# Službeni list C 229/29.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 229 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 66.29. lipnja 2023. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 229

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 66.29. lipnja 2023.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | REZOLUCIJE |
| | Parlamentarna skupština Euronest |
| 2023/C 229/01 | Rezolucija o promicanju upravljanja u javnim institucijama na temelju političkog dijaloga i institucijske suradnje radi povećanja učinkovitosti i administrativnih kapaciteta | 1 |
| 2023/C 229/02 | Rezolucija o glavnim gradovima: gospodarski razvoj i izazovi u stvarnosti nakon pandemije bolesti COVID-19 | 8 |
| 2023/C 229/03 | Rezolucija o prelasku na zelenu energiju kao odgovoru na trenutačne izazove u pogledu energetske sigurnosti u Istočnom partnerstvu u kontekstu ruske ratne agresije i okupacije | 16 |
| 2023/C 229/04 | Rezolucija o kompatibilnosti programa cijepljenja EU-a i zemalja Istočnog partnerstva i njihovu usklađivanju | 22 |
| 2023/C 229/05 | Rezolucija o strateškoj važnosti započinjanja pristupnih pregovora s Ukrajinom i Moldovom | 29 |
| 2023/C 229/06 | Rezolucija o oružanoj agresiji Ruske Federacije na Ukrajinu | 30 |
| 2023/C 229/07 | Rezolucija o potpori putu Ukrajine, Moldove i Gruzije prema članstvu u EU-u | 33 |

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Parlamentarna skupština Euronest

2023/C 229/01

Rezolucija o promicanju upravljanja u javnim institucijama na temelju političkog dijaloga i institucijske suradnje radi povećanja učinkovitosti i administrativnih kapaciteta

1

2023/C 229/02

Rezolucija o glavnim gradovima: gospodarski razvoj i izazovi u stvarnosti nakon pandemije bolesti COVID-19

8

2023/C 229/03

Rezolucija o prelasku na zelenu energiju kao odgovoru na trenutačne izazove u pogledu energetske sigurnosti u Istočnom partnerstvu u kontekstu ruske ratne agresije i okupacije

16

2023/C 229/04

Rezolucija o kompatibilnosti programa cijepljenja EU-a i zemalja Istočnog partnerstva i njihovu usklađivanju

22

2023/C 229/05

Rezolucija o strateškoj važnosti započinjanja pristupnih pregovora s Ukrajinom i Moldovom

29

2023/C 229/06

Rezolucija o oružanoj agresiji Ruske Federacije na Ukrajinu

30

2023/C 229/07

Rezolucija o potpori putu Ukrajine, Moldove i Gruzije prema članstvu u EU-u

33

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Parlamentarna skupština Euronest

| 29.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 229/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 229/1

---

Rezolucija o promicanju upravljanja u javnim institucijama na temelju političkog dijaloga i institucijske suradnje radi povećanja učinkovitosti i administrativnih kapaciteta

(2023/C 229/01)

PARLAMENTARNA SKUPŠTINA EURONESTA,

uzimajući u obzir rezolucije Opće skupštine UN-a 68/262, 71/205, 72/190, 73/263, 74/168, 75/192, 76/179, 73/194, 74/17, 75/29 i 76/70, te rezolucije Opće skupštine UN-a ES-11/1 od 2. ožujka 2022., naslovljenu „Agresija na Ukrajinu”, ES-11/2 od 24. ožujka 2022., naslovljenu „Humanitarne posljedice agresije na Ukrajinu”, i ES-11/4 od 12. listopada 2022., naslovljenu „Teritorijalna cjelovitost Ukrajine: obrana načela Povelje Ujedinjenih naroda”,

uzimajući u obzir sastanak ministara vanjskih poslova EU-a i zemalja Istočnog partnerstva od 12. prosinca 2022.,

uzimajući u obzir Preporuku Europskog parlamenta od 23. studenoga 2022. o novoj strategiji EU-a za proširenje upućenu Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku (1),

uzimajući u obzir odluku Europskog vijeća od 23. lipnja 2022. da Ukrajini i Moldovi dodijeli status zemlje kandidatkinje za članstvo u EU-u i da prizna europsku perspektivu Gruzije,

uzimajući u obzir zaključke Vijeća EU-a za opće poslove od 13. prosinca 2022. o proširenju i procesu stabilizacije i pridruživanja, kojima se ponovno potvrđuje da je budućnost Gruzije, Republike Moldove i Ukrajine te njihovih građana unutar Europske unije,

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. lipnja 2018. o okupiranim teritorijima u Gruziji deset godina nakon ruske invazije (2),

uzimajući u obzir zajedničku izjavu sa sastanka na vrhu Istočnog partnerstva održanog u Bruxellesu 15. prosinca 2021. te izjave s prethodnih sastanaka na vrhu Istočnog partnerstva,

uzimajući u obzir zajednički radni dokument Komisije i Visokog predstavnika Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 2. srpnja 2021., naslovljen „Oporavak, otpornost i reforme: prioriteti Istočnog partnerstva nakon 2020.” (SWD(2021)0186), njihovu zajedničku komunikaciju od 18. ožujka 2020., naslovljenu „Politika Istočnog partnerstva u razdoblju nakon 2020.: Jačanje otpornosti – Istočno partnerstvo koje donosi koristi za sve” (JOIN(2020)0007), i njihov zajednički radni dokument od 9. lipnja 2017., naslovljen „Istočno partnerstvo – 20 ciljeva za 2020.: usmjerenost na ključne prioritete i konkretne rezultate” (SWD(2017)0300),

uzimajući u obzir Rezoluciju Parlamentarne skupštine EuroNesta od 16. travnja 2021. o jačanju demokratskih procesa: uloga političkih stranaka, civilno društvo, pošteno izborno okružje te slobodni i pluralistički mediji (3),

uzimajući u obzir Rezoluciju Parlamentarne skupštine EuroNesta od 9. prosinca 2019. o parlamentarnom nadzoru kao sredstvu za jačanje demokracije, odgovornosti i učinkovitosti državnih institucija u zemljama Istočnog partnerstva (4),

uzimajući u obzir Preporuku Europskog parlamenta od 19. lipnja 2020. Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o Istočnom partnerstvu, uoči sastanka na vrhu u lipnju 2020. (5),

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 11. svibnja 2020. o politici Istočnog partnerstva nakon 2020.,

uzimajući u obzir Sporazum o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica s jedne strane i Gruzije s druge strane (6), Sporazum o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica s jedne strane i Republike Moldove s druge strane (7) te Sporazum o pridruživanju između Europske unije i njezinih država članica s jedne strane i Ukrajine s druge strane (8),

uzimajući u obzir Sveobuhvatni i pojačani sporazum o partnerstvu između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Armenije, s druge strane (9),

uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Azerbajdžana, s druge strane (10) te pregovore u tijeku o pojačanom sporazumu,

uzimajući u obzir 12 načela dobrog demokratskog upravljanja, kako su sadržana u strategiji za inovacije i dobro upravljanje na lokalnoj razini, koju je Odbor ministara Vijeća Europe podržao u ožujku 2008.,

uzimajući u obzir izjave predsjednika Europskog vijeća od 14. prosinca 2021., 6. travnja 2022. i 23. svibnja 2022., izjavu predsjednika Europskog vijeća i predsjednika Francuske od 4. veljače 2022. te izjavu nakon četverostranog sastanka predsjednika Azerbajdžana, predsjednika vlade Armenije, predsjednika Francuske i predsjednika Europskog vijeća od 6. listopada 2022.,

| A. | budući da je dobro demokratsko upravljanje na svim razinama ključno za djelotvoran društveni i gospodarski napredak i za izgradnju pravednih, stabilnih i prosperitetnih društava; budući da nedostaci u upravljanju ne usporavaju samo napredak, već znatno mogu ugroziti i otpornost i sigurnost zemlje; |
| --- | --- |

A.

budući da je dobro demokratsko upravljanje na svim razinama ključno za djelotvoran društveni i gospodarski napredak i za izgradnju pravednih, stabilnih i prosperitetnih društava; budući da nedostaci u upravljanju ne usporavaju samo napredak, već znatno mogu ugroziti i otpornost i sigurnost zemlje;

| B. | budući da je situacija u pogledu upravljanja drukčija u svakoj zemlji Istočnog partnerstva, ali bi se u svima mogla znatno poboljšati, osobito provedbom reformi u državnoj upravi i sektoru pravosuđa, uvođenjem učinkovitijih politika za suzbijanje korupcije i povećanjem transparentnosti i demokratske odgovornosti; |
| --- | --- |

B.

budući da je situacija u pogledu upravljanja drukčija u svakoj zemlji Istočnog partnerstva, ali bi se u svima mogla znatno poboljšati, osobito provedbom reformi u državnoj upravi i sektoru pravosuđa, uvođenjem učinkovitijih politika za suzbijanje korupcije i povećanjem transparentnosti i demokratske odgovornosti;

| C. | budući da je ruska ratna agresija na Ukrajinu stvorila novo geopolitičko okruženje i promijenila sigurnosnu dimenziju Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

C.

budući da je ruska ratna agresija na Ukrajinu stvorila novo geopolitičko okruženje i promijenila sigurnosnu dimenziju Istočnog partnerstva;

| D. | budući da je ruska ratna agresija na Ukrajinu potaknula tri zemlje sa sporazumima o pridruživanju EU-u, odnosno Ukrajinu, Gruziju i Moldovu, da podnesu zahtjeve za članstvo u Europskoj uniji; budući da je 17. lipnja 2022. Komisija objavila svoja mišljenja o zahtjevima za članstvo tih zemalja te preporučila Vijeću da bi svim trima zemljama trebalo dati mogućnost za članstvo u Europskoj Uniji i osobito preporučila da se status zemlje kandidatkinje odobri Ukrajini i Republici Moldovi, kao i Gruziji nakon što ta zemlja riješi prioritete utvrđene u mišljenju Komisije; |
| --- | --- |

D.

budući da je ruska ratna agresija na Ukrajinu potaknula tri zemlje sa sporazumima o pridruživanju EU-u, odnosno Ukrajinu, Gruziju i Moldovu, da podnesu zahtjeve za članstvo u Europskoj uniji; budući da je 17. lipnja 2022. Komisija objavila svoja mišljenja o zahtjevima za članstvo tih zemalja te preporučila Vijeću da bi svim trima zemljama trebalo dati mogućnost za članstvo u Europskoj Uniji i osobito preporučila da se status zemlje kandidatkinje odobri Ukrajini i Republici Moldovi, kao i Gruziji nakon što ta zemlja riješi prioritete utvrđene u mišljenju Komisije;

| E. | budući da je Europsko vijeće 23. lipnja 2022. Ukrajini i Republici Moldovi dodijelilo status zemlje kandidatkinje te priznalo europsku perspektivu Gruzije i istodobno potvrdilo spremnost da toj zemlji dodijeli status zemlje kandidatkinje nakon što se riješe prioriteti utvrđeni u mišljenju Komisije o zahtjevu Gruzije za članstvo; |
| --- | --- |

E.

budući da je Europsko vijeće 23. lipnja 2022. Ukrajini i Republici Moldovi dodijelilo status zemlje kandidatkinje te priznalo europsku perspektivu Gruzije i istodobno potvrdilo spremnost da toj zemlji dodijeli status zemlje kandidatkinje nakon što se riješe prioriteti utvrđeni u mišljenju Komisije o zahtjevu Gruzije za članstvo;

| F. | budući da će proces pristupanja Ukrajine, Moldove i Gruzije po definiciji promijeniti karakter i funkcionalnu ulogu politike istočnog susjedstva i znatno utjecati na potrebno političko i institucijsko restrukturiranje politika koje predstavljaju politiku istočnog susjedstva; |
| --- | --- |

F.

budući da će proces pristupanja Ukrajine, Moldove i Gruzije po definiciji promijeniti karakter i funkcionalnu ulogu politike istočnog susjedstva i znatno utjecati na potrebno političko i institucijsko restrukturiranje politika koje predstavljaju politiku istočnog susjedstva;

| G. | budući da se u okviru procesa pristupanja utemeljenom na zaslugama od tih zemalja zahtijeva da provedu znatne reforme kako bi ispunile kopenhaške kriterije, osobito u pogledu vladavine prava, demokratskih standarda, temeljnih prava i sloboda te manjinskih prava; |
| --- | --- |

G.

budući da se u okviru procesa pristupanja utemeljenom na zaslugama od tih zemalja zahtijeva da provedu znatne reforme kako bi ispunile kopenhaške kriterije, osobito u pogledu vladavine prava, demokratskih standarda, temeljnih prava i sloboda te manjinskih prava;

| H. | budući da je pandemija bolesti COVID-19 donijela dodatne izazove, pogoršala određene nedostatke u sustavu i istodobno potaknula na promjene; |
| --- | --- |

H.

budući da je pandemija bolesti COVID-19 donijela dodatne izazove, pogoršala određene nedostatke u sustavu i istodobno potaknula na promjene;

| I. | budući da je Europski parlament u svojoj preporuci od 23. studenoga 2022. o novoj strategiji EU-a za proširenje preporučio da se utvrde jasni rokovi za zaključenje pregovora sa zemljama pristupnicama najkasnije do kraja tekućeg desetljeća; |
| --- | --- |

I.

budući da je Europski parlament u svojoj preporuci od 23. studenoga 2022. o novoj strategiji EU-a za proširenje preporučio da se utvrde jasni rokovi za zaključenje pregovora sa zemljama pristupnicama najkasnije do kraja tekućeg desetljeća;

| J. | budući da je Vijeće u svojim zaključcima od 13. prosinca 2022. o proširenju i procesu stabilizacije i pridruživanja podsjetilo da je Komisija pozvana da izvijesti o ispunjavanju uvjeta navedenih u mišljenjima Komisije o odgovarajućim zahtjevima za članstvo u okviru svojeg redovnog paketa za proširenje 2023. te je, ne dovodeći u pitanje to sveobuhvatno redovito izvješćivanje, primilo na znanje namjeru Komisije da u proljeće 2023. dostavi ažurirane podatke; |
| --- | --- |

J.

budući da je Vijeće u svojim zaključcima od 13. prosinca 2022. o proširenju i procesu stabilizacije i pridruživanja podsjetilo da je Komisija pozvana da izvijesti o ispunjavanju uvjeta navedenih u mišljenjima Komisije o odgovarajućim zahtjevima za članstvo u okviru svojeg redovnog paketa za proširenje 2023. te je, ne dovodeći u pitanje to sveobuhvatno redovito izvješćivanje, primilo na znanje namjeru Komisije da u proljeće 2023. dostavi ažurirane podatke;

| K. | budući da se digitalnom transformacijom nude mnoge mogućnosti za poboljšanje upravljanja i demokratskog sudjelovanja; |
| --- | --- |

K.

budući da se digitalnom transformacijom nude mnoge mogućnosti za poboljšanje upravljanja i demokratskog sudjelovanja;

| L. | budući da su Unija i države članice započele politički dijalog i institucijsku suradnju sa zemljama Istočnog partnerstva te im pružile potporu i tehničku podršku radi izgradnje kapaciteta i pružanja pomoći u provedbi potrebnih reformi; budući da će takva potpora biti važna za budućnost te je usko povezana s predanošću zemalja Istočnog partnerstva temeljnim vrijednostima EU-a kao što su demokracija, vladavina prava i poštovanje temeljnih prava i sloboda; |
| --- | --- |

L.

budući da su Unija i države članice započele politički dijalog i institucijsku suradnju sa zemljama Istočnog partnerstva te im pružile potporu i tehničku podršku radi izgradnje kapaciteta i pružanja pomoći u provedbi potrebnih reformi; budući da će takva potpora biti važna za budućnost te je usko povezana s predanošću zemalja Istočnog partnerstva temeljnim vrijednostima EU-a kao što su demokracija, vladavina prava i poštovanje temeljnih prava i sloboda;

| M. | budući da Ruska Federacija i dalje očito krši suverenost i teritorijalnu cjelovitost Gruzije, i pritom ugrožava sigurnost, humanitarno stanje i stanje ljudskih prava te povređuje temeljna načela i norme međunarodnog prava u okupiranim regijama Gruzije; |
| --- | --- |

M.

budući da Ruska Federacija i dalje očito krši suverenost i teritorijalnu cjelovitost Gruzije, i pritom ugrožava sigurnost, humanitarno stanje i stanje ljudskih prava te povređuje temeljna načela i norme međunarodnog prava u okupiranim regijama Gruzije;

| N. | budući da je mirno i stabilno okruženje ključno za održavanje djelotvornog demokratskog upravljanja; budući da je sudjelovanje EU-a u rješavanju sukoba i izgradnji mira u regiji Istočnog partnerstva izrazito poželjno te se preporučuje; |
| --- | --- |

N.

budući da je mirno i stabilno okruženje ključno za održavanje djelotvornog demokratskog upravljanja; budući da je sudjelovanje EU-a u rješavanju sukoba i izgradnji mira u regiji Istočnog partnerstva izrazito poželjno te se preporučuje;

| 1. | priznaje da je ruska ratna agresija na Ukrajinu stvorila novo geopolitičko okruženje i sigurnosnu situaciju koja postaje sve teža, što utječe na stabilnost i upravljanje u zemljama Istočnog partnerstva; napominje da je ruska vojska bez ikakva povoda, opravdanja i potrebe započela brutalan napad na stanovništvo Ukrajine i da to agresivno postupanje ugrožava sigurnost i stabilnost u cijeloj regiji Istočnog partnerstva; potvrđuje da ta sigurnosna prijetnja predstavlja dosad neviđenu opasnost za daljnji uspješan razvoj inicijative Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

1.

| 2. | najoštrije osuđuje ničim izazvanu i neopravdanu rusku ratnu agresiju na Ukrajinu, nezakonitu rusku okupaciju ukrajinskog državnog područja i rusko sudjelovanje u vojnom djelovanju i kibernetičkom ratu u regiji Istočnog partnerstva; ponovno ističe predanost EU-a i naglašava njegovu nedvosmislenu potporu suverenosti, teritorijalnoj cjelovitosti i političkoj neovisnosti zemalja Istočnog partnerstva unutar njihovih međunarodno priznatih granica te njihovim pokušajima potpune provedbe tih načela; |
| --- | --- |

2.

| 3. | oštro osuđuje ruske raketne napade na kritičnu infrastrukturu Ukrajine, koji su prouzročili ogromnu patnju i uništavanje te su stoga nedopustivi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava da bi Strateški kompas EU-a, koji je u ožujku 2022. odobren kako bi se sigurnosna i obrambena politika EU-a ojačala do 2030., trebalo proširiti na regiju Istočnog partnerstva; naglašava da bi sa zemljama istomišljenicama i strateškim partnerima trebalo provesti dodatna prilagođena bilateralna partnerstva, uključujući poboljšanjem dijaloga i suradnje, promicanjem sudjelovanja u misijama i operacijama zajedničke sigurnosne i obrambene politike i pružanjem podrške izgradnji kapaciteta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Rusku Federaciju da ispuni svoje međunarodne obveze u okviru sporazuma o prekidu vatre od 12. kolovoza 2008. pod posredovanjem EU-a, da povuče sve svoje vojno i sigurnosno osoblje iz okupiranih teritorija Gruzije i omogući misiji EU-a za praćenje neometan pristup cijelom državnom području Gruzije u skladu s njezinim mandatom; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja odluku Europskog vijeća od 23. lipnja 2022. da Ukrajini i Republici Moldovi dodijeli status zemlje kandidatkinje za članstvo u EU-u i prizna europsku perspektivu Gruzije; podsjeća da je proširenje proces koji se temelji na zaslugama i da će se tri zemlje ocjenjivati na temelju njihova napretka u ispunjavanju kopenhaških kriterija, kojima se od njihovih tijela zahtijeva da u tu svrhu provedu znatne reforme, osobito u pogledu vladavine prava, demokratskih standarda, temeljnih prava i sloboda te manjinskih prava; u tom kontekstu pozdravlja djelotvorne i hitne mjere koje su te zemlje poduzele kako bi riješile svaka svoje prioritete; pozdravlja taj novi poticaj na reforme u području upravljanja; naglašava da je politika proširenja, kao geostrateško ulaganje EU-a, i dalje čvrsto uporište mira, demokracije, napretka, sigurnosti i stabilnosti u Europi; naglašava da je mirno rješavanje aktualnih ili neriješenih sukoba u regiji, na temelju međunarodnog prava i dobrosusjedskih odnosa, ključno za izgradnju i jačanje otpornih i održivih demokracija u zemljama Istočnog partnerstva; podsjeća na činjenicu da mir i sigurnost zahtijevaju snažne i iskrene institucije koje su odgovorne javnosti, dobro upravljanje i poštovanje vladavine prava; snažno potiče zemlje Istočnog partnerstva da i dalje sudjeluju u relevantnim reformama jer će se potrebna otpornost na vanjske prijetnje moći ostvariti samo uz unutarnju otpornost koja se temelji na snažnim i demokratskim institucijama; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva institucije EU-a i vlade zemalja Istočnog partnerstva da proces pristupanja od samog početka oblikuju tako da bude transparentan i uključiv za sve građane zemalja Istočnog partnerstva koje žele postati članice EU-a i da im zajamči pravo na sudjelovanje u parlamentarnim i participativnim procesima donošenja odluka; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ponavlja da zakonodavna vlast ima središnju ulogu u državnim sustavima; poziva na to da snažni i učinkoviti parlamenti i dalje budu temelj demokracije i vladavine prava; ustraje u tome da se moraju ojačati nadzorne ovlasti parlamenata i da se ovlast parlamenata i sposobnost njihovih članova da izvršavaju svoje mandate ne smiju ograničiti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja činjenicu da se jednim stupom novog programa za Istočno partnerstvo, kako je u prosincu 2021. odobren na sastanku na vrhu Istočnog partnerstva, stavlja snažan naglasak na dobro upravljanje, vladavinu prava, sigurnost i otporna društva, čime se podupire drugi stup tog programa koji je usmjeren na ulaganja; ističe da su učinkovite i odgovorne institucije temeljni preduvjet za djelotvornu upotrebu financijske potpore za rješavanje svih ostalih prioriteta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | potiče zemlje Istočnog partnerstva da i dalje odlučno provode reforme kako bi poboljšale demokratsko upravljanje i vladavinu prava; naglašava važnost kontinuirane potpore EU-a reformama za poboljšanje upravljanja i vladavine prava u zemljama Istočnog partnerstva, osobito u kontekstu provedbe sporazumâ o pridruživanju i Sveobuhvatnog i pojačanog sporazuma o partnerstvu te potiče na daljnju primjenu načela „više za više” kako bi se potaknuo napredak reformi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe važnost konstruktivnog političkog dijaloga i radnih odnosa utemeljenih na suradnji između nacionalnih političkih stranaka te ustraje na tome da se prevladaju postojeće razlike kako bi se nastavile demokratske reforme, osobito u partnerskim zemljama koje žele pristupiti EU-u; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja pozitivan doprinos inicijativa i instrumenata kojima se pruža tehnička pomoć i podrška izgradnji kapaciteta, kao što je zajednički program EU-a i Vijeća Europe „Partnerstvo za dobro upravljanje”, a osobito alata za izgradnju institucija kao što su twinning projekti, instrument za tehničku pomoć i razmjenu informacija te inicijativa potpore poboljšavanju uprave i upravljanja, od kojih su svi usmjereni na pružanje ciljane potpore javnim upravama u partnerskim zemljama; podržava nastavak takvih inicijativa i instrumenata; naglašava da je u procesu demokratske tranzicije važno olakšati razmjenu iskustava i najboljih praksi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podsjeća da je temelj dobrog upravljanja neovisno pravosuđe, koje je ključno za zaštitu prava građana neovisno o njihovu državljanstvu, spolu i vjeroispovijesti, za poštovanje vladavine prava i demokratski oblik upravljanja te za osiguravanje funkcionalnog poslovnog okruženja, koje je presudno za gospodarski razvoj; zabrinuta je zbog sporog napretka i negativnih tendencija u tom području te osobito ističe da je potrebno zajamčiti da se sva imenovanja, promaknuća i razrješenja dužnosti u pravosuđu u potpunosti temelje na zaslugama i izvršavaju u skladu s međunarodnim standardima, bez ikakva političkog uplitanja; osim toga podsjeća na to da je potrebno osigurati neovisnost i autonomiju tužiteljstava, koja moraju moći funkcionirati neovisno o političkom pritisku; potiče Ukrajinu, Moldovu i Gruziju na to da odlučno rade na postupanju u skladu s preporukama za reformu pravosuđa koje su utvrđene u mišljenjima Komisije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | napominje da je političko okruženje u nekoliko zemalja Istočnog partnerstva i dalje polarizirano te sve političke dionike poziva da se ujedine oko ključnog cilja ambicioznih demokratskih i pravosudnih reformi te reformi za borbu protiv korupcije; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja odlučnost tijela Republike Moldove da rade na ostvarivanju prioriteta utvrđenih u mišljenju Komisije te ih potiče da i dalje rade na jačanju neovisnosti i integriteta pravosudnog sektora; ističe da je kontinuirana potpora institucija EU-a u pogledu reformi pravosuđa ključna za sve zemlje Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ustraje na tome da borba protiv korupcije i talačkog položaja države postane prioritet, uključujući boljim izvršavanjem zakonodavstva za suzbijanje korupcije, zaustavljanjem nekažnjavanja i smanjenjem prostora za korupciju primjenom veće transparentnosti u područjima kao što su javna nabava i stvarno vlasništvo; pozdravlja pokretanje programa EU4Integrity i uspostavu sustava elektroničkih imovinskih kartica u Armeniji, Gruziji, Moldovi i Ukrajini; pozdravlja osnivanje specijaliziranih tijela za suzbijanje korupcije, osobito Visokog antikorupcijskog suda u Ukrajini, neovisnog Ureda za suzbijanje korupcije u Gruziji i sustava institucija za borbu protiv korupcije u Armeniji; pohvaljuje korake koje su gruzijska tijela poduzela u borbi protiv korupcije i napominje da se na indeksu percepcije korupcije Gruzija nalazi na 45. mjestu od 180 zemalja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja pozitivan korak Gruzije u pogledu uspostave novog, neovisnog Ureda za suzbijanje korupcije koji je odgovoran gruzijskom parlamentu i Međuagencijskom vijeću za suzbijanje korupcije te napominje da će glavna zadaća Ureda za suzbijanje korupcije biti promicanje borbe protiv korupcije i suzbijanje korupcije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja činjenicu da je u Republici Moldovi donesen zakon koji omogućuje uspostavu mehanizma za kazneni progon, suđenje i osudu in absentia osoba koje izbjegavaju kazneni progon jer će dovesti do pravomoćnih sudskih presuda u brojnim istaknutim slučajevima povezanima s korupcijom, utajom poreza i drugim teškim kaznenim djelima; potiče tijela da poboljšaju pravni okvir o zviždačima i ubrzaju rad na dokazivanju napretka i dobrih rezultata u jačanju borbe protiv korupcije; napominje da je Gruzija proteklih godina znatno poboljšala svoj sustav za borbu protiv pranja novca i borbu protiv financiranja terorizma te pokazala snažnu političku predanost borbi protiv pranja novca i financiranja terorizma; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ozbiljno je zabrinuta zbog toga što korupcija i talački položaj države za koje su odgovorni elite i oligarsi ne ugrožavaju samo gospodarski i društveni razvoj, nego mogu predstavljati i kanale za vanjsko uplitanje čiji su geopolitički ciljevi protivni demokratskoj volji i interesima stanovništva; naglašava važnost suzbijanja utjecaja oligarha i mreža pokroviteljstva; potiče Ukrajinu, Moldovu i Gruziju na to da odlučno rade na postupanju u skladu s preporukama za uklanjanje oligarhijskog sustava koje su utvrđene u mišljenjima Komisije; priznaje da je riječ o zahtjevnom procesu jer je potrebno utvrditi prikladne pravne instrumente kojima bi se djelotvorno rješavala pitanja osobnih interesa i oligarhijskog utjecaja; ipak potiče zemlje Istočnog partnerstva da im to pitanje postane prioritet jer je od ključne važnosti za njihove građane; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ustraje na tome da je istinsko civilno društvo ključno za osiguravanje pravilnog javnog nadzora nad donošenjem odluka i za promicanje društvene prihvatljivosti reformi; poziva na veću potporu organizacijama civilnog društva i neovisnim medijima, uključujući održivim financiranjem, te uporno zahtijeva ukidanje svih ograničenja njihova rada, uključujući njihovu registraciju i primanje stranih sredstava; zabrinuta je zbog napada na kritičare u medijima i zbog politički motiviranih sudskih predmeta protiv upravitelja medijima; ističe da neovisni mediji imaju presudnu ulogu u svakom demokratskom društvu i poziva zemlje Istočnog partnerstva da pojačaju napore za zaštitu medijskog pluralizma i neovisnosti, uključujući osiguravanjem transparentnosti vlasništva na medijskom tržištu; naglašava da je iznimno važno zadržati slobodu tiska i slobodu govora, koje su temelj vrijednosti Europske unije i preduvjet za daljnju europsku integraciju; potiče sve države članice EU-a i zemlje Istočnog partnerstva da smanje državne propise o medijima te se suzdrže od svakog uplitanja u javne ili neovisne uredničke medije; istodobno naglašava da je ruska agresija koja je u tijeku hibridne prirode i da se služi demokratskim vrijednostima kao što je sloboda medija kako bi se borila protiv demokracije i širila propagandu s lažnim informacijama te ističe da bi to trebalo uzeti u obzir u politikama informacijske sigurnosti država članica EU-a i zemalja Istočnog partnerstva kako bi se razvile strategije za sigurnost; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ponavlja da održavanje slobodnih i poštenih izbora koji se temelje na demokratskim načelima stvara glavne uvjete za dobro i djelotvorno upravljanje; ponavlja da je potrebno osigurati da se u izbornim postupcima u potpunosti poštuju međunarodni standardi, preporuke Ureda za demokratske institucije i ljudska prava Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (ODIHR/OESS) i mišljenja Venecijanske komisije, osobito u pogledu donošenja zakonodavnih izmjena koje se odnose na izborne zakone i financiranje stranaka; u tom pogledu pozdravlja donošenje izmjena Izbornog zakonika Gruzije koje je podržalo nekoliko stranaka, a koje se odnose na elektroničko glasovanje i financiranje stranaka, u skladu s preporukama ODIHR-a/OESS-a i Venecijanske komisije; |
| --- | --- |

21.

| 22. | potiče daljnje reforme državne uprave usmjerene na osiguravanje odgovorne, transparentne i učinkovite državne uprave na svim razinama, osobito u području upravljanja javnim financijama; ističe ulogu stručnog znanja javnog sektora EU-a u izgradnji kapaciteta u javnom sektoru, koje se pruža ravnopravnom razmjenom iskustava i institucijskim partnerstvima; pozdravlja namjeru da se uspostavi Akademija za javnu upravu Istočnog partnerstva, kako je navedena u zajedničkoj izjavi danoj na sastanku na vrhu Istočnog partnerstva od 15. prosinca 2021. i poziva na to da Akademija brzo postane operativna; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naglašava da digitalizacija ima dalekosežne koristi u smislu poboljšanja dobrog upravljanja, transparentnosti i borbe protiv korupcije; napominje da digitalne tehnologije znatno mogu olakšati sudjelovanje građana u postupcima donošenja odluka, kao i nadzor nad tim postupcima; podržava činjenicu da je novi program Istočnog partnerstva usmjeren na poticanje digitalne preobrazbe i osobito e-upravljanja. |
| --- | --- |

23.

| 24. | žali zbog odluke bjeloruskih tijela da obustave svoje sudjelovanje u Istočnom partnerstvu; raduje se daljnjoj suradnji s Bjelarusom čim se stvore potrebni uvjeti za mirnu demokratsku tranziciju, s ciljem izgradnje zajedničkog programa koji se temelji na zajedničkim vrijednostima i zajedničkim interesima; nastavlja svoju suradnju s građanima, civilnim društvom i neovisnim medijima u Bjelarusu te im i dalje pruža potporu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva sve europske klubove zastupnika da svojim sestrinskim strankama u bjeloruskoj opoziciji pomognu da ostanu održive s obzirom na promjene koje su Lukašenkovim režimom uvedene u zakon o političkim strankama u Bjelarusu te ih poziva da i dalje aktivno surađuju s njima, neovisno o tome jesu li registrirane; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naglašava potrebu da se ranjive skupine, uključujući manjinske skupine, pripadnike zajednice LGBTIQ+ i osobe s invaliditetom, ne diskriminira te potrebu za ravnopravnošću spolova kako bi se poboljšali zastupljenost različitih skupina i njihovi socioekonomski uvjeti te time potaknula stabilna i ravnopravnija društva i dobro upravljanje; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pozdravlja činjenicu da su Armenija i Azerbajdžan potvrdili svoju predanost radu na mirovnom sporazumu, ponovno potvrdili svoju predanost Povelji Ujedinjenih naroda i Deklaraciji iz Alma Ate iz 1991., kojima jedno drugome priznaju teritorijalnu cjelovitost i suverenost, te potvrdili da će se na tome temeljiti rad komisija za razgraničenje granica; pozdravlja uspješnu provedbu civilnih promatračkih misija EU-a u Armeniji duž granice s Azerbajdžanom; pozdravlja uspostavu civilne misije EU-a u Armeniji, čiji je krajnji cilj pridonijeti održivom miru u regiji smanjenjem broja incidenata na područjima zahvaćenima sukobom i graničnim područjima u Armeniji, smanjiti razinu rizika za stanovništvo koje živi na tim područjima te time pridonijeti normalizaciji odnosa između Armenije i Azerbajdžana; ponavlja tvrdnju predsjednika Europskog vijeća da je za sprečavanje incidenata ključno osigurati primjereno udaljavanje snaga; pozdravlja dogovor o tome da je potrebno nastaviti s deblokadom prometnih veza u regija, bez izvanteritorijalnih zahtjeva; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva na potpuno i brzo rješavanje svih preostalih humanitarnih pitanja, uključujući oslobađanje svih armenskih zatočenika, utvrđivanje sudbine svih osoba koje su nestale ili bile žrtve prisilnih nestanaka tijekom sukoba u Gorskom Karabahu, te provedbu misije UNESCO-a usmjerene na zaštitu kulturne baštine te regije; pozdravlja potporu EU-a humanitarnim nastojanjima u pogledu razminiranja; ističe da je potrebno riješiti pitanja prava i sigurnosti Armenaca u Gorskom Karabahu kako bi se osigurao dugotrajan mir u regiji; |
| --- | --- |

28.

| 29. | nalaže svojim supredsjednicima da ovu Rezoluciju proslijede Europskom parlamentu, Vijeću, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, povjereniku za susjedstvo i proširenje te vladama i parlamentima država članica EU-a i zemalja Istočnog partnerstva. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0406.

(2)  SL C 28, 27.1.2020., str. 97.

(3)  SL C 361, 8.9.2021., str. 1.

(4)  SL C 134, 24.4.2020., str. 1.

(5)  SL C 362, 8.9.2021., str. 114.

(6)  SL L 261, 30.8.2014., str. 4.

(7)  SL L 260, 30.8.2014., str. 4.

(8)  SL L 161, 29.5.2014., str. 3.

(9)  SL L 23, 26.1.2018., str. 4.

(10)  SL L 246, 17.9.1999., str. 3.

---

| 29.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 229/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 229/8

---

Rezolucija o glavnim gradovima: gospodarski razvoj i izazovi u stvarnosti nakon pandemije bolesti COVID-19

(2023/C 229/02)

PARLAMENTARNA SKUPŠTINA EURONEST,

uzimajući u obzir članke 5. i 6. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, kao i njegove članke 145. do 149. (naslov IX. – Zapošljavanje) i članke 165. i 166. (naslov XII. – Obrazovanje, stručno osposobljavanje, mladi i sport),

uzimajući u obzir razvoj politike istočnog susjedstva od 2004. i komponente Istočnog partnerstva od 2009., a posebno izvješća Komisije o napretku u njezinoj provedbi,

uzimajući u obzir sporazume o pridruživanju između EU-a i Gruzije (1), između EU-a i Moldove (2), između EU-a i Ukrajine (3), kojima se utvrđuju detaljna i sveobuhvatna područja slobodne trgovine, kao i Sveobuhvatni i pojačani sporazum o partnerstvu između EU-a i Armenije (4) i Sporazum o partnerstvu i suradnji između EU-a i Azerbajdžana (5),

uzimajući u obzir odluku Europskog vijeća da Ukrajini i Moldovi odobri status zemalja kandidatkinja i da prepozna europsku perspektivu Gruzije;

uzimajući u obzir osnivački akt Parlamentarne skupštine Euronest od 3. svibnja 2011. (posljednji put izmijenjen 26. lipnja 2018.) (6),

uzimajući u obzir zajednički radni dokument službi Komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje od 9. lipnja 2017. naslovljen „Istočno partnerstvo – 20 ciljeva za 2020.: usredotočenost na ključne prioritete i konkretne rezultate” (SWD(2017) 300),

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i potpredsjednika / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 18. ožujka 2020. naslovljenu „Politika Istočnog partnerstva u razdoblju nakon 2020.: Jačanje otpornosti – Istočno partnerstvo koje donosi koristi za sve” (JOIN(2020) 007) i zaključke Vijeća od 11. svibnja 2020. o politici Istočnog partnerstva u razdoblju nakon 2020.,

uzimajući u obzir poruku Predsjedništva Parlamentarne skupštine Euronest od 12. lipnja 2020. povodom videokonferencije čelnika Istočnog partnerstva od 18. lipnja 2020,

uzimajući u obzir zajedničku izjavu sa sastanka na vrhu Istočnog partnerstva održanog u Bruxellesu 15. prosinca 2021.,

uzimajući u obzir Preporuku Europskog parlamenta od 19. lipnja 2020. Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o Istočnom partnerstvu, uoči sastanka (7) na vrhu u lipnju 2020.,

uzimajući u obzir primjedbe predsjednika Europskog vijeća Charlesa Michela nakon videokonferencije čelnika Istočnog partnerstva od 18. lipnja 2020,

uzimajući u obzir akcijski plan za razdoblje 2018. do 2020. Konferencije lokalnih i regionalnih vlasti za Istočno partnerstvo,

uzimajući u obzir Rezoluciju Parlamentarne skupštine Euronest od 9. prosinca 2019. o inovacijama u obrazovanju i obrazovnim reformama u EU-u i zemljama Istočnog partnerstva: izazovi i mogućnosti (8),

uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030. usvojen na sastanku na vrhu Ujedinjenih naroda o održivom razvoju 25. rujna 2015., a posebno cilj održivog razvoja br. 4. o osiguranju uključivog i pravednog kvalitetnog obrazovanja i promicanju mogućnosti cjeloživotnog učenja za sve,

uzimajući u obzir Europski stup socijalnih prava koji su proglasili Europski parlament, Vijeće i Komisija na Socijalnom samitu za pravedna radna mjesta i rast u Göteborgu 17. studenoga 2017., a posebno stup 1 o pravu na kvalitetno i uključivo obrazovanje, osposobljavanje i cjeloživotno učenje kako bi održali i stekli vještine s pomoću kojih mogu u cijelosti sudjelovati u društvu i uspješno ući na tržište rada,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 2021/817 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2021. o uspostavi programa Erasmus+: programa Unije za obrazovanje, osposobljavanje, mlade i sport te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1288/2013 (9),

uzimajući u obzir Rezoluciju Parlamentarne skupštine Euronesta od 22. ožujka 2016. o međusobnom priznavanju profesionalnih kvalifikacija, radnog iskustva i sveučilišnih diploma u okviru bolonjskog procesa (10),

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 10. lipnja 2016. naslovljen „Analitički temelji novog programa vještina za Europu” (SWD(2016) 195),

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. lipnja 2016. naslovljenu „Novi program vještina za Europu: suradnja na jačanju ljudskog kapitala, zapošljivosti i konkurentnosti” (COM(2016) 381),

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 7. prosinca 2016. naslovljenu „Poboljšanje i modernizacija obrazovanja” (COM(2016) 941),

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 17. siječnja 2018. o akcijskom planu za digitalno obrazovanje (COM(2018) 022),

uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 17. siječnja 2018. za preporuku Vijeća o promicanju zajedničkih vrijednosti, uključivog obrazovanja i europske dimenzije poučavanja (COM(2018) 023),

uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 17. siječnja 2018. za preporuku Vijeća o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje (COM(2018) 024),

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. svibnja 2018. naslovljenu „Izgradnja snažnije Europe: uloga politika u području mladih, obrazovanja i kulture” (COM(2018) 268),

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 30. rujna 2020. o uspostavi europskog prostora obrazovanja do 2025. (COM(2020) 625),

uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 26. studenoga 2018. o promicanju automatskog uzajamnog priznavanja kvalifikacija visokog obrazovanja i srednjoškolskog obrazovanja i osposobljavanja te ishoda razdoblja učenja u inozemstvu (11),

uzimajući u obzir Rimsko ministarsko priopćenje od 19. studenoga 2020. nakon ministarskog sastanka Europskog prostora visokog obrazovanja,

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. prosinca 2018. o obrazovanju u digitalnom dobu: izazovi, prilike i pouke za osmišljavanje (12) politika EU-a,

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2020. pod nazivom „EUROPA 2020.: Strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020),

uzimajući u obzir mišljenje Europskog ekonomskog i socijalnog odbora od 5. svibnja 2020. o prijedlogu odluke Vijeća o smjernicama za politike zapošljavanja država članica,

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. rujna 2020.„Akcijski plan za digitalno obrazovanje 2021. – 2027.: Prilagodba obrazovanja i osposobljavanja digitalnom dobu” (COM(2020) 624), koja se temelji na digitalnom akcijskom planu za razdoblje 2018. – 2020.,

uzimajući u obzir Konvenciju Međunarodne organizacije rada o diskriminaciji (zaposlenje i zanimanje) (br. 111) od 25. lipnja 1958.,

uzimajući u obzir Konvenciju Međunarodne organizacije rada o razvoju ljudskih resursa (br. 142) od 23. lipnja 1975.,

uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog odluke Vijeća o smjernicama za politike zapošljavanja država članica od 26. veljače 2020. (COM(2020) 070) i mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 5. svibnja 2020. te zakonodavnu rezoluciju Europskog parlamenta od 10. srpnja 2020. o Prijedlogu odluke Vijeća o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (13),

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. ožujka 2020. naslovljenu „Nova industrijska strategija za Europu” (COM(2020) 102),

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 27. svibnja 2020. naslovljenu „Europa na djelu: oporavak i priprema za sljedeću generaciju” (COM(2020) 456),

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 21. srpnja 2020., Rezoluciju Parlamenta od 23. srpnja 2020. o zaključcima izvanrednog sastanka Europskog vijeća od 17. do 21. srpnja 2020. (14) i zaključke Europskog vijeća od 10. i 11. prosinca 2020.,

uzimajući u obzir izvješće Komisije o pružanju makrofinancijske pomoći trećim zemljama 2019. (COM(2020) 296),

uzimajući u obzir Godišnje izvješće Europske investicijske banke za 2018. o zakladi za tehničku pomoć Istočnom partnerstvu,

uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 6. srpnja 2018. o uspostavi programa Digitalna Europa za razdoblje 2021. – 2027. (COM(2018) 434),

uzimajući u obzir priopćenje Komisije od 11. prosinca 2019. o utvrđivanju europskog zelenog plana, posebno njezin naglasak na čvrstim partnerstvima u pogledu okoliša, energije i klime s državama Istočnog partnerstva (COM(2019) 640),

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2017/1601 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. rujna 2017. o uspostavi Europskog fonda za održivi razvoj (EFOR), jamstva EFOR-a i jamstvenog fonda EFOR-a (15),

uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 28. svibnja 2020. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (COM(2020) 408),

uzimajući u obzir Parišku konvenciju UN-a o klimi od 12. prosinca 2015.,

uzimajući u obzir priopćenje Komisije od 19. siječnja 2021. Europskom parlamentu, Europskom vijeću i Vijeću pod nazivom „Zajednički do pobjede nad bolešću COVID-19”, posebno njezin poziv da se zemljama Istočnog partnerstva osigura pristup dijelu od 2,3 milijarde doza cjepiva protiv bolesti COVID-19 koliko je EU osigurao (COM(2021) 035),

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. ožujka 2020. naslovljenu „Strategija za MSP-ove i održivu i digitalnu Europu” (COM(2020) 103),

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o stranim uplitanjima u izbore i dezinformacijama u nacionalnim i europskim demokratskim procesima (16),

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 19. rujna 2019. o važnosti europskog sjećanja za budućnost Europe (17),

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. ožujka 2020. naslovljenu „Novi akcijski plan za kružno gospodarstvo: Za čišću i konkurentniju Europu” (COM(2020) 098),

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 12. svibnja 2009. o strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja („ET 2020.”) (18),

uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa djelovanja Unije u području zdravlja za razdoblje 2021. – 2027. i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 282/2014 (program „EU za zdravlje”) (COM(2020) 405),

uzimajući u obzir sastanak ministara vanjskih poslova Europskog partnerstva 12. prosinca 2022. pod predsjedanjem Visokog predstavnika za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Josepa Borrella,

uzimajući u obzir zajednički radni dokument službi naslovljen „Oporavak, otpornost i reforme: prioriteti Istočnog partnerstva nakon 2020.”,

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 8. lipnja 2022. o sigurnosti u području Istočnog partnerstva i ulozi zajedničke sigurnosne i obrambene politike (19),

uzimajući u obzir evaluaciju Europske investicijske banke o zakladi za tehničku pomoć Istočnom partnerstvu (2010. – 2019.),

uzimajući u obzir Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2003/87/EZ o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Unije, Odluke (EU) 2015/1814 o uspostavi i funkcioniranju rezerve za stabilnost tržišta za sustav trgovanja emisijama stakleničkih plinova Unije i Uredbe (EU) 2015/757 (revizija sustava EU-a za trgovanje emisijama),

uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 09/2021 naslovljeno „Dezinformacije koje utječu na EU: poduzeti su određeni koraci, ali problem nije riješen”,

uzimajući u obzir preporuku Europskog parlamenta Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o novoj strategiji EU-a za proširenje (20) usvojenu 23. studenog 2022.,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 24. i 25. ožujka 2022.,

| A. | budući da su gospodarske i druge posljedice pandemije bolesti COVID-19 imale znatan utjecaj na zemlje Istočnog partnerstva zbog svojeg učinka na trgovinu i doznake; budući da su vlade odgovorile na pandemiju te da su Azerbajdžan, Armenija i Gruzija odmah uveli zabrane i ograničenja u brojnim područjima; |
| --- | --- |

A.

budući da su gospodarske i druge posljedice pandemije bolesti COVID-19 imale znatan utjecaj na zemlje Istočnog partnerstva zbog svojeg učinka na trgovinu i doznake; budući da su vlade odgovorile na pandemiju te da su Azerbajdžan, Armenija i Gruzija odmah uveli zabrane i ograničenja u brojnim područjima;

| B. | budući da je Europska unija mobilizirala više od 2,5 milijardi EUR za potporu Armeniji, Azerbajdžanu, Bjelarusu, Gruziji, Republici Moldovi i Ukrajini u borbi protiv bolesti COVID-19; budući da je također podupirala uvođenje cjepiva i cijepljenja protiv bolesti COVID-19 u zemljama Istočnog partnerstva (40 milijuna EUR) i dijeljenje cjepiva koja je odobrila Europska agencija za lijekove u tim zemljama od strane država članica, uz pomoć mehanizma pristupa Tim Europa koji je koordinirala Poljska (35 milijuna EUR); |
| --- | --- |

B.

budući da je Europska unija mobilizirala više od 2,5 milijardi EUR za potporu Armeniji, Azerbajdžanu, Bjelarusu, Gruziji, Republici Moldovi i Ukrajini u borbi protiv bolesti COVID-19; budući da je također podupirala uvođenje cjepiva i cijepljenja protiv bolesti COVID-19 u zemljama Istočnog partnerstva (40 milijuna EUR) i dijeljenje cjepiva koja je odobrila Europska agencija za lijekove u tim zemljama od strane država članica, uz pomoć mehanizma pristupa Tim Europa koji je koordinirala Poljska (35 milijuna EUR);

| C. | budući da je Gruzija bila teže pogođena usporavanjem turizma od bilo koje druge zemlje Istočnog partnerstva te da je utjecaj na azerbajdžanski turistički sektor također bio razoran; |
| --- | --- |

C.

budući da je Gruzija bila teže pogođena usporavanjem turizma od bilo koje druge zemlje Istočnog partnerstva te da je utjecaj na azerbajdžanski turistički sektor također bio razoran;

| D. | budući da su ograničenja za suzbijanje daljnjeg širenja virusa negativno utjecala na mala i srednja poduzeća (MSP-ove); budući da je u slučaju Armenije izbijanje bolesti u Erevanu značilo da su MSP-ovi ondje pretrpjeli razorniji učinak nego u drugim zajednicama; budući da su MSP-ovi u velikim azerbajdžanskim gradovima i gradovima drugih zemalja Istočnog partnerstva prijavili probleme uzrokovane padom potražnje, poremećajima u lancu opskrbe te padom prodaje i dobiti; |
| --- | --- |

D.

budući da su ograničenja za suzbijanje daljnjeg širenja virusa negativno utjecala na mala i srednja poduzeća (MSP-ove); budući da je u slučaju Armenije izbijanje bolesti u Erevanu značilo da su MSP-ovi ondje pretrpjeli razorniji učinak nego u drugim zajednicama; budući da su MSP-ovi u velikim azerbajdžanskim gradovima i gradovima drugih zemalja Istočnog partnerstva prijavili probleme uzrokovane padom potražnje, poremećajima u lancu opskrbe te padom prodaje i dobiti;

| E. | budući da drastičan pad izravnih stranih ulaganja u regiji Istočnog partnerstva utječe na oporavak regije nakon krize; |
| --- | --- |

E.

budući da drastičan pad izravnih stranih ulaganja u regiji Istočnog partnerstva utječe na oporavak regije nakon krize;

| F. | budući da je u okviru programa potpore Tim Europa osigurano 100 milijuna EUR kako bi se MSP-ovima, samozaposlenim osobama i drugima olakšao pristup kreditima i potaknulo njihovo poslovanje nakon krize; budući da je više od 200 milijuna EUR iz postojećih kreditnih linija i bespovratnih sredstava dodijeljeno MSP-ovima u lokalnim valutama u okviru inicijative EU4Business; |
| --- | --- |

F.

budući da je u okviru programa potpore Tim Europa osigurano 100 milijuna EUR kako bi se MSP-ovima, samozaposlenim osobama i drugima olakšao pristup kreditima i potaknulo njihovo poslovanje nakon krize; budući da je više od 200 milijuna EUR iz postojećih kreditnih linija i bespovratnih sredstava dodijeljeno MSP-ovima u lokalnim valutama u okviru inicijative EU4Business;

| G. | budući da je obrazovni sustav bio ozbiljno pogođen tijekom pandemije zbog hitnog prijelaza s tradicionalnih pristupa učenju na elektroničko obrazovanje; |
| --- | --- |

G.

budući da je obrazovni sustav bio ozbiljno pogođen tijekom pandemije zbog hitnog prijelaza s tradicionalnih pristupa učenju na elektroničko obrazovanje;

| H. | budući da se razina razvoja digitalnih usluga razlikuje među zemljama Istočnog partnerstva i da se mogu uočiti razlike između njihovih stopa pokrivenosti internetom; |
| --- | --- |

H.

budući da se razina razvoja digitalnih usluga razlikuje među zemljama Istočnog partnerstva i da se mogu uočiti razlike između njihovih stopa pokrivenosti internetom;

| I. | budući da je uslužni sektor najteže pogođen u zemljama Istočnog partnerstva zbog manje pokrivenosti internetom i nedostatka razvoja elektroničke trgovine; |
| --- | --- |

I.

budući da je uslužni sektor najteže pogođen u zemljama Istočnog partnerstva zbog manje pokrivenosti internetom i nedostatka razvoja elektroničke trgovine;

| J. | budući da ukupna procjena zemalja Istočnog partnerstva pokazuje da su gradovi pretrpjeli najgoru i najdublju gospodarsku recesiju, posebno oni s visokom udjelom stanovništva, gospodarske aktivnosti i slučajeva bolesti COVID-19, dok su također bili teže pogođeni nedostatkom komunikacije, neposrednom blizinom i poremećajima u lancu opskrbe; |
| --- | --- |

J.

budući da ukupna procjena zemalja Istočnog partnerstva pokazuje da su gradovi pretrpjeli najgoru i najdublju gospodarsku recesiju, posebno oni s visokom udjelom stanovništva, gospodarske aktivnosti i slučajeva bolesti COVID-19, dok su također bili teže pogođeni nedostatkom komunikacije, neposrednom blizinom i poremećajima u lancu opskrbe;

| K. | budući da su mjere koje su donijele zemlje Istočnog partnerstva usklađene s mjerama koje su poduzete diljem EU-a kako bi se ublažio učinak pandemije na MSP-ove; |
| --- | --- |

K.

budući da su mjere koje su donijele zemlje Istočnog partnerstva usklađene s mjerama koje su poduzete diljem EU-a kako bi se ublažio učinak pandemije na MSP-ove;

| L. | budući da su mjere koje su vlade donijele kako bi ublažile zdravstvenu krizu dovele do potpunog ili djelomičnog zatvaranja i prekida djelovanja mnogih poduzeća, što je dovelo do povećanja nezaposlenosti; |
| --- | --- |

L.

budući da su mjere koje su vlade donijele kako bi ublažile zdravstvenu krizu dovele do potpunog ili djelomičnog zatvaranja i prekida djelovanja mnogih poduzeća, što je dovelo do povećanja nezaposlenosti;

| M. | budući da bi visoka nezaposlenost i niske stope štednje u regiji Istočnog partnerstva mogle dovesti do dugotrajnog gospodarskog pada i siromaštva; |
| --- | --- |

M.

budući da bi visoka nezaposlenost i niske stope štednje u regiji Istočnog partnerstva mogle dovesti do dugotrajnog gospodarskog pada i siromaštva;

| N. | budući da se očekuje da će gospodarski oporavak u regiji Istočnog partnerstva biti dugotrajan i složen proces; |
| --- | --- |

N.

budući da se očekuje da će gospodarski oporavak u regiji Istočnog partnerstva biti dugotrajan i složen proces;

| O. | budući da su likvidacije i stečajevi velikih razmjera ublaženi u zemljama Istočnog partnerstva davanjem zajmova i kratkoročnim financiranjem u cilju pomoći malim i srednjim poduzećima tijekom pandemije bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

O.

budući da su likvidacije i stečajevi velikih razmjera ublaženi u zemljama Istočnog partnerstva davanjem zajmova i kratkoročnim financiranjem u cilju pomoći malim i srednjim poduzećima tijekom pandemije bolesti COVID-19;

| P. | budući da bi gospodarske poteškoće koje je uzrokovala ili pogoršala pandemija mogle dodatno povećati stopu nezaposlenosti i stvoriti dodatne prepreke za zapošljivost; |
| --- | --- |

P.

budući da bi gospodarske poteškoće koje je uzrokovala ili pogoršala pandemija mogle dodatno povećati stopu nezaposlenosti i stvoriti dodatne prepreke za zapošljivost;

| Q. | budući da nedostatak ulaganja u digitalnu tehnologiju povećava nejednakosti između poduzeća, ljudi i mjesta; |
| --- | --- |

Q.

budući da nedostatak ulaganja u digitalnu tehnologiju povećava nejednakosti između poduzeća, ljudi i mjesta;

| R. | budući da se znatan pad potražnje potrošača u zemljama Istočnog partnerstva, uključujući njihove glavne gradove, može smatrati dugoročnom posljedicom bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

R.

budući da se znatan pad potražnje potrošača u zemljama Istočnog partnerstva, uključujući njihove glavne gradove, može smatrati dugoročnom posljedicom bolesti COVID-19;

| S. | budući da bi zemlje Istočnog partnerstva trebale staviti snažan naglasak na ulogu obrazovanja u društvenom i gospodarskom razvoju; |
| --- | --- |

S.

budući da bi zemlje Istočnog partnerstva trebale staviti snažan naglasak na ulogu obrazovanja u društvenom i gospodarskom razvoju;

| T. | budući da je ničim izazvana ruska ratna agresija imala razoran učinak ne samo na Ukrajinu nego i na cijelu regiju Istočnog partnerstva te je utjecala na sva područja javnog života, uključujući nepredviđeni učinak na zdravstvenu skrb i društvenu dobrobit; |
| --- | --- |

T.

budući da je ničim izazvana ruska ratna agresija imala razoran učinak ne samo na Ukrajinu nego i na cijelu regiju Istočnog partnerstva te je utjecala na sva područja javnog života, uključujući nepredviđeni učinak na zdravstvenu skrb i društvenu dobrobit;

| U. | budući da je Europska unija ponovno potvrdila svoju predanost Istočnom partnerstvu i svoju spremnost da ga učini fleksibilnijim i prilagođenijim potrebama partnerskih zemalja; |
| --- | --- |

U.

budući da je Europska unija ponovno potvrdila svoju predanost Istočnom partnerstvu i svoju spremnost da ga učini fleksibilnijim i prilagođenijim potrebama partnerskih zemalja;

| 1. | ističe da je bolest COVID-19 imala snažan i negativan utjecaj na glavne gradove zemalja Istočnog partnerstva, što se odrazilo na središnje i lokalne vlasti, kao i na poduzeća i društvo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | napominje da su vlasti morale pronaći alternative i rješenja za smanjenje raširene gospodarske štete uzrokovane pandemijom u glavnim gradovima Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

2.

| 3. | napominje da je COVID-19 jedan od glavnih čimbenika koji utječu na dinamiku migracije radne snage u regiji; u tom pogledu napominje da je pandemija znatno smanjila mobilnost ljudi, što je povećalo nezaposlenost u glavnim gradovima; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da je kriza uzrokovana bolešću COVID-19 dovela do ozbiljne gospodarske recesije, što je utjecalo i na gospodarstva i društva; istodobno napominje da to predstavlja priliku za preispitivanje postojećih modela suradnje između različitih domaćih i međunarodnih dionika; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe važnost promicanja multilateralizma, strateških prioriteta i ispunjavanja ključnih međunarodnih obveza i ciljeva u području obrazovanja i inovacija u glavnim gradovima, uključujući ciljeve održivog razvoja, Program održivog razvoja do 2030. i Pariški sporazum; |
| --- | --- |

5.

| 6. | napominje da će digitalne tehnologije za obrazovanje i osposobljavanje općenito poboljšati sinergije između gospodarstva i obrazovanja te da će ulaganja ustanova za obrazovanje i osposobljavanje u informacijske i komunikacijske tehnologije (IKT), posebno onih koje sudjeluju u programima EU-a, uroditi plodom u glavnim gradovima; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava da pristup EU-a mora biti usmjeren na podupiranje demokratskih i gospodarskih reformi te jačanje institucijske i društvene otpornosti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe da je potrebno integrirati IKT u procese poučavanja i učenja te preoblikovati obrazovanje kako bi se odmaknulo od modela prijenosa znanja na model zajedničkog stvaranja znanja u glavnim gradovima; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava da ponovnim osposobljavanjem nastavnika i modernizacijom obrazovnog sustava kako bi ga se prilagodilo modernom digitalnom dobu, zemlje mogu poboljšati kvalitetu svojih obrazovnih sustava; |
| --- | --- |

9.

| 10. | napominje da zemlje Istočnog partnerstva mogu iskoristiti tu priliku kako bi ubrzale svoje strategije i povećale svoja ulaganja u sustave obrazovanja i osposobljavanja u cilju osiguravanja visokokvalitetnog, pristupačnog i uključivog obrazovanja, uključujući strukovno obrazovanje i osposobljavanje, cjeloživotno učenje, usavršavanje i prekvalifikaciju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zagovara jačanje kontakata i razmjena sa zemljama Istočnog partnerstva s pomoću razvoja zajedničkih projekata na razini civilnog društva, među ostalim pružanjem potpore za sudjelovanje mladih studenata i stručnjaka u obrazovnim programima i programima osposobljavanja EU-a kao što je Erasmus+; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe važnost toga da zemlje Istočnog partnerstva nastoje ostvariti te ciljeve pružanjem bolje infrastrukture, povezivosti i digitalne opreme te osposobljavanjem nastavnika u cilju prihvaćanja tehnologija i primjene digitalnih metodologija; |
| --- | --- |

12.

| 13. | napominje da zemlje Istočnog partnerstva obrazovanjem i učenjem mogu poboljšati mobilnost kako bi potaknule stjecanje presudnih kompetencija i iskustava koji su ključni za aktivno sudjelovanje na tržištu rada i u društvu općenito; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava da bi obrazovne reforme trebalo pažljivo promicati provedbom ključnih programa kao što su Erasmus+, Kreativna Europa i Obzor Europa, dok bi stečeno iskustvo glavnih gradova pogodovalo razvoju rubnih regija; |
| --- | --- |

14.

| 15. | podsjeća da ciljani financijski poticaji i mogućnosti modularnog učenja mogu potaknuti sudjelovanje u osposobljavanju u zemljama Istočnog partnerstva kako bi se povećali njihovi napori u pomaganju niskokvalificiranim odraslim osobama da steknu minimalnu razinu pismenosti, matematičke pismenosti i digitalnih vještina; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ističe potrebu za podupiranjem centara akademske i istraživačke izvrsnosti u regiji jačanjem akademske i obrazovne suradnje među zemljama Istočnog partnerstva uz istodobno smanjenje administrativnog opterećenja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava da bi, kako bi se spriječio štetan učinak na gospodarski rast i razvoj uzrokovan napuštanjem zemalja podrijetla mlađih i bolje obrazovanih pripadnika radne snage, zemlje Istočnog partnerstva trebale analizirati kako upravljati međunarodnom mobilnošću visokokvalificiranih i kvalificiranih radnika te razmjenjivati najbolje prakse; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naglašava potrebu za korištenjem postojećih internetskih tečajeva na daljinu kad god je to moguće, poticanjem poduzeća koja se bave obrazovnim tehnologijama da svoje resurse učine pristupačnijima, diversifikacijom načina podučavanja ovisno o dobi i kapacitetima te poticanjem suradnje nastavnika; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naglašava da bi zemlje Istočnog partnerstva, kako bi proizvele više digitalnih stručnjaka, trebale ojačati podučavanje osnovnih digitalnih vještina i kompetencija od rane dobi i razviti privlačne kurikulume visokog obrazovanja, istodobno poboljšavajući izglede za zapošljavanje mlađih generacija; |
| --- | --- |

19.

| 20. | napominje da bi posebnu pozornost trebalo posvetiti osiguravanju jednakog pristupa za djecu u udaljenim područjima koja se suočavaju s isključenošću; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava da, kako bi promicale kulturu rodne ravnopravnosti na radnom mjestu i pomogle u borbi protiv svih oblika diskriminacije, uključujući rodne stereotipe, zemlje Istočnog partnerstva moraju ukloniti rodno uvjetovane razlike i promicati rodno osjetljiviju nastavu u školama; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ističe da je potrebno posvetiti dodatnu pozornost djeci s invaliditetom osiguravanjem dostupnosti e-obrazovanja i obrazovnih resursa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naglašava potrebu da akteri civilnog društva, udruge poslodavaca, socijalni partneri, akademske institucije, centri za osposobljavanje i agencije za zapošljavanje utvrde i uklone razlike između potreba tržišta rada zemalja Istočnog partnerstva te akademskih kvalifikacija i strukovnih vještina koje nude njihovi sustavi obrazovanja i osposobljavanja; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ističe potrebu da se mladima pruže alati i znanje kako bi mogli sudjelovati u građanskom aktivizmu, imati aktivnu ulogu u društvu i izgraditi bolju budućnost za sebe; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naglašava potrebu za povećanjem pomoći građanima Ukrajine koji trenutačno trpe zbog neopravdane i ničim izazvane ruske vojne agresije na Ukrajinu; napominje da je, prema podacima Ureda visokog povjerenika UN-a za izbjeglice, od veljače 2022. do 20. prosinca 2022. više od 16,6 milijuna izbjeglica pobjeglo iz Ukrajine u druge zemlje; također napominje da je, prema podacima Ureda glavnog tužitelja Ukrajine, između početka rata i 24. prosinca 2022. ubijeno 450 djece, a ranjeno njih 867; primjećuje da ti podaci ne uključuju podatke iz područja u kojima postoje aktivni sukobi; nadalje napominje da je do 23. prosinca 2022. bombardiranjem i granatiranjem oštećeno 2 619 obrazovnih ustanova u Ukrajini, a dodatnih 406 potpuno je uništeno; |
| --- | --- |

25.

| 26. | podsjeća na potrebu za snažnim angažmanom poduzeća i visokih učilišta kako bi se prilagodili kurikulumi i osiguralo stažiranje bliskom suradnjom između pružatelja obrazovanja i osposobljavanja i poslovnog sektora; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naglašava potrebu za politikama druge prilike za ranjiva poduzeća uspostavom kratkog razdoblja otpusta duga, čime bi se uklonili diskriminirajući zakoni protiv osoba koje kreću iznova, te izradom posebnih smjernica i tečajeva osposobljavanja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | naglašava da modernizacija sustava obrazovanja i osposobljavanja u zemljama Istočnog partnerstva nedvojbeno može donijeti opipljivu korist njihovim građanima; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ističe važnost stalne financijske potpore iz programa i fondova EU-a s naglaskom na modernom razvoju infrastrukture kako bi se zemlje Istočnog partnerstva pripremilo za buduće članstvo u Europskoj uniji; |
| --- | --- |

29.

| 30. | naglašava važnu ulogu koju EU može imati u podupiranju napora zemalja Istočnog partnerstva; pohvaljuje Europsku školu Istočnog partnerstva u Tbilisiju (Gruzija) kao važan znak utjecaja EU-a u regiji, koja učenicima iz šest zemalja Istočnog partnerstva pruža jedinstvenu priliku da ostvare osobni, društveni i profesionalni uspjeh temeljen na zajedničkim temeljnim europskim vrijednostima; |
| --- | --- |

30.

| 31. | naglašava da bi civilno društvo i dalje trebalo biti usredotočeno na ciljane mjere za potporu lokalnom civilnom društvu u njegovoj temeljnoj ulozi praćenja djelovanja vlada, posebno njihovih politika oporavka nakon pandemije bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ističe da glavni gradovi zemalja Istočnog partnerstva mogu ukloniti prepreke učenju i promicati inovativno i uključivo obrazovanje i osposobljavanje za sve, čime će se ostvariti Europski prostor visokog obrazovanja; |
| --- | --- |

32.

| 33. | naglašava potrebu za smanjenjem administrativnog opterećenja ubrzavanjem provedbe inicijativa e-uprave uz istodobno pružanje mogućnosti građanima da imaju pristup svim potrebnim javnim uslugama; |
| --- | --- |

33.

| 34. | napominje da je potrebno stvoriti uvjete kako bi mladi mogli studirati, osposobljavati se, raditi i uključiti se u društvo te poziva EU da dodatno pojača svoju potporu u tom pogledu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | naglašava potrebu za ulaganjima kako bi se ojačala konkurentnost i integracija u lance vrijednosti EU-a; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ističe stvaranje inicijativa o kulturnom i demokratskom obrazovanju s ciljem poticanja mobilnosti i međuljudskih kontakata te postizanja snažnijih društava kroz održivi socijalni i gospodarski razvoj; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ističe važnost poboljšanja kapaciteta za predviđanje i suzbijanje aktivnosti dezinformiranja povezane s bolešću COVID-19 te odgovaranja na njih, kao i rješavanja društvene otpornosti na prijetnje propagande, lažnih vijesti i govora mržnje, bez ograničavanja slobode govora medija; |
| --- | --- |

37.

| 38. | naglašava važnost otvaranja više kvalitetnih radnih mjesta za mlade, što je posebno izazovno s obzirom na strukturne pokretače promjena kao što su tehnološke inovacije i globalizacija, kako bi se spriječile sve socioekonomske posljedice „odljeva mozgova” u zemljama Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

38.

| 39. | napominje da su tijekom pandemije bolesti COVID-19 zdravstveni sustavi svih zemalja Istočnog partnerstva brzo bili preopterećeni te bi stoga tvorci politika trebali povećati reciprocitet i financiranje javne zdravstvene skrbi kako bi se povećala pripravnost; |
| --- | --- |

39.

| 40. | napominje da je pandemija prouzročena bolešću COVID-19 ubrzala digitalnu tranziciju i da bi zemlje Istočnog partnerstva trebale preispitati održivost i učinkovitost postojećih obrazovnih modela; |
| --- | --- |

40.

| 41. | naglašava da bi zemlje Istočnog partnerstva trebale surađivati u razmjeni iskustava u politikama oporavka nakon pandemije kako bi se ojačala pripravnost i reciprocitet u suočavanju sa sličnim izazovima u budućnosti; |
| --- | --- |

41.

| 42. | naglašava potrebu za jasnim okvirom za radna mjesta kako bi se potaknula dvostruka tranzicija, osigurao oporavak od socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19, ojačala održiva konkurentnost u glavnim gradovima, osigurala dostojanstvena radna mjesta i jednake mogućnosti te povećala stabilnost i blagostanje u regiji; |
| --- | --- |

42.

| 43. | naglašava potrebu za jačanjem strateških ulaganja za rast održivog, zelenog i kružnog gospodarstva, uz istodobno poboljšanje sigurnosti opskrbe hranom u regiji Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

43.

| 44. | naglašava važnost poticanja gospodarskog razvoja putem mjera kao što su povećana povezanost i regionalni razvoj, trgovina unutar regija, poljoprivreda i ruralni razvoj sa snažnim političkim naglaskom na zaštiti okoliša kako bi se ojačala otpornost na klimatske promjene, ubrzao prelazak na niskougljično kružno gospodarstvo i razvilo digitalno gospodarstvo; |
| --- | --- |

44.

| 45. | napominje važnost poboljšanja tehničkog stručnog znanja i kapaciteta kako bi se uveli okviri za praćenje, izvješćivanje i provjeru domaćih emisija u skladu s novim poboljšanim okvirom za transparentnost u okviru Pariškog sporazuma; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pozdravlja gospodarski i investicijski plan Istočnog partnerstva kojim će se mobilizirati 2,3 milijarde EUR iz proračuna EU-a u obliku bespovratnih sredstava, mješovitog financiranja i jamstava kako bi se podržao oporavak nakon pandemije i održivo preobrazila gospodarstva zemalja Istočnog partnerstva kako bi one postale otpornije i integriranije; napominje da bi plan mogao privući javna i privatna ulaganja u iznosu do 17 milijardi EUR; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva sve dionike u EU-u i zemljama Istočnog partnerstva da pojačaju napore za provedbu istaknutih vodećih inicijativa, uključujući projekte namijenjene razvoju povezanosti u Crnom moru, kao što su crnomorski podvodni kabel za prijenos električne energije i optički kabeli te izravne usluge trajektnog prijevoza i prijevoza do pristaništa između Gruzije i država članica EU-a (Rumunjska i Bugarska), čime bi se smanjilo vrijeme tranzita i obrta dok bi te regije postale dostupnije; |
| --- | --- |

47.

| 48. | podsjeća da će Europska unija nastaviti podupirati one zemlje Istočnog partnerstva koje žele izgraditi svoju otpornost i stabilnost u regiji pružanjem različitih vrsta suradnje i angažmana, među ostalim s pomoću kibernetičkih, hibridnih i drugih nevojnih sredstava. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  SL L 261, 30.8.2014., str. 4.

(2)  SL L 260, 30.8.2014., str. 4.

(3)  SL L 161, 29.5.2014., str. 3.

(4)  SL L 23, 26.1. 2018., str. 4.

(5)  SL L 246, 17.9.1999, str. 3.

(6)  SL C 198, 6.7.2011., str. 4.

(7)  SL C 362, 8.9.2021., str. 114.

(8)  SL C 134, 24.4.2020, str. 16.

(9)  SL L 189, 28.5.2021., str. 1.

(10)  SL C 193, 31.5.2016, str. 17.

(11)  SL C 444, 10.12.2018., str. 1.

(12)  SL C 388, 13.11.2020., str. 2.

(13)  SL C 371, 15.9.2021., str. 134.

(14)  SL C 371, 15.9.2021., str. 110.

(15)  SL L 249, 27.9.2017., str. 1.

(16)  SL C 202, 28.5.2021., str. 25.

(17)  SL C 171, 6.5.2021., str. 25.

(18)  SL C 119, 28.5.2009., str. 2.

(19)  SL C 493, 27.12.2022., str. 70.

(20)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0406.

---

| 29.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 229/16 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 229/16

---

Rezolucija o prelasku na zelenu energiju kao odgovoru na trenutačne izazove u pogledu energetske sigurnosti u Istočnom partnerstvu u kontekstu ruske ratne agresije i okupacije

(2023/C 229/03)

PARLAMENTARNA SKUPŠTINA EURONEST,

uzimajući u obzir osnivački akt Parlamentarne skupštine Euronest od 3. svibnja 2011.,

uzimajući u obzir zajedničku izjavu sa sastanka na vrhu Istočnog partnerstva održanog u Bruxellesu 15. prosinca 2021.,

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 18. ožujka 2020. naslovljenu „Politika Istočnog partnerstva u razdoblju nakon 2020. Jačanje otpornosti – Istočno partnerstvo koje donosi koristi za sve” (JOIN(2020) 007),

uzimajući u obzir Pariški sporazum o klimatskim promjenama, usvojen 12. prosinca 2015., koji je Europska unija ratificirala i čije su potpisnice i zemlje Istočnog partnerstva,

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019) 640) i kasnije zakonodavne prijedloge i mjere,

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 18. svibnja 2022. naslovljenu „Plan REPowerEU” (COM(2022) 230),

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. srpnja 2022. naslovljenu „Štednja plina za sigurnu zimu” (COM(2022) 360) i Uredbu Vijeća (EU) 2022/1369 od 5. kolovoza 2022. o koordiniranim mjerama za smanjenje potražnje za plinom (1),

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2022/1854 od 6. listopada 2022. o hitnoj intervenciji za rješavanje pitanja visokih cijena energije (2),

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. listopada 2021. naslovljenu „Paket mjera za djelovanje i potporu za suočavanje s rastom cijena energije” (COM(2021) 660),

uzimajući u obzir sporazume o pridruživanju između Europske unije te Gruzije (3), Moldove (4) i Ukrajine (5), a posebice njihove odredbe o suradnji u području energije,

uzimajući u obzir Sveobuhvatni i pojačani sporazum o partnerstvu između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Armenije, s druge strane (6) (CEPA), a posebice njegove odredbe o suradnji u području energije,

uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Azerbajdžana, s druge strane (7), te tekuće pregovore o novom okvirnom sporazumu,

uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Energetske zajednice, čije su potpisnice spomenute tri zemlje koje su sklopile sporazum o pridruživanju s Europskom unijom, dok Armenija ima status promatrača,

uzimajući u obzir program rada Treće platforme Istočnog partnerstva o povezivosti, energetskoj učinkovitosti, okolišu i klimatskim promjenama, a posebno Energetsku skupinu,

uzimajući u obzir rezoluciju Parlamentarne skupštine Euronest od 16. travnja 2021. naslovljenu „Ususret energetskoj učinkovitosti, diversifikaciji i neovisnosti; rješavanje problema potrebnih kapaciteta u svrhu jačanja europske energetske politike i suzbijanja prijetnji energetskoj sigurnosti u Istočnom partnerstvu”,

uzimajući u obzir ciljeve održivog razvoja Ujedinjenih naroda, a posebno cilj br. 7 o cjenovno pristupačnoj i čistoj energiji, koji se odnosi na osiguravanje pristupa pouzdanoj, održivoj i modernoj energiji po pristupačnoj cijeni za sve, te cilj br. 13 o djelovanju u području klime, koji se odnosi na poduzimanje hitnih mjera za borbu protiv klimatskih promjena i njihovih učinaka,

| A. | budući da bi svi ljudi koji žive u Europskoj uniji i zemljama Istočnog partnerstva trebali imati pristup sigurnom, čistom, zdravom i održivom okolišu, što počiva na ambicioznim politikama; |
| --- | --- |

A.

budući da bi svi ljudi koji žive u Europskoj uniji i zemljama Istočnog partnerstva trebali imati pristup sigurnom, čistom, zdravom i održivom okolišu, što počiva na ambicioznim politikama;

| B. | budući da nezakonit, neopravdan i ničim izazvan rat Rusije protiv Ukrajine i njezina trenutačna okupacija državnih područja Gruzije i Moldove imaju dramatične posljedice za ljude diljem EU-a i zemalja Istočnog partnerstva, posebno nagli porast energetskog siromaštva i povećanje cijena energije; |
| --- | --- |

B.

budući da nezakonit, neopravdan i ničim izazvan rat Rusije protiv Ukrajine i njezina trenutačna okupacija državnih područja Gruzije i Moldove imaju dramatične posljedice za ljude diljem EU-a i zemalja Istočnog partnerstva, posebno nagli porast energetskog siromaštva i povećanje cijena energije;

| C. | budući da su sustavni napadi Rusije na ukrajinsku civilnu infrastrukturu, prije svega elektroenergetsku infrastrukturu, ratni zločini te budući da prekid pristupa muškaraca, žena i djece vodi, električnoj energiji i grijanju, posebno zimi, predstavlja teroristički čin; |
| --- | --- |

C.

budući da su sustavni napadi Rusije na ukrajinsku civilnu infrastrukturu, prije svega elektroenergetsku infrastrukturu, ratni zločini te budući da prekid pristupa muškaraca, žena i djece vodi, električnoj energiji i grijanju, posebno zimi, predstavlja teroristički čin;

| D. | budući da je energetska sigurnost temeljni element nacionalne sigurnosti za zemlje EU-a i Istočnog partnerstva; budući da je važno povećati povezanost, domaću proizvodnju obnovljive energije, energetsku učinkovitost i uštedu energije kako bi se poboljšala energetska sigurnost i otpornost te potaknula socijalna, gospodarska i politička stabilnost u regiji; |
| --- | --- |

D.

budući da je energetska sigurnost temeljni element nacionalne sigurnosti za zemlje EU-a i Istočnog partnerstva; budući da je važno povećati povezanost, domaću proizvodnju obnovljive energije, energetsku učinkovitost i uštedu energije kako bi se poboljšala energetska sigurnost i otpornost te potaknula socijalna, gospodarska i politička stabilnost u regiji;

| E. | budući da pokušaj Rusije da iskoristi izvoz energije kao sredstvo geopolitičke prisile znači da se opskrba energijom upotrebljava kao oružje; budući da je šteta nanesena plinovodima Sjeverni tok 1 i 2 dana 26. rujna 2022. rezultirala golemim istjecanjem plina u Baltičko more, što predstavlja i ekološki napad na EU; |
| --- | --- |

E.

budući da pokušaj Rusije da iskoristi izvoz energije kao sredstvo geopolitičke prisile znači da se opskrba energijom upotrebljava kao oružje; budući da je šteta nanesena plinovodima Sjeverni tok 1 i 2 dana 26. rujna 2022. rezultirala golemim istjecanjem plina u Baltičko more, što predstavlja i ekološki napad na EU;

| F. | budući da EU i zemlje Istočnog partnerstva moraju povećati svoju energetsku sigurnost i istodobno znatno smanjiti svoju ovisnost o energetskim resursima koji se uvoze iz trećih zemalja te okončati svoju ovisnost o ruskom izvozu fosilnih goriva; budući da je ovisnost EU-a o ruskoj opskrbi plinom doprinijela trenutačnoj energetskoj krizi; |
| --- | --- |

F.

budući da EU i zemlje Istočnog partnerstva moraju povećati svoju energetsku sigurnost i istodobno znatno smanjiti svoju ovisnost o energetskim resursima koji se uvoze iz trećih zemalja te okončati svoju ovisnost o ruskom izvozu fosilnih goriva; budući da je ovisnost EU-a o ruskoj opskrbi plinom doprinijela trenutačnoj energetskoj krizi;

| G. | budući da je Rusija u svojoj strategiji gospodarske sigurnosti iz 2017. utvrdila da su obnovljivi izvori energije i tehnologije za energetsku učinkovitost jedna od ključnih prijetnji njezinoj gospodarskoj sigurnosti; |
| --- | --- |

G.

budući da je Rusija u svojoj strategiji gospodarske sigurnosti iz 2017. utvrdila da su obnovljivi izvori energije i tehnologije za energetsku učinkovitost jedna od ključnih prijetnji njezinoj gospodarskoj sigurnosti;

| H. | budući da agresivno ponašanje Rusije u regiji Istočnog partnerstva pokazuje da energetsko tržište EU-a i energetske politike zemalja Istočnog partnerstva treba ažurirati kako bi se uklonila ovisnost o uvozu fosilne energije i fosilnih goriva općenito, a posebno iz zemalja s autoritarnim režimima; |
| --- | --- |

H.

budući da agresivno ponašanje Rusije u regiji Istočnog partnerstva pokazuje da energetsko tržište EU-a i energetske politike zemalja Istočnog partnerstva treba ažurirati kako bi se uklonila ovisnost o uvozu fosilne energije i fosilnih goriva općenito, a posebno iz zemalja s autoritarnim režimima;

| I. | budući da, unatoč sveobuhvatnoj ruskoj invaziji na državno područje Ukrajine 24. veljače 2022., nekoliko zemalja nažalost nije prestalo surađivati s Rusijom u području nuklearne energije, čime su produbile svoju opasnu ovisnost o ruskoj opskrbi uranijem i uslugama obogaćivanja uranija te obradi nuklearnog otpada; |
| --- | --- |

I.

budući da, unatoč sveobuhvatnoj ruskoj invaziji na državno područje Ukrajine 24. veljače 2022., nekoliko zemalja nažalost nije prestalo surađivati s Rusijom u području nuklearne energije, čime su produbile svoju opasnu ovisnost o ruskoj opskrbi uranijem i uslugama obogaćivanja uranija te obradi nuklearnog otpada;

| J. | budući da je ispunjavanje odredbi Pariškog sporazuma zajednička obveza EU-a i zemalja Istočnog partnerstva; budući da bi energetske politike i strategije EU-a i zemalja Istočnog partnerstva trebale biti usmjerene na smanjenje ovisnosti o ugljenu, nafti i plinu; |
| --- | --- |

J.

budući da je ispunjavanje odredbi Pariškog sporazuma zajednička obveza EU-a i zemalja Istočnog partnerstva; budući da bi energetske politike i strategije EU-a i zemalja Istočnog partnerstva trebale biti usmjerene na smanjenje ovisnosti o ugljenu, nafti i plinu;

| K. | budući da je u zemljama Istočnog partnerstva i nekim zemljama EU-a udio energije proizvedene iz obnovljivih izvora i dalje vrlo nizak, iako postoji znatan potencijal za njegovo povećanje; |
| --- | --- |

K.

budući da je u zemljama Istočnog partnerstva i nekim zemljama EU-a udio energije proizvedene iz obnovljivih izvora i dalje vrlo nizak, iako postoji znatan potencijal za njegovo povećanje;

| L. | budući da stranke Pariškog sporazuma moraju riješiti pitanje ugljičnog intenziteta svojih energetskih sustava i provesti ambiciozne strategije za smanjenje ovisnosti o fosilnim gorivima te razviti održive i troškovno učinkovite izvore energije kako bi se postiglo znatno smanjenje emisija; |
| --- | --- |

L.

budući da stranke Pariškog sporazuma moraju riješiti pitanje ugljičnog intenziteta svojih energetskih sustava i provesti ambiciozne strategije za smanjenje ovisnosti o fosilnim gorivima te razviti održive i troškovno učinkovite izvore energije kako bi se postiglo znatno smanjenje emisija;

| M. | budući da se europskim zelenim planom utvrđuju različite političke inicijative i ambiciozni ciljevi za EU i njegove države članice; budući da je vrlo važno da zemlje Istočnog partnerstva, iz svoje perspektive susjeda EU-a, prodube dijalog s Unijom u pogledu očekivanja europske strane, posebno o mjerama koje je potrebno poduzeti kako bi se prilagodile zahtjevima utvrđenima u europskom zelenom planu i doprinijele postizanju njegovih ciljeva; |
| --- | --- |

M.

budući da se europskim zelenim planom utvrđuju različite političke inicijative i ambiciozni ciljevi za EU i njegove države članice; budući da je vrlo važno da zemlje Istočnog partnerstva, iz svoje perspektive susjeda EU-a, prodube dijalog s Unijom u pogledu očekivanja europske strane, posebno o mjerama koje je potrebno poduzeti kako bi se prilagodile zahtjevima utvrđenima u europskom zelenom planu i doprinijele postizanju njegovih ciljeva;

| N. | budući da je europski zeleni plan važan zbog prekidanja veze između gospodarskog rasta i emisija, posebno porastom ulaganja u obnovljive izvore energije i energetsku učinkovitost; |
| --- | --- |

N.

budući da je europski zeleni plan važan zbog prekidanja veze između gospodarskog rasta i emisija, posebno porastom ulaganja u obnovljive izvore energije i energetsku učinkovitost;

| O. | budući da napori EU-a za oporavak nakon pandemije bolesti COVID-19 idu u smjeru izgradnje modernog, resursno učinkovitog, čistog i kružnoga gospodarstva, što će dovesti do ozelenjivanja gospodarstva i održivije upotrebe prirodnih resursa, u skladu s europskim zelenim planom; |
| --- | --- |

O.

budući da napori EU-a za oporavak nakon pandemije bolesti COVID-19 idu u smjeru izgradnje modernog, resursno učinkovitog, čistog i kružnoga gospodarstva, što će dovesti do ozelenjivanja gospodarstva i održivije upotrebe prirodnih resursa, u skladu s europskim zelenim planom;

| P. | budući da je razvoj obnovljivih izvora energije jedan od glavnih načina za rješavanje problema energetske sigurnosti i klimatskih promjena te za uvođenje čišćih izvora energije, što će dovesti do poboljšanja zdravlja i životnog standarda diljem našeg kontinenta te otvaranja lokalnih radnih mjesta; |
| --- | --- |

P.

budući da je razvoj obnovljivih izvora energije jedan od glavnih načina za rješavanje problema energetske sigurnosti i klimatskih promjena te za uvođenje čišćih izvora energije, što će dovesti do poboljšanja zdravlja i životnog standarda diljem našeg kontinenta te otvaranja lokalnih radnih mjesta;

| Q. | budući da je energetska učinkovitost ključan preduvjet za postizanje europskih klimatskih ciljeva do 2050. na troškovno učinkovit način; budući da se dugoročnim uštedama energije može znatno smanjiti ovisnost o uvozu fosilnih goriva te ojačati nacionalna i regionalna energetska sigurnost u Europskoj uniji i zemljama Istočnog partnerstva; budući da je najjeftinija, najsigurnija i najčišća energija ona koje se ne troši; |
| --- | --- |

Q.

budući da je energetska učinkovitost ključan preduvjet za postizanje europskih klimatskih ciljeva do 2050. na troškovno učinkovit način; budući da se dugoročnim uštedama energije može znatno smanjiti ovisnost o uvozu fosilnih goriva te ojačati nacionalna i regionalna energetska sigurnost u Europskoj uniji i zemljama Istočnog partnerstva; budući da je najjeftinija, najsigurnija i najčišća energija ona koje se ne troši;

| R. | budući da je, u skladu s preuzetim obvezama, potrebno poboljšati postojeće pravne okvire zemalja Istočnog partnerstva i njihovo postupno usklađivanje sa zakonodavstvom EU-a te razmjenu najboljih praksi i tehničkog znanja; |
| --- | --- |

R.

budući da je, u skladu s preuzetim obvezama, potrebno poboljšati postojeće pravne okvire zemalja Istočnog partnerstva i njihovo postupno usklađivanje sa zakonodavstvom EU-a te razmjenu najboljih praksi i tehničkog znanja;

| S. | budući da bi EU trebao podupirati zemlje Istočnog partnerstva u procjeni i rješavanju učinka europskog zelenog plana na njihovu energetsku sigurnost i trgovinske odnose s EU-om i trećim zemljama; |
| --- | --- |

S.

budući da bi EU trebao podupirati zemlje Istočnog partnerstva u procjeni i rješavanju učinka europskog zelenog plana na njihovu energetsku sigurnost i trgovinske odnose s EU-om i trećim zemljama;

| T. | budući da je za razvoj i održivo korištenje hidroenergije, energije vjetra, solarne energije i geotermalnih resursa u Europskoj uniji i zemljama Istočnog partnerstva neophodno stvoriti dodatne kapacitete s pomoću domaćih i stranih ulaganja; |
| --- | --- |

T.

budući da je za razvoj i održivo korištenje hidroenergije, energije vjetra, solarne energije i geotermalnih resursa u Europskoj uniji i zemljama Istočnog partnerstva neophodno stvoriti dodatne kapacitete s pomoću domaćih i stranih ulaganja;

| U. | budući da se u najnovijem izvješću Međuvladina panela o klimatskim promjenama iz travnja 2022. navodi da je nova infrastruktura za fosilna goriva nespojiva s međunarodnim klimatskim ciljevima; budući da postizanje klimatske neutralnosti najkasnije do 2050. zahtijeva postupno ukidanje fosilnih goriva u energetskom sustavu najkasnije do 2035.; |
| --- | --- |

U.

budući da se u najnovijem izvješću Međuvladina panela o klimatskim promjenama iz travnja 2022. navodi da je nova infrastruktura za fosilna goriva nespojiva s međunarodnim klimatskim ciljevima; budući da postizanje klimatske neutralnosti najkasnije do 2050. zahtijeva postupno ukidanje fosilnih goriva u energetskom sustavu najkasnije do 2035.;

| V. | budući da je namjernim napadima projektilima i bespilotnim letjelicama koje je pokrenula Ruska Federacija oštećeno ili uništeno oko 40 % ključne energetske infrastrukture Ukrajine; |
| --- | --- |

V.

budući da je namjernim napadima projektilima i bespilotnim letjelicama koje je pokrenula Ruska Federacija oštećeno ili uništeno oko 40 % ključne energetske infrastrukture Ukrajine;

| 1. | najoštrije osuđuje ratnu agresiju Ruske Federacije na Ukrajinu i njezinu aktualnu okupaciju državnih područja Gruzije i Moldove te razorne posljedice tih postupaka; traži hitan i potpun embargo na uvoz fosilnih goriva i uranija iz Rusije te trajno napuštanje plinovoda Sjeverni tok 1 i 2 kako bi se spriječilo financiranje Putinova ratnog stroja novcem EU-a; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izražava svoju potporu istrazi koju provode neke države članice EU-a o šteti nanesenoj plinovodima Sjeverni tok 1 i 2; poziva na objavljivanje rezultata istrage; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izražava punu solidarnost s Ukrajinom i svim drugim zemljama Istočnog partnerstva koje trpe zbog ruske represivne i ekspanzionističke politike; poziva na to da se pomoć Ukrajini poveća i održi na toj razini kako bi se ukrajinskom narodu pomoglo da izdrži teške zimske uvjete koji su posljedica ruske ratne agresije te da se potpora pruži i drugim zemljama Istočnog partnerstva kojima je potrebna; najoštrije osuđuje ruske napade na Ukrajinu raketama i iranskim bespilotnim letjelicama kamikazama, koji su usmjereni na civilno stanovništvo te ključnu i energetsku infrastrukturu Ukrajine; poziva Rusiju da smjesta prekine te barbarske terorističke napade usmjerene protiv civilnog stanovništva Ukrajine; navodi da ta zlonamjerna djela zapravo predstavljaju zločine protiv čovječnosti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | oštro osuđuje postupke ruskih okupacijskih snaga na području nuklearne elektrane (NE) Zaporižje u gradu Energodaru te dosad nezabilježenu upotrebu tog objekta za pokretanje napada na ukrajinske snage ili u bilo koje druge vojne svrhe, među ostalim kao sklonište ili skladište, što ne samo da sprečava siguran rad elektrane i njezine redovite postupke kontrole, već i ozbiljno ugrožava nuklearnu sigurnost europskog kontinenta i šire; poziva međunarodnu zajednicu da poduzme hitne mjere kako bi prisilila Rusiju da oslobodi NE Zaporižje i vrati je pod kontrolu Ukrajine u cilju globalne sigurnosti; poziva Rusku Federaciju da promatračima Međunarodne agencije za atomsku energiju (IAEA) omogući pristup NE Zaporižje radi praćenja stanja nuklearne sigurnosti te da surađuje s IAEA-om; izražava duboku zabrinutost zbog stanja nuklearne sigurnosti u NE Astravec u Bjelarusu jer bjeloruske vlasti nisu transparentne i ne pružaju pouzdane informacije o tome što se događa u nuklearnoj elektrani te se nisu obvezale na potpunu provedbu preporuka iz izvješća EU-a o testiranju otpornosti na stres iz 2018.; |
| --- | --- |

4.

| 5. | izražava punu solidarnost s Moldovom, koja se trenutačno suočava s pokušajima Kremlja da destabilizira tu zemlju na političkoj razini tako što manipulira njezinom opskrbom plinom i električnom energijom; |
| --- | --- |

5.

| 6. | osuđuje posljedice koje rusko korištenje opskrbe energijom kao oružja ima na kućanstva i poduzeća, koja se zbog toga suočavaju s visokim cijenama energije, sve većim socijalnim nejednakostima, energetskim siromaštvom i siromaštvom u pogledu mobilnosti te većom inflacijom, što dovodi do nezaposlenosti, visokih cijena hrane i općenito krize troškova života; ističe da je, umjesto jednostranih djelovanja kojima se potiče razdor, potrebna dosad neviđena solidarnost između EU-a i zemalja Istočnog partnerstva te zajednički odgovor na neposredne izazove i sprečavanje njihova ponavljanja u budućnosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava da je potreban prelazak na čistu energiju kao glavni način za povećanje energetske sigurnosti i okončanje ovisnosti EU-a i zemalja Istočnog partnerstva o fosilnim gorivima i uraniju, posebno ako oni potječu iz trećih zemalja; poziva Komisiju i zemlje Istočnog partnerstva da u bliskoj suradnji s europskim i međunarodnim financijskim institucijama osmisle daljnje hitne mjere kojima bi se u velikoj mjeri povećao kapacitet za obnovljivu energiju i potaknule snažne politike energetske učinkovitosti i štednje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podsjeća na to da otprilike četvrtina električne energije i polovica niskougljične električne energije u Uniji potječu iz nuklearne energije; napominje da se neke države članice pripremaju za izgradnju novih nuklearnih elektrana, dok se druge protive nuklearnoj energiji; ponavlja da su države članice EU-a i zemlje Istočnog partnerstva i dalje u potpunosti odgovorne za odlučivanje o svojoj strukturi izvora energije, za osmišljavanje načina osiguravanja cjenovno pristupačne, stabilne i čiste energije za svoje građane i poduzeća te za odabir najprikladnijeg načina na koji mogu doprinijeti postizanju klimatskih i energetskih ciljeva Unije, uzimajući u obzir vlastite posebnosti i ograničenja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ponovno ističe svoju potporu pojačanoj energetskoj suradnji između EU-a i zemalja Istočnog partnerstva te među samim zemljama Istočnog partnerstva, posebno u promicanju održive proizvodnje energije, čime će se poboljšati njihova energetska sigurnost i otpornost uz istodobnu zaštitu okoliša, doprinijeti postizanju ciljeva klimatske politike i unaprijediti integracija voljnih partnera u europsko energetsko tržište; potiče EU da razmotri omogućavanje suradnje i sudjelovanja prihvatljivih i voljnih zemalja Istočnog partnerstva u energetskoj uniji; |
| --- | --- |

9.

| 10. | napominje da uspjeh europskog zelenog plana, kao sveobuhvatne strategije za preobrazbu Europske unije u klimatski neutralno gospodarstvo do 2050., u velikoj mjeri ovisi o njezinoj snazi da bude primjer drugima i potakne brži prelazak na čistu energiju izvan granica EU-a, počevši od svojeg susjedstva; naglašava da je potrebno pojačati napore u pogledu dekarbonizacije i zaštite okoliša u Europskoj uniji i Istočnom partnerstvu te provoditi ambiciozne klimatske i okolišne politike, posebno kako bi se ispunile obveze iz Pariškog sporazuma; poziva vlade i parlamente zemalja EU-a i Istočnog partnerstva da ojačaju zakone usmjerene na postizanje prelaska na čistu energiju; potiče zemlje Istočnog partnerstva da uz potporu EU-a izrade planove za sudjelovanje u europskom zelenom planu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava da je važno uspostaviti mehanizam za ugljičnu prilagodbu na granicama kako bi se osiguralo da ambiciozni ciljevi EU-a ne dovedu do istjecanja ugljika premještanjem proizvodnje ili porastom uvoza; poziva EU da pruži potporu zemljama Istočnog partnerstva kako bi se potaknuo razvoj politika određivanja cijena ugljika usklađenih s politikama EU-a; smatra da bi se prihodi koje EU može prikupiti od zemalja Istočnog partnerstva u obliku naknada za ugljik prvenstveno trebali koristiti za financiranje potpore dekarbonizaciji njihovih gospodarstava; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primjećuje da je energetski intenzitet u zemljama Istočnog partnerstva i dalje znatno viši od prosjeka EU-a te ističe golem potencijal za uštedu energije u tim zemljama; ističe važnost uvođenja i održavanja regulatornih i institucionalnih okvira kojima se definiraju minimalni standardi energetske učinkovitosti za zgrade i proizvode, osiguravaju poticaji za obnovu zgrada i energetsku učinkovitost u industrijama te MSP-ovima, promiče optimizacija i modernizacija energetske infrastrukture, među ostalim putem kriterija minimalne energetske učinkovitosti za javnu nabavu, te jamči odgovarajuće informiranje potrošača, uključujući točno mjerenje potrošnje energije, informativno fakturiranje i energetske preglede; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja pakete hitnih mjera koje je predložila Komisija kako bi se riješio problem volatilnosti cijena na tržištima plina i električne energije; smatra da bi se pojačane mjere transparentnosti i mjere za rješavanje protutržišnog ponašanja i zlouporabe tržišta trebale provoditi trajno; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva na hitan odgovor na energetsku krizu u obliku uvođenja obveznih i viših ciljeva smanjenja potrošnje plina i električne energije; pozdravlja nove obveze EU-a u pogledu skladištenja plina; poziva EU da uspostavi mehanizme solidarnosti kako bi se pomoglo zemljama koje imaju veliki problem s energetskom sigurnošću, s posebnim naglaskom na najranjivijim građanima; naglašava važnost razmjene znanja kako bi se pronašli zajednički načini izlaska iz trenutačne krize; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava da učinkovita i opsežna infrastruktura za skladištenje energije ima ključnu ulogu u poboljšanju sigurnosti opskrbe energijom; poziva na porast ulaganja u obnovu postojeće infrastrukture za skladištenje energije te na izgradnju novih objekata; poziva na potpuno uključivanje zemalja Istočnog partnerstva te na izgradnju novih zajedničkih kapaciteta za skladištenje energije; ističe da takvi projekti imaju dugoročne prednosti za poboljšanje sigurnosti opskrbe energijom i olakšavanje prelaska na zelenu energiju ako se od samog početka grade tako da se lako mogu prilagoditi skladištenju zelenog vodika; ističe da bi se ulaganjem u te kapacitete riješila goruća pitanja nastala zbog trenutačne energetske krize, ali i da bi to bio važan korak prema postizanju zajedničkih ciljeva dekarbonizacije; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja mjere koje su Komisija i zemlje Istočnog partnerstva poduzele kako bi ublažile posljedice energetske krize i spriječile pogoršanje situacije; poziva Komisiju da istraži kako i zemlje Istočnog partnerstva uključiti u te inicijative, primjerice zajedničku platformu EU-a za kupnju plina; naglašava da svi sporazumi o kupnji moraju biti u skladu s klimatskim ciljevima EU-a u pogledu količine i trajanja isporuka kako bi se postiglo postupno ukidanje fosilnih goriva najkasnije do 2035.; |
| --- | --- |

16.

| 17. | konstatira da je razvoj obnovljivih izvora energije ključan za napore u prelasku na čistu energiju i energetsku neovisnost te da istodobno doprinosi otvaranju radnih mjesta na lokalnoj razini te poboljšavanju kvalitete zraka i zdravlja građana; pozdravlja uspostavu regionalne mreže za obnovljivu energiju pod vodstvom Litve i Gruzije u okviru Odbora za energiju Istočnog partnerstva; prima na znanje upotrebu biomase i hidroenergije u nekim zemljama Istočnog partnerstva, ali podsjeća da je potrebno osigurati njihovu održivost, učinkovitost i usklađenost s okolišnim zahtjevima; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naglašava da je hitno potrebno uložiti napore u poboljšanje povezivosti, počevši s potpunom provedbom ciljeva prethodno utvrđenih u okviru programa rada „20 ciljeva za 2020.”, koji je podržan na sastanku na vrhu Istočnog partnerstva 2017.; naglašava važnost razvoja i financiranja elektroenergetskih interkonekcija te pametnih mreža kako bi se osigurala potrebna infrastruktura za postavljanje i provedbu obvezujućih klimatskih i energetskih ciljeva; podsjeća da će bolja povezivost između zemalja EU-a i zemalja Istočnog partnerstva povećati energetsku sigurnost i pomoći u snažnom vezanju zemalja Istočnog partnerstva uz Europu; poziva da u aktualnom geopolitičkom kontekstu prioritet bude dugoročno planiranje i ulaganje u održivu međupovezivost između Ukrajine i Moldove i EU-a; poziva na kontinuiranu potporu izgradnji tehničkih kapaciteta za projekte povezivosti kao što je projekt postavljanja podmorskog kabela između Gruzije i Rumunjske u Crnome moru; ističe važnost provedbe tog projekta jer doprinosi jačanju energetske sigurnosti u Europi i na Kavkazu te razvoju sektora obnovljive energije i povećava mogućnosti tranzita između tih regija; |
| --- | --- |

18.

| 19. | svjestan je znatne financijske i tehničke potpore koju EU, u koordinaciji i suradnji s drugim međunarodnim akterima, pruža istočnim partnerima, čime se promiču dekarbonizacija i povezivost; napominje da je važno nastaviti pružati tehničku potporu istočnim partnerima kako bi se razvio poticajni pravni okvir za ulaganja i održive lokalne inicijative za dekarbonizaciju i obnovljive izvore energije; posebno pozdravlja rad inicijativa EU4Energy i EU4Climate, ulaganja i zajmove utemeljene na politikama u okviru Platforme za ulaganja u susjedstvu, partnerstvo E5P, Sporazum gradonačelnika i proračunska jamstva EU-a za zajmove Europske investicijske banke i drugih međunarodnih financijskih institucija; očekuje da će se u okviru gospodarskog i investicijskog plana za Istočno partnerstvo ulagati u energetsku učinkovitost, obnovljivu energiju i povezivost, pratiti održivost i propisno provoditi ex ante procjene utjecaja na okoliš; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ističe da energetska tranzicija treba biti pravedna, uključiva i isplativa te da bi se njome trebala osigurati održivost, sigurnost opskrbe i cjenovna pristupačnost energije; napominje da visoke cijene fosilnih goriva predstavljaju dodatne poticaje za pokretanje ulaganja u projekte uštede energije i projekte obnovljive energije; ističe da je potrebno reformirati određivanje cijena i oporezivanje energije te smanjiti državne subvencije za fosilna goriva kako bi se izbjeglo stavljanje energije iz obnovljivih izvora u nepovoljan položaj u odnosu na druge oblike energije i davanje pogrešnih cjenovnih signala krajnjim potrošačima energije; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava da potrošače treba podupirati u proizvodnji, potrošnji, skladištenju i prodaji energije, imajući na umu da to može pomoći u borbi protiv energetskog siromaštva; ističe potencijal decentralizirane proizvodnje obnovljive energije koja može povećati upotrebu lokalnih izvora energije, povećati lokalnu sigurnost opskrbe energijom te potaknuti razvoj zajednice i koheziju; |
| --- | --- |

21.

| 22. | podsjeća da je važno diversificirati opskrbu energijom i smanjiti ovisnost o uvozu energije iz trećih zemalja, posebno Rusije, uz poboljšanje povezivosti energetskih sektora zemalja Istočnog partnerstva i istodobno osiguravanje ekološke održivosti; u tom pogledu ističe da treba razviti otvoreno, konkurentno i integrirano energetsko tržište u istočnoj Europi, što bi moglo stvoriti više prilika za trgovinu, ulaganja, izgradnju kapaciteta i zajedničke projekte u području obnovljivih izvora energije, pametnih mreža i energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva na tješnju suradnju u okviru Istočnog partnerstva u području proizvodnje i upotrebe zelenog vodika te na promicanje zajedničkih standarda za vodik; napominje da bi trebalo ograničiti uvoz vodika iz neobnovljivih izvora kako se ne bi ugrozili napori za dekarbonizaciju; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naglašava da je važno promicati energetsku politiku utemeljenu na dokazima, koja se temelji na sveobuhvatnim podacima i stalnom praćenju, te potiče EU da dodatno podupire jačanje administrativnih kapaciteta zemalja Istočnog partnerstva u tom području i promiče razmjenu najboljih praksi među zemljama; |
| --- | --- |

24.

| 25. | podsjeća na obveze relevantnih zemalja Istočnog partnerstva u okviru sporazuma o pridruživanju, Ugovora o Energetskoj zajednici i CEPA-e u pogledu prenošenja energetskih propisa EU-a ili usklađivanja s njima; poziva sve zemlje EU-a i Istočnog partnerstva da u potpunosti provedu Ugovor o Energetskoj zajednici; smatra da bi dodatna financijska potpora trebala biti uvjetovana stvarnom provedbom i primjenom obveza zemalja Istočnog partnerstva, provedbom potrebnih reformi i preuzimanjem ambicioznijih obveza u kontekstu europskog zelenog plana u skladu s načelom „više za više”; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Vijeće i države članice da hitno i znatno povećaju svoju potporu Ukrajini kako bi joj pomogli da se obrani od ruskih pokušaja uništenja ključne ukrajinske infrastrukture, među ostalim u području energetike; naglašava da se obnova i poslijeratni oporavak Ukrajine moraju prvenstveno usredotočiti na ponovnu izgradnju energetskog sustava i stvaranje prilika za Ukrajinu da postane središte izvoza zelene električne energije i vodika u Europu, na povećanje energetske otpornosti i unapređenje održive energetske tranzicije te da također treba uzeti u obzir i unaprijed riješiti pitanje održive međupovezivosti sa susjednim zemljama EU-a i Istočnog partnerstva, uz snažnu potporu i solidarnost EU-a i zemalja Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

26.

| 27. | nalaže svojim supredsjednicima da ovu rezoluciju proslijede predsjednici Europskog parlamenta, Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, povjereniku za europsku politiku susjedstva i proširenje, Europskoj službi za vanjsko djelovanje te vladama i parlamentima država članica EU-a i zemalja Istočnog partnerstva. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  SL L 206, 8.8.2022., str. 1.

(2)  SL L 261 I, 7.10.2022., str. 1.

(3)  SL L 261, 30.8.2014., str. 4.

(4)  SL L 260, 30.8.2014., str. 4.

(5)  SL L 161, 29.5.2014., str. 3.

(6)  SL L 23, 26.1.2018., str. 4.

(7)  SL L 246, 17.9.1999., str. 3.

---

| 29.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 229/22 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 229/22

---

Rezolucija o kompatibilnosti programa cijepljenja EU-a i zemalja Istočnog partnerstva i njihovu usklađivanju

(2023/C 229/04)

PARLAMENTARNA SKUPŠTINA EURONEST,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2020/461 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 2012/2002 radi pružanja financijske pomoći državama članicama i zemljama koje pregovaraju o pristupanju Uniji ozbiljno pogođenima izvanrednim stanjem velikih razmjera u području javnog zdravlja (1),

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 15. listopada 2020. o pripravnosti za strategije cijepljenja i uvođenje cjepiva protiv bolesti COVID-19 (COM(2020)680),

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. siječnja 2021. naslovljenu „Zajednički do pobjede nad bolešću COVID-19” (COM(2021)035),

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 16. lipnja 2021. o izvlačenju prvih pouka iz pandemije bolesti COVID-19 (COM(2021)380),

uzimajući u obzir Odluku (EU) 2020/701 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. svibnja 2020. o pružanju makrofinancijske pomoći partnerima u procesu proširenja i partnerima u susjedstvu u kontekstu krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 (2),

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 18. listopada 2021. u skladu s člankom 16. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/953 Europskog parlamenta i Vijeća o okviru za izdavanje, provjeru i prihvaćanje interoperabilnih potvrda o cijepljenju, testiranju i preboljenju bolesti COVID-19 (EU digitalna COVID potvrda) radi olakšavanja slobodnog kretanja tijekom pandemije bolesti COVID-19 (COM(2021)649),

uzimajući u obzir zajedničku izjavu sa sastanka na vrhu Istočnog partnerstva od 15. prosinca 2021. (3),

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 1. prosinca 2021. naslovljenu „Zajednički odgovor na postojeće i nove izazove povezane s bolešću COVID-19” (COM(2021)764),

uzimajući u obzir Provedbenu odluku Komisije (EU) 2021/1380 оd 19. kolovoza 2021. o utvrđivanju jednakovrijednosti, u svrhu olakšavanja ostvarivanja prava na slobodno kretanje unutar Unije, COVID-19 potvrda koje izdaje Ukrajina s potvrdama izdanima u skladu s Uredbom (EU) 2021/953 Europskog parlamenta i Vijeća (4),

uzimajući u obzir Provedbenu odluka Komisije (EU) 2021/1894 оd 28. listopada 2021. o utvrđivanju jednakovrijednosti, radi olakšavanja ostvarivanja prava na slobodno kretanje unutar Unije, COVID potvrda koje izdaje Republika Armenija s potvrdama izdanima u skladu s Uredbom (EU) 2021/953 Europskog parlamenta i Vijeća (5),

uzimajući u obzir Provedbenu odluku Komisije (EU) 2021/1994 оd 15. studenoga 2021. o utvrđivanju jednakovrijednosti, radi olakšavanja ostvarivanja prava na slobodno kretanje unutar Unije, COVID potvrda koje izdaje Republika Moldova s potvrdama izdanima u skladu s Uredbom (EU) 2021/953 Europskog parlamenta i Vijeća (6),

uzimajući u obzir Provedbenu odluku Komisije (EU) 2021/1995 оd 15. studenoga 2021. o utvrđivanju jednakovrijednosti, u svrhu olakšavanja ostvarivanja prava na slobodno kretanje unutar Unije, COVID-19 potvrda koje izdaje Gruzija s potvrdama izdanima u skladu s Uredbom (EU) 2021/953 Europskog parlamenta i Vijeća (7),

uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 7. prosinca 2018. o pojačanoj suradnji u borbi protiv bolesti koje se mogu spriječiti cijepljenjem (8),

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 21. listopada 2021. o transparentnosti EU-a u pogledu razvoja, nabave i distribucije cjepiva protiv bolesti COVID-19 (9),

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (10),

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 25. studenoga 2020. o posljedicama izbijanja bolesti COVID-19 na vanjsku politiku (11),

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 19. travnja 2018. o sumnjičavosti u pogledu cijepljenja i padu stopa procijepljenosti u Europi (12),

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. veljače 2021. o provedbi Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Ukrajine (13),

| A. | budući da je svijet sve povezaniji i da zarazne bolesti ne poznaju granice, na što je snažan podsjetnik pandemija uzrokovana virusom SARS-CoV-2 (COVID-19); |
| --- | --- |

A.

budući da je svijet sve povezaniji i da zarazne bolesti ne poznaju granice, na što je snažan podsjetnik pandemija uzrokovana virusom SARS-CoV-2 (COVID-19);

| B. | budući da je javno zdravlje vrijedno zajedničko javno dobro koje zaslužuje posebnu pozornost donositelja odluka, u skladu s očekivanjima građana diljem EU-a i regije Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

B.

budući da je javno zdravlje vrijedno zajedničko javno dobro koje zaslužuje posebnu pozornost donositelja odluka, u skladu s očekivanjima građana diljem EU-a i regije Istočnog partnerstva;

| C. | budući da je u EU-u javno zdravlje i dalje u nacionalnoj nadležnosti, s time da EU ima komplementarnu ulogu u zdravstvenoj politici, uz postupno povećanje koordinacije među državama članicama kako bi se ostvarile zajedničke koristi; |
| --- | --- |

C.

budući da je u EU-u javno zdravlje i dalje u nacionalnoj nadležnosti, s time da EU ima komplementarnu ulogu u zdravstvenoj politici, uz postupno povećanje koordinacije među državama članicama kako bi se ostvarile zajedničke koristi;

| D. | budući da je ruska nezakonita ratna agresija na Ukrajinu potaknula masovne migracijske tokove ukrajinskih ratnih izbjeglica prema EU-u, Moldovi i drugim zemljama, što je dovelo do teških opterećenja i pritisaka na zdravstvene sustave zemalja domaćina; budući da je rat imao i da nastavlja imati štetan učinak na ukrajinski zdravstveni sustav; |
| --- | --- |

D.

budući da je ruska nezakonita ratna agresija na Ukrajinu potaknula masovne migracijske tokove ukrajinskih ratnih izbjeglica prema EU-u, Moldovi i drugim zemljama, što je dovelo do teških opterećenja i pritisaka na zdravstvene sustave zemalja domaćina; budući da je rat imao i da nastavlja imati štetan učinak na ukrajinski zdravstveni sustav;

| E. | budući da su proračuni za javno zdravstvo pod sve većim pritiskom zbog gospodarskih učinaka neopravdane i nezakonite vojne agresije Rusije na Ukrajinu kojima su zahvaćeni i EU i zemlje Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

E.

budući da su proračuni za javno zdravstvo pod sve većim pritiskom zbog gospodarskih učinaka neopravdane i nezakonite vojne agresije Rusije na Ukrajinu kojima su zahvaćeni i EU i zemlje Istočnog partnerstva;

| F. | budući da je, s obzirom na sve ambiciozniju suradnju između EU-a i njegovih istočnih susjeda, brzorastuće gospodarske i političke odnose, kao i na intenziviranje međuljudskih kontakata, javno zdravlje, a posebno njegovi prekogranični aspekti, područje politike u kojem Istočno partnerstvo može poslužiti kao prikladan okvir za jačanje otpornosti na zdravstvene krize i doprinošenje dobrobiti svih građana na temelju zajedničkog programa zdravstvene sigurnosti i kulture; budući da navedeno pruža uzajamno korisne ishode i da bi trebalo uzeti u obzir iskustva stečena tijekom upravljanja pandemijom bolesti COVID-19 i uvođenja cjepiva protiv bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

F.

budući da je, s obzirom na sve ambiciozniju suradnju između EU-a i njegovih istočnih susjeda, brzorastuće gospodarske i političke odnose, kao i na intenziviranje međuljudskih kontakata, javno zdravlje, a posebno njegovi prekogranični aspekti, područje politike u kojem Istočno partnerstvo može poslužiti kao prikladan okvir za jačanje otpornosti na zdravstvene krize i doprinošenje dobrobiti svih građana na temelju zajedničkog programa zdravstvene sigurnosti i kulture; budući da navedeno pruža uzajamno korisne ishode i da bi trebalo uzeti u obzir iskustva stečena tijekom upravljanja pandemijom bolesti COVID-19 i uvođenja cjepiva protiv bolesti COVID-19;

| G. | budući da nedostatak sinkroniziranih kalendara cijepljenja među partnerima Istočnog partnerstva, kao i različite stope procijepljenosti u okviru različitih programa, predstavljaju i imperativ i priliku za prelazak na viši stupanj usklađenosti, koordinacije i solidarnosti s ciljem ostvarivanja zajedničke koristi i za EU i za njegove partnere iz Istočnog partnerstva; budući da bi se time u konačnici spasili životi i doprinijelo dobrobiti građana, uključujući najizloženije i najranjivije skupine; |
| --- | --- |

G.

budući da nedostatak sinkroniziranih kalendara cijepljenja među partnerima Istočnog partnerstva, kao i različite stope procijepljenosti u okviru različitih programa, predstavljaju i imperativ i priliku za prelazak na viši stupanj usklađenosti, koordinacije i solidarnosti s ciljem ostvarivanja zajedničke koristi i za EU i za njegove partnere iz Istočnog partnerstva; budući da bi se time u konačnici spasili životi i doprinijelo dobrobiti građana, uključujući najizloženije i najranjivije skupine;

| H. | budući da bi politike u području javnog zdravlja trebale biti usmjerene na rješenja prilagođena kontekstu i uvjetima na terenu, uz dokazivu kompatibilnost između država članica i zemalja Istočnog partnerstva u okviru regionalnog programa zdravstvene sigurnosti, s ciljem poticanja djelotvorne suradnje i sinergija među svim dionicima kao preduvjeta za postizanje ciljanih rezultata kojima se postiže željeni stupanj kontekstualizacije s obzirom na lokalne uvjete, ne težeći pritom jednoobraznim ili univerzalnim rješenjima; |
| --- | --- |

H.

budući da bi politike u području javnog zdravlja trebale biti usmjerene na rješenja prilagođena kontekstu i uvjetima na terenu, uz dokazivu kompatibilnost između država članica i zemalja Istočnog partnerstva u okviru regionalnog programa zdravstvene sigurnosti, s ciljem poticanja djelotvorne suradnje i sinergija među svim dionicima kao preduvjeta za postizanje ciljanih rezultata kojima se postiže željeni stupanj kontekstualizacije s obzirom na lokalne uvjete, ne težeći pritom jednoobraznim ili univerzalnim rješenjima;

| I. | budući da je pandemija bolesti COVID-19 u mnogim zemljama, uključujući zemlje s visokim dohotkom, dovela u probleme zdravstvene sustave i razotkrila njihove slabosti; budući da ona tako predstavlja upozorenje da treba poboljšati pripravnost za sprečavanje sljedeće krize zaraznih bolesti ili za njezino učinkovito rješavanje; budući da to također podrazumijeva ponovno stavljanje naglaska na ojačane i otporne sustave javnog zdravstva u državama članicama i zemljama Istočnog partnerstva, kako bi se mogli suočili s budućim epidemijama i njihovim dugoročnim posljedicama na zdravstvenu skrb; |
| --- | --- |

I.

budući da je pandemija bolesti COVID-19 u mnogim zemljama, uključujući zemlje s visokim dohotkom, dovela u probleme zdravstvene sustave i razotkrila njihove slabosti; budući da ona tako predstavlja upozorenje da treba poboljšati pripravnost za sprečavanje sljedeće krize zaraznih bolesti ili za njezino učinkovito rješavanje; budući da to također podrazumijeva ponovno stavljanje naglaska na ojačane i otporne sustave javnog zdravstva u državama članicama i zemljama Istočnog partnerstva, kako bi se mogli suočili s budućim epidemijama i njihovim dugoročnim posljedicama na zdravstvenu skrb;

| J. | budući da je nužnost i politička volja za jačanjem koordinacije programa cijepljenja, uključujući rješavanje problema oklijevanja s cijepljenjem, prepoznata još prije pandemije bolesti COVID-19, kako je navedeno u preporuci Vijeća za zapošljavanje, socijalnu politiku, zdravstvo i pitanja potrošača od 7. prosinca 2018. u kojoj su sadržane smjernice za rješavanje problema oklijevanja s cijepljenjem, poboljšanje procijepljenosti, promicanje koordinacije nabave cjepiva i podupiranje istraživanja i inovacija; budući da se tom preporukom države članice također potiču na izradu i provedbu nacionalnih planova cijepljenja te se njome predviđa uspostava europskog sustava za razmjenu informacija o cijepljenju; |
| --- | --- |

J.

budući da je nužnost i politička volja za jačanjem koordinacije programa cijepljenja, uključujući rješavanje problema oklijevanja s cijepljenjem, prepoznata još prije pandemije bolesti COVID-19, kako je navedeno u preporuci Vijeća za zapošljavanje, socijalnu politiku, zdravstvo i pitanja potrošača od 7. prosinca 2018. u kojoj su sadržane smjernice za rješavanje problema oklijevanja s cijepljenjem, poboljšanje procijepljenosti, promicanje koordinacije nabave cjepiva i podupiranje istraživanja i inovacija; budući da se tom preporukom države članice također potiču na izradu i provedbu nacionalnih planova cijepljenja te se njome predviđa uspostava europskog sustava za razmjenu informacija o cijepljenju;

| K. | budući da je Komisija pokrenula i zajedničko djelovanje EU-au području cijepljenja usmjereno na razmjenu najboljih praksi u pogledu nacionalnih politika cijepljenja i utvrđivanje tehničkih zahtjeva u vezi s elektroničkim informacijskim sustavima za imunizaciju, planiranjem cijepljenja, davanjem prioriteta istraživanju i razvoju cjepiva te istraživanju u cilju rješavanja problema oklijevanja s cijepljenjem; budući da su u to djelovanje bile uključene i zemlje koje nisu članice EU-a (npr. Bosna i Hercegovina), ali ni jedna zemlja iz regije Istočnog partnerstva; budući da bi poticanje te vrste suradnje i njezino proširenje na regiju Istočnog partnerstva bilo na zajedničku korist; |
| --- | --- |

K.

budući da je Komisija pokrenula i zajedničko djelovanje EU-au području cijepljenja usmjereno na razmjenu najboljih praksi u pogledu nacionalnih politika cijepljenja i utvrđivanje tehničkih zahtjeva u vezi s elektroničkim informacijskim sustavima za imunizaciju, planiranjem cijepljenja, davanjem prioriteta istraživanju i razvoju cjepiva te istraživanju u cilju rješavanja problema oklijevanja s cijepljenjem; budući da su u to djelovanje bile uključene i zemlje koje nisu članice EU-a (npr. Bosna i Hercegovina), ali ni jedna zemlja iz regije Istočnog partnerstva; budući da bi poticanje te vrste suradnje i njezino proširenje na regiju Istočnog partnerstva bilo na zajedničku korist;

| L. | budući da se u Rezoluciji Europskog parlamenta od 19. travnja 2018. o sumnjičavosti u pogledu cijepljenja i padu stopa procijepljenosti u Europi poziva Komisija da olakša uspostavu usklađenijeg kalendara cijepljenja diljem EU-a; budući da se u toj rezoluciji poziva države članice da osiguraju dostatno cijepljenje zdravstvenih radnika, poduzmu učinkovite korake protiv širenja dezinformacija i provedu mjere za poboljšanje pristupa lijekovima; |
| --- | --- |

L.

budući da se u Rezoluciji Europskog parlamenta od 19. travnja 2018. o sumnjičavosti u pogledu cijepljenja i padu stopa procijepljenosti u Europi poziva Komisija da olakša uspostavu usklađenijeg kalendara cijepljenja diljem EU-a; budući da se u toj rezoluciji poziva države članice da osiguraju dostatno cijepljenje zdravstvenih radnika, poduzmu učinkovite korake protiv širenja dezinformacija i provedu mjere za poboljšanje pristupa lijekovima;

| M. | budući da sporazumi o pridruživanju s Gruzijom, Moldovom i Ukrajinom te Sveobuhvatni i pojačani sporazum o partnerstvu između EU-a i Armenije sadržavaju poglavlje posvećeno zdravlju i predviđaju suradnju u širokom rasponu područja s ciljem poboljšanja razine sigurnosti javnog zdravlja i zaštite zdravlja ljudi; |
| --- | --- |

M.

budući da sporazumi o pridruživanju s Gruzijom, Moldovom i Ukrajinom te Sveobuhvatni i pojačani sporazum o partnerstvu između EU-a i Armenije sadržavaju poglavlje posvećeno zdravlju i predviđaju suradnju u širokom rasponu područja s ciljem poboljšanja razine sigurnosti javnog zdravlja i zaštite zdravlja ljudi;

| N. | budući da dodjela statusa zemalja kandidatkinja Moldovi i Ukrajini, kao i utvrđivanje prihvatljivosti Gruzije za status zemlje kandidatkinje za članstvo u EU-u nakon što se ispune uvjeti, također podrazumijeva zajedničku ambiciju jačanja sinkronizacije i usklađivanja s politikama EU-a; |
| --- | --- |

N.

budući da dodjela statusa zemalja kandidatkinja Moldovi i Ukrajini, kao i utvrđivanje prihvatljivosti Gruzije za status zemlje kandidatkinje za članstvo u EU-u nakon što se ispune uvjeti, također podrazumijeva zajedničku ambiciju jačanja sinkronizacije i usklađivanja s politikama EU-a;

| O. | budući da se u svim nedavnim ključnim dokumentima o politikama EU-a jačanje otpornosti definira kao ključni cilj i da postoji stvaran zamah u donošenju politika za jačanje suradnje u području javnog zdravlja, što je odraženo u zajedničkoj izjavi sa sastanka na vrhu Istočnog partnerstva od 15. prosinca 2021. u kojoj su se partneri obvezali raditi na otpornosti zdravstva poboljšanjem zdravstvenih sustava kako bi se poboljšala cjenovna pristupačnost, transparentnost i pristup zdravlju; |
| --- | --- |

O.

budući da se u svim nedavnim ključnim dokumentima o politikama EU-a jačanje otpornosti definira kao ključni cilj i da postoji stvaran zamah u donošenju politika za jačanje suradnje u području javnog zdravlja, što je odraženo u zajedničkoj izjavi sa sastanka na vrhu Istočnog partnerstva od 15. prosinca 2021. u kojoj su se partneri obvezali raditi na otpornosti zdravstva poboljšanjem zdravstvenih sustava kako bi se poboljšala cjenovna pristupačnost, transparentnost i pristup zdravlju;

| P. | budući da se suradnja u području digitalnih potvrda o cijepljenju ubrzala, uključujući suradnju na temelju uzajamnih sporazuma sa zemljama Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

P.

budući da se suradnja u području digitalnih potvrda o cijepljenju ubrzala, uključujući suradnju na temelju uzajamnih sporazuma sa zemljama Istočnog partnerstva;

| Q. | budući da su EU i Svjetska zdravstvena organizacija (SZO) za Europu pokrenuli inicijativu Solidarnost za zdravlje, a EU je pokrenuo potporu uvođenju cjepiva protiv bolesti COVID-19 u zemljama Istočnog partnerstva, uglavnom u pogledu opreme, osposobljavanja i komunikacije; budući da neki aspekti tog programa obuhvaćaju i Bjelarus; |
| --- | --- |

Q.

budući da su EU i Svjetska zdravstvena organizacija (SZO) za Europu pokrenuli inicijativu Solidarnost za zdravlje, a EU je pokrenuo potporu uvođenju cjepiva protiv bolesti COVID-19 u zemljama Istočnog partnerstva, uglavnom u pogledu opreme, osposobljavanja i komunikacije; budući da neki aspekti tog programa obuhvaćaju i Bjelarus;

| R. | budući da je poseban izazov u regiji Istočnog partnerstva to što rješavanje pitanja javnog zdravlja na privremeno okupiranim područjima može zahtijevati pristup međunarodnih organizacija i suradnju s de facto vlastima; |
| --- | --- |

R.

budući da je poseban izazov u regiji Istočnog partnerstva to što rješavanje pitanja javnog zdravlja na privremeno okupiranim područjima može zahtijevati pristup međunarodnih organizacija i suradnju s de facto vlastima;

| S. | budući da je zajedničko obilježje većine zemalja EU-a i Istočnog partnerstva njihovo prihvaćanje cijepljenja protiv difterije, dječje paralize, tetanusa, hripavca, hepatitisa B i Haemophilus influenzae tipa B tijekom prvih šest mjeseci života te protiv ospica, zaušnjaka i rubeole nakon prve godine života te, u skladu s time, docjepljivanja kada je to potrebno; |
| --- | --- |

S.

budući da je zajedničko obilježje većine zemalja EU-a i Istočnog partnerstva njihovo prihvaćanje cijepljenja protiv difterije, dječje paralize, tetanusa, hripavca, hepatitisa B i Haemophilus influenzae tipa B tijekom prvih šest mjeseci života te protiv ospica, zaušnjaka i rubeole nakon prve godine života te, u skladu s time, docjepljivanja kada je to potrebno;

| T. | budući da su nacionalne strategije cijepljenja prilagođene i ciljane, ovisno o prirodi i rasprostranjenosti bolesti u nekoj zemlji; budući da je cijepljenje protiv tuberkuloze uključeno u nacionalne kalendare cijepljenja djece u većini zemalja s visokom incidencijom tuberkuloze (40 slučajeva na 100 000 stanovnika); |
| --- | --- |

T.

budući da su nacionalne strategije cijepljenja prilagođene i ciljane, ovisno o prirodi i rasprostranjenosti bolesti u nekoj zemlji; budući da je cijepljenje protiv tuberkuloze uključeno u nacionalne kalendare cijepljenja djece u većini zemalja s visokom incidencijom tuberkuloze (40 slučajeva na 100 000 stanovnika);

| U. | budući da je EU 2004. dao mandat Europskom centru za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC) za pružanje potpore sprečavanju i kontroli zaraznih bolesti i poticanje razmjene najboljih praksi i iskustava u pogledu programa cijepljenja; budući da taj centar također koordinira prikupljanje, validaciju, analizu i širenje podataka, među ostalim i o strategijama cijepljenja, na razini EU-a; |
| --- | --- |

U.

budući da je EU 2004. dao mandat Europskom centru za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC) za pružanje potpore sprečavanju i kontroli zaraznih bolesti i poticanje razmjene najboljih praksi i iskustava u pogledu programa cijepljenja; budući da taj centar također koordinira prikupljanje, validaciju, analizu i širenje podataka, među ostalim i o strategijama cijepljenja, na razini EU-a;

| V. | budući da je jedan od ključnih ciljeva partnerstva između Komisije i SZO-a za Europu promicanje suradnje u području zdravstva sa zemljama izvan EU-a, uključujući zemlje Istočnog partnerstva, posebno kako bi se poboljšala regionalna i podregionalna zdravstvena sigurnost, riješili problemi zdravstvene nejednakosti, ojačala otpornost zdravstvenih sustava i ojačala suradnja između ureda SZO-a za pojedine zemlje i delegacija EU-a, uz istodobno jačanje partnerstva između ECDC-a i SZO-a za Europu kako bi se osigurali usklađeni strateški pristupi u cijeloj regiji; |
| --- | --- |

V.

budući da je jedan od ključnih ciljeva partnerstva između Komisije i SZO-a za Europu promicanje suradnje u području zdravstva sa zemljama izvan EU-a, uključujući zemlje Istočnog partnerstva, posebno kako bi se poboljšala regionalna i podregionalna zdravstvena sigurnost, riješili problemi zdravstvene nejednakosti, ojačala otpornost zdravstvenih sustava i ojačala suradnja između ureda SZO-a za pojedine zemlje i delegacija EU-a, uz istodobno jačanje partnerstva između ECDC-a i SZO-a za Europu kako bi se osigurali usklađeni strateški pristupi u cijeloj regiji;

| W. | budući da je Komisija u rujnu 2021. osnovala tijelo EU-a za pripravnost i odgovor na zdravstvene krize (HERA) (14) koje je dobilo mandat za predviđanje prijetnji i potencijalnih zdravstvenih kriza prikupljanjem podataka i izgradnjom potrebnih kapaciteta za odgovor; |
| --- | --- |

W.

budući da je Komisija u rujnu 2021. osnovala tijelo EU-a za pripravnost i odgovor na zdravstvene krize (HERA) (14) koje je dobilo mandat za predviđanje prijetnji i potencijalnih zdravstvenih kriza prikupljanjem podataka i izgradnjom potrebnih kapaciteta za odgovor;

| X. | budući da prema podacima SZO-a globalna stopa procijepljenosti posljednjih godina stagnira odnosno da se smanjila s 86 % 2019. na 81 % 2021.; budući da je prema podacima SZO-a to, među ostalim, posljedica pandemije bolesti COVID-19 i povezanih poremećaja u posljednje dvije godine, koji su opterećivali zdravstvene sustave i doveli do toga da je 2021. 25 milijuna djece propustilo cijepljenje, što je 6 milijuna više nego 2019. i najveći broj od 2009. (15); |
| --- | --- |

X.

budući da prema podacima SZO-a globalna stopa procijepljenosti posljednjih godina stagnira odnosno da se smanjila s 86 % 2019. na 81 % 2021.; budući da je prema podacima SZO-a to, među ostalim, posljedica pandemije bolesti COVID-19 i povezanih poremećaja u posljednje dvije godine, koji su opterećivali zdravstvene sustave i doveli do toga da je 2021. 25 milijuna djece propustilo cijepljenje, što je 6 milijuna više nego 2019. i najveći broj od 2009. (15);

| Y. | budući da je ključna lekcija pandemije bolesti COVID-19 bila nedostatak sinkronizacije i pametnog rasporeda isporuka cjepiva i njihove primjene; budući da je, međutim, zajednička nabava u EU-u dovela do relativno visokog stupnja sinkronizacije, kao i povjerenja u cijepljenje i prihvaćanja cijepljenja unutar EU-a, iako sa znatnim razlikama među državama članicama; |
| --- | --- |

Y.

budući da je ključna lekcija pandemije bolesti COVID-19 bila nedostatak sinkronizacije i pametnog rasporeda isporuka cjepiva i njihove primjene; budući da je, međutim, zajednička nabava u EU-u dovela do relativno visokog stupnja sinkronizacije, kao i povjerenja u cijepljenje i prihvaćanja cijepljenja unutar EU-a, iako sa znatnim razlikama među državama članicama;

| Z. | budući da je ruski rat protiv Ukrajine imao znatan utjecaj na sigurnost prijevoza cjepiva i da su napadi na ukrajinsku energetsku infrastrukturu znatno utjecali na sposobnost Ukrajine da održava hladni lanac; |
| --- | --- |

Z.

budući da je ruski rat protiv Ukrajine imao znatan utjecaj na sigurnost prijevoza cjepiva i da su napadi na ukrajinsku energetsku infrastrukturu znatno utjecali na sposobnost Ukrajine da održava hladni lanac;

| AA. | budući da bi trebalo uzeti u obzir znatan manjak zdravstvenih djelatnika u Ukrajini zbog mobilizacije medicinskog osoblja za potrebe ratnog rasporeda oružanih snaga; |
| --- | --- |

AA.

budući da bi trebalo uzeti u obzir znatan manjak zdravstvenih djelatnika u Ukrajini zbog mobilizacije medicinskog osoblja za potrebe ratnog rasporeda oružanih snaga;

| AB. | budući da se ukrajinski sustav javnog zdravstva pokazao otpornim i sposobnim izdržati rat i na odgovarajući način odgovoriti na njega te da i dalje pruža pristup cijepljenju; |
| --- | --- |

AB.

budući da se ukrajinski sustav javnog zdravstva pokazao otpornim i sposobnim izdržati rat i na odgovarajući način odgovoriti na njega te da i dalje pruža pristup cijepljenju;

Jačanje suradnje i njezina učinka u okviru Istočnog partnerstva radi boljih rezultata u području javnog zdravlja, posebno u pogledu imunizacije i prekograničnih aspekata zaraznih bolesti

| 1. | konstatira da zbog sve većeg prekograničnog kretanja u svrhu zapošljavanja, trgovine, studiranja i turizma u EU-u koristi od cijepljenja za javno zdravlje dovode i do opipljivih gospodarskih koristi; konstatira da se to izravno odnosi i na EU i na zemlje Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prepoznaje potencijal upotrebe okvira Istočnog partnerstva za jačanje zajedničkog socijalnog programa usmjerenog na povećanje stope procijepljenosti, rješavanje nejednakosti u pristupu cijepljenju i poticanje javnih usluga prevencije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe činjenicu da se postojeći pravni okviri za imunizaciju razlikuju, pa i među državama članicama; primjećuje da neke zemlje propisuju obvezno cijepljenje za određene bolesti, a za druge samo izdaju preporuke; primjećuje da se takvi pristupi s vremenom mogu i promijeniti, među ostalim zbog preporuka Svjetske zdravstvene organizacije, pripremljenosti institucija i društvenog prihvaćanja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primjećuje da su u nekoliko zemalja EU-a stope cijepljenja za neke bolesti i dalje vrlo visoke unatoč tome što cijepljenje djece nije obvezno (98 % u Švedskoj); |
| --- | --- |

4.

| 5. | prima na znanje potencijalne zajedničke koristi od toga da zemlje Istočnog partnerstva sudjeluju i pridruže se aktivnostima Europske agencije za lijekove, ECDC-a i HERA-e kojima je cilj spriječiti širenje zaraznih bolesti u EU-u i zemljama Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uviđa da je Inicijativom EU-a za zdravstvenu sigurnost ECDC dobio vanjsku dimenziju koja bi mogla postati ključna poveznica za postizanje veće koordinacije i usklađenosti sa zemljama izvan EU-a, među ostalim u regiji Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava da bi, zajedno s primjenom načela „lokalna rješenja za lokalne izazove” sadržanog u Europskom programu imunizacije do 2030., partnerstvo između EU-a i SZO-a za Europu također moglo biti sredstvo za postizanje veće kompatibilnosti i sinergija u programima imunizacije i cijepljenja diljem Europe; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva na jačanje koordiniranih napora za izradu sveobuhvatne strategije za promicanje stalne potrebe za kampanjama cijepljenja i prevencije u EU-u i Istočnom partnerstvu za bolesti koje se mogu spriječiti cijepljenjem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | preporučuje razvijanje bolje strukturirane suradnje na institucionalnoj razini u području javnog zdravlja, primjerice uspostavom redovitog foruma za ministre zdravstva i zdravstvena tijela EU-a i Istočnog partnerstva, po mogućnosti u formatu godišnjih sastanaka ili poziva na sudjelovanje na sastancima Vijeća ministara zdravstva Europske unije tijekom duljih razdoblja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva na ulaganje stalnih napora u promicanju suradnje i usklađivanja strategija za međunarodne prekogranične prijetnje zdravlju, prije svega pandemije, koje bi u budućnosti dovele do više razine sprječavanja širenja i jačeg imuniteta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva na uspostavu ili proširenje postojećih i budućih programa zajedničke nabave i/ili postupaka za dijeljenje cjepiva između EU-a i zemalja Istočnog partnerstva, posebno za rutinska cjepiva, čime bi se omogućila povećana proizvodnja, isporuka i kupnja cjepiva i povezanih medicinskih potrepština; |
| --- | --- |

11.

| 12. | preporučuje da se razmotri uspostava multilateralnog mehanizma potpore za dugoročnu diversifikaciju proizvodnih kapaciteta za cjepiva; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uvjeren je da je potrebno promicati učinkovito i usklađeno prikupljanje i razmjenu podataka o prijenosu zaraznih bolesti s pomoću integriranih informacijskih sustava za imunizaciju o dostupnosti i pokrivenosti cijepljenjem (za djecu, a posebno za odraslo stanovništvo), kao i praćenje bolesti prilagodbom relevantnih institucija kako bi ih se uskladilo s međunarodnim standardima; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva EU da podupre i financira zajedničke programe za promicanje i podupiranje znanstvenih istraživanja o cijepljenju u zemljama Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

14.

| 15. | preporučuje financiranje ciljanih mjera povezanih sa strateškom komunikacijom o sprečavanju bolesti i stručnom medicinskom obrazovanju u okviru Istočnog partnerstva, primjerice poticanjem programa povezivanja (tzv. twinning programa) među nacionalnim centrima za prevenciju i proširenjem programa Erasmus+ kako bi se njime obuhvatile ciljane razmjene između zdravstvenih djelatnika Istočnog partnerstva i EU-a; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva EU i zemlje Istočnog partnerstva da nastoje uspostaviti održiv sustav uzajamnog priznavanja potvrda o cijepljenju (koji ne bi bio ograničen na bolest COVID-19, ali bi se također temeljio na uspješnom primjeru digitalnih potvrda) između zemalja Istočnog partnerstva i EU-a, primjerice digitalizacijom međunarodne „žute kartice” (Carte Jaune) Svjetske zdravstvene organizacije; |
| --- | --- |

16.

Pouke iz pandemije bolesti COVID-19, prijetnje i izazovi povezani sa širenjem određenih bolesti u zemljama Istočnog partnerstva i utvrđivanje problema koji proizlaze iz nedostatka sinkroniziranih kalendara cijepljenja (ili onih pod vodstvom SZO-a)

| 17. | potvrđuje da se uloga EU-a u borbi protiv pandemije bolesti COVID-19, putem njegova presudnog doprinosa programu COVAX i mehanizmu EU-a za dijeljenje cjepiva, pokazala korisnom; žali, međutim, zbog manjeg kašnjenja u dostupnosti cjepiva za prve susjede EU-a, što je potaknulo stvaranje predodžbi o „nacionalizmu u pogledu cijepljenja” i odgodilo djelovanje EU-a; također napominje da su određeni drugi akteri, primjerice Kina i Rusija, tu činjenicu iskoristili za širenje narativa kojim se podrivaju zajednički napori EU-a; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja odlučna djelovanja EU-a i njegovih država članica u okviru „Tima Europa” za ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 putem donacija cjepiva i financijske potpore; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ističe da je potrebno riješiti i problem odnosa između stavova prema cjepivu protiv bolesti COVID-19 i stavova prema drugim cjepivima jer neadekvatni odgovori na bolest COVID-19 mogu potaknuti i oklijevanje s cijepljenjem općenito, što bi moglo dovesti do smanjenog prihvaćanja drugih cjepiva; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) da putem radne skupine East StratCom i delegacija EU-a vlastima zemalja Istočnog partnerstva pomogne u borbi protiv dezinformacija o cjepivima protiv bolesti COVID-19 i poticanju socijalnog dijaloga u cilju postizanja cilja procijepljenosti najmanje 70 % stanovništva; |
| --- | --- |

20.

| 21. | preporučuje da se izazovi povezani s oklijevanjem s cijepljenjem riješe izradom sveobuhvatne strategije za rješavanje tog problema, među ostalim na temelju pouka stečenih u regiji Istočnog partnerstva i posebnih potreba te regije, s naglaskom na zdravstvenim djelatnicima, informacijama koje socijalne službe pružaju novim roditeljima i općem školskom kurikulumu u području zdravlja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava da veća osviještenost, pripravnost institucija i pouke stečene u vrijeme pandemije bolesti COVID-19 također mogu biti prilika za rješavanje drugih bolesti koje bi se mogle staviti pod kontrolu cijepljenjem, kao što je cijepljenje protiv humanog papilomavirusa radi prevencije raka vrata maternice; |
| --- | --- |

22.

| 23. | potiče vlasti zemalja Istočnog partnerstva da iskoriste tu priliku i sredstva za oporavak od bolesti COVID-19 iskoriste za modernizaciju bolnica i poboljšanje kvalitete i dostupnosti zdravstvenih usluga, posebno na regionalnoj razini i u prekograničnim područjima; |
| --- | --- |

23.

| 24. | sa zabrinutošću primjećuje da je u europskoj regiji Svjetske zdravstvene organizacije razdoblju 2020./2021. zabilježen blagi pad stope procijepljenosti rutinskim cjepivima, s time da je u nekim zemljama Istočnog partnerstva zabilježen znatniji pad; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ističe da je potrebno usredotočiti se na povećanje stopa cijepljenja djece, s posebnim naglaskom na ranjive skupine, kako bi se smanjio rizik od višestrukih epidemija u kontekstu pandemije bolesti COVID-19, posebno u zemljama s najslabijim zdravstvenim sustavima; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva na provedbu pilot-projekta za proširenje europskog jamstva za djecu na zemlje Istočnog partnerstva u cilju osiguravanja prava djece na besplatnu i visokokvalitetnu zdravstvenu skrb jednostavnim i besplatnim pristupom cijepljenju u ranom djetinjstvu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisiju, ESVD i države članice da podrže tijela zemalja Istočnog partnerstva u provedbi programa rada „sigurnih škola”, uključujući pružanje higijenskih potrepština i razmjenu informacija o pranju ruku i drugim higijenskim mjerama, kao jedne od pouka stečenih tijekom pandemije bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisiju, ESVD i države članice da podrže vlasti zemalja Istočnog partnerstva u razvoju i osiguravanju planova za izvanredne situacije i odgovor na krizu u ovome trenutku, kako bi se smanjio rizik od širenja budućih pandemija u školama i smanjio negativan učinak zatvaranja škola na djecu i njihove obitelji, posebno na najsiromašniju i najmarginaliziraniju djecu, kao i na djecu s teškim invaliditetom; u tom pogledu ističe da je potrebno dati prednost djeci u područjima pogođenima sukobima; |
| --- | --- |

28.

| 29. | preporučuje uspostavu posebnog mehanizma suradnje s relevantnim dionicima (npr. Međunarodnim odborom Crvenog križa i SZO-om) kako bi se riješilo pitanje osnovnih zdravstvenih usluga i imunizacije u regijama Istočnog partnerstva koje se smatraju privremeno okupiranim područjima nad kojima de jure vlasti nemaju kontrolu ili imaju tek ograničenu kontrolu, a de facto vlasti imaju manjak odgovornosti i resursa te u kojima postoji visoka koncentracija ranjivih skupina; |
| --- | --- |

29.

| 30. | smatra da bi EU i njegove države članice, nadovezujući se na pomoć koju Ukrajini pružaju od veljače 2022., trebali osigurati više cjepiva i druge odgovarajuće oblike liječenja za zarazne bolesti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ističe sve izraženiju potrebe da se Moldovi i državama članicama koje su primile najveći broj ukrajinskih izbjeglica dostave cjepiva i omoguće drugi oblici liječenja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ističe važnost razvoja elektroničkog zdravstvenog sustava, uključujući elektroničku medicinsku evidenciju o cijepljenju, posebno za izbjeglice koje su morale brzo napustiti svoje domove bez svojih dokumenata u papirnatom obliku; |
| --- | --- |

32.

Ostvarivanje zajedničkih koristi koje proizlaze iz sinkroniziranih kalendara cijepljenja

| 33. | ističe važnost razmatranja mogućnosti zajedničkih koristi koordiniranog djelovanja u cilju postizanja uravnotežene provedbe između lokalno kontekstualiziranih i međunarodno sinkroniziranih nacionalnih kalendara cijepljenja u EU-u i zemljama Istočnog partnerstva, oslanjajući se na pouzdane znanstvene doprinose utemeljene na dokazima i stručno znanje dionika kao što je Svjetska zdravstvena organizacija; |
| --- | --- |

33.

| 34. | naglašava važnost odgovarajućih popratnih javnozdravstvenih mjera i uključivanja drugih dionika, iz medicinske struke i civilnog društva, posebno u pogledu komunikacije, informiranja udaljenih i ranjivih skupina te rješavanja problema oklijevanja s cijepljenjem; preporučuje prilagođene programe i financijska sredstva za zemlje Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

34.

| 35. | dijeli mišljenje da će se postupnim određivanjem obuhvata i oblikovanjem nacionalnih kalendara cijepljenja i suradnjom Svjetske zdravstvene organizacije za Europu s EU-om i zemljama Istočnog partnerstva na osnovi savjetovanja na temelju dokaza o kontekstualiziranom i sinkroniziranom kalendaru cijepljenja nedvojbeno povećati koristi za javno zdravlje i dodatno ojačati potrebno povjerenje javnosti u institucije; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uvjeren je da viši stupanj sinkronizacije i pouzdane, općeprihvaćene metodologije i institucionalni kapaciteti za upravljanje podacima također mogu omogućiti uzajamno priznavanje potvrda o cijepljenju, čime se smanjuje potreba za ograničenjima i preprekama za putovanje; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva EU, njegove države članice i zemlje Istočnog partnerstva da surađuju i na pitanju cijepljenja kućnih ljubimaca, posebno s obzirom na to da se neke bolesti životinja mogu lako prenijeti na ljude, te da surađuju i razmjenjuju najbolje prakse država članica EU-a u pogledu identifikacije i registracije kućnih ljubimaca; |
| --- | --- |

37.

| 38. | nalaže svojim supredsjednicima da ovu rezoluciju proslijede predsjednici Europskog parlamenta, Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku EU-a za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, povjereniku za europsku politiku susjedstva i proširenje, Europskoj službi za vanjsko djelovanje te vladama i parlamentima država članica EU-a i zemalja Istočnog partnerstva. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  SL L 99, 31.3.2020., str. 9.

(2)  SL L 165, 27.5.2020., str. 31.

(3)  https://www.consilium.europa.eu/media/53527/20211215-Eastern Partnership-joint-declaration-en.pdf.

(4)  SL L 297, 20.8.2021., str. 35.

(5)  SL L 384, 29.10.2021., str. 109.

(6)  SL L 405, 16.11.2021., str. 23.

(7)  SL L 405, 16.11.2021., str. 26.

(8)  SL C 466, 28.12.2018., str. 1.

(9)  SL C 184, 5.5.2022., str. 99.

(10)  SL C 316, 6.8.2021., str. 2.

(11)  SL C 425, 20.10.2021., str. 63.

(12)  SL C 390, 18.11.2019., str. 141.

(13)  SL C 465, 17.11.2021., str. 87.

(14)  https://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:5cba81f5-16f8-11ec-b4fe-01aa75ed71a1.0019.02/DOC_1&format=PDF.

(15)  https://www.who.int/health-topics/vaccines-and-immunization#tab=tab_1.

https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/immunization-coverage.

---

| 29.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 229/29 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 229/29

---

Rezolucija o strateškoj važnosti započinjanja pristupnih pregovora s Ukrajinom i Moldovom

(2023/C 229/05)

PARLAMENTARNA SKUPŠTINA EURONEST,

| 1. | najoštrije osuđuje ničim izazvanu i neopravdanu ratnu agresiju Rusije na Ukrajinu, njezino nezakonito pripojenje ukrajinskih regija i njezinu uključenost u vojno djelovanje i kiberratovanje u regiji Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uviđa da je ruska ratna agresija na Ukrajinu stvorila novo geopolitičko okruženje i sve težu sigurnosnu situaciju koja utječe na stabilnost i upravljanje zemalja Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe da je ruska ratna agresija iz temelja promijenila geopolitičku situaciju u Europi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja odluku Europskog vijeća od 23. lipnja 2022. da se Ukrajini i Republici Moldovi dodijeli status zemlje kandidatkinje za članstvo u EU-u i prizna europska perspektiva Gruzije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da se pristupanje EU-u mora odvijati u skladu s člankom 49. Ugovora o Europskoj uniji, na temelju poštovanja relevantnih postupaka i pod uvjetom da su ispunjeni utvrđeni kriteriji, posebno tzv. kopenhaški kriteriji za članstvo u EU-u; ističe da je pristupanje i dalje proces koji se temelji na zaslugama i zahtijeva usvajanje i provedbu relevantnih reformi u Gruziji, Moldovi i Ukrajini, posebno u područjima demokracije, vladavine prava, ljudskih prava, temeljnih sloboda, tržišnog gospodarstva i provedbe pravne stečevine EU-a; |
| --- | --- |

5.

| 6. | potiče poziv Europskog parlamenta na inovativnu, komplementarnu i fleksibilnu suradnju između trenutačnog rada na provedbi sporazuma o pridruživanju koji su već na snazi i procesa pregovora o pristupanju, čime bi se omogućila postupna integracija Ukrajine i Moldove u jedinstveno tržište EU-a i relevantne sektorske programe, uključujući pristup fondovima EU-a u odgovarajućim područjima, kako bi građani Ukrajine i Moldove uživali u prednostima pristupanja EU-u tijekom cijelog procesa, a ne samo nakon njegova dovršetka; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Ukrajinu, Moldovu, Komisiju i Vijeće da započnu s pripremama za početak pristupnih pregovora ove godine; |
| --- | --- |

7.

| 8. | slično mišljenju Europskog parlamenta, smatra da članstvo Ukrajine i Moldove u EU-u predstavlja geostrateško ulaganje u ujedinjenu i snažnu Europu te da odražava vodstvo, odlučnost i viziju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | smatra da je preporuka Europskog parlamenta od 23. studenoga 2022. o novoj strategiji EU-a za proširenje (1) da se utvrde jasni rokovi za zaključivanje pregovora sa zemljama pristupnicama najkasnije do kraja ovog desetljeća od strateške važnosti. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0406.

---

| 29.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 229/30 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 229/30

---

Rezolucija o oružanoj agresiji Ruske Federacije na Ukrajinu

(2023/C 229/06)

PARLAMENTARNA SKUPŠTINA EURONEST,

uzimajući u obzir osnivački akt Parlamentarne skupštine Euronest od 3. svibnja 2011. i zajedničku izjavu sa sastanka na vrhu Istočnog partnerstva od 15. prosinca 2021.;

uzimajući u obzir zajednički radni dokument Komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje od 2. srpnja 2021. naslovljen „Oporavak, otpornost i reforme: prioriteti Istočnog partnerstva nakon 2020.” (SWD(2021)0186),

uzimajući u obzir članak 3. i članak 17. stavak 3. Poslovnika Parlamentarne skupštine Euronest,

uzimajući u obzir rezoluciju UN-a 68/262 od 27. ožujka 2014. naslovljenu „Teritorijalna cjelovitost Ukrajine”, ES-11/1 od 2. ožujka 2022., naslovljenu „Agresija nad Ukrajinom”, ES-11/2 od 24. ožujka 2022. naslovljenu „Humanitarne posljedice agresije nad Ukrajinom”, ES-11/4 od 12. listopada 2022. naslovljenu „Teritorijalna cjelovitost Ukrajine: poštovanje načela Povelje Ujedinjenih naroda” i ES-11/5 od 14. studenoga 2022. naslovljenu „Daljnje mjere za pravni lijek i obeštećenje za agresiju nad Ukrajinom”;

uzimajući u obzir izjavu visokog predstavnika u ime Europske unije od 24. veljače 2022. o invaziji oružanih snaga Ruske Federacije na Ukrajinu,

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 19. siječnja 2023. o uspostavi suda za zločin agresije na Ukrajinu (1) i druge rezolucije Europskog parlamenta donesene od 24. veljače 2022. u kojima se osuđuje potpuna ruska vojna invazija na Ukrajinu;

uzimajući u obzir Rezoluciju 2787-IX ukrajinskog parlamenta od 1. prosinca 2022. koja tvrdi da je prisutnost Ruske Federacije u UN-u nelegitimna jer je primljena u UN uz kršenje članka 4. Povelje UN-a i time nezakonito stekla pravo veta na kritiku njezinih kršenja;

| A. | budući da Ruska Federacija od 24. veljače 2022. provodi nezakonitu, neizazvanu i neopravdanu potpunu ratnu agresiju protiv Ukrajine; |
| --- | --- |

A.

budući da Ruska Federacija od 24. veljače 2022. provodi nezakonitu, neizazvanu i neopravdanu potpunu ratnu agresiju protiv Ukrajine;

| B. | budući da je nepostojanje relevantne i neposredne reakcije na invaziju Rusije na Ukrajinu, pripojenje Krima i okupaciju dijelova regija Donjecka i Luganska stvorilo preduvjete za daljnju agresiju; |
| --- | --- |

B.

budući da je nepostojanje relevantne i neposredne reakcije na invaziju Rusije na Ukrajinu, pripojenje Krima i okupaciju dijelova regija Donjecka i Luganska stvorilo preduvjete za daljnju agresiju;

| C. | budući da taj rat agresije predstavlja očito i teško kršenje Povelje UN-a, završnog akta prvog Sastanka na vrhu čelnika država ili vlada Konferencije za europsku sigurnost i suradnju te temeljnih načela međunarodnog prava; |
| --- | --- |

C.

budući da taj rat agresije predstavlja očito i teško kršenje Povelje UN-a, završnog akta prvog Sastanka na vrhu čelnika država ili vlada Konferencije za europsku sigurnost i suradnju te temeljnih načela međunarodnog prava;

| D. | budući da su već ubijene tisuće civila, među kojima i stotine djece, te da su brojni drugi mučeni, zlostavljani, seksualno zlostavljani, oteti ili prisilno raseljeni; |
| --- | --- |

D.

budući da su već ubijene tisuće civila, među kojima i stotine djece, te da su brojni drugi mučeni, zlostavljani, seksualno zlostavljani, oteti ili prisilno raseljeni;

| E. | budući da se tim nehumanim postupanjem ruskih snaga i njihovih pomagača u potpunosti zanemaruje međunarodno humanitarno pravo; |
| --- | --- |

E.

budući da se tim nehumanim postupanjem ruskih snaga i njihovih pomagača u potpunosti zanemaruje međunarodno humanitarno pravo;

| F. | budući da su ruske snage izvele namjerne neselektivne napade na stambena područja i civilnu infrastrukturu s katastrofalnim posljedicama za civile; |
| --- | --- |

F.

budući da su ruske snage izvele namjerne neselektivne napade na stambena područja i civilnu infrastrukturu s katastrofalnim posljedicama za civile;

| G. | budući da nezakoniti pokušaj Rusije da pripoji teritorije regija Donjeck, Herson, Luhansk i Zaporižja u Ukrajini, uz Autonomnu Republiku Krim, predstavlja očito kršenje ciljeva i načela Povelje UN-a te normi i načela drugih akata međunarodnog prava; |
| --- | --- |

G.

budući da nezakoniti pokušaj Rusije da pripoji teritorije regija Donjeck, Herson, Luhansk i Zaporižja u Ukrajini, uz Autonomnu Republiku Krim, predstavlja očito kršenje ciljeva i načela Povelje UN-a te normi i načela drugih akata međunarodnog prava;

| H. | budući da pristup Rusije opravdanju invazije potkopava svaki međunarodni sigurnosni sporazum, stvara globalne sigurnosne izazove i preduvjete za daljnje širenje agresije; |
| --- | --- |

H.

budući da pristup Rusije opravdanju invazije potkopava svaki međunarodni sigurnosni sporazum, stvara globalne sigurnosne izazove i preduvjete za daljnje širenje agresije;

| I. | budući da koncept hibridnog rata Rusije podrazumijeva stvaranje područja sukoba i nestabilnosti, što ugrožava teritorijalnu cjelovitost i sigurnost zemalja nad kojima Kremlj želi preuzeti kontrolu; |
| --- | --- |

I.

budući da koncept hibridnog rata Rusije podrazumijeva stvaranje područja sukoba i nestabilnosti, što ugrožava teritorijalnu cjelovitost i sigurnost zemalja nad kojima Kremlj želi preuzeti kontrolu;

| J. | budući da ruski rat agresiju na Ukrajinu predstavlja najozbiljniju sigurnosnu prijetnju Istočnom partnerstvu, EU-u i njegovim državama članicama te zemljama Istočnog partnerstva, kao i međunarodnom poretku utemeljenom na pravilima; |
| --- | --- |

J.

budući da ruski rat agresiju na Ukrajinu predstavlja najozbiljniju sigurnosnu prijetnju Istočnom partnerstvu, EU-u i njegovim državama članicama te zemljama Istočnog partnerstva, kao i međunarodnom poretku utemeljenom na pravilima;

| K. | budući da Rusija koristi energiju i hranu kao oružje, da je blokirala ukrajinske luke, prekinula globalne lance opskrbe hranom i uništila sigurnost opskrbe hranom, te prouzročila prehrambene krize i glad u regijama Azije i Afrike; |
| --- | --- |

K.

budući da Rusija koristi energiju i hranu kao oružje, da je blokirala ukrajinske luke, prekinula globalne lance opskrbe hranom i uništila sigurnost opskrbe hranom, te prouzročila prehrambene krize i glad u regijama Azije i Afrike;

| 1. | najoštrije osuđuje ničim izazvanu i neopravdanu rusku ratnu agresiju na Ukrajinu, nezakonitu okupaciju ukrajinskih regija te rusko sudjelovanje u vojnom i kibernetičkom ratu u regiji Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja dosad nezabilježene sankcije koje su Europska unija i pojedinačne države nametnule Rusiji te izražava očekivanja u pogledu produljenja sankcija za ukupnu trgovinu energijom, potpune zabrane opskrbe Rusije komponentama za proizvodnju oružja ili bilo koju drugu vojnu namjenu i robe s dvojnom namjenom te uvođenja sankcija protiv poduzeća koja posluju u financijskom sektoru ili upravljaju virtualnom imovinom na način koji Kremlju pomaže u zaobilaženju učinkovitih sankcija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | osuđuje sudjelovanje Lukašenkinog režima u Bjelarusu u nezakonitoj, ničim izazvanoj i neopravdanoj ratnoj agresiji Rusije na Ukrajinu i poziva na daljnje sankcije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prepoznaje korupciju, pranje novca i nezakonito financiranje kao mehanizam pomoći skupinama povezanima s ruskom vladom koje podupiru agresiju na Ukrajinu i potiče na jačanje napora u borbi protiv njih; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe svoju nedvosmislenu potporu neovisnosti, suverenosti i teritorijalnoj cjelovitosti zemalja Istočnog partnerstva unutar njihovih međunarodno priznatih granica te svoju nepokolebljivu predanost i odlučnost u obrani tih načela; |
| --- | --- |

5.

| 6. | osuđuje organizaciju nezakonitih „referenduma” u regijama unutar međunarodno priznatih granica Ukrajine od strane Ruske Federacije i pokušaj nezakonitog pripojenja ukrajinskih regija Donjeck, Herson, Luhansk i Zaporižja nakon organizacije navedenih referenduma, nazivajući ih ništavnim i nevažećim za međunarodnu zajednicu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ponovno potvrđuje da nikakvo teritorijalno proširenje koje proizlazi iz prijetnje silom ili njezine uporabe ne smije biti priznato kao zakonito; |
| --- | --- |

7.

| 8. | osuđuje masovna i teška kršenja ljudskih prava i ratnih zločina koje su počinile ruske oružane snage i njihovi opunomoćenici, među ostalim u regijama Ukrajine pod ruskom okupacijom; |
| --- | --- |

8.

| 9. | žali zbog teških posljedica za ljudska prava i humanitarnih posljedica agresije Ruske Federacije protiv Ukrajine i izražava ozbiljnu zabrinutost zbog velikog broja civilnih žrtava, uključujući žene i djecu, broja interno raseljenih osoba i izbjeglica kojima je potrebna humanitarna pomoć te kršenja prava i zlostavljanja djece; |
| --- | --- |

9.

| 10. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog utjecaja ruske agresije na opskrbu hranom, energiju, okoliš i nuklearnu sigurnost na globalnoj razini; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva na hitan prekid ruskih raketnih napada i napada bespilotnim letjelicama na ukrajinsku kritičnu infrastrukturu i svih namjernih napada na civilne ciljeve, uključujući stambene objekte, škole i bolnice; |
| --- | --- |

11.

| 12. | s velikom zabrinutošću primjećuje da ruske rakete lansirane kako bi pogodile ukrajinsku civilnu infrastrukturu povremeno ulaze u zračni prostor suverenih država, uključujući članice NATO-a; u tom pogledu poziva međunarodnu zajednicu da brzo i na odgovarajući način reagira na takve slučajeve očitih provokacija; ističe da će, ako međunarodna zajednica ne reagira na kršenje zračnog prostora suverenih država, Rusija nastaviti s provokativnim akcijama; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva na trenutačno i bezuvjetno povlačenje svih ruskih postrojbi s teritorija Ukrajine unutar njezinih međunarodno priznatih granica, deblokiranje svih ukrajinskih luka i ponovnu uspostavu sigurnosti i slobode plovidbe u crnomorskoj i azovskoj regiji; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ustraje u tome da osobe odgovorne za zločine agresije, ratnih zločina i zločina protiv čovječnosti moraju snositi odgovornost; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava da EU i njegove države članice, u bliskoj suradnji s Ukrajinom i međunarodnom zajednicom, po mogućnosti preko UN-a, trebaju hitno zahtijevati uspostavu posebnog međunarodnog suda za kazneni progon zločina agresije na Ukrajinu koji su počinili političko i vojno vodstvo Ruske Federacije i njezini saveznici te pronaći pravno utemeljen, zajednički put naprijed u vezi s tim pitanjem; vjeruje da bi se uspostavom takvog suda popunila velika praznina u trenutačnom ustroju međunarodnih kaznenopravnih institucija te da bi se ona trebala temeljiti na standardima i načelima koji se primjenjuju na Međunarodni kazneni sud, kako je utvrđeno u Rimskom statutu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva međunarodnu zajednicu da nastavi pružati aktivnu potporu i pomoć Ukrajini na svaki mogući način i u bliskoj suradnji s Ukrajinom kako bi se toj zemlji omogućilo da ostvari svoje legitimno pravo na obranu, da se odupre i da zaustavi agresiju, da oslobodi svoj narod i povrati potpunu kontrolu nad cijelim svojim međunarodno priznatim teritorijem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | razumije važnost održavanja sigurnog okruženja za slobodu medija i poziva na to da se ruski državni ili privatni mediji povezani s osobama ili poduzećima pod sankcijama koje ugrožavaju europsku sigurnost i promiču rat proglase izvorima propagande; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja plan „formula za mir” i potiče provedbu svih mjera sadržanih u njemu; pozdravlja napore usmjerene na uspostavu sveobuhvatnog, pravednog i trajnog mira i sigurnosti u Ukrajini i cijeloj Europi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naglašava da Rusija mora pružiti punu naknadu Ukrajini za njezin zločin agresije, ratnih zločina i uništenja u Ukrajini; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva na uspostavu pravnog okvira kojim bi se osigurala zapljena sankcionirane ruske imovine, pružila naknada žrtvama rata i financirala obnova Ukrajine; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava potrebu za jačanjem čvrste sigurnosne dimenzije zemalja Istočnog partnerstva, što bi predstavljalo znatan doprinos jačanju međunarodnog mira i sigurnosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | osuđuje očitu zlouporabu prava Ruske Federacije na veto u Vijeću sigurnosti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva EU i njegove države članice da poduzmu daljnje mjere za nastavak međunarodne izolacije Ruske Federacije, među ostalim u pogledu članstva Rusije u međunarodnim organizacijama i tijelima kao što su Ujedinjeni narodi. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2023)0015.

---

| 29.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 229/33 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 229/33

---

Rezolucija o potpori putu Ukrajine, Moldove i Gruzije prema članstvu u EU-u

(2023/C 229/07)

PARLAMENTARNA SKUPŠTINA EURONEST,

uzimajući u obzir Odluku Europskog vijeća od 23. lipnja 2022. o dodjeli statusa zemalja kandidatkinja za članstvo Ukrajini i Moldovi te priznavanju europske perspektive Gruzije, uz potvrdu spremnosti da i toj zemlji dodijeli status zemlje kandidatkinje nakon što se riješe prioriteti navedeni u mišljenju Komisije o njezinu zahtjevu za članstvo,

uzimajući u obzir zaključke Vijeća EU-a za opće poslove od 13. prosinca 2022. o proširenju i procesu stabilizacije i pridruživanja, u kojima se ponovno potvrđuje da je budućnost Ukrajine, Moldove i Gruzije te njihovih građana u Europskoj uniji,

uzimajući u obzir Preporuku Europskog parlamenta od 23. studenoga 2022. Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o novoj strategiji EU-a za proširenje (1),

uzimajući u obzir osnivački akt Parlamentarne skupštine Euronest od 3. svibnja 2011. (2), zajedničku izjavu sa sastanka na vrhu Istočnog partnerstva održanog 15. prosinca 2021., kao i izjave sa svih prethodnih sastanaka na vrhu Istočnog partnerstva te sporazume o pridruživanju između EU-a i Ukrajine (3), EU-a i Moldove (4) te EU-a i Gruzije (5),

| A. | budući da su Ukrajina, Moldova i Gruzija i dalje čvrsto predane članstvu u EU-u; |
| --- | --- |

A.

budući da su Ukrajina, Moldova i Gruzija i dalje čvrsto predane članstvu u EU-u;

| B. | budući da se zemlje Istočnog partnerstva koje se žele pridružiti EU-u suočavaju sa znatnim izazovima, posebno kao rezultat sveobuhvatne ruske vojne invazije na Ukrajinu, kao i drugih činova agresije (uključujući okupaciju) koje je Rusija počinila u toj regiji i njezinih hibridnih prijetnji, što je dio pokušaja da te zemlje zadrži u sferi svojega utjecaja i ometa njihovu integraciju u Europsku uniju; |
| --- | --- |

B.

budući da se zemlje Istočnog partnerstva koje se žele pridružiti EU-u suočavaju sa znatnim izazovima, posebno kao rezultat sveobuhvatne ruske vojne invazije na Ukrajinu, kao i drugih činova agresije (uključujući okupaciju) koje je Rusija počinila u toj regiji i njezinih hibridnih prijetnji, što je dio pokušaja da te zemlje zadrži u sferi svojega utjecaja i ometa njihovu integraciju u Europsku uniju;

| C. | budući da je kontinuirana potpora EU-a pridruženim zemljama od ključne važnosti za njihove napore u pogledu reformi; |
| --- | --- |

C.

budući da je kontinuirana potpora EU-a pridruženim zemljama od ključne važnosti za njihove napore u pogledu reformi;

| D. | budući da politika proširenja EU-a ima transformativnu moć i važnu ulogu kao strateško ulaganje u mir, demokraciju, blagostanje, sigurnost i stabilnost u Europi; |
| --- | --- |

D.

budući da politika proširenja EU-a ima transformativnu moć i važnu ulogu kao strateško ulaganje u mir, demokraciju, blagostanje, sigurnost i stabilnost u Europi;

| 1. | naglašava da se EU i zemlje Istočnog partnerstva nalaze u kritičnom trenutku za europsku sigurnosnu strukturu i međunarodni poredak utemeljen na pravilima; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ponovno najoštrije osuđuje ratnu agresiju Ruske Federacije na Ukrajinu i iznova potvrđuje svoju čvrstu solidarnost s ukrajinskim narodom koji unatoč stalnim prijetnjama i napadima od 24. veljače 2022. pokazuje iznimnu hrabrost i otpornost; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponovno izražava duboku zabrinutost zbog ruske okupacije regija Abhazije i Chinvalija u Južnoj Osetiji, koje su nedjeljivi dijelovi Gruzije, te zbog njezina pojačanog procesa pripojenja, što u kombinaciji predstavlja prvi moderan pokušaj prisilne promjene granice suverene države u Europi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ponovo naglašava svoju predanost neovisnosti, suverenosti i teritorijalnoj cjelovitosti Ukrajine, Moldove i Gruzije unutar njihovih međunarodno priznatih granica te podupire njihove napore kako bi u potpunosti provele ta načela; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zahtijeva od Rusije da odmah prekine sve vojne aktivnosti u Ukrajini i bezuvjetno povuče sve snage, posrednike i vojnu opremu s međunarodno priznatog teritorija Ukrajine te da se suzdrži od daljnjeg ugrožavanja ili kršenja njezine neovisnosti, suvereniteta i teritorijalne cjelovitosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva EU i njegove države članice, kao i zemlje Istočnog partnerstva, da što tješnje surađuju kako bi zaustavili rusku ratnu agresiju na Ukrajinu, spriječili svaku daljnju rusku agresiju i očuvali mir i sigurnost u Europi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva sve relevantne strane da poštuju suverenitet i teritorijalnu cjelovitost Ukrajine, Moldove i Gruzije, spriječe rusku agresiju i štite europsku sigurnost; |
| --- | --- |

7.

| 8. | prepoznaje predanost ukrajinskog, moldavskog i gruzijskog naroda njihovoj europskoj budućnosti i njihov doprinos stabilnosti i sigurnosti u regiji; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pohvaljuje napore Ukrajine, Moldove i Gruzije u provedbi reformi i potiče ih da nastave s tim putem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | potiče svoje vlade da nastave ulagati napore u borbu protiv korupcije i osiguravanje neovisnosti pravosuđa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe da je važno poticati kulturu političkog pluralizma i uključenosti, kao i konstruktivni politički dijalog i parlamentarne funkcije u pogledu zakonodavstva, kontrole i nadzora; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da su dobro upravljanje, vladavina prava, snažno civilno društvo i sloboda medija ključni elementi procesa pristupanja EU-u; |
| --- | --- |

12.

| 13. | izražava snažnu potporu zahtjevima Ukrajine, Moldove i Gruzije za pristupanje EU-u te njihovu pravu da demokratskim procesima odrede vlastitu budućnost; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava da se ključni prioriteti koje je Komisija navela u svojim mišljenjima o zahtjevima Ukrajine, Moldove i Gruzije za članstvo u EU-u, a koje je podržalo Europsko vijeće, moraju u potpunosti provesti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | potiče Komisiju i države članice EU-a da Gruziji dodijele status zemlje kandidatkinje i pokrenu pristupne pregovore s Ukrajinom, Moldovom i Gruzijom; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva na smislen i strukturiran dijalog s tim zemljama o procesu pristupanja EU-u, uzimajući u obzir posebne prednosti i posebnosti svake zemlje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | potiče mirno rješavanje neriješenih sukoba diplomatskim angažmanom, potporom reformama, demokratizaciji i gospodarskoj suradnji; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podržava ulogu traka solidarnosti u promicanju integracije tih zemalja u europsku obitelj i u pružanju potpore tim zemljama da prevladaju prepreke i izazove koji se mogu pojaviti na njihovu putu prema članstvu u EU-u; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva vlade Ukrajine, Moldove i Gruzije da provedu režim sankcija EU-a u području ljudskih prava („europski Zakon Magnicki”) i prošire ga na sankcije za kaznena djela korupcije; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisiju da osigura uredan prijelaz Ukrajine, Moldove i Gruzije iz statusa zemalja susjedstva EU-a i pridruženih zemalja u status zemalja pristupnica EU-u; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisiju da pripremi prilagođene planove kojima će se postaviti čvrsti temelji za postupno pristupanje Ukrajine, Moldove i Gruzije jedinstvenom tržištu EU-a poboljšanjem provedbe sporazumâ o pridruživanju te područja produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine između EU-a i tih zemalja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva, u skladu s preporukama proizašlima iz Konferencije o budućnosti Europe, na uspostavu partnerstava temeljenih na demokraciji kako bi se Ukrajini, Moldovi i Gruziji pomoglo da se prilagode potpuno razvijenoj, pluralističkoj demokraciji i vrijednostima koje obilježavaju EU te da otvore put širokom i dubokom sudjelovanju svojih građana u demokratskom životu EU-a na europskoj, nacionalnoj i lokalnoj razini; naglašava da bi takva partnerstva trebala uključivati multinacionalne razmjene najboljih praksi i služiti za poticanje i jačanje održivih, uključivih i participativnih demokracija u sadašnjim i budućim državama članicama EU-a; poziva Komisiju da pruži odgovarajuću financijsku potporu takvim partnerstvima; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisiju da dodatno istraži stavljanje postojećih financijskih instrumenata EU-a na raspolaganje Ukrajini, Moldovi i Gruziji, imajući na umu njihov novi status u odnosu na EU, uključujući Instrument pretpristupne pomoći kako bi im se pomoglo da ispune standarde EU-a i kriterije za pristupanje EU-u; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naglašava da je politika proširenja EU-a jedan od najučinkovitijih mehanizama za postizanje mira i stabilnosti u regiji; |
| --- | --- |

24.

| 25. | potiče ulaganja u energetiku, promet i digitalnu međusobnu povezanost triju zemalja i EU-a kako bi se poboljšala energetska sigurnost, potaknula trgovina, prilike za ulaganja i gospodarski rast, povećali kontakti među ljudima i osigurala veća regionalna stabilnost i sigurnost; |
| --- | --- |

25.

| 26. | zalaže se za razmjenu ideja, veće kulturno razumijevanje te bolju gospodarsku suradnju i integraciju kako između Ukrajine, Moldove i Gruzije tako i između tih zemalja i EU-a uklanjanjem financijske prepreke u obliku naknada za roaming; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naglašava važnost kontinuirane suradnje između Parlamentarne skupštine Euronest i parlamenata Ukrajine, Moldove i Gruzije kako bi se poduprli ciljevi tih zemalja za članstvo u EU-u. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0406.

(2)  SL C 198, 6.7.2011., str. 4.

(3)  SL L 161, 29.5.2014., str. 3.

(4)  SL L 260, 30.8.2014., str. 4.

(5)  SL L 261, 30.8.2014., str. 4.

---