19

Biorepack EPR

(20)  https://eng.biorepack.org/communication/news/composting-plants-talk.kl

20

---

| 29.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 228/141 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 228/141

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par īpašiem noteikumiem attiecībā uz cilvēkiem paredzētām zālēm, ko paredzēts laist Ziemeļīrijas tirgū”

(COM(2023) 122 final – 2023/0064 (COD))

(2023/C 228/20)

| Galvenais ziņotājs: | Jack O’CONNOR |
| --- | --- |

Galvenais ziņotājs:

Jack O’CONNOR

| Atzinuma pieprasījums | Padome, 9.3.2023.
  Eiropas Parlaments, 13.3.2023. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. un 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ārējo attiecību specializētā nodaļa |
| Pieņemts plenārsesijā | 27.4.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 578 |
| Balsojuma rezultāts
  (par / pret / atturas) | 154/0/0 |

Atzinuma pieprasījums

Padome, 9.3.2023.

Eiropas Parlaments, 13.3.2023.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. un 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ārējo attiecību specializētā nodaļa

Pieņemts plenārsesijā

27.4.2023.

Plenārsesija Nr.

578

Balsojuma rezultāts

(par / pret / atturas)

154/0/0

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) piekrīt, ka regula ir piemērots instruments, lai īstenotu kopīgi saskaņotos risinājumus, un atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir savlaicīgi nākusi klajā ar ierosināto regulu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK piekrīt, ka:






  — | ierosinātās regulas noteikumiem pienācīgi jāaprobežojas tikai ar attiecīgo politikas jomu un ka nav nepieciešams novērtējums par atbilstību citām Savienības rīcībpolitikām, |
| --- | --- | --- |

1.2.

—

ierosinātās regulas noteikumiem pienācīgi jāaprobežojas tikai ar attiecīgo politikas jomu un ka nav nepieciešams novērtējums par atbilstību citām Savienības rīcībpolitikām,

| — | priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. panta noteikumi, |
| --- | --- |

—

priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. panta noteikumi,

| — | paredzētie pasākumi ir samērīgi ar sasniedzamajiem mērķiem, |
| --- | --- |

—

paredzētie pasākumi ir samērīgi ar sasniedzamajiem mērķiem,

| — | priekšlikumā ir iekļauti arī pienācīgi aizsardzības mehānismi, lai nodrošinātu ES vienotā tirgus aizsardzību, |
| --- | --- |

—

priekšlikumā ir iekļauti arī pienācīgi aizsardzības mehānismi, lai nodrošinātu ES vienotā tirgus aizsardzību,

| — | ņemot vērā situācijas steidzamību un jutīgumu, ierosinātā regula ir atbrīvota no ietekmes novērtējuma. |
| --- | --- |

—

ņemot vērā situācijas steidzamību un jutīgumu, ierosinātā regula ir atbrīvota no ietekmes novērtējuma.

| 1.3. | EESK atbalsta ierosinātās regulas pieņemšanu un savlaicīgu īstenošanu, kas nodrošinātu cilvēkiem paredzētu zāļu piegādes nepārtrauktību Ziemeļīrijā un uzlabotu izredzes īstenot Protokolu par Īriju/Ziemeļīriju, kā arī sekmētu Belfāstas/Lielās piektdienas vienošanās aizsardzību. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Ierosinātās regulas 9. un 10. pants ļauj Komisijai apturēt īpašos noteikumus gadījumā, ja Apvienotā Karaliste neievēro attiecīgos noteikumus. EESK piekrīt, ka šāds nosacījums ir būtisks. Tomēr EESK uzsver to, cik svarīga pirms šādas apturēšanas ir 9. panta 3. punktā paredzētā apspriešanās ar Apvienoto Karalisti, kā arī ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar 10. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK mudina pastāvīgi apspriesties ar galvenajām ieinteresētajām personām, lai palīdzētu nodrošināt savlaicīgu īstenošanu, kā arī uzraudzīt jebkādus turpmākus riskus saistībā ar ierosinātās regulas mērķu sasniegšanu. Šajā sakarā Eiropas iestādes būtu līdz 2025. gada janvārim arī periodiski jāinformē par īstenošanas progresu. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Vispārīgas piezīmes

| 2.1. | Ierosinātā regula izriet no risinājumiem, par kuriem ES un Apvienotā Karaliste ir vienojušās Vindzoras regulējuma ietvaros. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ierosinātā regula izriet no visaptveroša kopīgu risinājumu kopuma, par ko ES un Apvienotā Karaliste ir vienojušās, lai risinātu problēmas, kas uzskaitītas ierosinātās regulas paskaidrojuma rakstā. Tajā iekļauti īpaši noteikumi attiecībā uz cilvēkiem paredzētām zālēm, ko paredzēts laist Ziemeļīrijas tirgū saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/83/EK (1) 6. pantu. To mērķis ir paredzēt īpašus nosacījumus noteikumiem, kas uzskaitīti Protokola par Īriju/Ziemeļīriju (Protokols) 2. pielikumā un kas reglamentē darbību zāļu nozarē. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Grūtības, ko ar ierosināto regulu ir plānots risināt, radās praktiski jau Protokola spēkā stāšanās brīdī 2021. gada 1. janvārī. Tās turpinājās arī pēc ES un Apvienotās Karalistes noslēgtajā izstāšanās līgumā noteiktā pārejas perioda beigām, it īpaši saistībā ar Apvienotajā Karalistē ražoto zāļu pieejamību Ziemeļīrijā sarežģītās jaunās normatīvās vides dēļ. Lai nodrošinātu zāļu nepārtrauktu piegādi no Lielbritānijas uz Ziemeļīriju, ES 2022. gada 12. aprīlī pieņēma Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2022/642 (2), ar ko ieviestas atkāpes no noteiktiem pienākumiem saistībā ar noteiktām cilvēkiem paredzētām zālēm, ko dara pieejamas Apvienotajā Karalistē attiecībā uz Ziemeļīriju. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Būtībā tās ļāva Apvienotās Karalistes ražotājiem saglabāt partiju testēšanas un regulatīvās funkcijas citās Apvienotās Karalistes daļās, kas nav Ziemeļīrija. Tās arī atviegloja jaunu zāļu piegādi, ļaujot Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm atļaut piegādāt pacientiem Ziemeļīrijā jaunas zāles arī tad, ja Eiropas Savienībā šīm pašām zālēm tirdzniecības atļauja vēl nav piešķirta. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Turpmākā pieredze saistībā ar šiem risinājumiem atklāja dažas praktiskas problēmas. Prasība nodrošināt atsevišķus iepakojumus un lietošanas instrukcijas Lielbritānijai un Ziemeļīrijai radītu ievērojamu ekonomisku slogu ražotājiem, ņemot vērā Ziemeļīrijas tirgus nelielo apjomu. Ir paustas bažas arī par to, ka potenciāli atšķirīgu Lielbritānijas un Ziemeļīrijas tirdzniecības atļauju līdzāspastāvēšana vienām un tām pašām zālēm radītu juridisku nenoteiktību saistībā ar zālēm piemērojamajiem noteikumiem. Citi jautājumi bija saistīti ar zāļu eksportam un atpakaļievešanai piemērojamo noteikumu sarežģītību, kam Komisija pievērsās Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2022/315 (3), paredzot trīs gadu atkāpi vairumtirgotājiem. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Turpmākie kopīgie risinājumi, par kuriem ir vienojušās ES un Apvienotā Karaliste, ir izstrādāti tā, lai nodrošinātu ilgtspējīgu risinājumu minētajiem jautājumiem. Tajos ir paredzēts, ka:






  — | uz jaunām un inovatīvām zālēm, kas likumīgi laistas Ziemeļīrijas tirgū, attiecas tikai derīga tirdzniecības atļauja, ko izsniegusi Apvienotā Karaliste, |
| --- | --- | --- |

2.6.

—

uz jaunām un inovatīvām zālēm, kas likumīgi laistas Ziemeļīrijas tirgū, attiecas tikai derīga tirdzniecības atļauja, ko izsniegusi Apvienotā Karaliste,

| — | uz zāļu iepakojuma Ziemeļīrijā nebūs ES drošuma pazīmju, |
| --- | --- |

—

uz zāļu iepakojuma Ziemeļīrijā nebūs ES drošuma pazīmju,

| — | Ziemeļīrijas tirgū laistās zāles netiks darītas pieejamas nevienā ES dalībvalstī, |
| --- | --- |

—

Ziemeļīrijas tirgū laistās zāles netiks darītas pieejamas nevienā ES dalībvalstī,

| — | Apvienotās Karalistes iesaiņojumi tiks marķēti ar īpašu etiķeti “UK only”, |
| --- | --- |

—

Apvienotās Karalistes iesaiņojumi tiks marķēti ar īpašu etiķeti “UK only”,

| — | Apvienotās Karalistes iestādes pastāvīgi uzraudzīs darbību tirgū, lai nodrošinātu atbilstību noteikumiem, |
| --- | --- |

—

Apvienotās Karalistes iestādes pastāvīgi uzraudzīs darbību tirgū, lai nodrošinātu atbilstību noteikumiem,

| — | Komisija var vienpusēji apturēt jauno noteikumu piemērošanu, ja Apvienotā Karaliste nepilda savus pienākumus. |
| --- | --- |

—

Komisija var vienpusēji apturēt jauno noteikumu piemērošanu, ja Apvienotā Karaliste nepilda savus pienākumus.

| 2.7. | Priekšlikuma mērķis ir piešķirt likumisku spēku šim kopīgo risinājumu kopumam. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | EESK piekrīt, ka regula ir piemērots instruments, lai īstenotu kopīgi saskaņotos risinājumus, un atzinīgi vērtē savlaicīgumu, ar kādu Komisija ir nākusi klajā ar ierosināto regulu. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | EESK piekrīt, ka:






  — | ierosinātās regulas noteikumiem pienācīgi jāaprobežojas tikai ar attiecīgo politikas jomu un ka nav nepieciešams novērtējums par atbilstību citām Savienības rīcībpolitikām, |
| --- | --- | --- |

2.9.

—

ierosinātās regulas noteikumiem pienācīgi jāaprobežojas tikai ar attiecīgo politikas jomu un ka nav nepieciešams novērtējums par atbilstību citām Savienības rīcībpolitikām,

| — | priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. panta noteikumi, |
| --- | --- |

—

priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. panta noteikumi,

| — | paredzētie pasākumi ir samērīgi ar sasniedzamajiem mērķiem, |
| --- | --- |

—

paredzētie pasākumi ir samērīgi ar sasniedzamajiem mērķiem,

| — | priekšlikumā ir iekļauti arī pienācīgi aizsardzības mehānismi, lai nodrošinātu ES vienotā tirgus aizsardzību, |
| --- | --- |

—

priekšlikumā ir iekļauti arī pienācīgi aizsardzības mehānismi, lai nodrošinātu ES vienotā tirgus aizsardzību,

| — | ņemot vērā situācijas steidzamību un jutīgumu, ierosinātā regula ir atbrīvota no ietekmes novērtējuma. |
| --- | --- |

—

ņemot vērā situācijas steidzamību un jutīgumu, ierosinātā regula ir atbrīvota no ietekmes novērtējuma.

| 2.10. | Ņemot vērā, ka pirms pirmā risinājumu kopuma pieņemšanas 2022. gada aprīlī pirms apspriešanās ar Apvienoto Karalisti ir veiktas plašas apspriešanās ar nozares apvienībām un citām ieinteresētajām personām un ka šis papildu kopīgo risinājumu kopums ir vērsts tikai dažiem papildu jautājumiem, kas radušies starplaikā, EESK piekrīt, ka pirms pieņemšanas nav nepieciešama atklāta sabiedriskā apspriešana. Tomēr EESK mudina pastāvīgi apspriesties ar galvenajām ieinteresētajām personām, lai palīdzētu nodrošināt savlaicīgu īstenošanu, kā arī uzraudzīt jebkādus iespējamus turpmākos riskus saistībā ar ierosinātās regulas mērķu sasniegšanu. Šajā sakarā ES iestādes būtu līdz 2025. gada janvārim arī periodiski jāinformē par īstenošanas progresu. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | EESK atbalsta ierosinātās regulas pieņemšanu un savlaicīgu īstenošanu, kas nodrošinātu cilvēkiem paredzētu zāļu piegādes nepārtrauktību Ziemeļīrijā un uzlabotu izredzes īstenot Protokolu par Īriju/Ziemeļīriju, kā arī sekmētu Belfāstas (Lielās piektdienas) vienošanās aizsardzību. |
| --- | --- |

2.11.

Briselē, 2023. gada 27. aprīlī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/83/EK (2001. gada 6. novembris) par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm (OV L 311, 28.11.2001., 67. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2022/642 (2022. gada 12. aprīlis), ar ko Direktīvu 2001/20/EK un Direktīvu 2001/83/EK Groza attiecībā uz atkāpēm no noteiktiem pienākumiem saistībā ar noteiktām cilvēkiem paredzētām zālēm, ko dara pieejamas Apvienotajā Karalistē attiecībā uz Ziemeļīriju, un Kiprā, Īrijā un Maltā (OV L 118, 20.4.2022., 4. lpp.).

2

(3)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/315 (2021. gada 17. decembris), ar ko attiecībā uz atkāpi no vairumtirgotāju pienākuma dzēst unikālo identifikatoru zālēm, ko eksportē uz Apvienoto Karalisti, groza Deleģēto regulu (ES) 2016/161 (OV L 55, 28.2.2022., 33. lpp.).

3

---

| 29.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 228/144 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 228/144

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par īpašiem noteikumiem, kas attiecas uz noteiktu sūtījumu, kuros ir mazumtirdzniecības preces, stādāmi augi, sēklas kartupeļi, mašīnas un noteikti lauksaimniecības vai mežsaimniecības vajadzībām ekspluatēti transportlīdzekļi, ievešanu Ziemeļīrijā no citām Apvienotās Karalistes daļām, un noteiktu lolojumdzīvnieku nekomerciālu pārvietošanu uz Ziemeļīriju”

(COM(2023) 124 final – 2023/0062 (COD))

(2023/C 228/21)

| Galvenais ziņotājs: | Klaas Johan OSINGA |
| --- | --- |

Galvenais ziņotājs:

Klaas Johan OSINGA

| Atzinuma pieprasījums | Padome, 10.3.2023.
  Eiropas Parlaments, 13.3.2023. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punkts, 114. pants, 168. panta 4. punkta b) apakšpunkts un 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ārējo attiecību specializētā nodaļa |
| Pieņemts plenārsesijā | 27.4.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 578 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 147/0/0 |

Atzinuma pieprasījums

Padome, 10.3.2023.

Eiropas Parlaments, 13.3.2023.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punkts, 114. pants, 168. panta 4. punkta b) apakšpunkts un 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ārējo attiecību specializētā nodaļa

Pieņemts plenārsesijā

27.4.2023.

Plenārsesija Nr.

578

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

147/0/0

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē Vindzoras regulējumu (1) kā pierādījumu tam, ka tad, kad Apvienotā Karaliste (AK) un Eiropas Savienība (ES) tiekas labā ticībā, lai rastu savstarpēji saskaņotus risinājumus, divpusējās attiecības var sniegt taustāmus rezultātus abu pušu pilsoniskajai sabiedrībai. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK atbalsta Komisijas ierosināto regulu (2), ar ko reglamentē dažu lauksaimniecības preču, tostarp stādāmo augu, lauksaimniecības vai mežsaimniecības vajadzībām paredzētu mašīnu un transportlīdzekļu un sēklas kartupeļu ievešanu Ziemeļīrijā un laišanu Ziemeļīrijas tirgū, kā arī lolojumdzīvnieku – suņu, kaķu un mājas sesku – nekomerciālu pārvietošanu uz Ziemeļīriju no citām Apvienotās Karalistes daļām (Lielbritānijas). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK atzīst, ka ierosinātā regula un jautājumi, kurus ar to plānots regulēt, ir steidzami un tiem piemīt tehnisks raksturs. Tā arī atzīst, ka ir pieliktas ievērojamas pūles, lai savstarpēji saskaņotu procedūru atvieglošanu, ES iekšējā tirgus integritātes garantijas un sabiedrības, dzīvnieku un augu veselības aizsardzību. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK konstatē, ka fasētu mazumtirdzniecības preču, kuras Ziemeļīrijā tiek ievestas no Lielbritānijas, marķēšanas termiņš var radīt problēmas dažiem uzņēmumiem Apvienotajā Karalistē, it īpaši tiem, kuru finansiālās un tehniskās iespējas ir ierobežotas, piemēram, maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK pauž līdzīgas bažas par vienotas datu kopas izstrādi attiecībā uz Lielbritānijas uzņēmumiem, kas apgādā Ziemeļīrijas klientus un kuriem jāpilda sanitārās un fitosanitārās (SFS) un muitas prasības. Komiteja norāda, ka jebkāda kavēšanās pēc ierosinātā termiņa beigām varētu izraisīt ilgākas identitātes pārbaudes, nekā paredzēts pašā regulā. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK mudina Komisiju turpināt noskaidrot jomas, kurās vērojamas izteiktākas atšķirības starp Apvienotās Karalistes un ES sanitārajiem un fitosanitārajiem standartiem, un rast risinājumus, it īpaši attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļu lietošanu Ziemeļīrijā. Tā norāda, ka pastāvīgā nenoteiktība diskriminēs Ziemeļīrijas lauksaimniekus. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Joprojām ir vairāki jautājumi par dzīvu dzīvnieku un augu materiāla pārvietošanu no Ziemeļīrijas un uz Ziemeļīriju gan no Lielbritānijas, gan Eiropas Savienības. EESK aicina Komisiju tos atrisināt pēc iespējas drīz, jo operatoriem ir vajadzīga skaidrība. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Sekas, ko radīs Apvienotās Karalistes publicētais no 2023. gada oktobra ieviešamā robežšķērsošanas operatīvā modeļa (Border Target Operating Model) projekts, kurā izklāstīts jauns modelis attiecībā uz importu Lielbritānijā, tostarp SFS kontroli, varētu vairot nenoteiktību, un to noteikti nevajadzētu pieļaut. Nenoteiktība jau pastāv saistībā ar Saglabāto ES tiesību aktu likuma (Retained EU Law Bill) īstenošanu. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Vispārīgas piezīmes

| 2.1. | Ierosinātajā regulā paredzēti īpaši noteikumi attiecībā uz noteiktu sūtījumu, kuros ir mazumtirdzniecības preces, ievešanu Ziemeļīrijā no Lielbritānijas laišanai Ziemeļīrijas tirgū, kā arī attiecībā uz dažiem sūtījumiem, kuros ir stādāmi augi, sēklas kartupeļi un lauksaimniecības vai mežsaimniecības vajadzībām ekspluatētas mašīnas un transportlīdzekļi, kas paredzēti laišanai tirgū un izmantošanai Ziemeļīrijā. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Regulā ir arī īpaši noteikumi par lolojumdzīvnieku – suņu, kaķu un mājas sesku – nekomerciālu pārvietošanu uz Ziemeļīriju no citām Apvienotās Karalistes daļām. Tajā paredzēti arī noteikumi par izskatāmajā regulā ietverto īpašo noteikumu piemērošanas apturēšanu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Saskaņā ar Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības pēc izstāšanās līgumā noteiktā pārejas perioda beigām Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā attiecībā uz Ziemeļīriju piemēro virkni ES tiesību aktu par SFS pasākumiem. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Tādējādi minēto aktu darbības jomā ietilpst noteiktu sūtījumu, kuros ir dzīvnieku vai augu izcelsmes produkti, tostarp dzīvnieku barība, stādāmie augi, lauksaimniecības vai mežsaimniecības vajadzībām paredzētas mašīnas un transportlīdzekļi un sēklas kartupeļi, ievešana Ziemeļīrijā no Lielbritānijas, un uz to attiecas oficiālas kontroles, sertifikācijas prasības un aizliegumi. Tas attiecas arī uz dažu lolojumdzīvnieku nekomerciālu pārvietošanu. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Apvienotā Karaliste un vairākas Apvienotajā Karalistē bāzētās ieinteresētās personas ir paudušas nopietnas bažas par to, ka dažu tādu Ziemeļīrijas galapatērētājiem paredzētu preču ievešanai Ziemeļīrijā no Lielbritānijas, uz kurām attiecas SFS prasības, ar izstāšanās līgumu ir uzlikts nesamērīgi liels administratīvais slogs. Tas apdraud Ziemeļīrijas vietu Apvienotās Karalistes iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Saistībā ar iepriekšminēto Komisija un Apvienotā Karaliste ir vienojušās par visaptverošu kopīgu risinājumu klāstu attiecībā uz visu Ziemeļīrijas kopienu ikdienas problēmām, kurš aizsargās gan ES, gan Apvienotās Karalistes iekšējā tirgus integritāti. Šie risinājumi ir:






  — | prasību un procedūru vienkāršošana attiecībā uz tādu noteiktu mazumtirdzniecības preču ievešanu Ziemeļīrijā no Lielbritānijas, uz kurām attiecas Eiropas Savienības SFS tiesību akti un kuras paredzētas galapatērētājiem Ziemeļīrijā, |
| --- | --- | --- |

2.6.

—

prasību un procedūru vienkāršošana attiecībā uz tādu noteiktu mazumtirdzniecības preču ievešanu Ziemeļīrijā no Lielbritānijas, uz kurām attiecas Eiropas Savienības SFS tiesību akti un kuras paredzētas galapatērētājiem Ziemeļīrijā,

| — | jauns risinājums, kā Ziemeļīrijā no Lielbritānijas ievest vērtīgus produktus, tostarp sēklas kartupeļus, stādāmos augus un lauksaimniecībā vai mežsaimniecībā ekspluatētas mašīnas un transportlīdzekļus, |
| --- | --- |

—

jauns risinājums, kā Ziemeļīrijā no Lielbritānijas ievest vērtīgus produktus, tostarp sēklas kartupeļus, stādāmos augus un lauksaimniecībā vai mežsaimniecībā ekspluatētas mašīnas un transportlīdzekļus,

| — | Apvienotās Karalistes sabiedrības veselības un patērētāju aizsardzības standartu piemērošana tām mazumtirdzniecības precēm, ko no Lielbritānijas pārvieto uz Ziemeļīriju un tur patērē, |
| --- | --- |

—

Apvienotās Karalistes sabiedrības veselības un patērētāju aizsardzības standartu piemērošana tām mazumtirdzniecības precēm, ko no Lielbritānijas pārvieto uz Ziemeļīriju un tur patērē,

| — | vienkāršoti ceļošanas dokumenti tādu lolojumdzīvnieku nekomerciālai pārvietošanai, kuri pavada personas, kas ceļo uz Ziemeļīriju no Lielbritānijas. |
| --- | --- |

—

vienkāršoti ceļošanas dokumenti tādu lolojumdzīvnieku nekomerciālai pārvietošanai, kuri pavada personas, kas ceļo uz Ziemeļīriju no Lielbritānijas.

| 2.7. | Šajos risinājumos visos gadījumos ir paredzēta pienācīga sabiedrības, dzīvnieku un augu veselības aizsardzība un ES iekšējā tirgus integritātes garantijas. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Īpašas piezīmes

| 3.1. | Attiecībā uz mazumtirdzniecības preču marķēšanu ierosinātās regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteikts, ka uz fasētām mazumtirdzniecības precēm, ko ieved Ziemeļīrijā no Lielbritānijas patēriņam Ziemeļīrijā, jābūt marķējumam Not for EU, kā izklāstīts 6. pantā. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Saskaņā ar 6. panta 1. punkta a) apakšpunktu šāds marķējums jālieto no 2023. gada 1. oktobra. Dažiem Lielbritānijas uzņēmumiem, kas apgādā klientus Ziemeļīrijā, minēto termiņu, iespējams, būs grūti ievērot. It īpaši MVU var nebūt tehnisko vai finansiālo resursu, kas vajadzīgi, lai ievērotu termiņu vai attaisnotu nepieciešamos ieguldījumus, pamatojoties uz savu uzņēmējdarbības apjomu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Šis īsais termiņš var radīt problēmas arī saistībā ar datu pārvaldību. Datu kopas, kas uzņēmumiem pārējās Apvienotās Karalistes daļās būs vajadzīgas, lai, apgādājot klientus Ziemeļīrijā, izpildītu SFS un muitas prasības, ir līdzīgas. Vienota datu kopa būtu izdevīga ne tikai uzņēmumiem, bet arī SFS un muitas prasību ievērošanas uzraudzībai. Šādas datu kopas izveidi, iespējams, būs grūti panākt līdz 2023. gada 1. oktobrim. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Ja 6. panta 1. punkta a) apakšpunkta īstenošana 2023. gada 1. oktobrī nav iespējama, tad identitātes pārbaužu biežums sūtījumiem, kurus Ziemeļīrijā ieved no Lielbritānijas, uz laiku varētu būt lielāks, nekā norādīts 4. panta 3. punktā. Nav arī skaidrs, kā lielveikalu mazumtirdzniecības sadales centros, kas apgādā gan Ziemeļīriju, gan Īriju, uz ES izcelsmes mazumtirdzniecības precēm praktiski varētu piestiprināt etiķeti Not for EU. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Vēl viena iespējama problēma ir saistīta ar augu aizsardzības līdzekļiem Ziemeļīrijā un izceļ ES un Apvienotās Karalistes atšķirību ietekmi. Ziemeļīrijā lielāko daļu augu aizsardzības līdzekļu izmanto zālājiem, un pašlaik tos ieved no ES un Lielbritānijas. Katram augu aizsardzības līdzeklim ir specifiski noteikts maksimāli pieļaujamais atlieku līmenis, un dažos gadījumos Apvienotajā Karalistē un ES tas ir atšķirīgs. Tas Ziemeļīrijas lauksaimniekiem rada sarežģītu situāciju; būtu lietderīgi sistēmu pārskatīt. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Vēl viens faktors, kas jāņem vērā, ir ietekme, ko radīs robežšķērsošanas operatīvā modeļa (Border Target Operating Model) projekts, kuru Apvienotā Karaliste publicēja 2023. gada 5. aprīlī un kurā izklāstīts jauns modelis importam Lielbritānijā, tostarp SFS kontrole. To ieviesīs 2023. gada oktobra beigās. Tas operatoriem vēl vairāk palielina nenoteiktību, ko rada Saglabāto ES tiesību aktu likums (Retained EU Law Bill), ar kuru līdz 2023. gada beigām var tikt automātiski atcelti tūkstošiem ES tiesību aktu. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Lai gan ES ir grozījusi savu “deleģēto regulu”, ļaujot liellopiem un aitām pārvietoties ārpus ES regulatīvās zonas – un līdz ar to ārpus Ziemeļīrijas – un atgriezties 15 dienu laikā, praksē Ziemeļīrijas liellopu audzētājiem tas joprojām ir izaicinājums. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Tiek prasīts, lai lauksaimniecības dzīvnieku tirgi Lielbritānijā būtu Dzīvnieku un augu veselības aģentūras (Animal and Plant Health Agency (APHA)) apstiprināti eksporta centri un visiem dzīvniekiem, kas izmanto šos centrus, būtu vienāds veselības statuss. Skotijā atzītais statuss “oficiāli brīvs no tuberkulozes” (OTF) attiecībā uz tuberkulozi (TB) atbrīvo tos no pienākuma veikt TB testu pirms pārdošanas vai demonstrēšanas izstādē Lielbritānijā, savukārt Anglijas un Velsas audzētājiem būtu jāveic TB tests pirms pārdošanas vai demonstrēšanas izstādē Lielbritānijā. Tā kā Lielbritānijas kontekstā pieprasījums pēc APHA apstiprinātiem eksporta centriem ir mazs vai tā nav nemaz, pašlaik APHA apstiprinājumu ir saņēmis tikai Carlisle, tāpēc tas ir vienīgais tirgus, kurā var pārdot Ziemeļīrijas liellopus un izmantot ES deleģēto regulu. Tas nozīmē, ka gadījumā, ja Ziemeļīrijas dzīvnieki tiek piedāvāti pārdošanai tādā lauksaimniecības dzīvnieku tirgū, kas nav saņēmis APHA apstiprinājumu, un netiek pārdoti, tiem pirms atgriešanās Ziemeļīrijā jāpaliek Lielbritānijā sešus mēnešus, un tas nav finansiāli dzīvotspējīgi. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Attiecībā uz to lauksaimniecības dzīvnieku jaunajām krotālijām, kurus pārvieto uz Ziemeļīriju no pārējām Apvienotās Karalistes daļām, šobrīd nav skaidrs, kā tam būtu jādarbojas. Pašlaik liellopiem, kas nonāk Ziemeļīrijā no Lielbritānijas, papildus divām Apvienotās Karalistes krotālijām ir jāpiestiprina vēl viena Lielbritānijas eksporta krotālija. 20 dienu laikā pēc ievešanas Ziemeļīrijā tiem papildus ir jāpiestiprina divas Ziemeļīrijas krotālijas. Ja krotālijas netiek noņemtas, šī procedūra ir ļoti nepraktiska un var ietekmēt arī dzīvnieku labturību. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Attiecībā uz augu reproduktīvo materiālu, piemēram, sēklas kartupeļiem, regulējums ļauj tos pārvietot uz Ziemeļīriju no pārējām Apvienotās Karalistes daļām, kā arī no ES. Tādējādi ir iespējams turpināt tirdzniecību it īpaši starp Skotiju un Ziemeļīriju, kas ir attīstījusies daudzu gadu garumā pirms Brexit. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Ierosinātie dokumenti un pārbaudes, kas būs saistītas ar sēklas kartupeļu pārvietošanu, uzņēmumiem, visticamāk, neradīs problēmas. Kultūras no šiem Ziemeļīrijas sēklas kartupeļiem var pārdot audzētājiem vienotajā tirgū un Lielbritānijā. Galda kartupeļus no vienotā tirgus var ievest Ziemeļīrijā pārstrādei un tālākpārdošanai pārējās Apvienotās Karalistes daļās. |
| --- | --- |

3.11.

Briselē, 2023. gada 27. aprīlī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/fs_23_1272

1

(2)  COM(2023) 124 final.

2

---

| 29.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 228/148 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 228/148

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas statistiku par iedzīvotājiem un mājokļiem, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 862/2007 un atceļ Regulas (EK) Nr. 763/2008 un (ES) Nr. 1260/2013”

(COM(2023) 31 final – 2023/0008 (COD))

(2023/C 228/22)

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Savienības Padome, 15.2.2023. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 338. panta 1. punkts un 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa |
| Pieņemts plenārsesijā | 27.4.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 578 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 142/0/1 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Savienības Padome, 15.2.2023.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 338. panta 1. punkts un 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa

Pieņemts plenārsesijā

27.4.2023.

Plenārsesija Nr.

578

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

142/0/1

Tā kā priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas statistiku par iedzīvotājiem un mājokļiem, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 862/2007 un atceļ Regulas (EK) Nr. 763/2008 un (ES) Nr. 1260/2013, ir pieņemams un attiecībā uz to nav nepieciešami Komitejas komentāri, Komiteja 578. plenārajā sesijā, kas notika 2023. gada 26. un 27. aprīlī (2023. gada 27. aprīļa sēdē), ar 142 balsīm par un 1 atturoties, nolēma sniegt pozitīvu atzinumu par ierosināto dokumentu.

Briselē, 2023. gada 27. aprīlī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

| 29.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 228/149 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 228/149

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Padomes Direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2006/112/EK attiecībā uz PVN noteikumiem digitālajā laikmetā”

(COM(2022) 701 final – 2022/0407 (CNS))

un par tematu “Priekšlikums Padomes Regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 904/2010 attiecībā uz PVN administratīvās sadarbības pasākumiem, kas vajadzīgi digitālajam laikmetam”

(COM(2022) 703 final – 2022/0409 (CNS))

(2023/C 228/23)

| Ziņotājs: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Krister ANDERSSON |

Ziņotājs:

Philip VON BROCKDORFF

Līdzziņotājs:

Krister ANDERSSON

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Savienības Padome, 10.2.2023. un 13.2.2023. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 113. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 18.4.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 27.4.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 578 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 145/0/0 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Savienības Padome, 10.2.2023. un 13.2.2023.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 113. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

18.4.2023.

Pieņemts plenārsesijā

27.4.2023.

Plenārsesija Nr.

578

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

145/0/0

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu, kuras mērķis ir atjaunināt 30 gadus vecos pievienotās vērtības nodokļa (PVN) noteikumus, lai uzlabotu vienotā tirgus darbību, samazinot sadrumstalotību, un padarītu to piemērotu digitālajam laikmetam. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK uzskata, ka priekšlikuma galvenajam mērķim vajadzētu būt tādai PVN sistēmai, kas labāk pielāgota pašreizējai digitālās ekonomikas attīstībai, uzlabojot vienotā tirgus darbību. Turklāt priekšlikumam būtu jānodrošina efektīva un savlaicīga nodokļu iekasēšana, samazinot krāpšanu PVN jomā un līdz ar to arī PVN iztrūkumu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Lai pilnībā gūtu labumu no vienotā tirgus, uzņēmumiem ir vajadzīga vienota PVN noteikumu piemērošana visā Eiropas Savienībā. To var nodrošināt tikai ar rīcību ES līmenī, novēršot birokrātiju, neatbilstības un nepilnības piemērojamajos PVN noteikumos. EESK mudina Komisiju turpināt darbu pie īstenošanas un uzsver, cik svarīgi ir paskaidrojumi vai tamlīdzīgi norādījumi, lai nodrošinātu vienveidību. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK atzinīgi vērtē to, ka ierosinātie noteikumi par digitālajām platformām un to lomu PVN iekasēšanā atbilst Komisijas iepriekšējām iniciatīvām digitālās ekonomikas jomā. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK atzinīgi vērtē to, ka iekšzemes apgrieztās maksāšanas sistēma būs piemērojama gan preču piegādei, gan pakalpojumu sniegšanai. EESK norāda, ka pašreizējā sistēma paredz atšķirīgu attieksmi pret precēm un pakalpojumiem Kopienas iekšējā tirdzniecībā. EESK pauž nožēlu, ka Komisijas visaptverošajā priekšlikumā nav izmantota iespēja saskaņot PVN režīmu attiecībā uz precēm un pakalpojumiem. Tas samazinātu administratīvo slogu uzņēmumiem, it īpaši MVU. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK uzskata, ka ierosinātais divu dienu termiņš ziņošanai par preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu Kopienas iekšienē šķiet nepamatoti īss. EESK pauž bažas, ka divu dienu termiņš elektroniskajiem rēķiniem un ziņošanai būtu šķērslis tirdzniecībai Kopienas iekšienē, it īpaši tāpēc, ka daudzi MVU saskaras ar problēmām jau pašreizējā tiesiskā regulējuma ietvaros, kas paredz daudz ilgāku termiņu. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komisija ierosina priekšlikumā svītrot iespēju izsniegt pārskata rēķinus. EESK uzskata, ka pārskata rēķinus kā tādus nevajadzētu likvidēt, jo tas radītu problēmas daudzās nozarēs. Iekšzemes darījumos vienmēr būtu jāļauj izmantot pārskata rēķinus. Attiecībā uz darījumiem Kopienas iekšienē EESK norāda, ka vēl viena iespēja varētu būt ierobežot pārskata rēķinu izmantošanu, piemēram, nosakot septiņu dienu ierobežojumu. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK mudina Komisiju turpināt darbu pie tā, lai PVN atskaitījumus pēc iespējas ātrāk iekļautu vienas pieturas aģentūrā (OSS) un panāktu PVN savlaicīgu atmaksāšanu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK pauž bažas, ka visaptverošajā PVN paketē paredzēto pasākumu ievērojamās īstenošanas izmaksas varētu izraisīt augstākas cenas patērētājiem. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK piekrīt Komisijas viedoklim, ka saistībā ar PVN krāpniecības ES iekšējo dimensiju ir vajadzīga ES iejaukšanās saskaņā ar subsidiaritātes principa pienācīgu piemērošanu. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESK norāda, ka dati, kas savākti un ar kuriem apmainās nodokļu iestādes, varētu ietvert persondatus, kā arī sensitīvus uzņēmējdarbības datus. Šādi dati ir jāaizsargā un jāapstrādā ar vislielāko rūpību, lai saglabātu patērētāju un uzņēmumu integritāti. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Ievads un vispārīga informācija

| 2.1. | Komisija 2022. gada 8. decembrī publicēja pasākumu kopumu (1), kura mērķis ir modernizēt ES pievienotās vērtības nodokli (PVN), lai panāktu divējādu mērķi – atjaunināt PVN sistēmu atbilstoši digitālajam laikmetam un padarīt to noturīgāku pret krāpšanu, tādējādi samazinot pašreizējo PVN iztrūkumu (aptuveni 93 miljardi EUR) (2). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Konkrētāk, tiesību aktu kopumu veido trīs likumdošanas pasākumi: i) Priekšlikums Padomes Direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2006/112/EK attiecībā uz PVN noteikumiem digitālajā laikmetā (3); ii) Priekšlikums Regulai, ar ko groza Padomes Regulu (ES) Nr. 904/2010 (4) attiecībā uz PVN administratīvās sadarbības pasākumiem, kas vajadzīgi digitālajam laikmetam; iii) Priekšlikums Padomes Īstenošanas regulai, ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 282/2011 attiecībā uz informācijas prasībām konkrētiem PVN režīmiem (5). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Tiesību aktu kopumam ir trīs galvenie mērķi: i) modernizēt PVN ziņošanas pienākumus, ieviešot digitālas ziņošanas prasības (DZP); ii) risināt tā dēvētās “platformu ekonomikas” problēmas, kas saistītas ar PVN, precizējot piemērojamos noteikumus, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret operatoriem, un palielinot platformu lomu PVN iekasēšanā; iii) novērst vajadzību pēc vairākkārtējas PVN reģistrācijas Eiropas Savienībā, ieviešot vienotu PVN reģistrāciju (VPR). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Attiecībā uz darījumiem Kopienas iekšienē tiks izveidota obligāta sistēma ziņošanai par katru darījumu atsevišķi, lai ātri sniegtu informāciju dalībvalstīm. Dalībvalstīm tiks nodrošināta rīcības brīvība izlemt, vai šādu ziņošanas sistēmu ieviest iekšzemes darījumiem. Jaunajā ziņošanas sistēmā būtiska nozīme būs elektroniskajiem rēķiniem, jo tie kļūs par standarta sistēmu rēķinu izsniegšanai un digitālās ziņošanas pamatu. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Visiem nodokļa maksātājiem būs ļauts paziņot datus no elektroniskajiem rēķiniem, kas atbilst Eiropas standartam. Dalībvalstis varēs paredzēt datu iesniegšanu no elektroniskajiem rēķiniem, kas izsniegti citā formātā, ja vien tie ļauj izmantot arī Eiropas standartu. Dalībvalstu atļautajiem datu formātiem būs jāgarantē sadarbspēja ar Eiropas standartu attiecībā uz darījumiem Kopienas iekšienē. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Platformu ekonomikā attiecībā uz izmitināšanas vietu īstermiņa īres un pasažieru pārvadājumu nozarēm tiks ieviests domājamā pakalpojumu sniedzēja modelis (saskaņā ar kuru platformas tajos gadījumos, kad pakalpojumu sniedzējs neaprēķina PVN, uzskaitīs PVN pamatā esošā pakalpojumu sniedzēja vietā). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Vienas pieturas aģentūra (OSS) un importa vienas pieturas aģentūras (IOSS) ieviešana ir izrādījusies veiksmīga, samazinot sarežģītību. Tomēr uz dažām preču piegādēm un pakalpojumu sniegšanu OSS vienkāršošanas režīms neattiecas. Pašreizējās OSS darbības jomas paplašināšana nodrošinās, ka vēl vairāk samazināsies vajadzība pēc vairākkārtējas PVN reģistrācijas Eiropas Savienībā. Turklāt IOSS būs obligāta platformām, lai vēl vairāk vienkāršotu e-komercijas preču importa procesu un padarītu to drošāku pret krāpšanu. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Ietekmes novērtējumā (6) norādīts, ka trīs ierosinātie priekšlikumi nodrošinātu vislabāko līdzsvaru starp visiem pieejamajiem regulējuma risinājumiem efektivitātes, proporcionalitātes un subsidiaritātes ziņā. Ietekmes analīzē lēsts, ka laikposmā no 2023. līdz 2032. gadam īstenotie pasākumi radīs no 172 līdz 214 miljardiem EUR neto ieguvumus, tostarp 51 miljardu EUR ietaupījumu (41,4 miljardi EUR no PVN ziņošanas; 0,5 miljardi EUR no racionalizēšanas un precizējumiem platformu ekonomikā; un 8,7 miljardi EUR no PVN reģistrācijas pienākuma atcelšanas). |
| --- | --- |

2.8.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu, kuras mērķis ir atjaunināt 30 gadus vecos PVN noteikumus, lai uzlabotu vienotā tirgus darbību, samazinot sadrumstalotību, un padarītu to piemērotu digitālajam laikmetam. Tas ir ilgi gaidīts solis PVN rīcības plānā, ko Komisija īstenojusi pēdējos gados. EESK arī uzskata, ka šis priekšlikums ir svarīgs solis virzībā uz vienotā tirgus atbalstīšanu, izmantojot pastiprinātu sadarbību un vienveidību starp nodokļu iestādēm. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESK uzskata, ka priekšlikuma galvenajam mērķim vajadzētu būt tādai PVN sistēmai, kas labāk pielāgota pašreizējai digitālās ekonomikas attīstībai, uzlabojot vienotā tirgus darbību. Turklāt priekšlikumam būtu jāsekmē efektīva un savlaicīga nodokļu iekasēšana, samazinot krāpšanu PVN jomā un nodrošinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESK piekrīt Komisijas viedoklim, ka saistībā ar PVN krāpšanas ES iekšējo dimensiju ir vajadzīga ES iejaukšanās saskaņā ar subsidiaritātes principa pareizu piemērošanu. Pašreizējais PVN iztrūkums liecina, ka valstu instrumenti nav pietiekami, lai cīnītos pret pārrobežu krāpšanu. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Saskaņoti PVN ziņošanas noteikumi veicinās vienotā tirgus labāku darbību un lielāku konsolidāciju. Sadrumstalotība un atšķirīgi ziņošanas režīmi dažādās dalībvalstīs rada administratīvo slogu uzņēmumiem un var būt par šķērsli pārrobežu tirdzniecībai vienotajā tirgū. EESK apzinās, ka dalībvalstis ir aktīvi izstrādājušas savus ziņošanas režīmus un ka dažāda veida režīmi mazina vienotā tirgus darbības efektivitāti. Lai mazinātu šo sadrumstalotību, atzinīgi vērtējama ir vienota pieeja. EESK uzskata, ka ir svarīgi, lai saistībā ar jauno ziņošanas pienākumu tiktu atcelti kopsavilkuma paziņojumi. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Lai pilnībā gūtu labumu no vienotā tirgus, uzņēmumiem ir vajadzīga vienota PVN noteikumu piemērošana visā ES, nevis kopīgo noteikumu atšķirīga īstenošana valstu līmenī. To var nodrošināt tikai ar rīcību ES līmenī, novēršot birokrātiju, neatbilstības un nepilnības piemērojamajos PVN noteikumos. EESK mudina Komisiju turpināt darbu pie vienveidīgas īstenošanas un uzsver, cik svarīgi ir paskaidrojumi vai tamlīdzīgi norādījumi, lai nodrošinātu vienveidību. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1. | EESK atgādina, ka uzņēmumiem, it īpaši MVU, ievērojamas izmaksas radīs papildu administratīvais slogs saistībā ar digitālas ziņošanas prasības ieviešanu. Lai gan šādas izmaksas ir nepieciešamas, lai efektīvi modernizētu pašreizējo sistēmu, uzņēmumiem radītajām atbilstības nodrošināšanas izmaksām vajadzētu būt pēc iespējas minimālām, un īstenošanas procesā tās būtu pastāvīgi jāuzrauga, lai novērtētu atbilstības nodrošināšanas slogu. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESK arī norāda, ka aplēstās īstenošanas izmaksas uzņēmumiem visā ES būs ļoti ievērojamas (7). EESK brīdina, ka papildu izmaksas, it īpaši uzņēmumiem, varētu novest pie tā, ka patērētāji maksās augstākas cenas, par ko liecina pētījums, kas pierāda, ka (pārmērīga) regulēšana un cenas ir savstarpēji saistītas daudzos uzņēmumus (8). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESK norāda: lai gan ziņošanas pienākums saistībā ar darījumiem Kopienas iekšienē attiecas tikai uz darījumiem starp uzņēmumiem (B2B), dati, kas savākti un ar kuriem apmainās nodokļu iestādes, var ietvert persondatus, un šādi dati tiks glabāti vismaz piecus gadus. Savāktie dati, visticamāk, ietvers arī sensitīvus uzņēmējdarbības datus, kas arī ir jāaizsargā. Šajā sakarā EESK uzsver datu minimizēšanas principu un to, ka šādi dati ir pilnībā jāaizsargā. Tas būtu jānodrošina un jāuzrauga laika gaitā. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESK pozitīvi vērtē to, ka ierosinātie noteikumi par digitālajām platformām un to lomu PVN iekasēšanā atbilst Komisijas iepriekšējām iniciatīvām digitālās ekonomikas jomā, tostarp priekšlikumam direktīvai, kuras mērķis ir uzlabot to cilvēku apstākļus, kuri strādā, izmantojot digitālās darba platformas. Turklāt EESK norāda, ka IOSS noteikšana par obligātu dos labumu patērētājiem, jo viņiem būs vieglāk iegādāties preces no platformām un vienlaikus tiks uzlabota PVN iekasēšana par šiem pirkumiem. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESK norāda, ka pašreizējā sistēma paredz atšķirīgu attieksmi pret precēm un pakalpojumiem Kopienas iekšējā tirdzniecībā, un apgrieztās maksāšanas mehānisms attiecas tikai uz pakalpojumiem. EESK pauž nožēlu, ka Komisijas visaptverošajā priekšlikumā nav izmantota iespēja saskaņot PVN režīmu attiecībā uz precēm un pakalpojumiem. Šādi atjauninot noteikumus, noteikumi tiktu pieskaņoti pašreizējai ekonomiskajai realitātei, kurā klienti parasti iegādājas risinājumu paketes, nevis tikai preces vai pakalpojumus. Šādas izmaiņas samazinātu administratīvo slogu uzņēmumiem, it īpaši MVU, kuriem pašlaik ir jānodala saliktu piegāžu atsevišķas sastāvdaļas tikai PVN noteikumu dēļ. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESK atbalsta Komisijas vispārējo mērķi panākt, lai platformām būtu lielāka nozīme PVN tiesiskajā regulējumā. Priekšlikumus var uzskatīt par efektīvu pieeju konkurences izkropļojumu novēršanai. Tādējādi ar digitālo pakalpojumu nodokļa priekšlikumiem saistītās bažas ir pienācīgi un pietiekami ņemtas vērā. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EESK atzinīgi vērtē OSS izmantošanas paplašināšanu. Uzņēmumiem tas samazinās ārvalstu PVN reģistrāciju, padarot noteikumu ievērošanu mazāk apgrūtinošu un lētāku, it īpaši MVU. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Ierosinātā ziņošana reāllaikā ir balstīta uz elektroniskajiem rēķiniem. Lai gan EESK atzinīgi vērtē digitalizācijas izmantošanu nodokļu jomā, Komiteja vēlas norādīt, ka elektronisko rēķinu izsniegšanas līmenis dažādās dalībvalstīs ievērojami atšķiras. Tāpēc var būt svarīgi, lai Komisija ņemtu vērā nepieciešamību pēc tehniska atbalsta, kas varētu būt vajadzīgs dažādās dalībvalstīs, un izvērtēt, vai Komisija un dalībvalstis varētu sniegt šādu atbalstu uzņēmumiem. Turklāt EESK uzskata, ka Komisijai vajadzētu viest lielāku skaidrību par elektronisko rēķinu Eiropas standartu un to, ka tas laika gaitā mainīsies. EESK iesaka Komisijai pēc iespējas ātrāk publicēt Eiropas standartu, lai uzņēmumi varētu sākt gatavoties pārmaiņām. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EESK norāda, ka priekšlikumā tiek paplašinātas prasības attiecībā uz informāciju par rēķiniem, jo ir jāpaziņo starptautiskais bankas konta numurs (IBAN) vai līdzvērtīga informācija un maksājuma datums. Rēķinu izsniegšanas prasību paplašināšana var radīt neskaidrības un lielākas administratīvās izmaksas uzņēmumiem. Turklāt EESK norāda, ka bieži vien uzņēmumiem rēķinā ir norādīti vairāki IBAN numuri un tāpēc ir nepieciešams sīkāks skaidrojums par to, kas ir jāziņo. EESK iesaka Komisijai izvērtēt, vai nodokļu iestādes var izmantot šādu informāciju, lai nodrošinātu PVN iekasēšanu. Ja šo informāciju nevar izmantot PVN iekasēšanā un kontrolē, tas ir tikai papildu slogs uzņēmumiem. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EESK uzskata, ka ierosinātais divu dienu termiņš ziņošanai par preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu Kopienas iekšienē šķiet nepamatoti īss. EESK arī pauž bažas, ka divu dienu termiņš varētu būt šķērslis ienākšanai vienotajā tirgū, it īpaši tāpēc, ka daudzi MVU saskaras ar problēmām jau pašreizējā tiesiskā regulējuma ietvaros, kas paredz daudz ilgāku termiņu. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EESK norāda, ka divu dienu termiņš var būt pārmērīgi apgrūtinošs pircējam. Tāpēc termiņš būtu ievērojami jāpagarina, ņemot vērā arī iesaistīto uzņēmumu lielumu un, iespējams, apsverot īpašus atbrīvojumus vismazākajiem uzņēmumiem. Turklāt EESK norāda, ka īsāki termiņi bieži vien izraisa vairāk kļūdu un korekciju ar atpakaļejošu spēku, par kurām dalībvalstīs savukārt tiek piemērotas atšķirīgas sankcijas. Tāpēc EESK mudina Komisiju konsultēt dalībvalstis par sankciju un procentu likmju ierobežošanu, it īpaši pirmajos pieņemšanas gados. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Komisija priekšlikumā ierosina izslēgt iespēju izsniegt pārskata rēķinus. EESK uzskata, ka tas var ļoti apgrūtināt atsevišķu nozaru darbību, un mudina Komisiju un Padomi rūpīgāk izvērtēt šīs iespējas atcelšanas sniegtos ieguvumus un salīdzināt tos ar izmaksām un problēmām, kas dažādām nozarēm rodas saistībā ar minēto atcelšanu. Iekšzemes darījumos vienmēr būtu jāļauj izmantot pārskata rēķinus. Attiecībā uz darījumiem Kopienas iekšienē EESK norāda, ka vēl viena iespēja varētu būt ierobežot pārskata rēķinu izmantošanu, piemēram, nosakot septiņu dienu ierobežojumu. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | PVN priekšnodokļa atskaitījumi ir labi funkcionējošas PVN sistēmas būtisks elements un nošķir PVN no valsts akcīzes nodokļa (VAN) vai citiem netiešajiem nodokļiem. Lai gan Komiteja saprot, ka dalībvalstīs pastāvošā realitāte nav ļāvusi Komisijai ierosināt OSS sistēmā iekļaut PVN priekšnodokļa atskaitījumus, EESK mudina Komisiju turpināt darbu šajā jautājumā. Pat ja PVN atskaitījumus nevarētu nekavējoties iekļaut OSS, EESK mudina Komisiju izskatīt iespēju ātrāk atmaksāt PVN atbilstīgiem uzņēmumiem, izmantojot OSS sistēmu. PVN atmaksāšanas paātrināšana uzlabotu vienotā tirgus darbību. Turklāt EESK mudina Komisiju kā ilgtermiņa mērķi izvirzīt turpmāku darbu pie tā, lai nākotnē PVN atskaitījumi tiktu veikti OSS ietvaros. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | EESK pauž bažas, ka visaptverošajā PVN paketē paredzēto pasākumu augstās īstenošanas izmaksas varētu izraisīt augstākas cenas patērētājiem. Tāpēc ir ļoti svarīgi pēc iespējas samazināt sarežģītību un administratīvās izmaksas uzņēmumiem, nodrošinot vienotu ziņošanas sistēmu un noteikumu vienādu īstenošanu visās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | EESK pauž bažas arī par Komisijas ierosinātajiem termiņiem. Lai gan tiek ierosināts, ka nozīmīgākās izmaiņas stāsies spēkā 2028. gadā, dažām priekšlikuma jomām ir ierosināts stāties spēkā jau 2024. gadā. EESK atgādina Komisijai, ka ir vajadzīgs pietiekami daudz laika, lai nodrošinātu pienācīgu īstenošanu. Tāpēc EESK mudina Komisiju pagarināt termiņu, to grozot tā, lai pēc tam, kad Padome būs panākusi vienošanos par priekšlikumu, būtu nodrošināts vismaz viens gads tā īstenošanai. |
| --- | --- |

4.15.

Briselē, 2023. gada 27. aprīlī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  Tiesību aktu pakete par PVN digitālajā laikmetā, 8.12.2022.

1

(2)  Tomēr jāatzīmē, ka PVN iztrūkums dažādās dalībvalstīs ievērojami atšķiras.

2

(3)  COM(2022) 701 final.

3

(4)  OV L 268, 12.10.2010., 1. lpp.

4

(5)  COM(2022) 704 final.

5

(6)  SWD(2022) 393 final.

6

(7)  Īstenošanas izmaksas uzņēmumiem tiek lēstas 11,3 miljardu EUR apmērā, savukārt īstenošanas izmaksas nodokļu iestādēm tiek lēstas 2,2 miljardu EUR apmērā.

7

(8)  Regulējums varētu palielināt patēriņa cenas.

8

---

| 29.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 228/154 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 228/154

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar kuru groza Direktīvu (ES) 2015/413, ar ko veicina pārrobežu apmaiņu ar informāciju par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem”

(COM (2023) 126 final)

(2023/C 228/24)

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Parlaments, 16.3.2023.
  Eiropas Savienības Padome, 23.3.2023. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. panta 1. punkts un 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa |
| Pieņemts plenārsesijā | 27.4.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 578 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 133/0/0 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Parlaments, 16.3.2023.

Eiropas Savienības Padome, 23.3.2023.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. panta 1. punkts un 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa

Pieņemts plenārsesijā

27.4.2023.

Plenārsesija Nr.

578

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

133/0/0

Tā kā priekšlikuma saturs ir pilnībā pieņemams un nekādi Komitejas komentāri par to nav nepieciešami, Komiteja nolēma par ierosināto dokumentu sniegt pozitīvu atzinumu.

Briselē, 2023. gada 27. aprīlī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

| 29.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 228/155 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 228/155

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas dienestu darba dokuments – Valsts atbalsta noteikumu par pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (PVTN) veselības un sociālajā jomā un PVTN de minimis regulas izvērtējums”

(SWD(2022) 388 final)

(2023/C 228/25)

| Ziņotājs: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Paulo BARROS VALE |

Ziņotājs:

Giuseppe GUERINI

Līdzziņotājs:

Paulo BARROS VALE

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Komisija, 8.3.2023. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializēta nodaļa | vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 4.4.2023. |
| Pieņemts plenārsesijā | 27.4.2023. |
| Plenārsesija Nr. | 578 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 138/0/1 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Komisija, 8.3.2023.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializēta nodaļa

vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

4.4.2023.

Pieņemts plenārsesijā

27.4.2023.

Plenārsesija Nr.

578

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

138/0/1

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) konstatē, ka visā Eiropas Savienībā ir jāstiprina veselības aprūpes un sociālie pakalpojumi, ņemot vērā, ka iedzīvotāji pakāpeniski noveco un pieaug to personu ar invaliditāti un nelabvēlīgā situācijā esošo personu skaits, kurām nepieciešama pienācīga palīdzība. Šāda situācija nozīmē, ka jāpalielina ilgtermiņa aprūpes un atbalsta piedāvājums, ko atbalsta attiecīgi publiskie ieguldījumi, uzņēmumi un pilsoniskā sabiedrība, lai panāktu sociālo inovāciju un veicinātu pienācīgu reakciju uz pašreizējiem izaicinājumiem. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK uzskata, ka centieni nodrošināt pienācīgus sociālos un veselības aprūpes pakalpojumus būs jāatbalsta ar atbilstošiem finanšu līdzekļiem, kas tiek mobilizēti publisko ieguldījumu veidā, un uz šādām nozarēm orientētu īpašu valsts atbalstu. Tāpēc pašreizējie valsts atbalsta noteikumi, kas apstiprināti 2012. gadā, būtu jāpielāgo, lai nodrošinātu godīgu konkurenci un sasniegtu vispārējas nozīmes mērķus. To sakot, EESK norāda, ka ar 2012. gadā apstiprināto PVTN valsts atbalsta tiesību aktu kopumu ir efektīvi uzlabots iepriekšējais, 2005. gadā pieņemtais, tiesiskais regulējums attiecībā uz vienkāršošanu un prognozējamību. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Tāpat kā vienā no iepriekšējiem atzinumiem (1) EESK vēlreiz uzsver, ka ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 360/2012 (2) vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu nozarei noteiktā pašreizējā de minimis atbalsta augšējā robeža, kas trīs finanšu gadu laikā ir 500 000 EUR, noteikti būtu jāpaaugstina, it īpaši attiecībā uz sociālajiem un veselības aprūpes pakalpojumiem, ņemot vērā inflācijas iepriekšējo un turpmāko ietekmi, kā arī minēto pakalpojumu īpašo nozīmi mazaizsargātāko iedzīvotāju grupu un sociālās kohēzijas labā. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Tāpēc EESK iesaka ievērojami paaugstināt de minimis augšējo robežu attiecībā uz veselības aprūpes un sociālajiem pakalpojumiem, turklāt vēl vairāk, nekā paredzēts Komisijas Regulā (ES) Nr. 1407/2013 (3) noteiktā horizontālā de minimis robežlieluma nesen ierosinātajā grozījumā, pienācīgi ņemot vērā sociālo un veselības aprūpes pakalpojumu pieaugošo stratēģisko nozīmi visā Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK arī iesaka papildus maksimālā de minimis sliekšņa grozīšanai ieviest dažus precizējumus attiecībā uz: i) plašāku “sociālā mājokļa” definīciju; ii) labāku “samērīgas peļņas daļas” jēdziena definīciju, atsevišķi nošķirot sociālās ekonomikas uzņēmumus, kuru ekonomiskie ieguvumi ir saistīti ar sociālu mērķi; iii) “tirgus nepilnības” jēdzienu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Attiecībā uz jēdzienu “samērīga peļņas daļa” EESK norāda, ka būtu lietderīgi, ja Komisija varētu noteikt kritērijus un rādītājus, ar kuriem varētu korelēt ekonomikas dalībniekiem pienākošos peļņas daļu atbilstoši to spējai īstenot vispārējas nozīmes mērķus, tādējādi radot pozitīvu sociālo ietekmi. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Vispārīgas piezīmes

| 2.1. | Dienestu darba dokumentā “Valsts atbalsta noteikumu par pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi veselības un sociālajā jomā un PVTN de minimis regulas izvērtējums” Komisija apkopo kopš 2012. gada spēkā esošā Almunia tiesību aktu kopuma novērtējuma rezultātus. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | 2012. gada tiesību aktu kopuma galvenie mērķi veselības aprūpes un sociālo pakalpojumu jomā bija šādi: i) vienkāršot saderīguma kritērijus un ii) samazināt administratīvo slogu dalībvalstīm, kuras vēlas maksāt kompensāciju tiem uzņēmumiem, kuriem uzticēts ar taisnīgiem un cenas ziņā pieņemamiem nosacījumiem sniegt PVTN mazaizsargātajai iedzīvotāju daļai. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Tāpēc Komisijas veiktā novērtējuma mērķis ir noteikt, cik lielā mērā veselības un sociālajiem pakalpojumiem piemērojamie noteikumi ir sasnieguši savus mērķus un vai pašreizējos sociālajos un ekonomiskajos apstākļos šādi noteikumi joprojām ir atbilstīgi. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Konkrētāk, Komisija vērtē pēdējo 10 gadu laikā veselības aprūpes un sociālajiem pakalpojumiem piemēroto PVTN noteikumu efektivitāti, rezultativitāti, saskaņotību un ES pievienoto vērtību, koncentrējoties uz konkrētu problēmu izpratni, ar kurām dalībvalstis līdz šim saskārušās, īstenojot PVTN noteikumus. Analīzes mērķis ir arī novērtēt, kā ir tikusi piemērota PVTN de minimis regula. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komisijas analīze liecina, ka skaidrības un vienkāršošanas aspektā 2012. gada PVTN tiesību aktu kopums ir diezgan efektīvs, jo ar to tika vienkāršots 2005. gada PVTN tiesību aktu kopums, ieviešot, piemēram, PVTN piemērojamu specifisku de minimis regulu. Tajā arī paskaidroti un precizēti daži pamatjēdzieni, kas saistīti ar PVTN noteikumu piemērošanu. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Tomēr vērtējumā norādīts, ka vēl ir vieta uzlabojumiem, it īpaši dažu svarīgu jēdzienu precizējumiem saistībā gan ar LESD 107. panta, gan ar PVTN saistītā tiesiskā regulējuma piemērošanas jomu, piemēram: i) saimnieciskā darbība/darbība, kurai nav saimnieciska rakstura; ii) ietekme uz tirdzniecību; iii) samērīga peļņa; iv) tirgus nepilnība; v) sociālie mājokļi. Novērtējumā arī norādīts uz iespēju paaugstināt PVTN pašlaik piemērojamo de minimis augšējo robežu un uz ieinteresēto personu plašo vienprātību šajā jautājumā. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Attiecībā uz efektivitāti novērtējumā minēts, ka PVTN piemērojamā de minimis regula un 2012. gadā ieviestais PVTN lēmuma grozījums ir spējuši samazināt valsts iestāžu administratīvo slogu, lai arī šo slogu varētu samazināt vēl vairāk. Citi apkopotie dati liecina, ka būtu jāsamazina izmaksas, kas saistītas ar noteikumu, kuri attiecas uz PVTN, prasību piemērošanu. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Attiecībā uz saskaņotību novērtējumā norādīts, ka valsts atbalsta noteikumi, kas nostiprināti 2012. gada PVTN tiesību aktu kopumā, ir iekšēji saskanīgi un spēj nodrošināt uzdevumu labāku sadalījumu starp dalībvalstīm un Komisiju, radot ES pievienoto vērtību, ko lielā mērā atzīst gan publiskā, gan privātā sektora ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Vispārīgi pastāv vienprātība par to, ka ar 2012. gada PVTN tiesību aktu kopumu ir izdevies dalībvalstīm nodrošināt stabilu tiesisko vidi un ka tas ir piemērots vajadzību apmierināšanai Eiropas Savienībā. Tomēr ietekmi un nenoteiktību, ko izraisījusi gan Covid-19 krīze, gan Krievijas iebrukums Ukrainā, vēl nevarēja pilnībā izvērtēt, un nākotnē varētu tikt veikti daži turpmāki uzlabojumi. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Labklājības un veselības aizsardzības sistēmas visā Eiropas Savienībā pirmām kārtām būtu jāgarantē un jāatbalsta ar pienācīgiem publiskajiem ieguldījumiem, kas sasaistīti ar privāto ekonomikas dalībnieku un sociālās ekonomikas struktūru pieaugošo lomu. Visiem publiskā vai privātā sektora dalībniekiem, kas iesaistīti sociālo un veselības aprūpes pakalpojumu sniegšanā, būtu jāievēro atbilstoši standarti un kritēriji, kas ļauj saskaņot konkurenci ar vispārējo interešu mērķiem. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Īpašas piezīmes

| 3.1. | EESK atzinīgi vērtē apjomīgo apspriešanos un vēlāko novērtēšanas darbu, ko Komisija veica, analizējot, kāda ietekme un pašreizējās izpausmes ir 2012. gada noteikumiem par valsts atbalstu, kura mērķis ir kompensēt PVTN, īpašu uzmanību pievēršot veselības aprūpes un sociālajiem pakalpojumiem. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESK atzinīgi vērtē uzmanību, ko Komisija veltījusi EESK pašiniciatīvas atzinumam “Veselības aprūpes un sociālajiem pakalpojumiem piemērojamie noteikumi par valsts atbalstu – Vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumi (VTNP) pēcpandēmijas apstākļos. Idejas un priekšlikumi attiecībā uz Komisijas novērtējumu saistībā ar 2012. gada tiesību aktu kopuma grozīšanu” (4), kā arī darbam, ko tajā pašā jautājumā veikusi Reģionu komiteja. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESK atzinīgi vērtē sabiedrisko apspriešanu, ko Komisija rīkoja no 2019. gada 31. jūlija līdz 2019. gada 4. decembrim, un ekspertu pētījumu, kas izstrādāts no 2020. gada jūnija līdz 2021. gada maijam. Šādas apspriešanās palīdzēja izvērtēšanas procesu padarīt pārredzamāku un demokrātiskāku, neraugoties uz izskatāmā jautājuma ļoti tehnisko raksturu. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESK vēlas vēlreiz uzsvērt, ka 2012. gada tiesību aktu kopums par valsts atbalstu, kas attiecas uz PVTN, noteikti bija noderīgs, lai atjauninātu un vienkāršotu iepriekšējos, 2005. gadā pieņemtos, noteikumus. Tāpēc minētajā tiesību aktu kopumā izmantotā regulatīvā pieeja būtu jāsaglabā arī turpmāk, vienkārši atjauninot dažus punktus un turpinot ieviest lielāku vienkāršību, skaidrību un juridisko noteiktību. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESK uzskata, ka ar Komisijas Lēmumu 2012/21/ES (5) ieviestā iespēja paplašināt atbrīvojumu no paziņošanas attiecībā uz dažiem sociālajiem pakalpojumiem, ko Komisija izvērtējusi savā darba dokumentā, dalībvalstīs ir atvieglojusi PVTN sniegšanu veselības aprūpes un sociālajā jomā. Tā patiesi samazināja publisko iestāžu administratīvo slogu un uzņēmumiem nodrošināja lielāku juridisko prognozējamību un elastību. Šāda paplašināšana ir praktisks pierādījums tam, ka Komisija veselības aprūpes un sociālos pakalpojumus uzskata par autonomu apakškategoriju plašākā PVTN kontekstā. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESK uzskata, ka “sociālo mājokļu” definīciju varētu nedaudz paplašināt. Pašreizējā definīcija ir šāda: “uzņēmumiem, kas atbild par sociālo pakalpojumu sniegšanu, tostarp sociālā mājokļa nodrošināšanu nelabvēlīgā situācijā esošiem iedzīvotājiem vai sociāli mazāk labvēlīgām grupām, kurām maksātspējas ierobežojumu dēļ nav iespēju iegūt mājokli tirgus apstākļos, būtu arī jāgūst labums no šajā lēmumā paredzētā atbrīvojuma no paziņošanas”. Tādēļ būtu svarīgi definīcijā iekļaut citas nopietnas, pienācīgi pārbaudāmas situācijas, kurās var būt cilvēki, kas stingri vērtējot, nav “nelabvēlīgā situācijā” vai “mazāk labvēlīgā situācijā” un tehniski nav “maksātnespējīgi” vai “ar maksātspējas ierobežojumiem”, piemēram, neaizsargātas personas, tostarp sievietes, kas pakļautas vardarbībai ģimenē, un arī vecāka gadagājuma cilvēki. Turklāt piekļuve mājoklim ir būtisks sociālās iekļaušanas priekšnosacījums, un jauniešu situācija Eiropā būtu attaisnojums publisko ieguldījumu pasākumiem viņiem paredzētu mājokļu jomā. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESK atkārtoti aicina precizēt jēdzienu “samērīga peļņas daļa”, ko PVTN sniedzēji var saņemt papildus kompensācijai par pakalpojuma sniegšanas izmaksām. Šajā punktā EESK piekrīt Reģionu komitejai, kura uzskata, ka vietējās un reģionālās pašvaldības nav pietiekami sagatavotas, lai noteiktu atskaites punktus samērīgai peļņai. Līdztekus “samērīgas peļņas daļas” koncepcijas precizēšanai Komisija šajā jautājumā varētu sniegt papildu norādes valsts iestāžu atbalstam. EESK norāda, ka ir svarīgi, lai vietējās pašvaldības varētu saprast attiecīgos noteikumus un tos skaidri un viegli piemērot. Nosakot, ko var uzskatīt par samērīgu peļņas daļu, būtu jāvērtē konkrētais ieguldījums vispārējās interesēs, ko dod sociālo un veselības aprūpes pakalpojumu sniegšanā iesaistītie uzņēmumi. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komisijas novērtējumā uzsvērts, ka situāciju vēl vairāk pasliktina tas, ka dažas dalībvalstis ir norādījušas, ka koncepcijas sarežģītības dēļ tās neļauj PVTN sniedzējiem saņemt samērīgu peļņu kā kompensācijas daļu. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESK uzskata, ka, definējot “samērīgu peļņas daļu”, būtu jāievieš nošķīrums par labu sociālās ekonomikas uzņēmumiem, kuriem ir pienākums gūto ekonomisko peļņu reinvestēt pašu statūtos noteiktajā darbībā, tādējādi radot pozitīvu ekonomisko ietekmi, kas būtu jāveicina un jāatbalsta. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EESK uzsver, ka, nākotnē pielāgojot 2012. gada PVTN tiesību aktu kopuma noteikumus, jāņem vērā jaunākā Eiropas Savienības Tiesas judikatūra saistībā ar jēdzienu “saimnieciskā darbība” un ka dažām darbībām, kas saistītas ar veselības aprūpes un sociālajiem pakalpojumiem, var nebūt saimnieciska rakstura. Ja subjekts vienlaikus veic gan saimnieciskas darbības, gan darbības, kurām nav saimnieciska rakstura, ļoti noderīgs instruments pārredzamības nodrošināšanai un šķērssubsidēšanas novēršanai ir nodalīta un skaidra grāmatvedība. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EESK vēlas atgādināt, ka atsevišķās dalībvalstīs veselības aprūpes pakalpojumi un gandrīz visi sociālās aprūpes pakalpojumi ir reģionu, apgabalu vai pat pilsētu kompetencē. Tas nozīmē, ka izmantotāju mobilitāte starp konkrētās valsts reģioniem vai apgabaliem ir ļoti ierobežota, kas a fortiori izslēdz vērā ņemamu ietekmi uz tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Komisijas dienesti savā novērtējumā norāda, ka ir grūti a priori izslēgt ietekmi uz visu veselības aprūpes un sociālo pakalpojumu tirdzniecību un ka relatīvi nelielais atbalsta apjoms vai saņemošā uzņēmuma relatīvi mazais lielums pats par sevi nenozīmē, ka ietekmi uz tirdzniecību starp dalībvalstīm var izslēgt. Komisijas nostāja ir saprotama un atbilst EST judikatūrai, tomēr EESK norāda, ka konkurenci un starpvalstu ieguldījumus varētu nodrošināt, ļaujot stabili finansēt veselības aprūpes un sociālos pakalpojumus vietējā līmenī un vienlaikus nediskriminējošā veidā saglabāt publisko stimulu pieejamību struktūrām, kas vēlas ienākt konkrētā tirgū no citas dalībvalsts. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Daudzas ieinteresētās personas uzskata, ka 2012. gada tiesību aktu kopumā ietvertā jēdziena “tirgus nepilnība” precizēšana vismaz daļēji sekmētu veselības aprūpes un sociālajiem pakalpojumiem piemērojamo PVTN noteikumu ievērošanu. Šajā saistībā EESK vēlas norādīt, ka tirgus nepilnība izpaužas ne tikai tad, ja attiecīgais pakalpojums tirgū netiek sniegts, bet arī un it īpaši tad, ja tirgus nespēj visiem iedzīvotājiem nodrošināt pakalpojumu pienācīgu kvalitāti, kā arī taisnīgu piekļuvi tiem un to pieejamību cenas ziņā, negatīvi ietekmējot sociālo kohēziju un vienlīdzīgas iespējas. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EESK piekrīt ieinteresēto personu vairākuma viedoklim, ar kurām Komisija apspriedās un kuras uzskata, ka Regulā (ES) Nr. 360/2012 noteiktā tagadējā augšējā robeža 500 000 EUR apmērā neatbilst PVTN sniegšanai nepieciešamā pašreizējā finansējuma vajadzībām, jo daudzos gadījumos, šķiet, de minimis robežlielums ir sasniedzams viegli un vidējais valsts atbalsta apjoms kopš 2012. gada vidēji ir ievērojami pieaudzis. Šāda robežvērtība būtu vēl vairāk jāpalielina ekonomikas subjektiem, kuriem saskaņā ar to statūtiem un tiesību aktiem ir pienākums reinvestēt ieņēmumus, kas gūti atbilstīgi to sociālajam mērķim, kā tas ir sociālo uzņēmumu gadījumā (6). |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Šajā saistībā EESK uzsver Covid-19 pandēmijas ietekmi uz sociālajiem un veselības aprūpes pakalpojumiem, kā arī inflācijas ietekmi, kas pēdējos trijos gados ir spēcīgi palielinājusies. Ņemot vērā veselības aprūpes un sociālo pakalpojumu stratēģisko nozīmi visā Eiropas Savienībā, jāsecina, ka de minimis robežlieluma paaugstināšana, iespējams, pat vairāk, nekā nesen ierosinātā, un Regulas (ES) Nr. 1407/2013 pielāgošana būtu pamatota, tādēļ tās būtu nopietni jāapsver, lai gan bija paredzēts, ka Regulā (ES) Nr. 1407/2013 noteiktā parastā maksimālā robeža būs spēkā ilgāku laiku. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | EESK norāda, ka, paaugstinot de minimis slieksni, kas šobrīd ir 500 000 EUR trijos finanšu gados, tiktu nodrošināta juridiskā noteiktība pakalpojumu sniedzējiem, kā arī vietējām pārvaldes iestādēm un tām iestādēm, kas vēlas atbalstīt sociālo un medicīnisko infrastruktūru. Situācija aprūpes pieejamības jomā daudzās dalībvalstīs ir satraucoša, un Komisijai ir jāatbalsta to dalībvalstu centieni, kuras vēlas ieguldīt šādās jomās. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Atzinumā “Rīcības plāns sociālajai ekonomikai” (7) EESK norāda uz sociālās ekonomikas nozīmīgumu veselības aprūpes un sociālo pakalpojumu sniegšanā, un tās darbība būtu jāatbalsta, precizējot piekļuves prasības PVTN nozarei, kā arī valsts atbalsta apjomu, kas pieejams sociālās ekonomikas struktūrām. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | EESK atzīmē, ka Covid-19 pandēmijas un Krievijas agresīvā kara pret Ukrainu ietekme uz 2012. gada PVTN tiesību aktu kopumu Komisijas darba dokumentā nav pilnībā analizēta un ir ņemta vērā tikai tur, kur tā tiek uzskatīta par svarīgu. Šajā saistībā jānorāda, ka gan Covid-19 pandēmija, gan iebrukums Ukrainā ir padarījuši veselības un sociālo pakalpojumu lomu vēl būtiskāku un svarīgāku nekā agrāk (8) un negatīvi ietekmējuši šādu pakalpojumu sniegšanā iesaistīto dalībnieku darbību un funkcionēšanu. Tāpēc tiesiskais regulējums, kas spētu nodrošināt stabilu, efektīvu un vienkāršotu publisko finansējumu sociālajiem un veselības aprūpes pakalpojumiem, ir vajadzīgs vēl jo vairāk. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Visbeidzot EESK konstatē, ka Eiropas Komisija nesen ir sākusi darbu pie elastīgāka un efektīvāka zaļās pārkārtošanās finansēšanas tiesiskā regulējuma, lai ES rīcībpolitikas pienācīgi pielāgotu Inflācijas samazināšanas aktam, ko pieņēmušas Amerikas Savienotās Valstis. ES starptautiskā konkurētspēja noteikti ir labs iemesls, lai pielāgotu pašreizējo valsts atbalsta tiesisko regulējumu. Tāpat būtu vienlīdz pamatoti pielāgot un atbilstīgi vienkāršot arī pašreizējos veselības aprūpes un sociālo pakalpojumu noteikumus, un tas noteikti veicinātu labāku pakalpojumu sniegšanu cilvēkiem, ņemot vērā arī augošās vajadzības aprūpes jomā, kas uzsvērtas dokumentos par Eiropas Aprūpes stratēģiju aprūpētājiem un aprūpes saņēmējiem (9). |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Visbeidzot EESK vēlreiz norāda, ka sevišķi svarīgi ir rūpīgi uzraudzīt valsts atbalsta piešķiršanu veselības aprūpes un sociālo pakalpojumu jomā, lai novērstu pārkāpumus vai ļaunprātīgu izmantošanu no šādās kritiski svarīgās nozarēs iesaistīto ekonomikas dalībnieku puses. |
| --- | --- |

3.20.

Briselē, 2023. gada 27. aprīlī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Oliver RÖPKE

---

(1)  OV C 429, 11.12.2020., 131. lpp.

1

(2)  Komisijas Regula (ES) Nr. 360/2012 (2012. gada 25. aprīlis) par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu de minimis atbalstam, ko piešķir uzņēmumiem, kuri sniedz pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (OV L 114, 26.4.2012., 8. lpp.).

2

(3)  Komisijas Regula (ES) Nr. 1407/2013 (2013. gada 18. decembris) par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu de minimis atbalstam (OV L 352, 24.12.2013., 1. lpp.).

3

(4)  OV C 323, 26.8.2022., 8. lpp.

4

(5)  Komisijas Lēmums 2012/21/ES (2011. gada 20. decembris) par Līguma par Eiropas Savienības darbību 106. panta 2. punkta piemērošanu valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem dažiem uzņēmumiem, kuriem uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (OV L 7, 11.1.2012., 3. lpp.).

5

(6)  OV C 429, 11.12.2020., 131. lpp.

6

(7)  OV C 323, 26.8.2022., 38. lpp.

7

(8)  To pierāda pēdējos gados dalībvalstīs pieaugušie izdevumi par sociālajiem un veselības aprūpes pakalpojumiem, uz ko norādīts Komisijas veiktajā novērtējumā.

8

(9)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=89&furtherNews=yes&newsId=10382#navItem-relatedDocuments

9

---