# Den Europæiske Unions C 264/2023

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 264 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 66. årgang27. juli 2023 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 264

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

66. årgang27. juli 2023

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 264/01 | Meddelelse fra Kommissionen — Retningslinjer for medlemsstaternes tilpasningsstrategier og -planer | 1 |

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2023/C 264/01

Meddelelse fra Kommissionen — Retningslinjer for medlemsstaternes tilpasningsstrategier og -planer

1

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Rådet |
| 2023/C 264/02 | Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse (FUSP) 2020/1999 og Rådets forordning (EU) 2020/1998 om restriktive foranstaltninger over for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne | 32 |
| 2023/C 264/03 | Bekendtgørelse til de personer og enheder, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse (FUSP) 2020/1999 som ændret ved Rådets afgørelse (FUSP) 2023/1500 og i Rådets forordning (EU) 2020/1998 som gennemført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2023/1495 om restriktive foranstaltninger over for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne | 34 |
| 2023/C 264/04 | Rådets afgørelse af 25. juli 2023 om udnævnelse af en suppleant til Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen for Ungarn | 35 |
| 2023/C 264/05 | Rådets afgørelse af 25. juli 2023 om udnævnelse af en suppleant til bestyrelsen for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (Cedefop) for Nederlandene | 37 |
| 2023/C 264/06 | Rådets afgørelse af 25. juli 2023 om udnævnelse af et medlem af og en suppleant til bestyrelsen for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur for Ungarn | 39 |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 264/07 | Ny national side af euromønter bestemt til at blive sat i omløb | 41 |
| 2023/C 264/08 | Euroens vekselkurs — 26. juli 2023 | 42 |
| | Det Europæiske Personaleudvælgelseskontor |
| 2023/C 264/09 | Meddelelse om almindelig udvælgelsesprøve | 43 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

2023/C 264/02

Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse (FUSP) 2020/1999 og Rådets forordning (EU) 2020/1998 om restriktive foranstaltninger over for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne

32

2023/C 264/03

Bekendtgørelse til de personer og enheder, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse (FUSP) 2020/1999 som ændret ved Rådets afgørelse (FUSP) 2023/1500 og i Rådets forordning (EU) 2020/1998 som gennemført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2023/1495 om restriktive foranstaltninger over for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne

34

2023/C 264/04

Rådets afgørelse af 25. juli 2023 om udnævnelse af en suppleant til Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen for Ungarn

35

2023/C 264/05

Rådets afgørelse af 25. juli 2023 om udnævnelse af en suppleant til bestyrelsen for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (Cedefop) for Nederlandene

37

2023/C 264/06

Rådets afgørelse af 25. juli 2023 om udnævnelse af et medlem af og en suppleant til bestyrelsen for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur for Ungarn

39

Europa-Kommissionen

2023/C 264/07

Ny national side af euromønter bestemt til at blive sat i omløb

41

2023/C 264/08

Euroens vekselkurs — 26. juli 2023

42

Det Europæiske Personaleudvælgelseskontor

2023/C 264/09

Meddelelse om almindelig udvælgelsesprøve

43

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 264/10 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 2019/33 | 44 |
| 2023/C 264/11 | Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 63 |
| 2023/C 264/12 | Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 67 |

V   Øvrige meddelelser

ANDET

Europa-Kommissionen

2023/C 264/10

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 2019/33

44

2023/C 264/11

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

63

2023/C 264/12

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

67

---

| | Berigtigelser |
| --- | --- |
| | Berigtigelse til åben indkaldelse af forslag — GP/DVQ/ReferNet_FPA/001/23 — ReferNet — Cedefops Europæiske Ekspertisenetværk for Erhvervsrettet Uddannelse ( EUT C 243 af 10.7.2023 ) | 70 |

Berigtigelser

Berigtigelse til åben indkaldelse af forslag — GP/DVQ/ReferNet_FPA/001/23 — ReferNet — Cedefops Europæiske Ekspertisenetværk for Erhvervsrettet Uddannelse ( EUT C 243 af 10.7.2023 )

( EUT C 243 af 10.7.2023 )

70

---

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 27.7.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 264/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 264/1

---

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN

Retningslinjer for medlemsstaternes tilpasningsstrategier og -planer

(2023/C 264/01)

Indhold

| Indledning | 2 |
| --- | --- |

| De vigtigste elementer i tilpasningspolitikken | 3 |
| --- | --- |

| Vigtige trin i udviklingen eller ajourføringen af tilpasningsstrategier og -planer | 4 |
| --- | --- |

| Trin 1: | Fastlæggelse af de institutionelle rammer og opnåelse af opbakning fra interessenterne | 4 |
| --- | --- | --- |

Trin 1:

| Trin 2: | Gennemførelse af vurderinger af risici og sårbarhed i forbindelse med klimaændringer | 9 |
| --- | --- | --- |

Trin 2:

| Trin 3: | Kortlægning og prioritering af tilpasningsmuligheder | 15 |
| --- | --- | --- |

Trin 3:

| Trin 4: | Udarbejdelse af en handlingsplan og gennemførelse af tilpasningsforanstaltninger | 17 |
| --- | --- | --- |

Trin 4:

| Trin 5: | Overvågning og evaluering | 19 |
| --- | --- | --- |

Trin 5:

| Bilag I — | Eksempel på skabelon for tilpasningsstrategi | 23 |
| --- | --- | --- |

Bilag I —

| Bilag II — | Nye områder inden for tilpasningspolitikken | 27 |
| --- | --- | --- |

Bilag II —

| Retfærdig modstandsdygtighed | 27 |
| --- | --- |

| Dårlig tilpasning | 27 |
| --- | --- |

| Naturbaserede løsninger | 29 |
| --- | --- |

| Klimastresstest | 30 |
| --- | --- |

Indledning

De seneste ekstreme hændelser — skovbrande, tørke, oversvømmelser og dødbringende hedebølger — både i Europa og resten af verden, har vist, at konsekvenserne af klimaændringerne rammer vores samfund hårdere og hurtigere end forudset af videnskaben. Stigningen i antallet af ekstreme vejrhændelser og naturkatastrofer har en stigende indvirkning på menneskers fysiske og mentale sundhed, på resten af naturen og på økonomiske aktiver. I den sjette vurderingsrapport fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC) (1) blev det anført, at »den globale tilpasning er overvejende langsom og trinvis med en silostruktur«, og »selv med emissionsreduktioner, der er tilstrækkelige til at opfylde målene i Parisaftalen, vil der være behov for en transformativ tilpasning« (2).

Disse begivenheder og IPCC's rapport har desværre også gjort det klart, at beredskabet er utilstrækkeligt, og at der findes et misforhold mellem klimatruslerne og de eksisterende beredskabsmekanismer og -strukturer. Selv om der er usikkerhed med hensyn til at anslå den fremtidige klimarisiko, ændrer det endelig resultat frem til 2100 rent temperaturmæssigt — godt, dårligt eller hvad der er værre — reelt ikke de muligheder, som de politiske beslutningstagere står over for i dag med hensyn til klimatilpasning. For at øge samfundets beredskab over for de intensiverende virkninger af klimaændringerne er det klart, at den offentlige sektor må og skal spille en endnu større rolle med hensyn til at skabe den nødvendige modstandsdygtighed over for klimaændringer og bæredygtige investeringer. Der er også behov for yderligere at udvikle og fastlægge de rette lovgivningsmæssige betingelser og planlægningskapaciteter, så det kan give de forskellige aktører og markeder tillid og sikkerhed med hensyn til at kanalisere investeringer over i modstandsdygtighed.

Med den europæiske tilpasningsstrategi fra 2013 blev alle EU's medlemsstater opfordret til at vedtage omfattende tilpasningsstrategier. Kommissionen offentliggjorde også retningslinjer for udvikling af tilpasningsstrategier for at hjælpe EU's medlemsstater med at udarbejde deres tilpasningsstrategier. Mellem 2013 og 2018 steg antallet af EU-medlemsstater med tilpasningsstrategier kraftigt fra 15 til 25, og i 2020 havde alle EU-medlemsstater udarbejdet deres strategier. Disse varierer imidlertid meget med hensyn til omfang, udførelse og gennemførelsesmetode.

Forordningen om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen fra 2018 omhandler tilpasning til klimaændringer på to måder. For det første fastsættes de nuværende rapporteringsforpligtelser for EU's medlemsstater om tilpasning til klimaændringer. For det andet anføres det, at hver EU-medlemsstat i sin integrerede nationale energi- og klimaplan, hvor det er relevant, skal fastsætte andre målsætninger og mål, herunder bl.a. tilpasningsmål.

Som reaktion på situationens udvikling og de igangværende strukturelle ændringer skitseredes der i den nye EU-strategi for tilpasning til klimaændringer (2021) et øget ambitionsniveau. Strategien blev udvidet til at omfatte nye områder og prioriteter for at bidrage til EU's vej mod modstandsdygtighed over for klimaændringer, og der blev opfordret til at revidere retningslinjerne fra 2013 for udvikling af tilpasningsstrategier.

Den europæiske klimalov trådte desuden i kraft i juli 2021. Forvaltningsforordningens forpligtelser vedrørende tilpasning var tidligere ret proceduremæssige, men med klimaloven blev der indført en »pligt« til at tilpasse sig. Med klimaloven blev der helt konkret indført et krav om at sikre fortsatte fremskridt for relevante EU-institutioner og medlemsstaterne med hensyn til at øge tilpasningsevnen, styrke modstandsdygtigheden og mindske sårbarheden over for klimaændringer i overensstemmelse med artikel 7 i Parisaftalen. Klimaloven indeholder bestemmelser om nationale tilpasningsstrategier og -planer (parallelt med indsatsen på EU-plan) samt forventninger til kvaliteten af en tilpasningspolitik og dens resultater. Ifølge klimaloven skal Kommissionen regelmæssigt vurderer sammenhængen mellem de relevante nationale foranstaltninger og fremskridtene med hensyn til tilpasning, ligesom den skal fremsætte henstillinger, hvis den finder, at en EU-medlemsstats foranstaltninger ikke stemmer overens med hensigten om at øge tilpasningsevnen, styrke modstandsdygtigheden og mindske sårbarheden over for klimaændringer.

I overensstemmelse med disse bestemmelser er formålet med disse retningslinjer:

| — | at hjælpe EU-medlemsstaterne med at revidere deres tilpasningsstrategier og udarbejde eller revidere deres tilpasningsplaner for at imødegå de tilpasningsrelaterede udfordringer, de står over for, under hensyntagen til forskellene i deres administrative strukturer og de tilpasningsmæssige planlægningsforløb, de allerede har taget |
| --- | --- |

—

at hjælpe EU-medlemsstaterne med at revidere deres tilpasningsstrategier og udarbejde eller revidere deres tilpasningsplaner for at imødegå de tilpasningsrelaterede udfordringer, de står over for, under hensyntagen til forskellene i deres administrative strukturer og de tilpasningsmæssige planlægningsforløb, de allerede har taget

| — | at fremhæve de centrale elementer, der er afgørende for at levere kvalitetstilpasningspolitikker og -resultater. Eftersom effekterne af klimaændringerne kræver en mere systemisk og hurtig reaktion, er tilpasningsstrategier og -planer, der ikke integrerer alle politikområder og ikke indgår i beslutningstagningen på alle niveauer, ikke længere tilstrækkelige til at opnå de ønskede resultater. Principperne gælder derfor for den overordnede nationale tilpasningsramme, mens tilpasningsstrategier og -planer støtter opnåelsen af gode tilpasningsresultater |
| --- | --- |

—

at fremhæve de centrale elementer, der er afgørende for at levere kvalitetstilpasningspolitikker og -resultater. Eftersom effekterne af klimaændringerne kræver en mere systemisk og hurtig reaktion, er tilpasningsstrategier og -planer, der ikke integrerer alle politikområder og ikke indgår i beslutningstagningen på alle niveauer, ikke længere tilstrækkelige til at opnå de ønskede resultater. Principperne gælder derfor for den overordnede nationale tilpasningsramme, mens tilpasningsstrategier og -planer støtter opnåelsen af gode tilpasningsresultater

| — | at give et eksempel på en skabelon, der skitserer en struktur for strategien, som vil gøre det lettere at få adgang til og sammenligne disse strategier og sikre et sammenligneligt overblik over beredskabet og de planlagte foranstaltninger på EU-plan |
| --- | --- |

—

at give et eksempel på en skabelon, der skitserer en struktur for strategien, som vil gøre det lettere at få adgang til og sammenligne disse strategier og sikre et sammenligneligt overblik over beredskabet og de planlagte foranstaltninger på EU-plan

| — | at styrke tilpasningspolitikken med nye områder. |
| --- | --- |

—

at styrke tilpasningspolitikken med nye områder.

Ud over disse retningslinjer giver tilpasningsværktøjet (AST), der er udviklet og vedligeholdes af Det Europæiske Miljøagentur (EEA), en mere detaljeret beskrivelse og gode eksempler på gennemførelse af principper, processer og muligheder for at bevæge sig ud over det område, der er omfattet af retningslinjerne.

Der udvikles også konkrete tilpasningsforløb og eksempler på transformative løsninger i samarbejde med regionale myndigheder i hele Europa gennem Horizon Europa-missionen for tilpasning til klimaændringer, der blev lanceret i september 2021.

De vigtigste elementer i tilpasningspolitikken

Der er behov for stærke tilpasningsstrategier og -planer for at sikre, at det samfundsmæssige, politiske og økonomiske beredskab skrider støt frem (i overensstemmelse med den europæiske klimalov) og sigter mod at bekæmpe klimakrisen (den endelige praktiske begrundelse). En vellykket gennemførelse af strategier og planer afhænger imidlertid af interessenternes engagement og de ressourcer, de har til rådighed. Følgende elementer er afgørende for udarbejdelsen (på ny) af stærke tilpasningsstrategier og -planer, der er underbygget af en retlig støtteramme, og som resulterer i en tilpasningspolitik af høj kvalitet.

Nogle af disse elementer udgør de væsentlige byggesten i tilpasningspolitikken, mens andre i højere grad vedrører processer og midler. De udgør tilsammen en række forudsætninger, der er nødvendige for at opnå et tilpasningsresultat af høj kvalitet med en bredere, hurtigere og mere systemisk reaktion på klimaændringer.

Hvad (væsentlige byggesten)

| 1. | Retlige rammer, der fastlægger »tilpasningspligten« på nationalt plan, herunder bindende, regelmæssigt ajourførte (sektorspecifikke) tilpasningsmål for at måle de generelle fremskridt med hensyn til at opbygge modstandsdygtighed over for effekterne af klimaændringerne. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Regelmæssigt ajourførte tilpasningsstrategier og -planer, der fastlægger den overordnede tilpasningspolitik og dens gennemførelse på strategisk og operationelt plan (i overensstemmelse med tilpasningsmålene i punkt 1 ovenfor). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tilpasningspolitiske prioriteter, ved hjælp af hvilke de sektorer eller områder, som skal inddrages og dækkes af tilpasningsplanlægning, og de virkninger eller risici, der skal tages op i forbindelse med tilpasningsplanlægningen, kan kortlægges. Prioriteterne bør opstilles i rækkefølge i henhold til mål og målsætninger efterfulgt af klare tilpasningsforløb, der fastlægger processen for, hvordan de kan realiseres sekventielt gennem de foreliggende valgmuligheder og tiltag (afspejlet i tilpasningsstrategier og -planer i punkt 2). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Regelmæssigt ajourførte og solide vurderinger af klimaændringernes indvirkning og sårbarhed ud fra den seneste klimavidenskab med henblik på at udpege befolkningsgrupper, væsentlige infrastruktur (aktiver) og sektorer (aktiviteter), der er særligt sårbare over for klimaændringer, fastlægge den overordnede strategiske retning for tilpasningspolitikken og løbende informere om beslutningstagningen (bidrager til punkt 1, 2 og 3). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Stresstest af (kritisk) infrastruktur og systemer som et vigtigt input til risikovurdering af klimaændringer (bidrager til punkt 4). |
| --- | --- |

5.

Hvordan (processer og midler)

| 6. | Tilstrækkeligt kvalificeret personale og finansielle ressourcer på tværs af alle relevante institutioner og administrative afdelinger til koordinering af aktiviteter og gennemførelse af aktioner på alle forvaltningsniveauer (nationalt, regionalt, lokalt). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Inddragelse af alle relevante interessenter (den private sektor, NGO’er, visse lokalsamfund osv.), som er særligt udsatte eller sårbare og/eller har viden, ressourcer og kapacitet til at informere og/eller gennemføre tilpasningsforanstaltningerne. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Koordinering og mainstreaming på flere niveauer, både horisontal (f.eks. på tværs af ministerierne) og vertikal (f.eks. med andre niveauer i den offentlige forvaltning) i forbindelse med planlægning og gennemførelse af tilpasningsforanstaltninger. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Løbende overvågning og evaluering af gennemførelsen af tilpasningsforanstaltninger, der både omfatter processer og effekter og resultater, og som har adgang til de nødvendige instrumenter. Infrastruktur til overvågning af tilpasningsresultater kan have vigtige synergier med tidlig varsling. |
| --- | --- |

9.

Vigtige trin i udviklingen eller ajourføringen af tilpasningsstrategier og -planer

Figur 1

Oversigt over de forberedende trin til udvikling eller ajourføring af tilpasningsstrategi eller -plan

Image 1

| Kilde: | Europa-Kommissionen |
| --- | --- |

Kilde:

De vigtigste trin i udviklingen eller ajourføringen af tilpasningsstrategier og -planer er sammenfattet i figur 1 før de mere detaljerede afsnit nedenfor.

Trin 1:
     
  Fastlæggelse af de institutionelle rammer og opnåelse af opbakning fra interessenterne

| Trin 1 i retningslinjerne vil bidrage til at:






  — | forberede processen for klimatilpasningsstrategier |
| --- | --- |

Trin 1 i retningslinjerne vil bidrage til at:

—

forberede processen for klimatilpasningsstrategier

| — | opbygge institutionelle rammer, der inddrager relevante interessenter |
| --- | --- |

—

opbygge institutionelle rammer, der inddrager relevante interessenter

| — | inddrage subnationale myndigheder |
| --- | --- |

—

inddrage subnationale myndigheder

| — | mobilisere ressourcer til klimatilpasning |
| --- | --- |

—

mobilisere ressourcer til klimatilpasning

| — | oplyse om behovet for tilpasning. |
| --- | --- |

—

oplyse om behovet for tilpasning.

| — | integrere klimapolitikken i sektorpolitikkerne (mainstreaming). |
| --- | --- |

—

integrere klimapolitikken i sektorpolitikkerne (mainstreaming).

Det er vigtigt at styrke ambitionerne og effektiviteten af klimatilpasningspolitikker, -strategier og -planer på baggrund af klimaændringernes stigende effekter i hele Den Europæiske Union (EU).

Det første trin i retning af at styrke ambitionerne kunne f.eks. være at vedtage en retlig ramme (»klimalov«) for den nationale klimapolitik med henblik på at fastsætte bindende, regelmæssigt ajourførte tilpasningsmål for at måle de samlede fremskridt med hensyn til at opbygge modstandsdygtighed. Nationale klimalove kan også give yderligere støtte til de tilpasningspolitiske rammer, der er fastsat i tilpasningsstrategier og -planer.

Strategier og planer skal ajourføres regelmæssigt for at støtte opnåelsen af gode tilpasningsresultater (3). Der skal desuden i disse dokumenter lægges større vægt på at integrere klimatilpasning i andre politikker i relevante sektorer, også kaldet »mainstreaming« (4), samtidig med at der fokuseres mere klart på de direkte resultater af tilpasningsindsatsen.

Det er derfor afgørende at inddrage alle myndighedsniveauer og civilsamfundet i udviklingen af en effektiv klimatilpasningsstrategi og/eller -plan. Det er afgørende, at der er tilstrækkeligt kvalificeret personale, tekniske værktøjer og finansielle ressourcer til rådighed i alle dele af de relevante institutioner og administrative afdelinger på alle forvaltningsniveauer (nationalt, regionalt, lokalt), for at tilpasningsstrategier og -planer kan udvikles, koordineres og gennemføres.

Det er afgørende at sikre koordinering mellem EU's nabomedlemsstater for at sikre effektive tilpasningsforanstaltninger i grænseområder, hvor der ikke kun forekommer risici på den ene side af grænsen, men hvor risiciene påvirker begge nabomedlemsstater. Tilpasningsforanstaltninger i grænseregioner kan derfor kun være effektive, hvis de iværksættes i fællesskab.

Trin 1.a:   Opnåelse af støtte på højt plan

Politisk støtte på højt plan, f.eks. fra statsministerens kontor, er en vigtig faktor, når det drejer sig om at mobilisere og engagere statslige aktører og civilsamfundsaktører i mainstreaming af klimatilpasning. Det giver også anledning til et langsigtet engagement på højt plan i tilpasningspolitikker, -strategier og -planer.

Trin 1.b:   Etablering af processen

—   Oprettelse af en national tværtjenstlig tilpasningstaskforce

Tilpasningsstrategier er vigtige redskaber til at styrke samfundets beredskab over for uundgåelige effekter af klimaændringer og beskytte de mest sårbare og berørte befolkningsgrupper og sektorer. Disse strategier skal danne grundlag for en koordineret statslig indsats. For at sikre det nødvendige engagement og en vellykket integration af klimatilpasning i forskellige sektorpolitikker foreslås det at oprette en tværtjenstlig taskforce eller et tværtjenstligt udvalg, som henhører under statsministerens kontor (eller tilsvarende). Denne gruppe bør være ansvarlig for tilsynet med udviklingen af klimatilpasningsstrategien og/eller -planen. Den bør også have et klart mandat til at forvalte gennemførelsen heraf.

Ministerier og/eller agenturer med tilknytning til sektorer, der er mere udsat for klimaændringernes effekter, bør udpeges og inddrages i denne taskforce. De vigtigste ministerier, der skal inddrages, er ministerier med ansvar for klimaændringer, miljø og natur, folkesundhed, civilbeskyttelse og indre anliggender, infrastruktur, energi, økonomiske anliggender og finans, landbrug, skovbrug, fiskeri, vandforvaltning samt beskæftigelse og sociale anliggender. Grænseoverskridende aktører bør også inddrages for at sikre koordinerede tiltag blandt EU's nabomedlemsstater i grænseregioner. Det anbefales, at hver af de udpegede forvaltninger udpeger en »tilpasningsmedarbejder« for at sikre, at de respektive ministerier til stadighed inddrages løbende i tilpasningsplanlægningen.

—   Inddragelse af det regionale og lokale forvaltningsniveau

Sloganet »tænk globalt, agér lokalt« bliver stadig vigtigere, når der drøftes klimatilpasningsstrategier og -planer. Lokale og regionale myndigheder er vigtige drivkræfter for tilpasning, da mange klimatilpasningsindgreb finder sted på lokalt og regionalt plan og derfor afhænger af kontekstspecifikke forhold. Lokale myndigheder spiller en central rolle med hensyn til at fremme offentligt engagement og lokal indsats ved at informere borgerne om de fordele, som klimatilpasning har for deres region. De lokale myndigheder er desuden i besiddelse af mange vigtige oplysninger om potentielle lokale klimatilpasningsforanstaltninger, der er levedygtige i deres område. Den tværtjenstlige tilpasningstaskforce bør derfor sikre, at der foregår en meningsfuld udveksling med lokale og regionale nationale myndigheder for at inddrage deres ekspertise i udformningen af tilpasningspolitikker og støtte aktiviteter på lokalt plan i overensstemmelse med den nationale tilpasningspolitik. Der bør lægges særlig vægt på, hvordan det regionale og lokale forvaltningsniveau kan inddrages. Det kan f.eks. gøres ved at henvende sig til regionale sammenslutninger eller interregionale netværk af lokale myndigheder som f.eks. borgmesterpagten, hvor over 11 000 lokale og regionale myndigheder, der repræsenterer 341 millioner mennesker, forbereder deres lokalsamfund på, hvordan de skal leve med konsekvenserne af klimaændringerne.

—   Udpegning og inddragelse af interessenter

Klimaændringerne vil skabe usikkerhed og få konsekvenser for hele samfundet, idet det understreges, at det er vigtigt for den tværtjenstlige taskforce at kortlægge alle relevante interessentgrupper, herunder arbejdsmarkedets parter og civilsamfundsorganisationer, som skal inddrages, hvis der skal opnås solide klimatilpasningsforanstaltninger. Interessenternes deltagelse vil øge kvaliteten af beslutningstagningen i forbindelse med tilpasning til klimaændringer ved at sikre interessenternes tilslutning til processen. Dette vil igen forbedre den overordnede kvalitet af en klimatilpasningsstrategi eller -plan, som taskforcen opretter på tværs af tjenestegrenene. Processen med at udpege interessentgrupper kan fremmes ved at skelne mellem to grupper af interessenter — forandringsagenter og dem, der kan blive påvirket af klimaændringer:

| — | En gruppe interessenter er mulige forandringsagenter, der kan bidrage til de nationale, regionale og lokale myndigheders indsats ved at stille yderligere oplysninger, ressourcer eller kapacitet til rådighed. Interessenter, der falder ind under denne kategori, er forskningsinstitutter, der leverer eller forbedrer videnbaser om klimatilpasning, den private sektor, der giver værdifulde oplysninger til justering af tilpasningspolitikker eller yder finansiering, grænseoverskridende aktører, der hjælper med at skabe bedre forståelse af grænseoverskridende områder og grænseregioner, og ikke-statslige organisationer, navnlig lokale civilsamfundsorganisationer, som bidrager til at skabe en bedre forståelse af lokalområder, gennemføre tilpasningsforanstaltninger og formidle behovet for klimatilpasning for at fremme ændringer på lokalt og regionalt plan. |
| --- | --- |

—

En gruppe interessenter er mulige forandringsagenter, der kan bidrage til de nationale, regionale og lokale myndigheders indsats ved at stille yderligere oplysninger, ressourcer eller kapacitet til rådighed. Interessenter, der falder ind under denne kategori, er forskningsinstitutter, der leverer eller forbedrer videnbaser om klimatilpasning, den private sektor, der giver værdifulde oplysninger til justering af tilpasningspolitikker eller yder finansiering, grænseoverskridende aktører, der hjælper med at skabe bedre forståelse af grænseoverskridende områder og grænseregioner, og ikke-statslige organisationer, navnlig lokale civilsamfundsorganisationer, som bidrager til at skabe en bedre forståelse af lokalområder, gennemføre tilpasningsforanstaltninger og formidle behovet for klimatilpasning for at fremme ændringer på lokalt og regionalt plan.

| — | En anden gruppe interessenter, der skal inddrages i klimatilpasningsprocessen, er dem, der har en større sandsynlighed for at blive påvirket af klimaændringerne. Der er hovedsagelig tale om sårbare samfund (herunder, men ikke begrænset til personer, der er i fare for at blive udsat for fattigdom og social udstødelse, personer med handicap, ældre og personer med eksisterende helbredsproblemer, gravide kvinder, fordrevne personer, socialt marginaliserede, udsatte arbejdstagere og børn) eller fortalere og interessegrupper, der repræsenterer disse sårbare samfund, som ellers ville være udelukket fra deltagelsesprocessen. Forskellige regioners og socioøkonomiske gruppers ulige eksponering for og sårbarhed over for klimapåvirkninger forværrer de eksisterende uligheder og sårbarheder. Det er derfor vigtigt at sikre en retfærdig omstilling, der mindsker den ulige byrde i forbindelse med klimarisici og sikrer en retfærdig fordeling af fordelene ved tilpasning. |
| --- | --- |

—

En anden gruppe interessenter, der skal inddrages i klimatilpasningsprocessen, er dem, der har en større sandsynlighed for at blive påvirket af klimaændringerne. Der er hovedsagelig tale om sårbare samfund (herunder, men ikke begrænset til personer, der er i fare for at blive udsat for fattigdom og social udstødelse, personer med handicap, ældre og personer med eksisterende helbredsproblemer, gravide kvinder, fordrevne personer, socialt marginaliserede, udsatte arbejdstagere og børn) eller fortalere og interessegrupper, der repræsenterer disse sårbare samfund, som ellers ville være udelukket fra deltagelsesprocessen. Forskellige regioners og socioøkonomiske gruppers ulige eksponering for og sårbarhed over for klimapåvirkninger forværrer de eksisterende uligheder og sårbarheder. Det er derfor vigtigt at sikre en retfærdig omstilling, der mindsker den ulige byrde i forbindelse med klimarisici og sikrer en retfærdig fordeling af fordelene ved tilpasning.

Den konceptuelle adskillelse af disse to grupper af interessenter gøres for at sikre en tilstrækkelig dækning fra alle nødvendige vinkler, men overlapningen mellem dem bør anerkendes og vurderes. De, der er særligt sårbare over for klimaforandringer, kan med andre ord også være mulige forandringsagenter, selv om de i nogle henseender har begrænsede ressourcer. De kan ligefrem besidde forskellige ressourcer, selvfølgelig først og fremmest information om, hvordan sårbarheder over for klimaforandringer opleves, og om den sandsynlige effektivitet af interventioner. Sådanne informationer er mindre tilgængelige for folk, der ikke befinder sig i deres situation. Det forhold, at der er kønsmæssige forskelle i adfærd forbundet med og holdninger til klimaændringer, (5)understreger også nødvendigheden af at sikre en afbalanceret deltagelse af mænd og kvinder i beslutningsprocessen og i gennemførelsen. Børn er normalt ikke inkluderet i offentlige beslutningsprocesser, men deres ret til at deltage i beslutningsprocesser i alle sager, der påvirker deres liv, er rent faktisk et veletableret juridisk princip. Da hver enkelt generation af børn vil arve de miljøskader, som tidligere generationer har forårsaget, er der et særligt stærkt argument for at involvere yngre aldersgrupper (6) i beslutninger om klimapolitik.

Det tilrådes at man i den tværtjenstlige taskforce på forhånd når til enighed om interessenternes rolle, navnlig når der er tale om interessenter, der samarbejder med den nationale forvaltning om gennemførelse af bestemte tilpasningsforanstaltninger.

Trin 1.c:   Tilvejebringe ressourcer

| Eksempel 1: offentligt-privat partnerskab om et nyt oversvømmelsessikret distrikt i Bilbao, Spanien
  Bilbaos Zorrotzaurre-distrikt ligger på en oversvømmelsestruet industrihalvø. På grund af den ekstreme nedbør, der i stigende grad forventes i fremtiden i hele Baskerlandet som følge af klimaændringerne, og behovet for nye boliger for at huse befolkningen i Bilbao er der iværksat et stort byfornyelsesprojekt med henblik på at omdanne Zorrotzaurre-distriktet til et nyt oversvømmelsessikret boligkvarter. Oversvømmelsessikringen omfatter fem centrale foranstaltninger: 1) åbne Deusto-kanalen (for at omdanne halvøen til en ø), 2) konstruere en mur til oversvømmelsesbeskyttelse, 3) løfte jordniveauet med 1,5 meter for nye bygninger, 4) installere regnvandstanke og 5) anlægge grønne offentlige områder, der også kan absorbere vand ved oversvømmelser.
  For at gennemføre dette byfornyelsesprojekt blev der etableret et offentlig-privat partnerskab med henblik på at finansiere og forvalte planen. Omkostningerne til renoveringsarbejdet dækkes af det offentlig-private partnerskab, dvs. ejerne af jorden, i henhold til deres ejerandel. |
| --- |

Eksempel 1: offentligt-privat partnerskab om et nyt oversvømmelsessikret distrikt i Bilbao, Spanien

Bilbaos Zorrotzaurre-distrikt ligger på en oversvømmelsestruet industrihalvø. På grund af den ekstreme nedbør, der i stigende grad forventes i fremtiden i hele Baskerlandet som følge af klimaændringerne, og behovet for nye boliger for at huse befolkningen i Bilbao er der iværksat et stort byfornyelsesprojekt med henblik på at omdanne Zorrotzaurre-distriktet til et nyt oversvømmelsessikret boligkvarter. Oversvømmelsessikringen omfatter fem centrale foranstaltninger: 1) åbne Deusto-kanalen (for at omdanne halvøen til en ø), 2) konstruere en mur til oversvømmelsesbeskyttelse, 3) løfte jordniveauet med 1,5 meter for nye bygninger, 4) installere regnvandstanke og 5) anlægge grønne offentlige områder, der også kan absorbere vand ved oversvømmelser.

For at gennemføre dette byfornyelsesprojekt blev der etableret et offentlig-privat partnerskab med henblik på at finansiere og forvalte planen. Omkostningerne til renoveringsarbejdet dækkes af det offentlig-private partnerskab, dvs. ejerne af jorden, i henhold til deres ejerandel.

Image 2

Omkostningerne ved klimatilpasning er stigende og vil accelerere i løbet af de kommende årtier på grund af det stadigt mere presserende behov for tilpasningsforanstaltninger. Tilpasningsfinansieringen bør derfor øges tilsvarende. Derudover kan det være nyttigt at fastslå de forventede eller allerede afholdte omkostninger, der er forbundet med manglende tilpasning (dvs. det økonomiske tab og den skade, der er forbundet med klimaændringer), da det kan berettige en omfordeling af eksisterende midler til tilpasning. Dette kan imidlertid være en udfordring for de lokale, regionale og nationale myndigheder, fordi der hersker usikkerhed om, hvor mange midler der er behov for på baggrund af de ofte uforudsigelige klimarisici og -virkninger. Mens traditionelle kilder til offentlig og privat finansiering bør undersøges, foreslås det at lede efter innovative finansieringsinstrumenter gennem et samarbejde med den private sektor (7). To eksempler på god praksis i forbindelse med innovative finansieringsinstrumenter:

| 1. | offentlig-privat partnerskab (OPP) for klimatilpasningsforanstaltninger i Malmø |
| --- | --- |

1.

offentlig-privat partnerskab (OPP) for klimatilpasningsforanstaltninger i Malmø

| 2. | OPP for et nyt oversvømmelsessikret distrikt i Bilbao, kort beskrevet i eksempel 1 i tekstboksen ovenfor. |
| --- | --- |

2.

OPP for et nyt oversvømmelsessikret distrikt i Bilbao, kort beskrevet i eksempel 1 i tekstboksen ovenfor.

Finansieringsgabet i forbindelse med tilpasning er særlig tydeligt for de lavere forvaltningsniveauer, der er ansvarlige for gennemførelsen af de fleste tilpasningsforanstaltninger. Ud over at det generelt er svært at få adgang til finansiering, kan manglen på intern kapacitet og ekspertise yderligere vanskeliggøre finansieringen. Der er behov for målrettet bistand til selv de mindste lokale og regionale myndigheder for at tilvejebringe den nødvendige kapacitet og ekspertise til administration og gennemførelse.

EU finansierer tilpasningen til klimaændringerne gennem en lang række instrumenter. Disse omfatter:

| — | LIFE-programmet, EU's finansieringsinstrument til miljø- og klimaindsatsen. |
| --- | --- |

—

LIFE-programmet, EU's finansieringsinstrument til miljø- og klimaindsatsen.

| — | Horisont Europa, EU's vigtigste finansieringsprogram for forskning og innovation. |
| --- | --- |

—

Horisont Europa, EU's vigtigste finansieringsprogram for forskning og innovation.

| — | den Europæiske Fond for Regionaludvikling, navnlig gennem INTERREG-projekter |
| --- | --- |

—

den Europæiske Fond for Regionaludvikling, navnlig gennem INTERREG-projekter

| — | Samhørighedsfonden, gennem investeringer i miljø og transeuropæiske transportnet |
| --- | --- |

—

Samhørighedsfonden, gennem investeringer i miljø og transeuropæiske transportnet

| — | Fonden for Retfærdig Omstilling, for at afbøde de negative virkninger af omstillingen for de territorier, der er mest berørt af omstillingen til klimaneutralitet og modstandsdygtighed. |
| --- | --- |

—

Fonden for Retfærdig Omstilling, for at afbøde de negative virkninger af omstillingen for de territorier, der er mest berørt af omstillingen til klimaneutralitet og modstandsdygtighed.

Og der er mange flere eksempler på EU-finansieringsinstrumenter, der kan bidrage til at finansiere tilpasning. Selv om EU-finansiering i et vist omfang kan bidrage til at finansiere tilpasningsforanstaltninger, er national og privat finansiering imidlertid afgørende for at lukke finansieringsgabet i forbindelse med tilpasning.

Disse finansieringsstrømme bør fremskyndes, og budgetter såvel som aktiviteter bør inddrage både kvinder og mænd på alle niveauer i beslutningsprocessen.

Trin 1.d:   Løbende formidling af behovet for tilpasning og oplysning

Lokalsamfund i hele EU oplever ekstreme og ustabile vejrmønstre. Klimakommunikationskløften mellem den akademiske verden og regeringerne på den ene side og lokalsamfundene på den anden kan medføre, at man træffer de forkerte foranstaltninger med hensyn til klimatilpasning eller henfalder til fuldstændig passivitet. En mere systemisk klimakommunikation bør skabe bevidsthed på et letforståeligt sprog. Dette bidrager til at bane vejen for, at lokalsamfund kan træffe foranstaltninger og engagere sig i klimatilpasningstiltag. Forskellige målgrupper (dvs. den offentlige sektor, lokalsamfund) har brug for forskellige budskaber i passende formater for at foranledige en opfordring til handling.

-   Præcisering af terminologien

Det er afgørende at opbygge et fælles sprog, der er tilgængeligt for alle interessenter, for at kunne kommunikere om klimatilpasning, så der kan opnås en fælles forståelse. Glossaret kan bygge på vedtagne internationale definitioner, som det fremgår af ordlisten fra De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) eller IPCC's glossar, idet det samtidig tilpasses lokale karakteristika og sammenhænge.

-   Oplysning om klimaændringer og behovet for tilpasning

Udveksling af oplysninger om de potentielle virkninger af klimaændringer og dermed behovet for tilpasning og afbødning er en afgørende forudsætning for at kunne opbygge modstandsdygtighed. Disse budskaber bør finpudses på en brugervenlig måde og tilpasses til forskellige målgrupper, både med hensyn til stil og indhold, så deres rolle afspejles i tilpasningspolitikken (f.eks. den private sektor eller den brede offentlighed), deres baggrund (f.eks. by- eller landmiljø, køn) og deres sårbarhed og eksponering for risici. Eventuelle barrierer for adgang til information og træning bør overvejes. Det er også afgørende at formidle fordelene ved klimatilpasningsforanstaltninger for at øge den sociale accept og fremme adfærdsændringer. Mange tilpasningsforanstaltninger har også betydelige sidegevinster, f.eks. naturbaserede tilpasningsforanstaltninger, der øger biodiversiteten og mindsker forureningen, oprettelse af lokale beskæftigelsesmuligheder af høj kvalitet eller reduktion af drivhusgasemissioner. En stor og ofte underudnyttet kommunikationsmulighed er de tilpasningsmæssige fordele for sundhed og trivsel: En høj grad af bevidsthed om de voksende sundhedsrisici, der påvirker alle, vil gøre det lettere at forklare behovet for at skride til handling og øge accepten heraf.

Nationale, regionale og lokale administratorer kan f.eks. deltage gennem workshopper og studieture for at fremme et faktabaseret engagement i klimaindsatsen. Lokalsamfund bør inddrages gennem offentlige høringer og informationsudveksling og gennem interaktive og uformelle metoder som udstillinger, konkurrencer, onlinespil osv. Civilsamfundsorganisationer og NGO'er er også vigtige partnere, der fungerer som bindeled mellem interessenter og klimakommunikation gennem deres eksisterende erfaringer med klimatilpasning i det pågældende område og lokalsamfund og med oplysning om klimaændringernes virkninger og behovet for klimatilpasning. For at sikre, at denne kommunikation når ud til lokalsamfundene, skal den understøttes af passende ressourcer gennem finansiering og kapacitetsopbygning.

Nationale eller regionale webportaler eller -platforme, der indsamler særligt tilpassede oplysninger om klimaændringer og tilpasning til klimaændringer, er en fremragende måde at formidle relevant information på. Disse platforme bør forbindes med eksisterende portaler om sektorpolitikker (f.eks. katastroferisikoreduktion, vand, sundhed, biodiversitet osv.) for at fremme klimamainstreaming. EU's websted Climate-ADAPT spiller en central rolle ved at give folk adgang til og dele data fra oplysninger om spørgsmål vedrørende klimaændringer og klimatilpasning. Der er også udviklet nationale webportaler om klimatilpasning i de fleste europæiske lande, hvilket giver mulighed for at lære af eksempler på god praksis fra andre lande eller regioner. De kan være med til at inspirere til klimatilpasningstiltag. Webportaler og -platforme bør dog suppleres med andre kommunikationsaktiviteter for at undgå, at den digitale kløft mellem EU's medlemsstater og regioner udvides, og for at give alle adgang til information.

Yderligere oplysninger om etablering af den institutionelle ramme og sikring af interessenternes opbakning findes i afsnittet om tilpasningsstøtteværktøjet under Preparing the ground for adaptation.

Trin 2:
     
  Gennemførelse af vurderinger af risici og sårbarhed i forbindelse med klimaændringer

| Trin 2 i retningslinjerne vil bidrage til at:






  — | fastlægge de centrale elementer i vurderingen af risikoen for klimaændringer og sårbarhed |
| --- | --- |

Trin 2 i retningslinjerne vil bidrage til at:

—

fastlægge de centrale elementer i vurderingen af risikoen for klimaændringer og sårbarhed

| — | vurdere klimaændringernes sociale virkninger |
| --- | --- |

—

vurdere klimaændringernes sociale virkninger

| — | vurdere grænseoverskridende risici og kaskaderisici |
| --- | --- |

—

vurdere grænseoverskridende risici og kaskaderisici

| — | fastlægge kriterierne for »acceptable« risici og prioritere tilpasningsbehov. |
| --- | --- |

—

fastlægge kriterierne for »acceptable« risici og prioritere tilpasningsbehov.

Når grunden til en klimatilpasningsplan eller -strategi er lagt, er det næste trin at vurdere klimaændringernes indvirkning og foretage en sårbarhedsvurdering. Formålet med denne vurdering er at fastslå, hvad de potentielle virkninger af klimaændringerne vil være på et bestemt område, hvilke risici der er forbundet med disse virkninger på et bestemt område eller i en bestemt sektor, og at prioritere, hvilke risici der straks skal gøres noget ved.

For at sikre, at klimatilpasningsstrategierne eller -planerne er effektive, anses det for god praksis at ajourføre vurderingen regelmæssigt — i det mindste parallelt med hver enkelt ajourføring af strategien eller planen. Fordelene herved omfatter:

| — | sporing af relevante ændringer i eksisterende risici og sårbarheder, herunder fysiske risici i forbindelse med infrastruktur og socioøkonomiske og sundhedsmæssige konsekvenser for lokalsamfundene |
| --- | --- |

—

sporing af relevante ændringer i eksisterende risici og sårbarheder, herunder fysiske risici i forbindelse med infrastruktur og socioøkonomiske og sundhedsmæssige konsekvenser for lokalsamfundene

| — | kortlægning af nye risici og sårbarheder, der har potentiale til at få store økonomiske, sociale og/eller miljømæssige konsekvenser i fremtiden |
| --- | --- |

—

kortlægning af nye risici og sårbarheder, der har potentiale til at få store økonomiske, sociale og/eller miljømæssige konsekvenser i fremtiden

| — | indkredsning af nye muligheder, som klimaændringerne giver anledning til. |
| --- | --- |

—

indkredsning af nye muligheder, som klimaændringerne giver anledning til.

Vurderingen bør generelt baseres på den seneste klimavidenskab med henblik på at udpege befolkningsgrupper, væsentlige infrastrukturer og sektorer, der er særligt sårbare over for klimaændringer, fastlægge tilpasningspolitikkens overordnede strategiske retning og løbende præge beslutningstagningen.

Trin 2.a.   Udvikling af en omfattende metode til at vurdere virkningerne af klimaændringerne

| Eksempel 2: Tilpasning til virkningerne af hedebølger i et klima i forandring i Botkyrka, Sverige
  Sverige har i de seneste årtier i stigende grad været udsat for hedebølger, hvilket har medført, at flere og flere mister livet. I 2010 oplevede Botkyrka kommune høje temperaturer i længere tid, hvilket gav problemer for ældre på alderdomshjem og plejehjem. Der er i Botkyrka kommune gjort en omfattende indsats — til dels inden for rammerne af et projekt under Climatools-programmet — for at mindske sundhedsrisikoen ved hedebølger. Personalet på alderdomshjem, i plejeboliger og på plejehjem er uddannet i at håndtere risikoen for hedebølger og i, hvad der skal gøres, hvis der er advarsler om hedebølger. Der kan om nødvendigt indkaldes ekstra personale for at få yderligere hjælp til at sikre, at der ydes passende pleje. Derfor var kommunen under hedebølgen i 2018 langt bedre forberedt og udstyret end i de foregående år. Botkyrka støtter også foranstaltninger, der har til formål at forbedre den indendørs termiske komfort og skabe »kølecentre« i forskellige dele af byen. |
| --- |

Eksempel 2: Tilpasning til virkningerne af hedebølger i et klima i forandring i Botkyrka, Sverige

Sverige har i de seneste årtier i stigende grad været udsat for hedebølger, hvilket har medført, at flere og flere mister livet. I 2010 oplevede Botkyrka kommune høje temperaturer i længere tid, hvilket gav problemer for ældre på alderdomshjem og plejehjem. Der er i Botkyrka kommune gjort en omfattende indsats — til dels inden for rammerne af et projekt under Climatools-programmet — for at mindske sundhedsrisikoen ved hedebølger. Personalet på alderdomshjem, i plejeboliger og på plejehjem er uddannet i at håndtere risikoen for hedebølger og i, hvad der skal gøres, hvis der er advarsler om hedebølger. Der kan om nødvendigt indkaldes ekstra personale for at få yderligere hjælp til at sikre, at der ydes passende pleje. Derfor var kommunen under hedebølgen i 2018 langt bedre forberedt og udstyret end i de foregående år. Botkyrka støtter også foranstaltninger, der har til formål at forbedre den indendørs termiske komfort og skabe »kølecentre« i forskellige dele af byen.

Image 3

Vurderingsmetoden er grundlaget for en korrekt vurdering af risici og sårbarheder. Med en fastlagt metodologi kan vurderingen udføres relativt hurtigt i fremtiden, uden at der skal udvikles en ny metode hver gang. Det anbefales at lade følgende elementer indgå i enhver velfunderet metode for at opnå en troværdig vurdering af klimarisici og sårbarheder:

| — | Vurderingen bør baseres på den nyeste forskning og viden for at sikre nøjagtighed og relevans i forhold til de aktuelle prognoser for virkningerne af fremtidige klimaændringer. Oplysninger om tendenser i de nuværende klimaforhold og de seneste fremskrivninger af fremtidige klimascenarier, herunder langsomme og ekstreme hændelser, bør indgå i vurderingen. Tilgængelige oplysninger om dit lands fremtidige trusler og muligheder kan indsamles og analyseres på grundlag af en lang række rapporter og sårbarhedsvurderinger, der er udarbejdet af Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer, Det Europæiske Miljøagentur, Det Fælles Forskningscenter eller gennem Horisont Europa 2020-forskningsprogrammet. |
| --- | --- |

—

Vurderingen bør baseres på den nyeste forskning og viden for at sikre nøjagtighed og relevans i forhold til de aktuelle prognoser for virkningerne af fremtidige klimaændringer. Oplysninger om tendenser i de nuværende klimaforhold og de seneste fremskrivninger af fremtidige klimascenarier, herunder langsomme og ekstreme hændelser, bør indgå i vurderingen. Tilgængelige oplysninger om dit lands fremtidige trusler og muligheder kan indsamles og analyseres på grundlag af en lang række rapporter og sårbarhedsvurderinger, der er udarbejdet af Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer, Det Europæiske Miljøagentur, Det Fælles Forskningscenter eller gennem Horisont Europa 2020-forskningsprogrammet.

| — | Vurderingen bør baseres på resultaterne af stresstest med særlig fokus på infrastruktur og systemer, der leverer kritiske tjenester. Ved hjælp af en klimastresstest kortlægges potentielle risici i en bestemt sektor eller et bestemt system (såsom folkesundhed, vandsikkerhed eller fødevaresikkerhed) som følge af klimarelaterede farer såsom oversvømmelser, varme, tørke, storme osv. Det første trin i en stresstest er at kortlægge de potentielle klimarelaterede farer på et bestemt område. Det andet trin går ud på at undersøge generelle sårbarheder over for klimafarer i et bestemt udsnit af en sektor, hvilket kan suppleres med en tilbundsgående sårbarhedsvurdering. Andre stresstest og sårbarhedsvurderinger, der gennemføres for et bredere sæt ikke-klimarelaterede katastroferisici, bør også overvejes (8). Resultaterne af stresstesten kan anvendes til klimatilpasningsstrategien. Brugen af »risikodialoger« i Nederlandene er et eksempel på god praksis med hensyn til at omsætte resultaterne i konkrete tiltag. Bilag II indeholder flere oplysninger om stresstest og risikodialoger. |
| --- | --- |

—

Vurderingen bør baseres på resultaterne af stresstest med særlig fokus på infrastruktur og systemer, der leverer kritiske tjenester. Ved hjælp af en klimastresstest kortlægges potentielle risici i en bestemt sektor eller et bestemt system (såsom folkesundhed, vandsikkerhed eller fødevaresikkerhed) som følge af klimarelaterede farer såsom oversvømmelser, varme, tørke, storme osv. Det første trin i en stresstest er at kortlægge de potentielle klimarelaterede farer på et bestemt område. Det andet trin går ud på at undersøge generelle sårbarheder over for klimafarer i et bestemt udsnit af en sektor, hvilket kan suppleres med en tilbundsgående sårbarhedsvurdering. Andre stresstest og sårbarhedsvurderinger, der gennemføres for et bredere sæt ikke-klimarelaterede katastroferisici, bør også overvejes (8). Resultaterne af stresstesten kan anvendes til klimatilpasningsstrategien. Brugen af »risikodialoger« i Nederlandene er et eksempel på god praksis med hensyn til at omsætte resultaterne i konkrete tiltag. Bilag II indeholder flere oplysninger om stresstest og risikodialoger.

| — | Vurderingen bør foretages på et basisniveau, som bør ajourføres, hver gang vurderingen opdateres. Basisniveauet henviser her til et referencepunkt vedrørende klimaets tilstand og lokalitetsspecifik sårbarhed i et område. Omhyggeligt udformede basislinjer er afgørende for at måle, hvad der er opnået i gennemførelsesfasen på et senere tidspunkt, og for at forbedre overvågnings- og evalueringsprocessen. |
| --- | --- |

—

Vurderingen bør foretages på et basisniveau, som bør ajourføres, hver gang vurderingen opdateres. Basisniveauet henviser her til et referencepunkt vedrørende klimaets tilstand og lokalitetsspecifik sårbarhed i et område. Omhyggeligt udformede basislinjer er afgørende for at måle, hvad der er opnået i gennemførelsesfasen på et senere tidspunkt, og for at forbedre overvågnings- og evalueringsprocessen.

| — | Vurderingen bør helst indeholde kvantitative oplysninger om klimaændringernes virkninger (fysiske skader, sundhedsvirkninger, økonomiske og finanspolitiske virkninger). |
| --- | --- |

—

Vurderingen bør helst indeholde kvantitative oplysninger om klimaændringernes virkninger (fysiske skader, sundhedsvirkninger, økonomiske og finanspolitiske virkninger).

| — | Vurderingen bør omfatte en klar tidsramme for gennemførelsen af selve vurderingen og en tidsramme for forventede klimarisici i fremtiden. Der kan f.eks. forventes differentierede virkninger på kort sigt (2030'erne), på mellemlang sigt (2050'erne) og på lang sigt (2100'erne). |
| --- | --- |

—

Vurderingen bør omfatte en klar tidsramme for gennemførelsen af selve vurderingen og en tidsramme for forventede klimarisici i fremtiden. Der kan f.eks. forventes differentierede virkninger på kort sigt (2030'erne), på mellemlang sigt (2050'erne) og på lang sigt (2100'erne).

| — | Vurderingen bør tage fat på videnskløfter og usikkerheder, som er en særlig udfordring ved håndtering af risici og tilpasning i forbindelse med klimaændringer. I den metode, der anvendes til at afholde stresstest og udforme tilpasningsstrategier mere generelt, skal der tages hensyn til videnskløftens omfang. Hvis videnskløfter gøres eksplicitte og tages op i klimatilpasningsstrategien, kan det også tilskynde til udveksling af god praksis, forskning og social læring for at mindske manglen på viden. Det er desuden — for at imødegå usikkerheder — afgørende at udvikle en vurderings- og tilpasningspolitik, der ikke tager en bestemt fremtid for givet, men derimod som tidligere nævnt tager udgangspunkt i flere fremtidige scenarier. |
| --- | --- |

—

Vurderingen bør tage fat på videnskløfter og usikkerheder, som er en særlig udfordring ved håndtering af risici og tilpasning i forbindelse med klimaændringer. I den metode, der anvendes til at afholde stresstest og udforme tilpasningsstrategier mere generelt, skal der tages hensyn til videnskløftens omfang. Hvis videnskløfter gøres eksplicitte og tages op i klimatilpasningsstrategien, kan det også tilskynde til udveksling af god praksis, forskning og social læring for at mindske manglen på viden. Det er desuden — for at imødegå usikkerheder — afgørende at udvikle en vurderings- og tilpasningspolitik, der ikke tager en bestemt fremtid for givet, men derimod som tidligere nævnt tager udgangspunkt i flere fremtidige scenarier.

Trin 2.b.   Hensyntagen til klimaændringernes sociale virkninger

Ikke-klimatiske faktorer kan gøre stor forskel, når det gælder sårbarheden over for klimapåvirkninger. Visse sociale grupper og geografiske områder påvirkes uforholdsmæssigt hårdt af klimaændringerne, fordi de rammes forskelligt, og fordi der allerede findes sårbarheder over for virkningerne af klimaændringer. For eksempel er gravide kvinder, børn, ældre og personer med visse handicap biologisk set mere sårbare over for mange klimapåvirkninger. Sociale risikofaktorer er lige så vigtige. For eksempel kan økonomisk rigdom betyde, at man har større mulighed for at tilpasse sig klimaændringerne. I denne forbindelse er det værd at bemærke, at der i EU fortsat er flere fattige kvinder end fattige mænd, og at der er en stærk sammenhæng mellem fattigdom blandt kvinder og fattigdom blandt børn. Klimaændringerne kan derfor forværre de eksisterende uligheder og skabe nye uligheder. Ifølge IPCC Synthesis Report 2023, Summary for policymakers, forværres sårbarheden af ulighed og marginalisering i forbindelse med f.eks. køn, etnicitet, lave indkomster, uformelle bosættelser, handicap, alder og historiske og vedvarende mønstre for ulighed såsom kolonialisme, navnlig for mange oprindelige folk og lokalsamfund.

Det anbefales derfor ikke kun at inkludere de fysiske konsekvenser af klimaforandringerne i vurderingen, men også sociale faktorer, idet der ikke kun tages højde for »objektive« effekter af klimaforandringer på forskellige sociale grupper og geografiske områder, men også f.eks. kønsforskelle i risikoopfattelse. Dette styrker skabelsen af »retfærdig modstandsdygtighed« i vurderings- og tilpasningsstrategien, hvilket anses for at være afgørende for at udvikle evnen til at tilpasse sig og tage del i de fordele, som tilpasningsforanstaltninger giver sårbare samfund. Betydningen af en retfærdig modstandsdygtighed uddybes yderligere i bilag II, og der findes et eksempel på god praksis i tekstboksen ovenfor.

Et særligt vigtigt socialt aspekt, der skal gennemgås, er indvirkningen på arbejdsmarkedet. Vurderingerne skal derfor præsentere de forventede ændringer i arbejdsmetoderne inden for de forskellige erhverv, herunder standarder for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen, der er udformet i lyset af ændringerne i det fysiske miljø, ændringer i den sektorspecifikke sammensætning inden for beskæftigelse, omskoling og rekvalificering af arbejdstagere med henblik på at opnå en retfærdig og rimelig modstandsdygtighed samt jobskabelse i forbindelse med aktiviteter som byggeri, der direkte bidrager til tilpasning. Det skal sikres, at arbejdsmarkedets parter inddrages i planlægningen af hele ovennævnte udvikling.

Trin 2.c.   Hensyntagen til grænseoverskridende risici og kaskaderisici

Klimarisici er en fælles realitet, da en klimarelateret fare ikke nødvendigvis er begrænset til en enkelt EU-medlemsstats område, men kan finde sted i et grænseoverskridende område og derfor påvirker grænseregionerne i to eller flere nabomedlemsstater. Selv når en klimarelateret fare kun finder sted på én EU-medlemsstats område, kan den udløse en kaskade af konsekvenser, der krydser nationale grænser og påvirker menneskers liv og levebrød i en anden medlemsstat. På grund af den indbyrdes territoriale, økonomiske, miljømæssige og sociale afhængighed landene imellem anbefales det derfor at tage hensyn til grænseoverskridende risici og kaskaderisici i vurderingen. Ligesom klimarisici er et fælles ansvar, skal tilpasning være et fælles ansvar. Grænseoverskridende aktiviteter til at imødegå klimaændringer og fælles udvikling af tilpasningsforanstaltninger finder allerede sted i europæiske regioner såsom Alperegionen, Karpaterne, Nordvesteuropa, Sydøsteuropa, Østersøen og mellem landene i Donaubækkenet, som alle støttes med EU-midler.

Tilpasning kan have sine egne grænseoverskridende virkninger, styrke modstandsdygtigheden hos nogle på bekostning af andre og omfordele sårbarheden i stedet for at mindske den. Opbygning af modstandsdygtighed sker således ikke kun på nationalt plan, men også på regionalt, grænseoverskridende og internationalt plan. Overvejelser, der kan tages i betragtning med en bredere vifte af lande end blot direkte naboer, omfatter handel, klimamigration, ustabilitet osv. Risikovurderinger baseret på disse emner kan tjene som videngrundlag for udformning af konkrete tilpasningsforanstaltninger, der er fokuseret på at opbygge modstandsdygtighed enten inden for eller uden for nationale grænser. Risikovurderinger af en bredere vifte af katastroferisici bør i denne forbindelse også betragtes som supplerende vurderinger af grænseoverskridende risici og kaskaderisici.

Trin 2.d.   Vurdering og prioritering af kortlagte virkninger og sårbarheder i forbindelse med tilpasningsstrategi

Centrale farer og sektorer kan prioriteres på grundlag af resultaterne af risikovurderingen af klimaændringer med de kortlagte virkninger og sårbarheder (9). Strukturen i denne del af vurderingen bør følge et af følgende to forløb: enten at fokusere på de vigtigste farer og risici på tværs af bestemte sektorer eller områder eller at fokusere på de nøglesektorer eller -områder, der er berørt af klimaændringer på kort sigt (2030'erne), på mellemlang sigt (2050'erne) eller på lang sigt (2100'erne). Det anses for god praksis at fokusere på følgende områder eller sektorer:

| — | sektorer og/eller områder, der er særligt sårbare over for klimaændringer |
| --- | --- |

—

sektorer og/eller områder, der er særligt sårbare over for klimaændringer

| — | sektorer og/eller områder, hvis aktiviteter er afgørende for andre sektorers modstandsdygtighed |
| --- | --- |

—

sektorer og/eller områder, hvis aktiviteter er afgørende for andre sektorers modstandsdygtighed

| — | sektorer og/eller områder, der har stor betydning for den nationale økonomi eller folkesundheden, selv om klimaændringerne ikke udgør nogen væsentlig trussel på vurderingstidspunktet. |
| --- | --- |

—

sektorer og/eller områder, der har stor betydning for den nationale økonomi eller folkesundheden, selv om klimaændringerne ikke udgør nogen væsentlig trussel på vurderingstidspunktet.

Kriterierne for, hvilke risici der anses for »acceptable«, og hvilke risici der er uacceptable, afhænger i høj grad af konteksten, men et eksempel på god praksis er den nederlandske tilgang i de såkaldte risikodialoger, som drøftes i bilag II.

De største problemer, der kræver en prioriteret indsats, kan generelt set være virkninger og risici, som:

| — | forekommer i dag eller forventes at vokse som følge af klimaændringer, socioøkonomisk udvikling eller andre ikke-klimatiske drivkræfter |
| --- | --- |

—

forekommer i dag eller forventes at vokse som følge af klimaændringer, socioøkonomisk udvikling eller andre ikke-klimatiske drivkræfter

| — | forventes at påvirke kritisk infrastruktur eller systemer med lang levetid. Klimarisici forbundet med kritisk infrastruktur eller kritiske systemer kan undersøges nærmere ved hjælp af stresstest, som behandles i bilag II |
| --- | --- |

—

forventes at påvirke kritisk infrastruktur eller systemer med lang levetid. Klimarisici forbundet med kritisk infrastruktur eller kritiske systemer kan undersøges nærmere ved hjælp af stresstest, som behandles i bilag II

| — | forventes at påvirke systemerne uigenkaldeligt. |
| --- | --- |

—

forventes at påvirke systemerne uigenkaldeligt.

| SMART-mål, eksempel 1: forebyggelse og reduktion af virkningerne af tørke i landbruget







  — | Målet er rettet mod et bestemt område: landbrug eller landbrugsarealer. |
| --- | --- |

SMART-mål, eksempel 1: forebyggelse og reduktion af virkningerne af tørke i landbruget

—

Målet er rettet mod et bestemt område: landbrug eller landbrugsarealer.

| — | Det er målbart, både med hensyn til processer og resultater. De indikatorer, der er nævnt i de følgende afsnit, giver nogle eksempler på, hvordan man kan gribe måling af politiske processer og resultater an, og hvordan det kan bane vej for alternative tilgange og indikatorer.






  — | Procesindikatorer beskriver de administrative, økonomiske, teknologiske eller økosystembaserede foranstaltninger, der blev indført. F.eks. procentdelen af landbrugsarealer under den fælles landbrugspolitiks støtte1, omfanget af den finansielle støtte til gennemførelse af tekniske foranstaltninger til reduktion af jordfordampning, til fremme af effektiv anvendelse af vand fra kunstvanding osv. |
| --- | --- | --- |

—

Det er målbart, både med hensyn til processer og resultater. De indikatorer, der er nævnt i de følgende afsnit, giver nogle eksempler på, hvordan man kan gribe måling af politiske processer og resultater an, og hvordan det kan bane vej for alternative tilgange og indikatorer.

—

Procesindikatorer beskriver de administrative, økonomiske, teknologiske eller økosystembaserede foranstaltninger, der blev indført. F.eks. procentdelen af landbrugsarealer under den fælles landbrugspolitiks støtte1, omfanget af den finansielle støtte til gennemførelse af tekniske foranstaltninger til reduktion af jordfordampning, til fremme af effektiv anvendelse af vand fra kunstvanding osv.

| — | Resultatindikatorer til måling af tørke i landbruget er ofte sammensatte indikatorer, der normalt er baseret på indikatorer for nedbør, evapotranspiration og jordfugtighed. Et eksempel på en sådan sammensat indikator er den kombinerede tørkeindikator, som det Europæiske Tørkeobservatorium har udviklet, og som anvendes til at detektere og overvåge områder, der er berørt af eller inden længe er i fare for at blive ramt af tørke i landbruget. En alternativ tilgang kunne være at tage hensyn til det samlede landbrugsareal, hvor den naturlige infrastrukturs evne til at begrænse virkningerne af klimaændringerne er steget. |
| --- | --- |

—

Resultatindikatorer til måling af tørke i landbruget er ofte sammensatte indikatorer, der normalt er baseret på indikatorer for nedbør, evapotranspiration og jordfugtighed. Et eksempel på en sådan sammensat indikator er den kombinerede tørkeindikator, som det Europæiske Tørkeobservatorium har udviklet, og som anvendes til at detektere og overvåge områder, der er berørt af eller inden længe er i fare for at blive ramt af tørke i landbruget. En alternativ tilgang kunne være at tage hensyn til det samlede landbrugsareal, hvor den naturlige infrastrukturs evne til at begrænse virkningerne af klimaændringerne er steget.

| — | Målet kan realiseres på baggrund af den ledelsespraksis og de tekniske foranstaltninger, der er til rådighed. |
| --- | --- |

—

Målet kan realiseres på baggrund af den ledelsespraksis og de tekniske foranstaltninger, der er til rådighed.

| — | Det er relevant for det endelige mål om at opbygge modstandsdygtighed. |
| --- | --- |

—

Det er relevant for det endelige mål om at opbygge modstandsdygtighed.

| — | Det kan være tidsbestemt, i det mindste hvad angår strategiens eller handlingsplanens tidshorisont. Det anbefales desuden at fastsætte kvantitative mål for forebyggelse og reduktion af virkningerne af tørke i landbruget i de næste 5-10 år. Evalueringen bør foretages hvert andet år for at indsamle data til statusrapporter om tilpasning hvert andet år i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

—

Det kan være tidsbestemt, i det mindste hvad angår strategiens eller handlingsplanens tidshorisont. Det anbefales desuden at fastsætte kvantitative mål for forebyggelse og reduktion af virkningerne af tørke i landbruget i de næste 5-10 år. Evalueringen bør foretages hvert andet år for at indsamle data til statusrapporter om tilpasning hvert andet år i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1999.

| 1 | Under den fælles landbrugspolitik for 2023-2027 forventes normerne for god landbrugs- og miljømæssig stand at dække næsten 90 % af EU’s landbrugsjord (Common Agricultural Policy for 2023-2027. 28 CAP strategic plans at a glance, link hentet den 10. februar 2023). |
| --- | --- |

1

Bestemte områder eller sektorer, der vil blive berørt af mere end én risiko, bør desuden undersøges nærmere, da de skaber en større efterspørgsel efter tilpasning.

Resultaterne af vurderingen bør præsenteres på en sådan måde, at de kan fremme den strategiske retning med hensyn til den langsigtede vision, de mellemfristede strategiske mål eller områder samt kortsigtede specifikke mål. Disse mål bør om muligt være specifikke, målbare, opnåelige, relevante og tidsbestemte (SMART). Vurderingen af, om målet er SMART, afhænger altid af konteksten, og i nogle tilfælde er det måske ikke muligt at opfylde alle kriterier. For eksempel afhænger målenes målbarhed af, om der findes en passende metode og tilgængelige data. Der er imidlertid medtaget nogle eksempler på SMART-mål i tekstfelterne nedenfor.

| SMART-mål, eksempel 2: reduktion af risici i forbindelse med høje temperaturer i bylandskabet







  — | Målet er rettet mod et bestemt område: bylandskab. |
| --- | --- |

SMART-mål, eksempel 2: reduktion af risici i forbindelse med høje temperaturer i bylandskabet

—

Målet er rettet mod et bestemt område: bylandskab.

| — | Det er målbart, både med hensyn til processer og resultater. De indikatorer, der er nævnt i de følgende afsnit, giver nogle eksempler på, hvordan man kan gribe måling af politiske processer og resultater an, og hvordan dette kan bane vej for alternative tilgange og indikatorer.






  — | Procesindikatorer beskriver de administrative, økonomiske, teknologiske eller økosystembaserede foranstaltninger, der blev indført. F.eks. specifikke tilpasninger af forordninger om fysisk planlægning, omfanget af finansiel støtte til grønnere byområder osv. |
| --- | --- | --- |

—

Det er målbart, både med hensyn til processer og resultater. De indikatorer, der er nævnt i de følgende afsnit, giver nogle eksempler på, hvordan man kan gribe måling af politiske processer og resultater an, og hvordan dette kan bane vej for alternative tilgange og indikatorer.

—

Procesindikatorer beskriver de administrative, økonomiske, teknologiske eller økosystembaserede foranstaltninger, der blev indført. F.eks. specifikke tilpasninger af forordninger om fysisk planlægning, omfanget af finansiel støtte til grønnere byområder osv.

| — | Resultatindikatorer kan måle:






  — | byområdernes samlede eksponering for høje temperaturer. Det kan f.eks. være afvigelser i den månedlige gennemsnitstemperatur fra langfristet månedlig normal, antal tropiske nætter (når temperaturen ikke falder under 20 °C), antal hedebølger osv., hvilket giver nyttige oplysninger i forhold til data fra ikke-bymæssige områder |
| --- | --- | --- |

—

Resultatindikatorer kan måle:

—

byområdernes samlede eksponering for høje temperaturer. Det kan f.eks. være afvigelser i den månedlige gennemsnitstemperatur fra langfristet månedlig normal, antal tropiske nætter (når temperaturen ikke falder under 20 °C), antal hedebølger osv., hvilket giver nyttige oplysninger i forhold til data fra ikke-bymæssige områder

| — | byområdernes tilpasningsevne til høje temperaturer. Eksempler kan være procentdel af grønne områder i bylandskabet, gennemsnitlig afstand til nærmeste grønne område1, andel af bygninger, der er udstyret med aktiv eller passiv køling, andel af bygninger med installeret varmeisolering osv. |
| --- | --- |

—

byområdernes tilpasningsevne til høje temperaturer. Eksempler kan være procentdel af grønne områder i bylandskabet, gennemsnitlig afstand til nærmeste grønne område1, andel af bygninger, der er udstyret med aktiv eller passiv køling, andel af bygninger med installeret varmeisolering osv.

| — | byområdernes følsomhed over for høje temperaturer. Hvad angår data om arealanvendelse, har jordobservationstjenester som Copernicus eller Landsat vist sig at være nyttige ressourcer. |
| --- | --- |

—

byområdernes følsomhed over for høje temperaturer. Hvad angår data om arealanvendelse, har jordobservationstjenester som Copernicus eller Landsat vist sig at være nyttige ressourcer.

En vigtig gruppe indikatorer til måling af risici knyttet til høje temperaturer, ikke kun i bylandskabet, er sundhedsrelaterede indikatorer. Det drejer sig f.eks. sårbarhed over for varmeeksponering eller sårbare befolkningsgruppers eksponering for hedebølger, som begge blev indført i Lancet Countdown's Europa-rapport fra 2022 om sundhed og klimaændringer. Andre klimasundhedsindikatorer, der er relevante for Europa, findes på Det Europæisk Klima- og Sundhedsobservatorium.

| — | Målet kan nås i betragtning af de tilpasningsmuligheder, der er til rådighed. |
| --- | --- |

—

Målet kan nås i betragtning af de tilpasningsmuligheder, der er til rådighed.

| — | Det er relevant for det endelige mål om at opbygge modstandsdygtighed. |
| --- | --- |

—

Det er relevant for det endelige mål om at opbygge modstandsdygtighed.

| — | Det kan være tidsbestemt, i det mindste hvad angår strategiens eller handlingsplanens tidshorisont. Det anbefales desuden at fastsætte kvantitative mål for reduktion af høje temperaturer relateret til risici i bylandskabet i de næste 5-10 år. Evalueringen bør foretages hvert andet år for at indsamle data til statusrapporter om tilpasning hvert andet år i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

—

Det kan være tidsbestemt, i det mindste hvad angår strategiens eller handlingsplanens tidshorisont. Det anbefales desuden at fastsætte kvantitative mål for reduktion af høje temperaturer relateret til risici i bylandskabet i de næste 5-10 år. Evalueringen bør foretages hvert andet år for at indsamle data til statusrapporter om tilpasning hvert andet år i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1999.

| 1 | IUCN Urban Alliance støtter f.eks. 3-30-300-reglen: at alle bør kunne se mindst tre træer (af en rimelig størrelse) fra deres hjem, at der i hvert kvarter mindst bør være en trækronedækning på 30 %, og at afstanden til nærmeste grønne område (mindst 1 ha) bør være højst 300 meter. (Promoting health and wellbeing through urban forests — Introducing the 3-30-300 rule, link hentet den 10. februar 2023). |
| --- | --- |

1

| SMART-mål, eksempel 3: en styrket beskyttelse af kritiske tjenester og kritisk infrastruktur







  — | Målet er rettet mod et bestemt område: kritiske tjenester og kritisk infrastruktur, dvs. energi- og vandforsyning, transport osv. |
| --- | --- |

SMART-mål, eksempel 3: en styrket beskyttelse af kritiske tjenester og kritisk infrastruktur

—

Målet er rettet mod et bestemt område: kritiske tjenester og kritisk infrastruktur, dvs. energi- og vandforsyning, transport osv.

| — | Det er målbart, både med hensyn til processer og resultater. De indikatorer, der er nævnt i de følgende afsnit, giver nogle eksempler på, hvordan man kan gribe måling af politiske processer og resultater an, og hvordan dette kan bane vej for alternative tilgange og indikatorer.






  — | Procesindikatorer beskriver, hvilke administrative, økonomiske, teknologiske eller økosystembaserede foranstaltninger, der blev indført. Det gælder f.eks. i energisektoren med diversificering af forsyningskæder for at kunne håndtere flere typer afbrydelser, flytte de mest sårbare faciliteter osv. |
| --- | --- | --- |

—

Det er målbart, både med hensyn til processer og resultater. De indikatorer, der er nævnt i de følgende afsnit, giver nogle eksempler på, hvordan man kan gribe måling af politiske processer og resultater an, og hvordan dette kan bane vej for alternative tilgange og indikatorer.

—

Procesindikatorer beskriver, hvilke administrative, økonomiske, teknologiske eller økosystembaserede foranstaltninger, der blev indført. Det gælder f.eks. i energisektoren med diversificering af forsyningskæder for at kunne håndtere flere typer afbrydelser, flytte de mest sårbare faciliteter osv.

| — | For eksempel kan resultatindikatorer i transportsektoren måle:






  — | eksponering, herunder procentdel af alle ulykker knyttet til vejrrelaterede faktorer, procentdel af alle udgifter til vejvedligeholdelse, der er afsat til genopretning af vejrrelaterede skader på infrastruktur, procentdel af E-vejnettet beliggende i områder, hvor der er risiko for oversvømmelse1 i Q20 osv. |
| --- | --- | --- |

—

For eksempel kan resultatindikatorer i transportsektoren måle:

—

eksponering, herunder procentdel af alle ulykker knyttet til vejrrelaterede faktorer, procentdel af alle udgifter til vejvedligeholdelse, der er afsat til genopretning af vejrrelaterede skader på infrastruktur, procentdel af E-vejnettet beliggende i områder, hvor der er risiko for oversvømmelse1 i Q20 osv.

| — | tilpasningskapacitet, herunder omfanget af den infrastruktur, der er omfattet af overvågnings- og varslingssystemer, procentdel af køretøjer i offentlig bytransport, der er udstyret med air condition i passagerkabinen osv. |
| --- | --- |

—

tilpasningskapacitet, herunder omfanget af den infrastruktur, der er omfattet af overvågnings- og varslingssystemer, procentdel af køretøjer i offentlig bytransport, der er udstyret med air condition i passagerkabinen osv.

| — | følsomhed, herunder omfanget af den infrastruktur, som den tekniske vejledning om klimasikring af infrastruktur for 2021-2027 finder anvendelse på, andelen af transport ad indre vandveje i det samlede transportsystem osv. |
| --- | --- |

—

følsomhed, herunder omfanget af den infrastruktur, som den tekniske vejledning om klimasikring af infrastruktur for 2021-2027 finder anvendelse på, andelen af transport ad indre vandveje i det samlede transportsystem osv.

| — | Målet kan nås i betragtning af de tilpasningsmuligheder, der er til rådighed. |
| --- | --- |

—

Målet kan nås i betragtning af de tilpasningsmuligheder, der er til rådighed.

| — | Det er relevant for det endelige mål om at opbygge modstandsdygtighed. |
| --- | --- |

—

Det er relevant for det endelige mål om at opbygge modstandsdygtighed.

| — | Det kan være tidsbestemt, i det mindste hvad angår strategiens eller handlingsplanens tidshorisont. Det anbefales desuden at fastsætte kvantitative mål for forebyggelse og styrke beskyttelsen af kritisk infrastruktur i de næste 5-10 år. Evalueringen bør foretages hvert andet år for at indsamle data til statusrapporter om tilpasning hvert andet år i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

—

Det kan være tidsbestemt, i det mindste hvad angår strategiens eller handlingsplanens tidshorisont. Det anbefales desuden at fastsætte kvantitative mål for forebyggelse og styrke beskyttelsen af kritisk infrastruktur i de næste 5-10 år. Evalueringen bør foretages hvert andet år for at indsamle data til statusrapporter om tilpasning hvert andet år i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1999.

| 1 | Oversvømmelser, der i gennemsnit forekommer ca. hvert 20. år. |
| --- | --- |

1

Gennemførelse af risiko- og sårbarhedsvurderinger i forbindelse med klimaændringer er en integreret del af enhver klimatilpasningsstrategi. Ud over fælles overvejelser om metoden, såsom usikkerhed og tidsrammer, er det afgørende at tage højde for klimaændringernes sociale virkninger ved at tilskynde til en retfærdig modstandsdygtighed og tage hensyn til klimaændringernes grænseoverskridende og kaskademæssige karakter. Først da kan der foretages en korrekt vurdering og prioritering af virkninger og sårbarheder for at sikre en omfattende klimatilpasningsstrategi.

Yderligere oplysninger om at gennemføre risiko- og sårbarhedsvurdering i forbindelse med klimaændringer findes i afsnittet Assessing climate change risks and vulnerabilities under tilpasningsstøtteværktøjet.

Trin 3:
     
  Kortlægning og prioritering af tilpasningsmuligheder

| Trin 3 i retningslinjerne bidrager til at:






  — | fastlægge tilpasningsløsninger |
| --- | --- |

Trin 3 i retningslinjerne bidrager til at:

—

fastlægge tilpasningsløsninger

| — | kortlægge og prioritere tilpasningsmuligheder |
| --- | --- |

—

kortlægge og prioritere tilpasningsmuligheder

| — | forebygge dårlig tilpasning |
| --- | --- |

—

forebygge dårlig tilpasning

| — | håndtere usikkerheden omkring klimaændringernes virkninger. |
| --- | --- |

—

håndtere usikkerheden omkring klimaændringernes virkninger.

Det næste trin i udviklingen af en tilpasningsstrategi og/eller -plan er at kortlægge potentielle tilpasningsmuligheder, indsamle relevante oplysninger om disse muligheder og prioritere dem på grundlag af den størst mulige gevinst eller forebyggelse af det størst mulige tab.

Trin 3.a.   Kortlægning af tilpasningsmuligheder og oprettelse af en portefølje af muligheder

Tidligere konstaterede problemer, som kan have negative klimarelaterede virkninger, kan imødegås ved at kortlægge og samle relevante tilpasningsmuligheder i en portefølje. Tilpasningsmuligheder kan overvejes fra forskellige kilder, f.eks. litteraturgennemgange (f.eks. CLIMATE-ADAPT-platformen, projektresultater, eksisterende politikker), høring af videnskabelige eksperter og/eller kolleger fra andre myndigheder og gennem inddragelse af interessenter. I forbindelse med ajourføringen af en klimatilpasningsstrategi bør vellykkede tilpasningsforanstaltninger omlægges og prioriteres, mens foranstaltninger, der ikke er blevet gennemført, bør tages op til fornyet overvejelse og tilrettes.

Tilpasningsmulighederne har ikke kun til formål at undgå eller mindske eksponeringen for klimarisici, herunder ved at bygge oversvømmelsessikring. Tilpasningsmulighederne kan også indebære, at man accepterer klimapåvirkninger og -tab ved at trække sig ud af et bestemt område. Alternativt kan tilpasningsmulighederne fokusere på at udnytte nye muligheder gennem klimaændringer, herunder forskellige (og endda forbedrede) landbrugsforhold. Finansiel tilpasning kan vedrøre risikodelingsordninger, der overfører risici gennem katastrofeforsikring, fastholder risici i henhold til klart definerede betingelser eller absorberer en del af virkningen via personlige finansielle buffere.

Yderligere oplysninger om indkredsning af tilpasningsmuligheder og oprettelse af en portefølje af løsningsmodeller findes i afsnittet under Tilpasningsstøtteværktøjet om Identifying adaptation options.

Trin 3.b.   Kortlægning og prioritering af tilpasningsmuligheder

| Eksempel 3: Grønne tage i Basel, Schweiz — kombinering af afbødnings- og tilpasningsforanstaltninger
  Byen Basel i Schweiz har med 5,71 m2/indbygger i 2019 det største areal af grønne tage pr. indbygger i verden. Initiativer, der har til formål at øge udbredelsen af grønne tage i Basel, blev oprindeligt drevet gennem energispareprogrammer og efterfølgende gennem bevarelse af biodiversiteten. Basel har arbejdet for grønne tage gennem investeringer i incitamentsprogrammer, som ydede støtte til grønne taganlæg. Programmerne blev finansieret af energisparefonden, som tegnede sig for 5 % af alle kunders energiregninger i kantonen Basel. I 2002 blev der vedtaget en ændring af Basels byggelovgivning. Loven kræver, at alle nye og renoverede flade tage skal forgrønnes som et supplement til de tilhørende retningslinjer for bygningskonstruktion. Dette krav blev skærpet i 2010 gennem en anden lovbekendtgørelse, hvor der stilledes krav om grønne tage for alle flade tage, hvis de indgik i en bygningsrenovering, og for alle nye bygninger med flade tage. Strategien for grønne tage i Basel forventes at medføre tilpasningsfordele i form af lavere temperaturer og mindre overfladeafstrømning. |
| --- |

Eksempel 3: Grønne tage i Basel, Schweiz — kombinering af afbødnings- og tilpasningsforanstaltninger

Byen Basel i Schweiz har med 5,71 m2/indbygger i 2019 det største areal af grønne tage pr. indbygger i verden. Initiativer, der har til formål at øge udbredelsen af grønne tage i Basel, blev oprindeligt drevet gennem energispareprogrammer og efterfølgende gennem bevarelse af biodiversiteten. Basel har arbejdet for grønne tage gennem investeringer i incitamentsprogrammer, som ydede støtte til grønne taganlæg. Programmerne blev finansieret af energisparefonden, som tegnede sig for 5 % af alle kunders energiregninger i kantonen Basel. I 2002 blev der vedtaget en ændring af Basels byggelovgivning. Loven kræver, at alle nye og renoverede flade tage skal forgrønnes som et supplement til de tilhørende retningslinjer for bygningskonstruktion. Dette krav blev skærpet i 2010 gennem en anden lovbekendtgørelse, hvor der stilledes krav om grønne tage for alle flade tage, hvis de indgik i en bygningsrenovering, og for alle nye bygninger med flade tage. Strategien for grønne tage i Basel forventes at medføre tilpasningsfordele i form af lavere temperaturer og mindre overfladeafstrømning.

Image 4

Når der er fastlagt tilpasningsmuligheder, kan kriterierne bidrage til at vurdere og prioritere disse muligheder på grundlag af en lokal kontekst. De muligheder, der på den mest effektive måde bidrager til at nå tilpasningsmålene, bør indgå i strategien. Effektiviteten af en tilpasningsmulighed kan fastslås på grundlag af typen. Ved at se på, hvilket potentiale løsningsmodellen giver for at reducere en eller flere bestemte risici, herunder klimarisikoens hastekarakter eller den risiko, som løsningsmodellen har til formål at afbøde. Effektiviteten af en tilpasningsmulighed kan fastslås ved hjælp af en cost-benefit-analyse, der også kan foretages på en ikke-monetær måde.

Der skal lægges særlig vægt på bredere sociale mål (lige beskyttelse, fordele for sundhed og trivsel), økonomiske (tilpasningsbyrden) og miljømæssige (negative afsmittende virkninger samt sidegevinster i form af afbødning af klimaændringer og andre miljømål) mål og andre aspekter ved vurderingen af tilpasningsmuligheder for at reducere forekomsten af dårlig tilpasning. Dette er nærmere beskrevet i bilag II. Der bør også overvejes andre tilpasningsmuligheder, som er af transformativ karakter, herunder genhusning af en gruppe mennesker, der bor i et lavtliggende område, barrierer og overordnet gennemførlighed, hensyn til social accept, sociale konsekvenser og budgetbegrænsninger.

Tilpasningsmuligheder kan give sidegevinster på andre områder såsom biodiversitet, afbødning af klimaændringer, cirkulær økonomi eller menneskers sundhed og trivsel: Sådanne muligheder bør prioriteres. Overgangen til en cirkulær økonomi er et eksempel på en sidegevinst, der giver mulighed for klimatilpasning ved at mindske vores behov for ressourcer og bevare værdien af eksisterende produkter og materialer, navnlig i tilfælde af knaphed og prisvolatilitet. En cirkulær økonomi bidrager også til at genoprette natur- og økosystemtjenester.

Resultaterne af vurderingen udgør et grundlag for at prioritere tilpasningsmulighederne. Denne prioritering bør fortrinsvis baseres på multikriterieanalyser.

De fremtidige virkninger af klimaændringerne i visse områder eller sektorer er usikre. Dette betyder imidlertid ikke, at manglende tilpasning er det rigtige svar. Beslutningsprocesserne i en situation med usikkerhed kan lettes ved at fokusere på tilpasningsmuligheder, der minimerer de risici, der er forbundet med gennemførelsen, selv når de står over for dermed forbundne usikkerhedsmomenter med hensyn til risici og fordele ved løsningsmodellerne:

| — | »No-regret«-løsninger er omkostningseffektive under de nuværende klimaforhold og er værdifulde uanset omfanget af fremtidige klimaændringer, herunder ved at undgå at bygge i højrisikoområder eller designe bygninger, så de kan modstå varme i sommermånederne. |
| --- | --- |

—

»No-regret«-løsninger er omkostningseffektive under de nuværende klimaforhold og er værdifulde uanset omfanget af fremtidige klimaændringer, herunder ved at undgå at bygge i højrisikoområder eller designe bygninger, så de kan modstå varme i sommermånederne.

| — | »Low-regret«-løsninger er relativt billige og giver ret store fordele under forventede fremtidige klimaer, bl.a. ved at stille krav om, at regnvand opsamles og gråvand genanvendes i nyt byggeri. |
| --- | --- |

—

»Low-regret«-løsninger er relativt billige og giver ret store fordele under forventede fremtidige klimaer, bl.a. ved at stille krav om, at regnvand opsamles og gråvand genanvendes i nyt byggeri.

| — | »Win-win-muligheder« bidrager til tilpasning til en klimafare og bidrager samtidig til andre sociale, miljømæssige eller økonomiske mål, herunder naturbaserede løsninger såsom installering af grønne tage og grønne mure, der øger biodiversiteten, eller øget beplantning af træer i åbne områder. Et eksempel på god praksis findes i eksempel 3 i tekstboksen. |
| --- | --- |

—

»Win-win-muligheder« bidrager til tilpasning til en klimafare og bidrager samtidig til andre sociale, miljømæssige eller økonomiske mål, herunder naturbaserede løsninger såsom installering af grønne tage og grønne mure, der øger biodiversiteten, eller øget beplantning af træer i åbne områder. Et eksempel på god praksis findes i eksempel 3 i tekstboksen.

| — | »Fleksible eller adaptive forvaltningsmuligheder« er lette at justere og har lave omkostninger, hvis klimaforholdene ændrer sig i forhold til de oprindelige prognoser. |
| --- | --- |

—

»Fleksible eller adaptive forvaltningsmuligheder« er lette at justere og har lave omkostninger, hvis klimaforholdene ændrer sig i forhold til de oprindelige prognoser.

| — | »Løsninger med flere fordele« kan bidrage til flere mål såsom afbødning, reduktion af katastroferisici, miljøstyring eller bæredygtighed. |
| --- | --- |

—

»Løsninger med flere fordele« kan bidrage til flere mål såsom afbødning, reduktion af katastroferisici, miljøstyring eller bæredygtighed.

Naturbaserede løsninger giver ofte effektive, omkostningseffektive og tilpasningsdygtige løsninger, som er nærmere beskrevet i bilag II.

Yderligere oplysninger om prioritering af tilpasningsmuligheder findes i afsnittet om Vurdering af tilpasningsmuligheder.

Trin 4:
     
  Udarbejdelse af en handlingsplan og gennemførelse af tilpasningsforanstaltninger

| Trin 4 i retningslinjerne vil bidrage til at:






  — | omdanne tilpasningsmuligheder til tilpasningsforanstaltninger |
| --- | --- |

Trin 4 i retningslinjerne vil bidrage til at:

—

omdanne tilpasningsmuligheder til tilpasningsforanstaltninger

| — | udarbejde en handlingsplan for tilpasning |
| --- | --- |

—

udarbejde en handlingsplan for tilpasning

| — | bane vejen for gennemførelse ved hjælp af tilpasningsforløb. |
| --- | --- |

—

bane vejen for gennemførelse ved hjælp af tilpasningsforløb.

En handlingsplan for tilpasning omsætter de foreslåede tilpasningsmuligheder i specifikke og gennemførlige tilpasningsforanstaltninger. Planen beskriver generelt, hvad der skal gøres (af hvem og hvornår), ressourcebehov, tildeling og tilgængelighed. Tilpasningshandlingsplaner er derfor en integreret del af enhver tilpasningsstrategi, da de letter tilpasningsforanstaltningernes gennemførelse. Handlingsplanen dækker normalt en kortere tidshorisont i modsætning til klimatilpasningsstrategien, og den revideres mere regelmæssigt. Gennemførelsen af en enkelt klimatilpasningsstrategi kan derfor være omfattet af flere handlingsplaner.

Trin 4.a.   Vigtige elementer i en handlingsplan for tilpasning

| Eksempel 4: mainstreaming af tilpasning i vandforvaltningen med henblik på oversvømmelsessikring i Isola Vicentina, Italien
  Isola Vicentina (Italien) undertegnede EU's Mayors Adapt-initiativ i 2014 og begyndte på daværende tidspunkt at udvikle sin kommunale vandforvaltningsplan (MWMP) for at integrere tilpasning til klimaændringer i sine vandforvaltningspolitikker. I planen analyseredes alle afvandingsområder, floder og vandløb, der strømmer gennem kommunen, og der blev foretaget en vurdering af deres maksimale vandgennemstrømning og bølgestørrelse i tilfælde af oversvømmelser, der forekommer med forskellige hyppigheder (5, 10, 20, 30, 100 og 300 år). De kritiske problemer, der blev kortlagt, dannede udgangspunkt for planlægningen af forebyggelses- og beredskabsforanstaltninger samt omkring 50 beskyttelsesforanstaltninger såsom: i) vedtagelse af en reguleringsramme for forvaltning og vedligeholdelse af små private grøfter, ii) et af de tre planlagte vådområder er nu under opførelse og iii) udvælgelse af et pilotområde på 10 ha for at simulere, hvordan bevarelsen af skovområder kan forbedre det kommunale områdes modstandsdygtighed over for oversvømmelser og jordskred. |
| --- |

Eksempel 4: mainstreaming af tilpasning i vandforvaltningen med henblik på oversvømmelsessikring i Isola Vicentina, Italien

Isola Vicentina (Italien) undertegnede EU's Mayors Adapt-initiativ i 2014 og begyndte på daværende tidspunkt at udvikle sin kommunale vandforvaltningsplan (MWMP) for at integrere tilpasning til klimaændringer i sine vandforvaltningspolitikker. I planen analyseredes alle afvandingsområder, floder og vandløb, der strømmer gennem kommunen, og der blev foretaget en vurdering af deres maksimale vandgennemstrømning og bølgestørrelse i tilfælde af oversvømmelser, der forekommer med forskellige hyppigheder (5, 10, 20, 30, 100 og 300 år). De kritiske problemer, der blev kortlagt, dannede udgangspunkt for planlægningen af forebyggelses- og beredskabsforanstaltninger samt omkring 50 beskyttelsesforanstaltninger såsom: i) vedtagelse af en reguleringsramme for forvaltning og vedligeholdelse af små private grøfter, ii) et af de tre planlagte vådområder er nu under opførelse og iii) udvælgelse af et pilotområde på 10 ha for at simulere, hvordan bevarelsen af skovområder kan forbedre det kommunale områdes modstandsdygtighed over for oversvømmelser og jordskred.

Image 5

| — | Gennemførelsesskridt og -forløb under hensyntagen til usikkerheden omkring klimaændringernes virkninger på kort sigt (2030'erne), på mellemlang sigt (2050'erne) eller på lang sigt (2100'erne). En handlingsplan for tilpasning kan struktureres i tilpasningsforløb, hvor gennemførelsesordningen for hver tilpasningsmulighed består af en række foranstaltninger, som er fokuseret på et endeligt tilpasningsmål. Tilpasningsforløb ligner derfor et beslutningstræ, og eftersom foranstaltningerne kan gennemføres gradvist, giver det mulighed for at udføre en fleksibel politisk planlægning. Klimabetingede ekstreme vejrforhold eller ændringer i det forventede fremtidige klima kan udløse en revisionsmekanisme for at vurdere, om en tilpasningsforløb stadig opfylder tilpasningsmålet. |
| --- | --- |

—

Gennemførelsesskridt og -forløb under hensyntagen til usikkerheden omkring klimaændringernes virkninger på kort sigt (2030'erne), på mellemlang sigt (2050'erne) eller på lang sigt (2100'erne). En handlingsplan for tilpasning kan struktureres i tilpasningsforløb, hvor gennemførelsesordningen for hver tilpasningsmulighed består af en række foranstaltninger, som er fokuseret på et endeligt tilpasningsmål. Tilpasningsforløb ligner derfor et beslutningstræ, og eftersom foranstaltningerne kan gennemføres gradvist, giver det mulighed for at udføre en fleksibel politisk planlægning. Klimabetingede ekstreme vejrforhold eller ændringer i det forventede fremtidige klima kan udløse en revisionsmekanisme for at vurdere, om en tilpasningsforløb stadig opfylder tilpasningsmålet.

Figur 2

Eksempel på et tilpasningsforløb for forvaltning af vandressourcer

Image 6

| Kilde: | Kingsborough et al., 2016. |
| --- | --- |

Kilde:

| — | Instrumenter, der giver adgang til gennemførelse og mainstreaming, dvs. integration af tilpasning i andre sektorpolitikker og -instrumenter. Tilpasningen bør ikke foretages uafhængigt af eksisterende politikker. Der bør derfor tilskyndes til at skabe forbindelser mellem tilpasning og eksisterende instrumenter. Synergier med eksisterende nationale politikker og værktøjer bør udnyttes. De vigtigste instrumenter, der skal fungere som adgangspunkter for integration af tilpasning, omfatter: lovgivning, eksisterende strategier, standarder, planlægningsværktøjer, vurderingsrammer, forsknings- og udviklingsprogrammer, netværk og arbejdsgrupper. Denne mainstreaming af tilpasningen bør dog ikke begrænses til blot at fastsætte sektorspecifikke mål, muligheder og tiltag i tilpasningsstrategien. Det anses for god praksis at gennemgå alle relevante foranstaltningers overensstemmelse med tilpasningsmål og -målsætninger samt de enkelte politikkers bidrag til tilpasningsløsningerne. Et eksempel på god praksis drøftes i eksempel 4 i tekstboksen.
  Det makroøkonomiske aspekt af klimatilpasning er et vigtigt tværgående politikområde. Klimaændringer er relevante set ud fra et makroøkonomisk perspektiv, da de både påvirker offentlige udgifter og indtægter. De nationale finanspolitiske rammer i EU's medlemsstater afspejler imidlertid kun i begrænset omfang klimaændringerne og de dermed forbundne finanspolitiske risici, hovedsagelig med budgetmæssige ordninger til at håndtere omkostningerne forbundet med klimarelaterede katastrofer. Budgetplanlægningen, forvaltningsmekanismer og de institutionelle ordninger bør i højere grad tage hensyn til klimarelaterede finanspolitiske risici og klimarelaterede tab for at forbedre den finansielle og finanspolitiske modstandsdygtighed over for klimaændringer. Politiske bestræbelser på at mindske klimabeskyttelseskløften, dvs. andelen af uforsikrede tab, vil også støtte dette mål, da de kan begrænse de finanspolitiske omkostninger ved klimaændringer og dermed bevare ressourcerne til investeringer i tilpasning.
  Et andet vigtigt politikområde af stor betydning for gennemførelse og mainstreaming af tilpasning er katastroferisikostyring og civilbeskyttelsens rolle. Civilbeskyttelsesmyndighederne er ikke blot de første respondenter på de forventede og stadig mere alvorlige klimarelaterede katastrofer (oversvømmelser, storme, naturbrande osv.), men de har også et bredere katastroferisikolandskab inden for deres ansvarsområde og håndterer andre naturkatastrofer (f.eks. jordskælv, vulkanudbrud) samt teknologiske og samfundsmæssige risici (f.eks. cybertrusler, hybride trusler, industriulykker). Det er vigtigt at have tætte synergier i udviklingen af handlingsplaner og gennemførelsen heraf, herunder ressourcetildelingen til tilpasnings- og forebyggelsesforanstaltninger og overvejelser om finanspolitisk modstandsdygtighed. Klimatilpasningsforanstaltninger og katastrofeforebyggelsesforanstaltninger i forbindelse med klimarelaterede farer forventes stort set at være identiske. Det er imidlertid også vigtigt at overveje andre katastrofeforebyggelsesaspekter for at sikre størst mulig synergi mellem foranstaltningerne (f.eks. tilpasning til klimaændringer af bygninger, også under hensyntagen til seismisk sikkerhed, hvor det er relevant), og at principperne om »ikke at gøre skade« og dårlig tilpasning tages i betragtning i et bredere perspektiv i forbindelse med katastrofer og samfundsmæssig modstandsdygtighed. |
| --- | --- |

—

Instrumenter, der giver adgang til gennemførelse og mainstreaming, dvs. integration af tilpasning i andre sektorpolitikker og -instrumenter. Tilpasningen bør ikke foretages uafhængigt af eksisterende politikker. Der bør derfor tilskyndes til at skabe forbindelser mellem tilpasning og eksisterende instrumenter. Synergier med eksisterende nationale politikker og værktøjer bør udnyttes. De vigtigste instrumenter, der skal fungere som adgangspunkter for integration af tilpasning, omfatter: lovgivning, eksisterende strategier, standarder, planlægningsværktøjer, vurderingsrammer, forsknings- og udviklingsprogrammer, netværk og arbejdsgrupper. Denne mainstreaming af tilpasningen bør dog ikke begrænses til blot at fastsætte sektorspecifikke mål, muligheder og tiltag i tilpasningsstrategien. Det anses for god praksis at gennemgå alle relevante foranstaltningers overensstemmelse med tilpasningsmål og -målsætninger samt de enkelte politikkers bidrag til tilpasningsløsningerne. Et eksempel på god praksis drøftes i eksempel 4 i tekstboksen.

Det makroøkonomiske aspekt af klimatilpasning er et vigtigt tværgående politikområde. Klimaændringer er relevante set ud fra et makroøkonomisk perspektiv, da de både påvirker offentlige udgifter og indtægter. De nationale finanspolitiske rammer i EU's medlemsstater afspejler imidlertid kun i begrænset omfang klimaændringerne og de dermed forbundne finanspolitiske risici, hovedsagelig med budgetmæssige ordninger til at håndtere omkostningerne forbundet med klimarelaterede katastrofer. Budgetplanlægningen, forvaltningsmekanismer og de institutionelle ordninger bør i højere grad tage hensyn til klimarelaterede finanspolitiske risici og klimarelaterede tab for at forbedre den finansielle og finanspolitiske modstandsdygtighed over for klimaændringer. Politiske bestræbelser på at mindske klimabeskyttelseskløften, dvs. andelen af uforsikrede tab, vil også støtte dette mål, da de kan begrænse de finanspolitiske omkostninger ved klimaændringer og dermed bevare ressourcerne til investeringer i tilpasning.

Et andet vigtigt politikområde af stor betydning for gennemførelse og mainstreaming af tilpasning er katastroferisikostyring og civilbeskyttelsens rolle. Civilbeskyttelsesmyndighederne er ikke blot de første respondenter på de forventede og stadig mere alvorlige klimarelaterede katastrofer (oversvømmelser, storme, naturbrande osv.), men de har også et bredere katastroferisikolandskab inden for deres ansvarsområde og håndterer andre naturkatastrofer (f.eks. jordskælv, vulkanudbrud) samt teknologiske og samfundsmæssige risici (f.eks. cybertrusler, hybride trusler, industriulykker). Det er vigtigt at have tætte synergier i udviklingen af handlingsplaner og gennemførelsen heraf, herunder ressourcetildelingen til tilpasnings- og forebyggelsesforanstaltninger og overvejelser om finanspolitisk modstandsdygtighed. Klimatilpasningsforanstaltninger og katastrofeforebyggelsesforanstaltninger i forbindelse med klimarelaterede farer forventes stort set at være identiske. Det er imidlertid også vigtigt at overveje andre katastrofeforebyggelsesaspekter for at sikre størst mulig synergi mellem foranstaltningerne (f.eks. tilpasning til klimaændringer af bygninger, også under hensyntagen til seismisk sikkerhed, hvor det er relevant), og at principperne om »ikke at gøre skade« og dårlig tilpasning tages i betragtning i et bredere perspektiv i forbindelse med katastrofer og samfundsmæssig modstandsdygtighed.

| — | Vurdering af investeringsbehovene i forbindelse med tilpasningsplanen eller -strategien. Det anbefales at medtage en oversigt over de offentlige og private investeringer, der er nødvendige for, eller de omkostninger, der skal afholdes (herunder finansieringskilden) for at gennemføre de foranstaltninger, der er fastsat i handlingsplanen eller -strategien for tilpasning, efter at klimarisiko- og sårbarhedsvurderingen er foretaget. Et skøn over behovet for eller omkostningerne forbundet med tilpasningsinvesteringer vil danne grundlag for de valg, der træffes i tilpasningshandlingsplanen eller -strategien, og skal være i overensstemmelse med eventuelle skøn og oplysninger om klimatilpasning i medlemsstaternes nationale energi- og klimaplaner (10). |
| --- | --- |

—

Vurdering af investeringsbehovene i forbindelse med tilpasningsplanen eller -strategien. Det anbefales at medtage en oversigt over de offentlige og private investeringer, der er nødvendige for, eller de omkostninger, der skal afholdes (herunder finansieringskilden) for at gennemføre de foranstaltninger, der er fastsat i handlingsplanen eller -strategien for tilpasning, efter at klimarisiko- og sårbarhedsvurderingen er foretaget. Et skøn over behovet for eller omkostningerne forbundet med tilpasningsinvesteringer vil danne grundlag for de valg, der træffes i tilpasningshandlingsplanen eller -strategien, og skal være i overensstemmelse med eventuelle skøn og oplysninger om klimatilpasning i medlemsstaternes nationale energi- og klimaplaner (10).

| — | Planlægning af de nødvendige ressourcer til gennemførelse af tilpasningen med hensyn til menneskelige, finansielle og videnrelaterede ressourcer. Det anbefales at have et særligt tilpasningsbudget, som bør indgå i et samlet nationalt budget til klimaindsatsen. Det samlede budget bør dække såvel tilpasnings- som afbødningsforanstaltninger og inddrage synergier mellem de to. |
| --- | --- |

—

Planlægning af de nødvendige ressourcer til gennemførelse af tilpasningen med hensyn til menneskelige, finansielle og videnrelaterede ressourcer. Det anbefales at have et særligt tilpasningsbudget, som bør indgå i et samlet nationalt budget til klimaindsatsen. Det samlede budget bør dække såvel tilpasnings- som afbødningsforanstaltninger og inddrage synergier mellem de to.

| — | De gennemførende aktørers rolle og ansvar på alle niveauer, hvilket indebærer tilrettelæggelse af kommunikation, samarbejde og koordinering mellem interessenter. Tilpasningen til klimaændringerne berører hele samfundet og kræver derfor, at alle forvaltningsniveauer og alle samfundssektorer skrider til handling. Det nationale niveau bør bringe sine tilpasningspolitikker på linje med EU og de øvrige medlemsstater, hvor det er relevant, og samtidig støtte opbygningen af modstandsdygtighed over for klimaændringer på subnationalt plan. Det subnationale niveau kan til gengæld forsyne det nationale niveau med viden, der kan bidrage til at kortlægge de vigtigste tilpasningsmæssige udfordringer og hindringer og overvåge og evaluere tilpasningsindsatsen. Kvalifikationskløften i forbindelse med gennemførelsen af tilpasningsforanstaltninger skal også afhjælpes ved at sikre uddannelse og opkvalificering på alle forvaltningsniveauer, navnlig på lokalt og regionalt plan. |
| --- | --- |

—

De gennemførende aktørers rolle og ansvar på alle niveauer, hvilket indebærer tilrettelæggelse af kommunikation, samarbejde og koordinering mellem interessenter. Tilpasningen til klimaændringerne berører hele samfundet og kræver derfor, at alle forvaltningsniveauer og alle samfundssektorer skrider til handling. Det nationale niveau bør bringe sine tilpasningspolitikker på linje med EU og de øvrige medlemsstater, hvor det er relevant, og samtidig støtte opbygningen af modstandsdygtighed over for klimaændringer på subnationalt plan. Det subnationale niveau kan til gengæld forsyne det nationale niveau med viden, der kan bidrage til at kortlægge de vigtigste tilpasningsmæssige udfordringer og hindringer og overvåge og evaluere tilpasningsindsatsen. Kvalifikationskløften i forbindelse med gennemførelsen af tilpasningsforanstaltninger skal også afhjælpes ved at sikre uddannelse og opkvalificering på alle forvaltningsniveauer, navnlig på lokalt og regionalt plan.

| — | Potentielle hindringer, konflikter og synergier i forbindelse med gennemførelsen. Hindringerne kan vedrøre manglende social accept af den foreslåede klimatilpasningsindsats eller manglende finansiering. Der kan opstå konflikter med visse økonomiske eller sociale mål på et område, som nødvendiggør en indgående høring af interessenter. Der kan som tidligere drøftet også skabes synergier med afbødningsstrategier eller sameksisterende sociale mål. |
| --- | --- |

—

Potentielle hindringer, konflikter og synergier i forbindelse med gennemførelsen. Hindringerne kan vedrøre manglende social accept af den foreslåede klimatilpasningsindsats eller manglende finansiering. Der kan opstå konflikter med visse økonomiske eller sociale mål på et område, som nødvendiggør en indgående høring af interessenter. Der kan som tidligere drøftet også skabes synergier med afbødningsstrategier eller sameksisterende sociale mål.

| — | Videnskløfter og usikkerheder bør tages op, f.eks. potentielle virkninger af klimaændringer på kort og lang sigt. Videnskløfter og usikkerhed bør dog ikke være en grund til manglende initiativ.
  Handlingsplaner for tilpasning er afgørende for at nå de mål, der er beskrevet i en klimatilpasningsstrategi. Det er afgørende, at handlingsplanen indeholder fleksibilitet til at afbøde de risici, der er forbundet med usikkerhed, og mainstreaming for at sikre korrekt indførelse af klimatilpasning i alle sektorer og lag i samfundet. Ellers kan en klimatilpasningsstrategi ikke anvendes til at gennemføre tilpasningsforanstaltninger på en fuldstændig og præcis måde.
  Yderligere oplysninger om udarbejdelse af handlingsplaner findes i afsnittet om gennemførelse af tilpasning. |
| --- | --- |

—

Videnskløfter og usikkerheder bør tages op, f.eks. potentielle virkninger af klimaændringer på kort og lang sigt. Videnskløfter og usikkerhed bør dog ikke være en grund til manglende initiativ.

Handlingsplaner for tilpasning er afgørende for at nå de mål, der er beskrevet i en klimatilpasningsstrategi. Det er afgørende, at handlingsplanen indeholder fleksibilitet til at afbøde de risici, der er forbundet med usikkerhed, og mainstreaming for at sikre korrekt indførelse af klimatilpasning i alle sektorer og lag i samfundet. Ellers kan en klimatilpasningsstrategi ikke anvendes til at gennemføre tilpasningsforanstaltninger på en fuldstændig og præcis måde.

Yderligere oplysninger om udarbejdelse af handlingsplaner findes i afsnittet om gennemførelse af tilpasning.

Trin 5:   Overvågning og evaluering

| Trin 5 i retningslinjerne vil bidrage til at:






  — | fastlægge målet for og formålet med et overvågnings- og evalueringssystem |
| --- | --- |

Trin 5 i retningslinjerne vil bidrage til at:

—

fastlægge målet for og formålet med et overvågnings- og evalueringssystem

| — | inddrage interessenter i evalueringsprocessen |
| --- | --- |

—

inddrage interessenter i evalueringsprocessen

| — | fastlægge overvågnings- og evalueringssystemets indikatorer. |
| --- | --- |

—

fastlægge overvågnings- og evalueringssystemets indikatorer.

Den igangværende tilpasningsindsats skal overvåges og evalueres for at opretholde ansvarligheden og forbedre den overordnede tilpasningspolitik. Selv om de udgør det sidste trin i tilpasningsplanlægningscyklussen, bør de drøftes som led i de tidligere faser af politikudviklingen. En klar formulering af tilpasningsmål, -målsætninger, -muligheder og -foranstaltninger, der »let« kan måles, overvåges, og som kan danne grundlag for vurdering og derefter formidling af opnåede fremskridt, muliggør et mere fokuseret overvågnings- og evalueringssystem. Vanskeligheden ved tilpasning sammenlignet med andre politikker er, at en vellykket tilpasning forhindrer, at de negative virkninger af klimaændringerne forekommer. De faktiske fordele er derfor ikke altid synlige eller målelige.

I den fremherskende praksis fokuseres der på overvågning og evaluering af de processer, der er fastsat i tilpasningspolitikkerne for at besvare spørgsmålet »hvad er der gjort?«. Hvis der skal opnås et fuldstændigt billede af tilpasningspolitikkens overordnede effektivitet, er det imidlertid i stigende grad vigtigt at forstå virkningerne og resultaterne af disse processer og de dermed forbundne tilpasningsforanstaltninger og besvare spørgsmålet om, »hvordan har den bidraget til vores sårbarheder og risici?«. Hvis der fokuseres på virkningerne og resultaterne af tilpasningspolitikkerne, kan det også hjælpe med at afgøre, om strategien eller planen er ambitiøs nok til at bidrage væsentligt til at opbygge modstandsdygtighed og undersøge nye spørgsmål, der kræver mere opmærksomhed i fremtiden.

I modsætning til den fremherskende praksis er det ikke blot fysiske, men også sociale virkninger og resultater af tilpasningsforanstaltninger, der bør overvåges og evalueres, herunder deres fordeling i forskellige befolkningsgrupper. Dette er vigtigt for at sikre, at tilpasningsforanstaltningerne målrettes mod og støtter sårbare samfund, og at de ikke har utilsigtede virkninger i form af at forværre uligheder eller skabe nye uligheder.

Trin 5.a.   Fastlæggelse af målet for og formålet med et overvågnings- og evalueringssystem

| Eksempel 5:»Mückenatlas«: Et videnskabeligt projekt, der inddrager borgerne, til myggeovervågning i Tyskland
  Sygdomsagenser, der overføres til dyr og mennesker via myggebid, er i overskrifterne i hele EU, da der er registreret tilfælde af denguefeber, chikungunya og vestnilvirus, navnlig i Sydeuropa. Spredningen af myggearter, der bærer disse sygdomspatogener (såsom vira, bakterier og parasitter, der kan forårsage sygdomme), er imidlertid også dokumenteret i flere nordlige EU-lande, herunder Tyskland. Klimaændringerne er blevet anerkendt som en af de faktorer, der bidrager til denne spredning. Overvågnings-, forebyggelses- og bekæmpelsesforanstaltninger må kombineres for at kunne imødegå de potentielle sundhedsrisici. Det tyske »Mückenatlas« (»myggeatlas«) er et eksempel på, hvordan et videnskabeligt projekt, der inddrager borgerne, ikke blot kan bidrage til forskning, men også supplere traditionelle overvågningsmetoder med henblik på at fungere som et system for tidlig varsling. Projektet involverer personer, der indsender myggeprøver, som eksperter derefter identificerer og anvender til forskning. »Mückenatlas« bidrager derfor til viden om hjemmehørende og invasive myggearter og relaterede sygdomme i Tyskland og søger at etablere et informationsgrundlag, hvor politiske beslutningstagere og forskere kan vurdere fremtidige risici. |
| --- |

Eksempel 5:»Mückenatlas«: Et videnskabeligt projekt, der inddrager borgerne, til myggeovervågning i Tyskland

Sygdomsagenser, der overføres til dyr og mennesker via myggebid, er i overskrifterne i hele EU, da der er registreret tilfælde af denguefeber, chikungunya og vestnilvirus, navnlig i Sydeuropa. Spredningen af myggearter, der bærer disse sygdomspatogener (såsom vira, bakterier og parasitter, der kan forårsage sygdomme), er imidlertid også dokumenteret i flere nordlige EU-lande, herunder Tyskland. Klimaændringerne er blevet anerkendt som en af de faktorer, der bidrager til denne spredning. Overvågnings-, forebyggelses- og bekæmpelsesforanstaltninger må kombineres for at kunne imødegå de potentielle sundhedsrisici. Det tyske »Mückenatlas« (»myggeatlas«) er et eksempel på, hvordan et videnskabeligt projekt, der inddrager borgerne, ikke blot kan bidrage til forskning, men også supplere traditionelle overvågningsmetoder med henblik på at fungere som et system for tidlig varsling. Projektet involverer personer, der indsender myggeprøver, som eksperter derefter identificerer og anvender til forskning. »Mückenatlas« bidrager derfor til viden om hjemmehørende og invasive myggearter og relaterede sygdomme i Tyskland og søger at etablere et informationsgrundlag, hvor politiske beslutningstagere og forskere kan vurdere fremtidige risici.

Image 7

Det første trin i udviklingen af et overvågnings- og evalueringssystem er at bestemme dets sigte og formål, da denne beslutning har konsekvenser for koordineringen og tilrettelæggelsen af arbejdet.

Overvågning og evaluering kan tjene flere formål, hvoraf det mest fremtrædende er at følge fremskridtene i og resultaterne af tilpasningspolitikken med henblik på at præge og forbedre den politiske beslutningstagning. Det er godt ikke blot at fokusere på tilpasningsstrategien eller -planen, men også på relevante sektorpolitikker. Det første trin går i den forbindelse ud på at undersøge, om og i hvilket omfang sektorpolitikkerne har integreret tilpasning. Det andet trin handler om regelmæssig overvågning af tilpasningsrelaterede foranstaltninger, der allerede indgår i sektorpolitikker.

Det sekundære formål med overvågning og evaluering kunne være at øge ansvarligheden i de offentlige forvaltninger, forbedre videnbasen, lære at tilpasse igangværende eller kommende processer eller øge bevidstheden om behovet for tilpasning.

Trin 5.b.   Beslutning af, hvem der skal inddrages i processen

En effektiv overvågning, rapportering og evaluering er betinget af, at det besluttes, hvem der har det overordnede ansvar for at varetage disse opgaver, at de forskellige aktørers roller præciseres, og at der etableres mekanismer til vertikal og horisontal koordinering med forskellige aktører på tværs af sektorer og administrative niveauer.

Det overordnede ansvar for overvågning, rapportering og evaluering ligger normalt hos den, der har ansvaret for at koordinere processen og rapportere resultaterne. Det organ, der er ansvarligt for overvågning, rapportering og evaluering, kan være det samme som det organ, der koordinerer den nationale tilpasningspolitik, eller en aktør, der er uafhængig af dem, der er ansvarlige for planlægning og gennemførelse af tilpasningspolitikker. Der er fordele ved begge tilgange. På den ene side kan en tæt forbindelse mellem overvågning, rapportering og evaluering og politikudvikling f.eks. lette læring og udbredelse af overvågnings- og evalueringsresultater i forbindelse med politikudvikling og -revision. Det kan på den anden side være ønskeligt at have uafhængighed, især i forbindelse med evalueringsaktiviteter.

Inddragelse af interessenter, navnlig dem, der er udpeget i trin 1, og det regionale og lokale forvaltningsniveau er ikke kun afgørende for overvågning, rapportering og evaluering med henblik på at modtage relevante kvantitative og kvalitative oplysninger, data og viden, men også for at fortolke og udlede relevante meddelelser fra tilgængelige data og besvare spørgsmålene »hvordan« og »hvorfor«.

Trin 5.c.   Fastlæggelse af indikatorer og tilgange med blandede metoder

Ved overvågning og evaluering af tilpasning tilrådes det at kombinere kvantitative og kvalitative metoder, da denne tilgang sandsynligvis vil være mere fleksibel og give mulighed for forskellige data- og informationskilder, der kan kontrolleres i forhold til hinanden, for at sikre, at det overordnede grundlag med tilpasningsfremskridt og -resultater er robust, konsekvent og kontekstualiseret. Denne tilgang kan også bidrage til at overvinde nogle af begrænsningerne ved enten kvantitative eller kvalitative data, der anvendes isoleret, samt tilvejebringe oplysninger og dokumentation fra flere kilder.

Kvantitative indikatorer og indikatorsæt giver kvantificerbare og tilsyneladende utvetydige beviser for fremskridt og resultater. Ved fastlæggelsen af passende indikatorer, både til overvågning og evaluering af processen og resultaterne, anbefales det at:

| — | gøre brug af eksisterende indikatorer, hvis de stemmer overens med overvågnings- og evalueringssystemets overordnede mål |
| --- | --- |

—

gøre brug af eksisterende indikatorer, hvis de stemmer overens med overvågnings- og evalueringssystemets overordnede mål

| — | Sørg for gennem et indikatorsæt at opnå et sammenhængende og robust billede af tilpasningsfremskridt og -resultater. |
| --- | --- |

—

Sørg for gennem et indikatorsæt at opnå et sammenhængende og robust billede af tilpasningsfremskridt og -resultater.

| — | Inddrag og tydeliggør alle tilgrundliggende antagelser, begrænsninger og usikkerheder som er knyttet til de pågældende indikatorer. |
| --- | --- |

—

Inddrag og tydeliggør alle tilgrundliggende antagelser, begrænsninger og usikkerheder som er knyttet til de pågældende indikatorer.

| — | Gør brug af en kombination af proces-, output- og resultatindikatorer for at opnå repræsentativitet og måle fremskridt inden for vigtige eller afgørende foranstaltninger i stedet for sekundære forhold. |
| --- | --- |

—

Gør brug af en kombination af proces-, output- og resultatindikatorer for at opnå repræsentativitet og måle fremskridt inden for vigtige eller afgørende foranstaltninger i stedet for sekundære forhold.

| — | Overvej, hvilke ressourcer der er til rådighed, samt adgangen til data, hvornår de normalt er tilgængelige og den tilknyttede sammenhæng. |
| --- | --- |

—

Overvej, hvilke ressourcer der er til rådighed, samt adgangen til data, hvornår de normalt er tilgængelige og den tilknyttede sammenhæng.

Selv om egnetheden af hver enkelt indikator skal vurderes i indikatorsættet, bør hver indikator opfylde følgende kriterier:

| — | Gyldig: Måler indikatoren resultatet? |
| --- | --- |

—

Gyldig: Måler indikatoren resultatet?

| — | Præcis: Er interessenterne enige om, præcis hvad indikatoren måler? |
| --- | --- |

—

Præcis: Er interessenterne enige om, præcis hvad indikatoren måler?

| — | Praktisk, økonomisk overkommelig, enkel: Er oplysningerne tilgængelige til en rimelig pris? Vil de være nemme at indsamle og analysere? |
| --- | --- |

—

Praktisk, økonomisk overkommelig, enkel: Er oplysningerne tilgængelige til en rimelig pris? Vil de være nemme at indsamle og analysere?

| — | Pålidelig: Er målingen konstant over tid? |
| --- | --- |

—

Pålidelig: Er målingen konstant over tid?

| — | Følsom: Vil indikatoren reagere på ændringer i resultatet? |
| --- | --- |

—

Følsom: Vil indikatoren reagere på ændringer i resultatet?

| — | Klarhed: Er vi sikker på, om en stigning er god eller dårlig? |
| --- | --- |

—

Klarhed: Er vi sikker på, om en stigning er god eller dårlig?

| — | Nyttig; Vil oplysningerne være nyttige for beslutningstagning, ansvarlighed og læring? |
| --- | --- |

—

Nyttig; Vil oplysningerne være nyttige for beslutningstagning, ansvarlighed og læring?

| — | Ejerskab: Er interessenterne enige i, at det giver mening at anvende denne indikator? |
| --- | --- |

—

Ejerskab: Er interessenterne enige i, at det giver mening at anvende denne indikator?

Trin 5.d.   Kommunikation af resultaterne med henblik på anvendelse på politisk niveau og i praksis

For at få mest muligt ud af overvågnings- og evalueringsresultaterne med hensyn til at forbedre den overordnede tilpasningspolitik skal resultaterne formidles til en bred vifte af beslutningstagere på det rette tidspunkt og på passende vis. Et eksempel på god praksis med at inddrage interessenter og informere beslutningstagerne om resultaterne er beskrevet i tekstboksen i eksempel 5.

For at styrke anvendelsen af overvågnings- og evalueringsresultater i den politiske beslutningsproces er det tilrådeligt at:

| — | nå til enighed om, hvordan resultaterne skal anvendes, inden overvågnings- og evalueringssystemet udvikles |
| --- | --- |

—

nå til enighed om, hvordan resultaterne skal anvendes, inden overvågnings- og evalueringssystemet udvikles

| — | samarbejde med interessenter under udarbejdelsen eller revisionen af strategien og handlingsplanen og drøfte foreløbige resultater med dem for at udveksle ideer om, hvordan disse kan fortolkes og formidles |
| --- | --- |

—

samarbejde med interessenter under udarbejdelsen eller revisionen af strategien og handlingsplanen og drøfte foreløbige resultater med dem for at udveksle ideer om, hvordan disse kan fortolkes og formidles

| — | forbedre kommunikationen om overvågning, rapportering og evaluering ved at anvende forskellige midler og fokusere på målgrupper og bestemte sammenhænge |
| --- | --- |

—

forbedre kommunikationen om overvågning, rapportering og evaluering ved at anvende forskellige midler og fokusere på målgrupper og bestemte sammenhænge

| — | fokusere på formidling, bevidstgørelse og kapacitetsopbygning |
| --- | --- |

—

fokusere på formidling, bevidstgørelse og kapacitetsopbygning

| — | anvende overvågnings- og evalueringsresultater til at sikre, at tilpasning er en prioritet på den politiske dagsorden på alle forvaltningsniveauer. |
| --- | --- |

—

anvende overvågnings- og evalueringsresultater til at sikre, at tilpasning er en prioritet på den politiske dagsorden på alle forvaltningsniveauer.

Det er afgørende at overvåge og evaluere effektiviteten af de gennemførte klimatilpasningsforanstaltninger for at sikre, at de fysiske og sociale virkninger af klimatilpasningsforanstaltningen gennemgås for at vurdere, om klimatilpasningsstrategien skal ajourføres.

Yderligere oplysninger om overvågning og evaluering findes i afsnittet om tilpasning af overvågning og evaluering.

---

(1)  Arbejdsgruppe II's bidrag Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability.

(2)  Ifølge IPCC's AR6 Synthesis Report, Summary for policy makers (2023) understøttes transformative ændringer af »tilpasnings- og afbødningsforanstaltninger, der prioriterer lighed, social retfærdighed, klimaretfærdighed, rettighedsbaserede tilgange og inklusivitet«. Disse anses også for at »føre til mere bæredygtige resultater, reducere kompromiser... og fremme en klimarobust udvikling«.

(3)  Artikel 5, stk. 4, i den europæiske klimalov: Medlemsstaterne ajourfører regelmæssigt strategierne og medtager de relaterede ajourførte oplysninger i de rapporter, der skal forelægges i henhold til artikel 19, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1999.

(4)  Mainstreaming skal opfattes som en tovejsproces: Den bør også inddrage andre sektorpolitikkers bidrag til tilpasningsindsatsen.

(5)  For eksempel antydes det i litteraturen, at mænd har en tendens til at være mindre bekymrede over klimaforandringer end kvinder i rigere lande. Se f.eks. Bush and Clayton (2023).

(6)  Der er opført en række gode praksisser og retningslinjer i Children's participation in public decision-making — Why should I involve children?

(7)  Yderligere muligheder, der opstår i forbindelse med aktiviteter under den delegerede retsakt om klimaklassificeringssystemet i forbindelse med klimatilpasning.

(8)  Med henvisning til risikovurderinger, scenarier og mål for katastrofemodstandsdygtighed, der er udviklet i henhold til EU-civilbeskyttelsesmekanismen.

(9)  Risikovurderingen kan dog gå endnu videre ved at fastsætte og prioritere de nødvendige tilpasningsforanstaltninger.

(10)  Kommissionens meddelelse om vejledning til medlemsstaterne om ajourføringen af de nationale energi- og klimaplaner for 2021-2030, afsnit 3.6, indeholder vejledning om skøn over investeringsbehov, herunder tilpasningsforanstaltninger. Samme vejledning kan anvendes til tilpasningshandlingsplaner og -strategier, herunder for at sikre overensstemmelse med de nationale energi- og klimaplaner.

---

BILAG I

Eksempel på skabelon for tilpasningsstrategi

Denne skabelon er et eksempel på strukturen i en omfattende tilpasningsstrategi. Den kan i et vist omfang også gælde for tilpasningsplanen (se del IV. Gennemførelse, i bilag I). Oplysningerne om indholdet af hver del er ikke udtømmende.

I.   Indledning (ca. 10 % af den samlede længde)

a.   Grundlæggende oplysninger om strategien

| — | Strategiens fulde titel, dens fokus og omfang, tidsramme, ordning for regelmæssige ajourføringer osv. |
| --- | --- |

—

Strategiens fulde titel, dens fokus og omfang, tidsramme, ordning for regelmæssige ajourføringer osv.

b.   Baggrund for strategien eller planen

| — | Hvem traf beslutningen om at udvikle strategien og hvornår og hvorfor? |
| --- | --- |

—

Hvem traf beslutningen om at udvikle strategien og hvornår og hvorfor?

| — | Hvordan afspejler strategien EU's strategi for tilpasning til klimaændringer? |
| --- | --- |

—

Hvordan afspejler strategien EU's strategi for tilpasning til klimaændringer?

| — | Hvilke andre strategiske EU-dokumenter og -lovgivning er knyttet til strategien, og på hvilken måde? |
| --- | --- |

—

Hvilke andre strategiske EU-dokumenter og -lovgivning er knyttet til strategien, og på hvilken måde?

| — | Hvilke andre nationale strategiske dokumenter er forbundet med strategien og hvordan? |
| --- | --- |

—

Hvilke andre nationale strategiske dokumenter er forbundet med strategien og hvordan?

| — | Status for politikken for tilpasning til klimaændringer, inden strategien udvikles. |
| --- | --- |

—

Status for politikken for tilpasning til klimaændringer, inden strategien udvikles.

c.   Ansvarlige organer

| — | Hvem vil gennemføre strategien? |
| --- | --- |

—

Hvem vil gennemføre strategien?

| — | Hvem vil støtte udviklingen, gennemførelsen, overvågningen og evalueringen af strategien gennem høring, kommunikation, tilvejebringelse af data osv.? |
| --- | --- |

—

Hvem vil støtte udviklingen, gennemførelsen, overvågningen og evalueringen af strategien gennem høring, kommunikation, tilvejebringelse af data osv.?

d.   Målgrupper

| — | Hvem kan eller vil blive berørt af gennemførelsen? |
| --- | --- |

—

Hvem kan eller vil blive berørt af gennemførelsen?

| — | Hvem skal overholde strategien i deres daglige arbejde eller drift? |
| --- | --- |

—

Hvem skal overholde strategien i deres daglige arbejde eller drift?

e.   Terminologi

| — | Redegørelse for de nøglebegreber, der anvendes i strategien. |
| --- | --- |

—

Redegørelse for de nøglebegreber, der anvendes i strategien.

II.   Analysedel (ca. 15 % af den samlede længde)

a.   Vurdering af klimaændringer og sårbarhed ud fra den seneste forskning

| — | Oplysninger om tidligere og nuværende klimapåvirkninger og -risici. |
| --- | --- |

—

Oplysninger om tidligere og nuværende klimapåvirkninger og -risici.

| — | Prognoser for fremtidige tendenser for forskellige klimavariabler og -farer baseret på en række forskellige klimascenarier. |
| --- | --- |

—

Prognoser for fremtidige tendenser for forskellige klimavariabler og -farer baseret på en række forskellige klimascenarier.

| — | Resultater af stresstest under forskellige klimascenarier. |
| --- | --- |

—

Resultater af stresstest under forskellige klimascenarier.

| — | Fremtidige prognoser af den socioøkonomiske udvikling og andre ikke-klimatiske faktorer og megatendenser, der kan have en stor indflydelse på sårbarheden over for klimaændringer. |
| --- | --- |

—

Fremtidige prognoser af den socioøkonomiske udvikling og andre ikke-klimatiske faktorer og megatendenser, der kan have en stor indflydelse på sårbarheden over for klimaændringer.

b.   Vurdering af fremskridt

| — | Oplysninger om den hidtidige tilgang til tilpasning til klimaændringer, og hvordan denne tilgang hænger sammen med afbødningen af klimaændringer. |
| --- | --- |

—

Oplysninger om den hidtidige tilgang til tilpasning til klimaændringer, og hvordan denne tilgang hænger sammen med afbødningen af klimaændringer.

| — | Evaluering af den tidligere tilpasningsstrategi eller -plan, hvad angår processer og fremskridt med hensyn til at mindske sårbarheden og styrke modstandsdygtigheden, helst på grundlag af et omfattende indikatorsæt. |
| --- | --- |

—

Evaluering af den tidligere tilpasningsstrategi eller -plan, hvad angår processer og fremskridt med hensyn til at mindske sårbarheden og styrke modstandsdygtigheden, helst på grundlag af et omfattende indikatorsæt.

c.   Udarbejdelse af et business as usual-scenarie

| — | Oplysninger om den fremtidige udvikling, hvis strategien ikke gennemføres. |
| --- | --- |

—

Oplysninger om den fremtidige udvikling, hvis strategien ikke gennemføres.

d.   Sammenfatning af de vigtigste analyser

| — | Sammenfatning af andre centrale analyser, der er vigtige for at forstå problemet og dets udvikling, eller som begrundelse for den foranstaltning, der er valgt for at løse problemet. |
| --- | --- |

—

Sammenfatning af andre centrale analyser, der er vigtige for at forstå problemet og dets udvikling, eller som begrundelse for den foranstaltning, der er valgt for at løse problemet.

III.   Strategisk del (ca. 45 % af den samlede længde)

a.   Vision og strategisk hovedretning (ca. 15 % af dette afsnit)

| — | Interventionslogik og målhierarki






  — | Kortlægning af, hvad der skal opnås, og hvordan den strategiske retning fastlægges. |
| --- | --- | --- |

—

Interventionslogik og målhierarki

—

Kortlægning af, hvad der skal opnås, og hvordan den strategiske retning fastlægges.

| — | Redegørelse for hierarkiet af strategiske og specifikke mål. |
| --- | --- |

—

Redegørelse for hierarkiet af strategiske og specifikke mål.

| — | Vision og strategiske områder eller sektorer






  — | Oplysninger om visionen for strategien. |
| --- | --- | --- |

—

Vision og strategiske områder eller sektorer

—

Oplysninger om visionen for strategien.

| — | Oplysninger om strategiske områder eller sektorer: Hvordan de hænger sammen med problemet. Hvad de vigtigste indbyrdes forbindelser mellem dem er. Hvilke afvejninger eller potentielle konflikter disse indbyrdes forbindelser kan indebære. |
| --- | --- |

—

Oplysninger om strategiske områder eller sektorer: Hvordan de hænger sammen med problemet. Hvad de vigtigste indbyrdes forbindelser mellem dem er. Hvilke afvejninger eller potentielle konflikter disse indbyrdes forbindelser kan indebære.

| — | Strategiske mål






  — | Beskrivelse af strategiske mål og deres sammenhæng med visionen og de globale mål for strategien. |
| --- | --- | --- |

—

Strategiske mål

—

Beskrivelse af strategiske mål og deres sammenhæng med visionen og de globale mål for strategien.

| — | Virkninger, fordele og målværdier for strategiske mål. |
| --- | --- |

—

Virkninger, fordele og målværdier for strategiske mål.

b.   Beskrivelse af mål inden for de enkelte strategiske områder eller sektorer (ca. 30 % af dette afsnit)

| — | Beskrivelse af specifikke mål og de forventede resultater






  — | Oversigt over specifikke mål og deres sammenhæng med de strategiske mål og andre mål. |
| --- | --- | --- |

—

Beskrivelse af specifikke mål og de forventede resultater

—

Oversigt over specifikke mål og deres sammenhæng med de strategiske mål og andre mål.

| — | Virkninger, fordele og målværdier for specifikke mål. |
| --- | --- |

—

Virkninger, fordele og målværdier for specifikke mål.

| — | Oversigt over tilpasningsmuligheder






  — | Beskrivelse af tilpasningsmulighederne for at nå specifikke mål på grundlag af den nyeste viden og prioritering af natur- og økosystembaserede løsninger. |
| --- | --- | --- |

—

Oversigt over tilpasningsmuligheder

—

Beskrivelse af tilpasningsmulighederne for at nå specifikke mål på grundlag af den nyeste viden og prioritering af natur- og økosystembaserede løsninger.

| — | Omkostninger, fordele og virkninger af gennemførelsen af hver foranstaltning. |
| --- | --- |

—

Omkostninger, fordele og virkninger af gennemførelsen af hver foranstaltning.

| — | Resultater af gennemførelsen, indikatorer






  — | Forventede resultater af hver foranstaltning, der bidrager til strategiens mål. |
| --- | --- | --- |

—

Resultater af gennemførelsen, indikatorer

—

Forventede resultater af hver foranstaltning, der bidrager til strategiens mål.

| — | Indikatorer for overvågning og evaluering af foranstaltningerne. |
| --- | --- |

—

Indikatorer for overvågning og evaluering af foranstaltningerne.

Figur 3

Eksempel på hierarkiet af specifikke mål og tilpasningsmuligheder under et bestemt strategisk mål

Image 8

IV.   Gennemførelsesdel – handlingsplan (ca. 25 % af den samlede længde)

a.   Forvaltning af gennemførelsen

| — | Oplysninger om, hvem der er ansvarlig for gennemførelsen. |
| --- | --- |

—

Oplysninger om, hvem der er ansvarlig for gennemførelsen.

| — | Oplysninger om systemet og strukturen for styring af gennemførelsen (særlige aktørers roller, ansvarsområder og mandater). |
| --- | --- |

—

Oplysninger om systemet og strukturen for styring af gennemførelsen (særlige aktørers roller, ansvarsområder og mandater).

| — | Fastlæggelse af tærskelværdier, der vil medføre ændringer i gennemførelsen, herunder hvordan disse ændringer udføres. |
| --- | --- |

—

Fastlæggelse af tærskelværdier, der vil medføre ændringer i gennemførelsen, herunder hvordan disse ændringer udføres.

b.   Gennemførelsesplan

| — | Prioritering af arbejdsgange. |
| --- | --- |

—

Prioritering af arbejdsgange.

c.   Tidsfrist for gennemførelse

| — | Tidsplan for gennemførelse af særlige foranstaltninger, herunder ansvar, kontinuitet i gennemførelsen, milepæle osv. |
| --- | --- |

—

Tidsplan for gennemførelse af særlige foranstaltninger, herunder ansvar, kontinuitet i gennemførelsen, milepæle osv.

d.   Budgetmæssige og finansielle ressourcer

| — | Et skøn over investeringsbehovene for den valgte handlingsplan, som blandt andet vil falde ind under de offentlige budgetter og omfatte mobilisering af privat finansiering. |
| --- | --- |

—

Et skøn over investeringsbehovene for den valgte handlingsplan, som blandt andet vil falde ind under de offentlige budgetter og omfatte mobilisering af privat finansiering.

| — | Oplysninger om budgettet for gennemførelse af strategien og tilgængelige finansieringsressourcer. |
| --- | --- |

—

Oplysninger om budgettet for gennemførelse af strategien og tilgængelige finansieringsressourcer.

e.   Overvågnings- og evalueringssystem

| — | Oplysninger om, hvem der er ansvarlige for overvågning og evaluering. |
| --- | --- |

—

Oplysninger om, hvem der er ansvarlige for overvågning og evaluering.

| — | Oplysninger om systemet til løbende overvågning og evaluering af gennemførelsesprocessen og fremskridt med hensyn til at nå målene. |
| --- | --- |

—

Oplysninger om systemet til løbende overvågning og evaluering af gennemførelsesprocessen og fremskridt med hensyn til at nå målene.

| — | Overvågnings- og evalueringsplan for strategien under hensyntagen til aktuelle rapporteringsforpligtelser. |
| --- | --- |

—

Overvågnings- og evalueringsplan for strategien under hensyntagen til aktuelle rapporteringsforpligtelser.

V.   Resumé (ca. 5 % af den samlede længde)

| — | Kort resumé af de vigtigste aktiviteter, trin og milepæle, der er fastsat i gennemførelsen af strategien. |
| --- | --- |

—

Kort resumé af de vigtigste aktiviteter, trin og milepæle, der er fastsat i gennemførelsen af strategien.

VI.   Bilag

Normalt indeholder bilaget til strategien baggrundsdokumentation, der er udarbejdet i strategiudviklingsfasen. Dette kan f.eks. omfatte analytiske dokumenter (såsom SWOT-analyser (1) eller cost-benefit-analyser) eller dokumenter, der giver mere detaljerede oplysninger om strategiens gennemførelse (f.eks. en mere detaljeret tidsplan eller et omfattende indikatorsæt).

---

(1)  Analyser med henblik på at kortlægge stærke eller svage sider, muligheder og trusler.

---

BILAG II

Nye områder inden for tilpasningspolitikken

Retfærdig modstandsdygtighed

De mest sårbare grupper i samfundet er ofte hårdest ramt af klimaændringerne, og det er derfor vigtigt, at der i klimaændringernes indvirkning og sårbarhedsvurderinger tages hensyn til de uforholdsmæssigt store konsekvenser for dårligt stillede befolkningsgrupper og geografiske områder. For at opnå en retfærdig modstandsdygtighed er det afgørende at undgå ulige byrder, så ingen lades i stikken.

| — | Ulige byrder: Visse sociale grupper og geografiske områder påvirkes uforholdsmæssigt hårdt af klimaændringerne, fordi de rammes forskelligt, og fordi der allerede findes sårbarheder over for virkningerne af klimaændringer, forskellige økonomiske og politiske muligheder eller forskellig adgang til offentlige tjenester og infrastruktur. Klimaændringerne kan i den henseende forværre de eksisterende uligheder og skabe nye uligheder.






  — | Lavindkomstgrupper er f.eks. ofte mere udsatte og sårbare over for varme, da de måske bor i huse, der ikke er godt isolerede og ikke har penge til yderligere varmebeskyttelse, f.eks. solcreme. De bor desuden i mange tilfælde i tætbefolkede kvarterer, der mangler grønne offentlige områder. Tilsvarende lider grupper, der bor i lavtliggende områder og tæt på flodsenge, mere under oversvømmelser, og de kan have sværere ved at flytte, fordi deres bolig har en lavere værdi. |
| --- | --- | --- |

—

Ulige byrder: Visse sociale grupper og geografiske områder påvirkes uforholdsmæssigt hårdt af klimaændringerne, fordi de rammes forskelligt, og fordi der allerede findes sårbarheder over for virkningerne af klimaændringer, forskellige økonomiske og politiske muligheder eller forskellig adgang til offentlige tjenester og infrastruktur. Klimaændringerne kan i den henseende forværre de eksisterende uligheder og skabe nye uligheder.

—

Lavindkomstgrupper er f.eks. ofte mere udsatte og sårbare over for varme, da de måske bor i huse, der ikke er godt isolerede og ikke har penge til yderligere varmebeskyttelse, f.eks. solcreme. De bor desuden i mange tilfælde i tætbefolkede kvarterer, der mangler grønne offentlige områder. Tilsvarende lider grupper, der bor i lavtliggende områder og tæt på flodsenge, mere under oversvømmelser, og de kan have sværere ved at flytte, fordi deres bolig har en lavere værdi.

| — | Endvidere påvirkes visse erhverv og arbejdstagere mere af klimapåvirkninger på grund af deres eksponering (dvs. varmestress) eller fysiske belastning, f.eks. arbejdstagere inden for landbrug, skovbrug og byggeri. |
| --- | --- |

—

Endvidere påvirkes visse erhverv og arbejdstagere mere af klimapåvirkninger på grund af deres eksponering (dvs. varmestress) eller fysiske belastning, f.eks. arbejdstagere inden for landbrug, skovbrug og byggeri.

| — | Ingen må lades i stikken: Omkostninger og fordele ved tilpasningsmuligheder bør fordeles retfærdigt.






  — | Et eksempel på en »urimelig« tilgang til tilpasning, da beskyttelsesforanstaltninger mod oversvømmelse kan være ekstremt dyre, er foranstaltninger til styring af oversvømmelser, der favoriserer velstående personer med ejendomme i oversvømmelsestruede områder på bekostning af lokalsamfund, der har mindre indflydelse på det politiske liv, og hvis udsatte ejendom er mindre værd. |
| --- | --- | --- |

—

Ingen må lades i stikken: Omkostninger og fordele ved tilpasningsmuligheder bør fordeles retfærdigt.

—

Et eksempel på en »urimelig« tilgang til tilpasning, da beskyttelsesforanstaltninger mod oversvømmelse kan være ekstremt dyre, er foranstaltninger til styring af oversvømmelser, der favoriserer velstående personer med ejendomme i oversvømmelsestruede områder på bekostning af lokalsamfund, der har mindre indflydelse på det politiske liv, og hvis udsatte ejendom er mindre værd.

Det er imidlertid vigtigt kun at medtage overvejelser om modstandsdygtighed i alle faser af klimatilpasningsplanlægningen, f.eks. i forbindelse med udpegning af relevante interessenter, der skal inddrages i processen, gennemførelse af risiko- og sårbarhedsvurderinger af klimaændringer, vurdering af tilpasningsmuligheder, overvågning og evaluering af tilpasningsindsatsen osv.

Vi kan gå et skridt videre end hensyntagen til og imødegåelse af de ulige byrder, som er knyttet til klimaændringer i tilpasningspolitikken. For eksempel skal kønsaspektet indarbejdes i forberedelsen, udformningen, gennemførelsen, overvågningen og evalueringen af politikker, lovgivningsmæssige foranstaltninger og udgiftsprogrammer med henblik på at fremme ligestilling mellem kvinder og mænd og bekæmpe diskrimination.

Yderligere oplysninger om retfærdig modstandsdygtighed findes på siden om Climate-ADAPT-politikken for retfærdig modstandsdygtighed.

Dårlig tilpasning

Enhver tilpasningsindsats finder sted under konstant skiftende forhold og er forbundet med stor usikkerhed. Tilpasning er derfor en løbende proces, hvis resultater er vanskelige at forudsige. I nogle tilfælde kan tilpasningsindsatsen føre til uforudsete, utilsigtede negative konsekvenser, også betegnet »dårlig tilpasning«.

IPCC definerer dårlig tilpasning som »foranstaltninger, der kan føre til øget risiko for negative klimarelaterede resultater, herunder gennem øgede drivhusgasemissioner, øget eller ændret sårbarhed over for klimaændringer, mere ulige resultater eller forringet velfærd, nu eller i fremtiden«.

I hvilken udstrækning tilpasningsindsatsen giver et godt resultat afhænger i høj grad af konteksten og kan variere fra omstilling til klimarobuste forløb på den ene side til at gøre målgruppen endnu mere sårbar over for klimaændringer på den anden side.

Figur 4

En række forskellige reaktioner, fra tilpasning til dårlig tilpasning

Image 9

| Kilde: | Schipper, 2020 |
| --- | --- |

Kilde:

På trods af usikkerheden og kontekstens betydning er der konstateret nogle generelle former for dårlig tilpasning for at hjælpe med at registrere potentielle tilfælde af dårlig tilpasning.

Schipper (2020) anerkender tre brede kategorier af dårlig tilpasning: infrastruktur-, institutions- og adfærdsfejl. Især de to sidstnævnte kategorier understreger betydningen af at tage hensyn til ikke blot de fysiske, men også de sociale konsekvenser af tilpasningsmulighederne.

Barnett and O'Neill (2010) opfører fem typer dårlig tilpasning:

| 1. | Forøget udledning af drivhusgasser.
  Et velkendt eksempel på denne form for dårlig tilpasning er brugen af klimaanlæg eller andre energiintensive teknologier. |
| --- | --- |

1.

Forøget udledning af drivhusgasser.

Et velkendt eksempel på denne form for dårlig tilpasning er brugen af klimaanlæg eller andre energiintensive teknologier.

| 2. | En uforholdsmæssig stor belastning af de mest sårbare.
  Højere vandpriser har en uforholdsmæssig stor indvirkning på husholdninger med en lav indkomst, som bruger en større andel af deres indkomst til at købe vand og har færre muligheder for at reducere deres vandforbrug. |
| --- | --- |

2.

En uforholdsmæssig stor belastning af de mest sårbare.

Højere vandpriser har en uforholdsmæssig stor indvirkning på husholdninger med en lav indkomst, som bruger en større andel af deres indkomst til at købe vand og har færre muligheder for at reducere deres vandforbrug.

| 3. | Høje offeromkostninger (dvs. økonomiske, sociale eller miljømæssige omkostninger er høje i forhold til alternative løsninger).
  F.eks. medfører opførelsen af en dæmning høje økonomiske, sociale og miljømæssige omkostninger i form af anlægs- og vedligeholdelsesomkostninger, genhusning af lokalbefolkningen og ændringer i flodens økosystem. |
| --- | --- |

3.

Høje offeromkostninger (dvs. økonomiske, sociale eller miljømæssige omkostninger er høje i forhold til alternative løsninger).

F.eks. medfører opførelsen af en dæmning høje økonomiske, sociale og miljømæssige omkostninger i form af anlægs- og vedligeholdelsesomkostninger, genhusning af lokalbefolkningen og ændringer i flodens økosystem.

| 4. | Mindre incitament til at tilpasse sig (f.eks. ved at tilskynde til unødvendig afhængighed af andre, stimulere lejesøgende adfærd eller belønne selvtilfredshed).
  For eksempel bør forsikring eller tilskud udformes således, at der gives incitament til tilpasning. Ellers kan kompensation fra afgrødeforsikring og/eller afgrødestøtte fratage landbrugere, der dyrker afgrøder, incitamentet til at gennemføre tilpasningsforanstaltninger, så de i stedet søger alternative løsninger for at forhindre dårlig høst og bliver afhængige af forsikring og tilskud, uden at der foretages en afvejning af risiciene ved at plante forskellige afgrøder. |
| --- | --- |

4.

Mindre incitament til at tilpasse sig (f.eks. ved at tilskynde til unødvendig afhængighed af andre, stimulere lejesøgende adfærd eller belønne selvtilfredshed).

For eksempel bør forsikring eller tilskud udformes således, at der gives incitament til tilpasning. Ellers kan kompensation fra afgrødeforsikring og/eller afgrødestøtte fratage landbrugere, der dyrker afgrøder, incitamentet til at gennemføre tilpasningsforanstaltninger, så de i stedet søger alternative løsninger for at forhindre dårlig høst og bliver afhængige af forsikring og tilskud, uden at der foretages en afvejning af risiciene ved at plante forskellige afgrøder.

| 5. | Forløbsafhængighed (reduceret udvalg af tilpasningsmuligheder i fremtiden).
  Afsaltningsanlæg og andre store infrastrukturudviklinger afsætter f.eks. kapital og forpligter institutioner til at følge en kurs, der er vanskelig at ændre i fremtiden, hvilket mindsker fleksibiliteten til at reagere på uforudsete ændringer i miljømæssige, økonomiske og sociale forhold og reducerer porteføljen af tilpasningsmuligheder. |
| --- | --- |

5.

Forløbsafhængighed (reduceret udvalg af tilpasningsmuligheder i fremtiden).

Afsaltningsanlæg og andre store infrastrukturudviklinger afsætter f.eks. kapital og forpligter institutioner til at følge en kurs, der er vanskelig at ændre i fremtiden, hvilket mindsker fleksibiliteten til at reagere på uforudsete ændringer i miljømæssige, økonomiske og sociale forhold og reducerer porteføljen af tilpasningsmuligheder.

For så vidt muligt at undgå dårlig tilpasning er de politiske beslutningstagere nødt til at gøre sig bekendte med konteksten for den situation, de beskæftiger sig med. Det betyder, at de skal sætte sig ind i, hvad årsagerne (ikke symptomerne) til sårbarheden er, og hvem der er de centrale aktører og interessenter, som de skal lytte til. De bør også se ud over den politiske eller projektrelaterede tidsplan og tage hensyn til sammenhængen mellem udviklingsforløb og de forskellige gruppers afhængighed af infrastruktur eller institutionelle strukturer.

Naturbaserede løsninger

Den europæiske grønne pagt generelt og EU's tilpasnings- og biodiversitetspolitikker mere specifikt lægger op til, at der gøres en større indsats for at indføre naturbaserede løsninger meget hurtigere og i større målestok end på nuværende tidspunkt.

FN definerer naturbaserede løsninger som »foranstaltninger til beskyttelse, bevarelse, genopretning, bæredygtig anvendelse og forvaltning af naturlige eller modificerede land-, ferskvands-, kyst- og havøkosystemer, som på effektiv og fleksibel vis tackler sociale, økonomiske og miljømæssige udfordringer, samtidig med at de skaber trivsel blandt mennesker og tilvejebringer økosystemtjenester, modstandsdygtighed og biodiversitet« (1).

I IPCC's sjette vurderingsrapport (2) understreges det, at det er nødvendigt at bevare, beskytte, genoprette og forvalte en betydelig del af jordens økosystemer for at mindske deres sårbarhed og opretholde deres modstandsdygtighed over for klimaændringer. I rapporten fremhæves også det store potentiale, som naturbaserede løsninger har med hensyn til på effektiv vis ikke blot at reducere klimarisici, men også forbedre menneskers trivsel, navnlig for sårbare og marginaliserede grupper. Økosystemer i hele verden er afgørende for at beskytte lokalsamfund og naturen mod klimapåvirkninger såsom oversvømmelser og ørkendannelse.

Naturbaserede løsninger bringer generelt mere forskelligartet natur og flere naturlige karakteristika og processer ind i byer, landskaber og havlandskaber. De gavner biodiversiteten, støtter leveringen af en række økosystemtjenester og kan bidrage til at opfylde målene for genopretning og beskyttelse af økosystemer.

Naturbaserede løsninger kan gennemføres uafhængigt eller integreres i andre tilpasningsforanstaltninger kombineret med mere teknologiske eller infrastrukturbaserede løsninger.

De giver de bedste resultater, når der i gennemførelsen tages behørigt hensyn til økosystemernes kompleksitet og klimaændringernes forventede virkninger på dem, men også til den specifikke lokale kontekst og de forskellige interesser og værdier, der er knyttet til dem. Det er derfor vigtigt at inddrage interessenter og lokalsamfund på alle niveauer for at sikre støtte og medejerskab. Dette kan gøres betydeligt lettere ved hjælp af gunstige lovgivningsmæssige rammer, tekniske standarder, samarbejdsbaseret forvaltning, videnoverførsel, kapacitetsopbygning og tilstrækkelig finansiering.

Ifølge EEA (2021) udgør naturbaserede løsninger, der mindsker eksponeringen for og følsomheden over for klimarisici og øger tilpasningsevnen til at håndtere sådanne farer, et beskedent interventionsniveau:

| 1. | Bevaring og genopretning (herunder genudsætning) af naturlige økosystemer på steder, hvor der leveres økosystemtjenester, der er afgørende for tilpasning og katastroferisikostyring (f.eks. beskyttelse og genopretning af vådområder for at opretholde beskyttelsen af bebyggelser mod ekstreme vejrforhold). |
| --- | --- |

1.

Bevaring og genopretning (herunder genudsætning) af naturlige økosystemer på steder, hvor der leveres økosystemtjenester, der er afgørende for tilpasning og katastroferisikostyring (f.eks. beskyttelse og genopretning af vådområder for at opretholde beskyttelsen af bebyggelser mod ekstreme vejrforhold).

| 2. | Bæredygtig forvaltning og klimasikring af forvaltede økosystemer med henblik på at levere flere økosystemtjenester (f.eks. diversificering af landbrugslandskaber og skove). |
| --- | --- |

2.

Bæredygtig forvaltning og klimasikring af forvaltede økosystemer med henblik på at levere flere økosystemtjenester (f.eks. diversificering af landbrugslandskaber og skove).

| 3. | Oprettelse af nye, konstruerede økosystemer til særlige tilpasningsbehov (f.eks. grønne tage eller hybride løsninger til kystforvaltning). |
| --- | --- |

3.

Oprettelse af nye, konstruerede økosystemer til særlige tilpasningsbehov (f.eks. grønne tage eller hybride løsninger til kystforvaltning).

Som anført af Eggermont et al. (2015) er der lidt uklare grænser mellem disse tre typer, da der findes hybridløsninger langs denne gradient både i tid og rum. Det kan f.eks. på landskabsniveau være nødvendigt at blande beskyttede og forvaltede områder for at opfylde målene om multifunktionalitet og bæredygtighed. Et anlagt vådområde kan udvikles som et nyt økosystem, men kan, når det er veletableret, efterfølgende bevares og undersøges som et naturligt økosystem.

Klimastresstest

Som reaktion på katastrofen på atomkraftværket i Fukushima i Japan erklærede Det Europæiske Råd på sit møde den 24. og 25. marts 2011, at »sikkerheden i forbindelse med alle EU's nukleare anlæg bør kontrolleres på grundlag af en omfattende og gennemsigtig risiko- og sikkerhedsvurdering (»stresstest«)«. Disse stresstest bestod af to elementer: i) evaluering af et kernekraftværks robusthed, når det udsættes for en række (hypotetiske) ekstreme situationer (3), og ii) kontrol af de valgte forebyggende og afbødende foranstaltninger, herunder de disponible margener (4). Ti år efter kan den metode, der ligger til grund for disse stresstest, nu ekstrapoleres til et bredere sæt europæiske klimastresstest for at bestemme risici og svagheder i forbindelse med virkningerne af klimaændringer. Som det var tilfældet med de nukleare stresstest, der havde til formål at fokusere på foranstaltninger, der kunne forhindre, at en atomreaktor svigter efter en naturkatastrofe, og med afbødende foranstaltninger, bør klimastresstest også fokuseres på foranstaltninger, der kan træffes, før klimabetingede ekstreme vejrforhold forekommer, og derved mindske risikoen for alvorlige virkninger. Følgende vejledende skridt kan danne udgangspunkt for en skræddersyet klimastresstest.

Trin 1:   Fastlæggelse af farer i en kontekstspecifik klimastresstest

Ved hjælp af en klimastresstest kortlægges i bund og grund mulige risici i et udpeget område som følge af klimarelaterede farer, herunder oversvømmelser, varme, tørke, storme osv. Dette gøres ved at indsamle og tilvejebringe oplysninger om virkningerne af klimaændringer (stress) og om systemers og objekters sårbarhed over for disse virkninger. Der lægges særlig vægt på centrale klimarisici — først og fremmest hovedinfrastruktur, men også vandsikkerhed, fødevaresikkerhed, folkesundhed, biodiversitet og økosystemer osv. Det anses for god praksis at påbegynde stresstest af kritisk infrastruktur i et område, der er bydende nødvendigt for andre kritiske systemer, såsom fødevarer, vand og sundhed. Klimarisici og -farer er meget spredte og varierer ikke kun på nationalt eller subnationalt plan, men også fra landsby til landsby, fra vej til vej eller endog fra hus til hus. Første trin bør derfor være at fastlægge det geografiske omfang af en klimastresstest og de dermed forbundne farer.

Trin 2:   Undersøgelse af generelle sårbarheder

Det andet trin består i at undersøge sårbarhederne i forbindelse med de fastslåede klimarisici ud fra offentligt tilgængelig viden såsom nationale eller lokale kort. Denne »hurtige scanning« gør det muligt hurtigt at indsamle grundlæggende oplysninger, der kan give et første fingerpeg om klimapåvirkninger og sårbarheder i et bestemt område. Resultaterne er velegnede til at øge bevidstheden og informere relevante interessenter, som endnu ikke er tilstrækkeligt engageret i klimatilpasning.

Trin 2.a:   Tilbundsgående sårbarhedsvurdering

De oplysninger, der indsamles i trin 2, er i mange tilfælde ikke tilstrækkeligt specifikke til at kortlægge sårbarheder på lokalt plan. I en sådan situation er det nyttigt at generere skræddersyede oplysninger med yderligere data og modelberegninger på et bestemt område.

Trin 3:   Fra stresstest til klimatilpasningsstrategi

Når stresstesten er gennemført, er det næste skridt at konvertere disse oplysninger til en klimatilpasningsstrategi for den pågældende sektor eller det pågældende område. Inden man drøfter mulighederne for at omsætte disse resultater i praktiske tiltag, er det vigtigt at bemærke, hvad man kan og ikke kan få ud af en stresstest:

| — | Det er ikke muligt at bestå eller ikke bestå en stresstest. Testen er udformet med henblik på at kortlægge potentielle sårbarheder og risici på et område og danne grundlag for klimatilpasningsplaner eller -strategier. |
| --- | --- |

—

Det er ikke muligt at bestå eller ikke bestå en stresstest. Testen er udformet med henblik på at kortlægge potentielle sårbarheder og risici på et område og danne grundlag for klimatilpasningsplaner eller -strategier.

| — | En standardiseret stresstest omfatter ikke tjeklistemodeller. Den har derimod til formål at støtte skræddersyede klimatilpasningsstrategier eller -planer. |
| --- | --- |

—

En standardiseret stresstest omfatter ikke tjeklistemodeller. Den har derimod til formål at støtte skræddersyede klimatilpasningsstrategier eller -planer.

| — | Der stilles i forbindelse med stresstesten ikke krav om standarder for tilpasning, men testen giver input til drøftelser om, hvilke risikoniveauer der er acceptable, og hvilke der ikke er acceptable. |
| --- | --- |

—

Der stilles i forbindelse med stresstesten ikke krav om standarder for tilpasning, men testen giver input til drøftelser om, hvilke risikoniveauer der er acceptable, og hvilke der ikke er acceptable.

| — | Stresstesten omfatter ikke omkostningerne forbundet med visse tilpasningsforanstaltninger. Denne budgetøvelse bør gennemføres på et senere tidspunkt, hvor tilpasningsforanstaltningerne kan sammenlignes. |
| --- | --- |

—

Stresstesten omfatter ikke omkostningerne forbundet med visse tilpasningsforanstaltninger. Denne budgetøvelse bør gennemføres på et senere tidspunkt, hvor tilpasningsforanstaltningerne kan sammenlignes.

| — | Stresstesten omfatter ikke nogen bedømmelse og involverer ikke nogen foranstaltninger — dette sker i samarbejde med interessenter, som det fremgår af følgende praktiske eksempel. |
| --- | --- |

—

Stresstesten omfatter ikke nogen bedømmelse og involverer ikke nogen foranstaltninger — dette sker i samarbejde med interessenter, som det fremgår af følgende praktiske eksempel.

Praktisk eksempel: nederlandsk praksis for indarbejdelse af klimastresstest i klimatilpasningsplaner gennem risikodialoger

I Nederlandene samarbejder alle kommuner, regionale vandmyndigheder, provinser og centralregeringen om deltaprogrammet, et klimatilpasningsprogram. Som led i deltaplanen blev alle parter enige om at gennemføre en klimastresstest i samarbejde med forskellige interessenter for at give Nederlandene klimasikring og vandmodstandsdygtighed senest i 2050. Stresstesten var fokuseret på tørke, varme, vandansamlinger og oversvømmelser i byer forårsaget af nedbør. Som et næste skridt forpligtede de involverede parter sig til at afholde risikodialoger og indarbejde resultatet af stresstestene og risikodialogerne i udarbejdelsen af gennemførelsesdagsordener. I 2021 var der gennemført en stresstest i alle arbejdsregioner. Næsten alle arbejdsregioner havde desuden indledt risikodialoger, og et stigende antal kommuner og arbejdsregioner har fastlagt en dagsorden for gennemførelse af klimatilpasning.

En risikodialog er en tilbagevendende proces, der består af flere samtaler om klimarelaterede risici. Der afholdes interne risikodialoger mellem embedsmænd på (sub)nationalt plan, mens der foregår eksterne risikodialoger mellem nationale regeringer og andre parter såsom indbyggere og virksomheder. En risikodialog har to formål:

| 1. | Udbredelse af bevidstheden om et bestemt områdes sårbarhed over for klimaændringer. Deltagerne kan drøfte resultaterne af klimastresstesten under risikodialogen, idet de overvejer, hvilke risici de anser for acceptable, og hvilke der ikke er acceptable. |
| --- | --- |

1.

Udbredelse af bevidstheden om et bestemt områdes sårbarhed over for klimaændringer. Deltagerne kan drøfte resultaterne af klimastresstesten under risikodialogen, idet de overvejer, hvilke risici de anser for acceptable, og hvilke der ikke er acceptable.

| 2. | Dialogerne fremmer også drøftelser om, hvordan sårbarheder kan mindskes gennem konkrete tiltag. |
| --- | --- |

2.

Dialogerne fremmer også drøftelser om, hvordan sårbarheder kan mindskes gennem konkrete tiltag.

Den nederlandske regering har udarbejdet en køreplan for at skabe risikodialoger, som igen bidrager med oplysninger til klimatilpasningss trategier og -planer.

Tabel 1

Oversigt over risikodialogprocessen

| Forberedelse | Afholdelse af dialog | Afslutning |
| --- | --- | --- |
| Hvorfor? Hvem? Hvordan, hvilken form? Hvad er de vigtigste klimarisici? Hvilke emner skal drøftes? Hvordan afholdes dialogen? Hvordan informeres interessenterne? Hvornår? Hvem ejer processen? | Sammenkædning af temaer? Hvem påvirkes af virkningerne? Hvilke løsninger er der? Muligheder? Nye risici? Hvordan kommer man på samme niveau? Hvem modererer processen? Hvordan holdes alle engageret? | Hvad er fælles aftaler? Hvad er udfaldet af risikodialogen? Hvem gør hvad og hvorfor? Gentager vi dialogen? Hvordan deler vi resultaterne? Hvilke kommunikationsmetoder vil blive anvendt? |

Forberedelse

Afholdelse af dialog

Afslutning

Hvorfor? Hvem? Hvordan, hvilken form? Hvad er de vigtigste klimarisici? Hvilke emner skal drøftes? Hvordan afholdes dialogen? Hvordan informeres interessenterne? Hvornår? Hvem ejer processen?

Sammenkædning af temaer? Hvem påvirkes af virkningerne? Hvilke løsninger er der? Muligheder? Nye risici? Hvordan kommer man på samme niveau? Hvem modererer processen? Hvordan holdes alle engageret?

Hvad er fælles aftaler? Hvad er udfaldet af risikodialogen? Hvem gør hvad og hvorfor? Gentager vi dialogen? Hvordan deler vi resultaterne? Hvilke kommunikationsmetoder vil blive anvendt?

Der er ingen veldefineret model for en risikodialog, da den afhænger af mange faktorer såsom omfang, tid og kapacitet. Der er nu ud fra en række stresstest i Nederlandene været afholdt flere risikodialoger, som er samlet i en oversigt og et kort. Den nederlandske regering giver også kommuner, regioner og andre administrative organer en liste over organisationer, der kan hjælpe med at afholde risikodialoger, herunder eksempler på risikodialoger, der allerede har fundet sted.

---

(1)  Multilateralt aftalt definition på naturbaserede løsninger, der blev vedtaget af FN's femte miljøforsamling under De Forenede Nationers Miljøprogram den 2. marts 2022 (UNEP/EA.5/Res.5), link hentet 13. april 2023.

(2)  Arbejdsgruppe II's bidrag Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability, link hentet 13. april 2023.

(3)  Naturbetingede hændelser, herunder jordskælv, tsunamier og ekstreme vejrforhold, tab af sikkerhedssystemer og håndtering af alvorlige ulykker var de vigtigste emner, der skulle gennemgås.

(4)  Se også EU Stress tests specifications, link hentet 13. april 2023.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

| 27.7.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 264/32 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 264/32

---

Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse (FUSP) 2020/1999 og Rådets forordning (EU) 2020/1998 om restriktive foranstaltninger over for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne

(2023/C 264/02)

De registreredes opmærksomhed henledes på følgende oplysninger i henhold til artikel 16 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (1).

Retsgrundlaget for denne behandling er Rådets afgørelse (FUSP) 2020/1999 (2) som ændret ved Rådets afgørelse (FUSP) 2023/[nummer] (3) og Rådets forordning (EU) 2020/1998 (4) som gennemført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2023/[nummer] (5).

Den dataansvarlige for denne behandling er Rådet for Den Europæiske Union repræsenteret ved generaldirektøren for Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser (RELEX) i Generalsekretariatet for Rådet, og den afdeling, der varetager behandlingen, er RELEX.1, som kan kontaktes på følgende adresse:

| Rådet for Den Europæiske Union, Generalsekretariatet |
| --- |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Rådet for Den Europæiske Union, Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

Rådets databeskyttelsesrådgiver kan kontaktes på følgende e-mailadresse:

| | Databeskyttelsesrådgiver |
| --- | --- |

Databeskyttelsesrådgiver

| | data.protection@consilium.europa.eu |
| --- | --- |

data.protection@consilium.europa.eu

Formålet med behandlingen er at opstille og ajourføre en liste over personer, der er omfattet af restriktive foranstaltninger i henhold til afgørelse (FUSP) 2020/1999 som ændret ved afgørelse (FUSP) 2023/[nummer] og forordning (EU) 2020/1998 som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2023/[nummer] om restriktive foranstaltninger over for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne.

De registrerede er de fysiske personer, der opfylder kriterierne for opførelse på listen som fastsat i afgørelse (FUSP) 2020/1999 og forordning (EU) 2020/1998.

De indsamlede personoplysninger er oplysninger, der er nødvendige for en korrekt identificering af den pågældende person, begrundelserne og alle andre oplysninger vedrørende grundene til opførelsen.

Retsgrundlagene for behandling af personoplysninger er de rådsafgørelser, der er vedtaget i henhold til artikel 29 i TEU, og de rådsforordninger, der er vedtaget i henhold til artikel 215 i TEUF, og som opfører fysiske personer (registrerede) og pålægger indefrysning af aktiver og rejserestriktioner.

Behandlingen er nødvendig af hensyn til udførelse af en opgave, der udføres i samfundets interesse, jf. artikel 5, stk. 1, litra a), og for at overholde de retlige forpligtelser, der er fastsat i ovennævnte retsakter, og som påhviler den dataansvarlige, jf. artikel 5, stk. 1, litra b), i forordning (EU) 2018/1725.

Behandlingen er nødvendig af hensyn til væsentlige samfundsinteresser, jf. artikel 10, stk. 2, litra g), i forordning (EU) 2018/1725.

Rådet kan indhente personoplysninger om registrerede fra medlemsstaterne og/eller Tjenesten for EU's Optræden Udadtil. Modtagerne af personoplysningerne er medlemsstaterne, Europa-Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil.

Alle personoplysninger, der behandles af Rådet i forbindelse med EU's autonome restriktive foranstaltninger, opbevares i fem år fra det tidspunkt, hvor den registrerede er fjernet fra listen over personer, der er omfattet af indefrysningen af aktiver, eller gyldigheden af foranstaltningen er udløbet, eller, hvis der er anlagt sag ved Domstolen, indtil der er afsagt en endelig dom. Personoplysninger i dokumenter, som Rådet har registreret, opbevares af Rådet til arkivformål i samfundets interesse, jf. artikel 4, stk. 1, litra e), i forordning (EU) 2018/1725.

Rådet kan have behov for at udveksle personoplysninger om en registreret med et tredjeland eller en international organisation i forbindelse med Rådets gennemførelse af FN-udpegelser eller i forbindelse med internationalt samarbejde om EU's politik for restriktive foranstaltninger.

I mangel af en afgørelse om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet eller fornødne garantier baseres overførsel af personoplysninger til et tredjeland eller en international organisation på følgende betingelse(r) i henhold til artikel 50 i forordning (EU) 2018/1725:

| — | overførslen er nødvendig af hensyn til vigtige samfundsinteresser |
| --- | --- |

—

overførslen er nødvendig af hensyn til vigtige samfundsinteresser

| — | overførslen er nødvendig for, at retskrav kan fastlægges, gøres gældende eller forsvares. |
| --- | --- |

—

overførslen er nødvendig for, at retskrav kan fastlægges, gøres gældende eller forsvares.

Der er ingen automatiske afgørelser involveret i behandlingen af den registreredes personoplysninger.

Registrerede har ret til oplysning om og indsigt i deres personoplysninger. De har også ret til at rette og supplere deres oplysninger. Under visse omstændigheder kan de have ret til at få slettet deres personoplysninger eller ret til at gøre indsigelse mod behandling af deres personoplysninger eller til at bede om at få behandlingen begrænset.

Registrerede kan udøve disse rettigheder ved at sende en e-mail til den dataansvarlige med en kopi til databeskyttelsesrådgiveren som anført ovenfor.

Sammen med deres anmodning skal de registrerede vedlægge en kopi af et identifikationsdokument for at bekræfte deres identitet (ID-kort eller pas). Dette dokument skal indeholde et identifikationsnummer og oplysninger om udstedelsesland, gyldighedsperiode, navn, adresse og fødselsdato. Eventuelle andre oplysninger i kopien af identifikationsdokumentet såsom foto eller eventuelle personlige karakteristika kan overstreges med sort.

Registrerede har ret til at indgive en klage til Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

Forinden anbefales det, at de registrerede først søger at opnå berigtigelse ved at kontakte den dataansvarlige og/eller Rådets databeskyttelsesrådgiver.

---

(1)  EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39.

(2)  EUT L 410 I af 7.12.2020, s. 13.

(3)  EUT L 183 I af 20.7.2023, s. 35.

(4)  EUT L 410 I af 7.12.2020, s. 1.

(5)  EUT L 183 I af 20.7.2023, s. 1.

---

| 27.7.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 264/34 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 264/34

---

Bekendtgørelse til de personer og enheder, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse (FUSP) 2020/1999 som ændret ved Rådets afgørelse (FUSP) 2023/1500 og i Rådets forordning (EU) 2020/1998 som gennemført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2023/1495 om restriktive foranstaltninger over for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne

(2023/C 264/03)

Følgende oplysninger bekendtgøres hermed for de personer og enheder, der er anført i bilaget til Rådets afgørelse (FUSP) 2020/1999 (1) som ændret ved Rådets afgørelse (FUSP) 2023/1500 (2) og i bilag I til Rådets forordning (EU) 2020/1998 (3) som gennemført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2023/1495 (4) om restriktive foranstaltninger over for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne.

Rådet for Den Europæiske Union har besluttet, at disse personer og enheder skal opføres på listen over fysiske og juridiske personer, enheder og organer, der er omfattet af restriktive foranstaltninger som fastsat i afgørelse (FUSP) 2020/1999 og forordning (EU) 2020/1998. Begrundelsen for opførelsen af disse personer og enheder på listen gives i de relevante afsnit i disse bilag.

De berørte personer og enheder gøres opmærksom på muligheden for at indgive en anmodning til de kompetente myndigheder i den eller de relevante medlemsstater, jf. de websteder, der er nævnt i bilag II til forordning (EU) 2020/1998, med henblik på at opnå tilladelse til at anvende indefrosne pengemidler til dækning af basale behov eller til specifikke betalinger (jf. artikel 4 i forordningen).

De berørte personer og enheder kan inden den 28. juli 2023 indgive en anmodning med tilhørende dokumentation om, at afgørelsen om at opføre dem på ovennævnte liste tages op til fornyet overvejelse, til Rådet på følgende adresse:

| Rådet for Den Europæiske Union |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Rådet for Den Europæiske Union

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

Eventuelle indkomne bemærkninger vil blive taget i betragtning i forbindelse med Rådets regelmæssige gennemgang i henhold til artikel 10 i afgørelse (FUSP) 2020/1999.

---

(1)  EUT L 410 I af 7.12.2020, s. 13.

(2)  EUT L 183 I af 20.7.2023, s. 35.

(3)  EUT L 410 I af 7.12.2020, s. 1.

(4)  EUT L 183 I af 20.7.2023, s. 1.

---

| 27.7.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 264/35 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 264/35

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 25. juli 2023

om udnævnelse af en suppleant til Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen for Ungarn

(2023/C 264/04)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets afgørelse af 22. juli 2003 om nedsættelse af et rådgivende udvalg for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen (1), særlig artikel 3,

under henvisning til den liste over kandidater, som medlemsstaternes regeringer har forelagt Rådet, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved afgørelse af 24. februar 2022 (2) udnævnte Rådet medlemmerne af og suppleanterne til Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen for perioden fra den 1. marts 2022 til den 28. februar 2025. |
| --- | --- |

(1)

Ved afgørelse af 24. februar 2022 (2) udnævnte Rådet medlemmerne af og suppleanterne til Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen for perioden fra den 1. marts 2022 til den 28. februar 2025.

| (2) | Den ungarske regering har foretaget indstilling til én plads, der skal besættes — |
| --- | --- |

(2)

Den ungarske regering har foretaget indstilling til én plads, der skal besættes —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Følgende person udnævnes til suppleant til Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen for perioden indtil den 28. februar 2025:

FAGFORENINGSREPRÆSENTANTER

| Medlemsstat | Suppleant |
| --- | --- |
| Ungarn | Sára FELSZEGHI |

Medlemsstat

Suppleant

Ungarn

Sára FELSZEGHI

Artikel 2

Rådet udnævner de endnu ikke indstillede medlemmer og suppleanter på et senere tidspunkt.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. juli 2023.

På Rådets vegne

L. PLANAS PUCHADES

Formand

---

(1)  EUT C 218 af 13.9.2003, s. 1.

1

(2)  Rådets afgørelse af 24. februar 2022 om udnævnelse af medlemmer af og suppleanter til Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen (EUT C 92 af 25.2.2022, s. 1).

2

---

| 27.7.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 264/37 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 264/37

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 25. juli 2023

om udnævnelse af en suppleant til bestyrelsen for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (Cedefop) for Nederlandene

(2023/C 264/05)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/128 af 16. januar 2019 om oprettelse af Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (Cedefop) og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 337/75 (1), særlig artikel 4,

under henvisning til de lister over kandidat, som medlemsstaternes regeringer og arbejdstagernes og arbejdsgivernes organisationer har forelagt Rådet, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved afgørelse af 28. marts 2023 (2) udnævnte Rådet medlemmer af og suppleanter til Cedefops bestyrelse for perioden fra den 1. april 2023 til den 31. marts 2027. |
| --- | --- |

(1)

Ved afgørelse af 28. marts 2023 (2) udnævnte Rådet medlemmer af og suppleanter til Cedefops bestyrelse for perioden fra den 1. april 2023 til den 31. marts 2027.

| (2) | Arbejdsgiverorganisationen BusinessEurope har foretaget indstilling til en plads, der skal besættes — |
| --- | --- |

(2)

Arbejdsgiverorganisationen BusinessEurope har foretaget indstilling til en plads, der skal besættes —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Følgende person udnævnes til suppleant til bestyrelsen for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (Cedefop) for perioden indtil den 31. marts 2027:

| | REPRÆSENTANTER FOR ARBEJDSGIVERORGANISATIONER






  Medlemsstat | Suppleant |
| --- | --- | --- |
| Nederlandene | Eva VAN DER BOOM |

REPRÆSENTANTER FOR ARBEJDSGIVERORGANISATIONER

Medlemsstat

Suppleant

Nederlandene

Eva VAN DER BOOM

Artikel 2

Rådet udnævner på et senere tidspunkt de endnu ikke indstillede medlemmer og suppleanter.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. juli 2023.

På Rådets vegne

L. PLANAS PUCHADES

Formand

---

(1)  EUT L 30 af 31.1.2019, s. 90.

1

(2)  Rådets afgørelse af 28. marts 2023 om udnævnelse af medlemmer af og suppleanter til bestyrelsen for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (Cedefop) (EUT C 116 af 31.3.2023, s. 15).

2

---

| 27.7.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 264/39 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 264/39

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 25. juli 2023

om udnævnelse af et medlem af og en suppleant til bestyrelsen for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur for Ungarn

(2023/C 264/06)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/126 af 16. januar 2019 om oprettelse af Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur (EU-OSHA) og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2062/94 (1), særlig artikel 4,

under henvisning til de lister over kandidater, som medlemsstaternes regeringer og arbejdstagernes og arbejdsgivernes organisationer har forelagt Rådet,

under henvisning til listerne over medlemmer af og suppleanter til Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved afgørelse af 28. marts 2023 (2) udnævnte Rådet medlemmer af og suppleanter til EU-OSHA’s bestyrelse for perioden fra den 1. april 2023 til den 31. marts 2027. |
| --- | --- |

(1)

Ved afgørelse af 28. marts 2023 (2) udnævnte Rådet medlemmer af og suppleanter til EU-OSHA’s bestyrelse for perioden fra den 1. april 2023 til den 31. marts 2027.

| (2) | Arbejdstagerorganisationen EFS har fremsat yderligere forslag til to pladser, der skal besættes for Ungarn — |
| --- | --- |

(2)

Arbejdstagerorganisationen EFS har fremsat yderligere forslag til to pladser, der skal besættes for Ungarn —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Følgende personer udnævnes til medlem af og suppleant til EU-OSHA's bestyrelse for perioden indtil den 31. marts 2027:

| | ARBEJDSTAGERREPRÆSENTANTER







  Medlemsstat | Medlem | Suppleant |
| --- | --- | --- | --- |
| Ungarn | Sára FELSZEGHI | László MISKÉRI |

ARBEJDSTAGERREPRÆSENTANTER

Medlemsstat

Medlem

Suppleant

Ungarn

Sára FELSZEGHI

László MISKÉRI

Artikel 2

Rådet udnævner de endnu ikke indstillede medlemmer og suppleanter på et senere tidspunkt.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. juli 2023.

På Rådets vegne

L. PLANAS PUCHADES

Formand

---

(1)  EUT L 30 af 31.1.2019, s. 58.

1

(2)  Rådets afgørelse af 28. marts 2023 om udnævnelse af medlemmer af og suppleanter til bestyrelsen for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur (EU-OSHA) (EUT C 116 af 31.3.2023, s. 19).

2

---

Europa-Kommissionen

| 27.7.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 264/41 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 264/41

---

Ny national side af euromønter bestemt til at blive sat i omløb

(2023/C 264/07)

Image 10

National side af den nye 2-euroerindringsmønt bestemt til at blive sat i omløb, udstedt af Estland

Euromønter, der er bestemt til at blive sat i omløb, har status som lovligt betalingsmiddel i hele euroområdet. Kommissionen offentliggør alle nye euromønters design for at informere den brede offentlighed og alle, der beskæftiger sig professionelt med mønter, herom (1). I overensstemmelse med Rådets konklusioner af 10. februar 2009 (2) kan medlemsstaterne i euroområdet og lande, der har indgået monetære aftaler med Den Europæiske Union om udstedelse af euromønter, udstede euroerindringsmønter bestemt til at blive sat i omløb, såfremt visse betingelser er opfyldt, navnlig betingelsen om, at det kun må være 2-euromønter. Disse mønter har samme tekniske karakteristika som de almindelige 2-euromønter, men udviser på den nationale side et særligt motiv af stor symbolsk betydning i national eller europæisk henseende.

Udstedelsesland: Estland

Anledning til erindringsmønten: Estisk nationalfugl – landsvalen

Beskrivelse af designet: Mønten viser en silhuet af landsvalen og teksten »HIRUNDO RUSTICA« (den latinske betegnelse for landsvale) øverst til højre i en halvcirkel. Forneden står navnet på det udstedende land, »EESTI«, og nedenunder udstedelsesåret, »2023«.

I møntens ydre ring ses EU-flagets 12 stjerner.

Antal mønter, der vil blive udstedt: 1 000 000

Udstedelsesdato: Andet kvartal 2023

---

(1)  Jf. EFT C 373 af 28.12.2001, s. 1, hvor man kan se de nationale sider af alle de mønter, der blev udstedt i 2002.

(2)  Jf. konklusionerne fra Rådets møde (økonomi og finans) den 10. februar 2009 og Kommissionens henstilling af 19. december 2008 om fælles retningslinjer for de nationale sider og udstedelsen af euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb (EUT L 9 af 14.1.2009, s. 52).

---

| 27.7.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 264/42 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 264/42

---

Euroens vekselkurs (1)

26. juli 2023

(2023/C 264/08)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,1059 |
| JPY | japanske yen | 155,30 |
| DKK | danske kroner | 7,4517 |
| GBP | pund sterling | 0,85695 |
| SEK | svenske kroner | 11,5313 |
| CHF | schweiziske franc | 0,9549 |
| ISK | islandske kroner | 145,50 |
| NOK | norske kroner | 11,2000 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 24,050 |
| HUF | ungarske forint | 384,13 |
| PLN | polske zloty | 4,4200 |
| RON | rumænske leu | 4,9288 |
| TRY | tyrkiske lira | 29,8020 |
| AUD | australske dollar | 1,6401 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4620 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,6308 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,7814 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,4682 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 410,55 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 19,5801 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,9109 |
| IDR | indonesiske rupiah | 16 639,98 |
| MYR | malaysiske ringgit | 5,0313 |
| PHP | filippinske pesos | 60,421 |
| RUB | russiske rubler | |
| THB | thailandske bath | 37,910 |
| BRL | brasilianske real | 5,2401 |
| MXN | mexicanske pesos | 18,6702 |
| INR | indiske rupee | 90,7231 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,1059

JPY

japanske yen

155,30

DKK

danske kroner

7,4517

GBP

pund sterling

0,85695

SEK

svenske kroner

11,5313

CHF

schweiziske franc

0,9549

ISK

islandske kroner

145,50

NOK

norske kroner

11,2000

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

24,050

HUF

ungarske forint

384,13

PLN

polske zloty

4,4200

RON

rumænske leu

4,9288

TRY

tyrkiske lira

29,8020

AUD

australske dollar

1,6401

CAD

canadiske dollar

1,4620

HKD

hongkongske dollar

8,6308

NZD

newzealandske dollar

1,7814

SGD

singaporeanske dollar

1,4682

KRW

sydkoreanske won

1 410,55

ZAR

sydafrikanske rand

19,5801

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,9109

IDR

indonesiske rupiah

16 639,98

MYR

malaysiske ringgit

5,0313

PHP

filippinske pesos

60,421

RUB

russiske rubler

THB

thailandske bath

37,910

BRL

brasilianske real

5,2401

MXN

mexicanske pesos

18,6702

INR

indiske rupee

90,7231

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

Det Europæiske Personaleudvælgelseskontor

| 27.7.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 264/43 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 264/43

---

MEDDELELSE OM ALMINDELIG UDVÆLGELSESPRØVE

(2023/C 264/09)

Det Europæiske Personaleudvælgelseskontor (EPSO) afholder følgende almindelige udvælgelsesprøve:

EPSO/AD/403/23 — Administratorer (AD 7) inden for følgende områder:

| 1. | Krisestyring |
| --- | --- |

1.

Krisestyring

| 2. | Migration og indre sikkerhed |
| --- | --- |

2.

Migration og indre sikkerhed

Meddelelsen om udvælgelsesprøve er offentliggjort på 24 sprog i
  Den Europæiske Unions Tidende, del C 264 A af 27. juli 2023
  .

Yderligere oplysninger findes på EPSO's hjemmeside (1).

---

(1)  https://epso.europa.eu/da

---

V Øvrige meddelelser

ANDET

Europa-Kommissionen

| 27.7.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 264/44 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 264/44

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 2019/33

(2023/C 264/10)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING

»Atlantique«

PGI-FR-A1365-AM02

Meddelelsesdato: 27.4.2023

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN VEDTAGNE ÆNDRING

1.   Reduktion af det minimale virkelige alkoholindhold udtrykt i volumen til 9 %

Med reduktionen af det virkelige alkoholindhold udtrykt i volumen vil efterspørgslen på nye markeder efter mere »friske« og lette vine med et lavere alkoholindhold kunne blive opfyldt.

Enhedsdokumentets afsnit 4 er ændret.

2.   Tilføjelse af sorterne Sauvignac B og Touriga nacional

Der er tilføjet to nye druesorter: Sauvignac B, der er modstandsdygtig over for meldug, vinskimmel og sortråd, samt Touriga nacional som en tilpasning til klimaændringerne.

Enhedsdokumentets afsnit 7 er ændret.

3.   Henvisning til kontrolstrukturen

Affattelsen af henvisningen til kontrolinstansen er blevet ændret for at harmonisere den med andre produktspecifikationer. Denne ændring er alene redaktionel.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

4.   Officiel geografisk kode

Listen over kommuner er blevet ajourført på baggrund af den officielle geografiske kode 2022 for det geografiske område.

Der er tale om en rent redaktionel ændring, og det geografiske område er ikke blevet ændret.

Afsnit 6 i enhedsdokumentet ændres.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Produktets betegnelse

Atlantique

2.   Type geografisk betegnelse

BGB — beskyttet geografisk betegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

Vinene er stille rød-, rosé- og hvidvine. De har et minimalt virkeligt alkoholindhold udtrykt i volumen på 9 %.

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Ved vine med den beskyttede geografiske betegnelse »Atlantique« er der tale om stille rød-, rosé- og hvidvine.

De stille vine med den beskyttede geografiske betegnelse »Atlantique« har et virkeligt alkoholindhold på mindst 10,5 %,

Det (maksimale eller minimale) totale indhold af svovldioxid, flygtig syre og alkohol svarer til det, der er fastsat i EU-reglerne. Rødvinene indeholder bløde og harmoniske tanniner. De er afbalancerede, frugtige og elegante. Hvid- og rosévinene udtrykker til fulde friskheden og aromaerne i de druesorter, de er fremstillet af. Deres udtryk er præget af stor finesse.

| Generelle analytiske egenskaber |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske egenskaber

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

5.   Vinfremstillingsmetoder

5.1.   Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

Vinene skal, hvad angår ønologisk fremgangsmåde, opfylde de krav, der er fastsat i EU-lovgivningen og i den franske lov om landbrug og fiskeri (»Code rural et de la pêche maritime«).

5.2.   Maksimale udbytter

120 hektoliter pr. hektar.

6.   Afgrænset geografisk område

Høsten af druerne, vinfremstillingen og forarbejdningen af vinene med den beskyttede geografiske betegnelse »Atlantique« foregår inden for følgende kommuner på grundlag af den officielle geografiske kode af 18. februar 2022:

Departementet Charente, kommunerne:

| | Abzac, Les Adjots, Agris, Aigre, Alloue, Ambérac, Ambernac, Anais, Angeac-Champagne, Angeac-Charente, Angeduc, Angoulême, Ansac-sur-Vienne, Ars, Asnières-sur-Nouère, Aubeterre-sur-Dronne, Aunac-sur-Charente, Aussac-Vadalle, Baignes-Sainte-Radegonde, Balzac, Barbezières, Barbezieux-Saint-Hilaire, Bardenac, Barret, Barro, Bassac, Bazac, Beaulieu-sur-Sonnette, Bécheresse, Bellevigne, Bellon, Benest, Bernac, Berneuil, Bessac, Bessé, Bioussac, Birac, Blanzaguet-Saint-Cybard, Boisbreteau, Boisné-La Tude, Bonnes, Bonneuil, Bors (Canton de Tude-et-Lavalette), Bors (Canton de Charente-Sud), Le Bouchage, Bouëx, Bourg-Charente, Bouteville, Boutiers-Saint-Trojan, Brettes, Bréville, Brie, Brie-sous-Barbezieux, Brie-sous-Chalais, Brigueuil, Brillac, Brossac, Bunzac, Cellefrouin, Cellettes, Chabanais, Chabrac, Chadurie, Chalais, Challignac, Champagne-Vigny, Champagne-Mouton, Champmillon, Champniers, Chantillac, La Chapelle, Charmé, Charras, Chasseneuil-sur-Bonnieure, Chassenon, Chassiecq, Chassors, Châteaubernard, Châteauneuf-sur-Charente, Châtignac, Chazelles, Chenon, Cherves-Châtelars, Cherves-Richemont, La Chèvrerie, Chillac, Chirac, Claix, Cognac, Combiers, Condac, Condéon, Confolens, Coteaux-du-Blanzacais, Coulgens, Coulonges, Courbillac, Courcôme, Courgeac, Courlac, La Couronne, Couture, Criteuil-la-Magdeleine, Curac, Deviat, Dignac, Dirac, Douzat, Ébréon, Échallat, Écuras, Édon, Empuré, Épenède, Les Essards, Esse, Étagnac, Étriac, Exideuil-sur-Vienne, Eymouthiers, La Faye, Feuillade, Fléac, Fleurac, Fontclaireau, Fontenille, La Forêt-de-Tessé, Fouquebrune, Fouqueure, Foussignac, Garat, Gardes-le-Pontaroux, Genac-Bignac, Gensac-la-Pallue, Genté, Gimeux, Gond-Pontouvre, Les Gours, Le Grand-Madieu, Grassac, Graves-Saint-Amant, Guimps, Guizengeard, Gurat, Hiersac, Hiesse, Houlette, L'Isle-d'Espagnac, Jarnac, Jauldes, Javrezac, Juignac, Juillac-le-Coq, Juillé, Julienne, Lachaise, Ladiville, Lagarde-sur-le-Né, Laprade, Lessac, Lesterps, Lésignac-Durand, Lichères, Ligné, Lignières-Ambleville, Linars, Le Lindois, Londigny, Longré, Lonnes, Louzac-Saint-André, Lupsault, Lussac, Luxé, La Magdeleine, Magnac-Lavalette-Villars, Magnac-sur-Touvre, Maine-de-Boixe, Mainzac, Mainxe-Gondeville, Manot, Mansle, Marcillac-Lanville, Mareuil, Marillac-le-Franc, Marsac, Marthon, Massignac, Mazerolles, Médillac, Mérignac, Merpins, Mesnac, Les Métairies, Mons, Montboyer, Montbron, Montmérac, Montemboeuf, Montignac-Charente, Montignac-le-Coq, Montjean, Montmoreau, Montrollet, Mornac, Mosnac-Saint-Simeux, Moulidars, Moulins-sur-Tardoire, Mouthiers-sur-Boëme, Mouton, Moutonneau, Mouzon, Nabinaud, Nanclars, Nanteuil-en-Vallée, Nercillac, Nersac, Nieuil, Nonac, Oradour, Oradour-Fanais, Orgedeuil, Oriolles, Orival, Paizay-Naudouin-Embourie, Palluaud, Parzac, Passirac, Pérignac, Pillac, Les Pins, Plassac-Rouffiac, Pleuville, Poullignac, Poursac, Pranzac, Pressignac, Puymoyen, Puyréaux, Raix, Ranville-Breuillaud, Reignac, Réparsac, Rioux-Martin, Rivières, La Rochefoucauld-en-Angoumois, La Rochette, Ronsenac, Rouffiac, Rougnac, Rouillac, Roullet-Saint-Estèphe, Roussines, Rouzède, Ruelle-sur-Touvre, Ruffec, Saint-Adjutory, Saint-Amant-de-Boixe, Saint-Amant-de-Nouère, Saint-Aulais-la-Chapelle, Saint-Avit, Saint-Bonnet, Saint-Brice, Saint-Christophe, Saint-Ciers-sur-Bonnieure, Saint-Claud, Saint-Coutant, Saint-Cybardeaux, Saint-Félix, Saint-Fort-sur-le-Né, Saint-Fraigne, Saint-Front, Saint-Genis-d'Hiersac, Saint-Georges, Saint-Germain-de-Montbron, Saint-Gourson, Saint-Groux, Saint-Laurent-de-Céris, Saint-Laurent-de-Cognac, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Martial, Saint-Martin-du-Clocher, Saint-Mary, Saint-Maurice-des-Lions, Saint-Médard, Saint-Même-les-Carrières, Saint-Michel, Saint-Palais-du-Né, Saint-Preuil, Saint-Quentin-sur-Charente, Saint-Quentin-de-Chalais, Saint-Romain, Saint-Saturnin, Sainte-Sévère, Saint-Séverin, Saint-Simon, Saint-Sornin, Sainte-Souline, Saint-Sulpice-de-Cognac, Saint-Sulpice-de-Ruffec, Saint-Vallier, Saint-Yrieix-sur-Charente, Salles-d'Angles, Salles-de-Barbezieux, Salles-de-Villefagnan, Salles-Lavalette, Saulgond, Sauvagnac, Sauvignac, Segonzac, Sers, Sigogne, Sireuil, Souffrignac, Souvigné, Soyaux, Suaux, La Tâche, Taizé-Aizie, Taponnat-Fleurignac, Le Tâtre, Terres-de-Haute-Charente, Theil-Rabier, Torsac, Tourriers, Touvérac, Touvre, Triac-Lautrait, Trois-Palis, Turgon, Tusson, Val-d'Auge, Val-de-Bonnieure, Val des Vignes, Valence, Vars, Vaux-Lavalette, Vaux-Rouillac, Ventouse, Verdille, Verneuil, Verrières, Verteuil-sur-Charente, Vervant, Vibrac, Le Vieux-Cérier, Vieux-Ruffec, Vignolles, Villebois-Lavalette, Villefagnan, Villejoubert, Villiers-le-Roux, Villognon, Vindelle, Vitrac-Saint-Vincent, Voeuil-et-Giget, Vouharte, Voulgézac, Vouthon, Vouzan, Xambes, Yviers og Yvrac-et-Malleyrand. |
| --- | --- |

Abzac, Les Adjots, Agris, Aigre, Alloue, Ambérac, Ambernac, Anais, Angeac-Champagne, Angeac-Charente, Angeduc, Angoulême, Ansac-sur-Vienne, Ars, Asnières-sur-Nouère, Aubeterre-sur-Dronne, Aunac-sur-Charente, Aussac-Vadalle, Baignes-Sainte-Radegonde, Balzac, Barbezières, Barbezieux-Saint-Hilaire, Bardenac, Barret, Barro, Bassac, Bazac, Beaulieu-sur-Sonnette, Bécheresse, Bellevigne, Bellon, Benest, Bernac, Berneuil, Bessac, Bessé, Bioussac, Birac, Blanzaguet-Saint-Cybard, Boisbreteau, Boisné-La Tude, Bonnes, Bonneuil, Bors (Canton de Tude-et-Lavalette), Bors (Canton de Charente-Sud), Le Bouchage, Bouëx, Bourg-Charente, Bouteville, Boutiers-Saint-Trojan, Brettes, Bréville, Brie, Brie-sous-Barbezieux, Brie-sous-Chalais, Brigueuil, Brillac, Brossac, Bunzac, Cellefrouin, Cellettes, Chabanais, Chabrac, Chadurie, Chalais, Challignac, Champagne-Vigny, Champagne-Mouton, Champmillon, Champniers, Chantillac, La Chapelle, Charmé, Charras, Chasseneuil-sur-Bonnieure, Chassenon, Chassiecq, Chassors, Châteaubernard, Châteauneuf-sur-Charente, Châtignac, Chazelles, Chenon, Cherves-Châtelars, Cherves-Richemont, La Chèvrerie, Chillac, Chirac, Claix, Cognac, Combiers, Condac, Condéon, Confolens, Coteaux-du-Blanzacais, Coulgens, Coulonges, Courbillac, Courcôme, Courgeac, Courlac, La Couronne, Couture, Criteuil-la-Magdeleine, Curac, Deviat, Dignac, Dirac, Douzat, Ébréon, Échallat, Écuras, Édon, Empuré, Épenède, Les Essards, Esse, Étagnac, Étriac, Exideuil-sur-Vienne, Eymouthiers, La Faye, Feuillade, Fléac, Fleurac, Fontclaireau, Fontenille, La Forêt-de-Tessé, Fouquebrune, Fouqueure, Foussignac, Garat, Gardes-le-Pontaroux, Genac-Bignac, Gensac-la-Pallue, Genté, Gimeux, Gond-Pontouvre, Les Gours, Le Grand-Madieu, Grassac, Graves-Saint-Amant, Guimps, Guizengeard, Gurat, Hiersac, Hiesse, Houlette, L'Isle-d'Espagnac, Jarnac, Jauldes, Javrezac, Juignac, Juillac-le-Coq, Juillé, Julienne, Lachaise, Ladiville, Lagarde-sur-le-Né, Laprade, Lessac, Lesterps, Lésignac-Durand, Lichères, Ligné, Lignières-Ambleville, Linars, Le Lindois, Londigny, Longré, Lonnes, Louzac-Saint-André, Lupsault, Lussac, Luxé, La Magdeleine, Magnac-Lavalette-Villars, Magnac-sur-Touvre, Maine-de-Boixe, Mainzac, Mainxe-Gondeville, Manot, Mansle, Marcillac-Lanville, Mareuil, Marillac-le-Franc, Marsac, Marthon, Massignac, Mazerolles, Médillac, Mérignac, Merpins, Mesnac, Les Métairies, Mons, Montboyer, Montbron, Montmérac, Montemboeuf, Montignac-Charente, Montignac-le-Coq, Montjean, Montmoreau, Montrollet, Mornac, Mosnac-Saint-Simeux, Moulidars, Moulins-sur-Tardoire, Mouthiers-sur-Boëme, Mouton, Moutonneau, Mouzon, Nabinaud, Nanclars, Nanteuil-en-Vallée, Nercillac, Nersac, Nieuil, Nonac, Oradour, Oradour-Fanais, Orgedeuil, Oriolles, Orival, Paizay-Naudouin-Embourie, Palluaud, Parzac, Passirac, Pérignac, Pillac, Les Pins, Plassac-Rouffiac, Pleuville, Poullignac, Poursac, Pranzac, Pressignac, Puymoyen, Puyréaux, Raix, Ranville-Breuillaud, Reignac, Réparsac, Rioux-Martin, Rivières, La Rochefoucauld-en-Angoumois, La Rochette, Ronsenac, Rouffiac, Rougnac, Rouillac, Roullet-Saint-Estèphe, Roussines, Rouzède, Ruelle-sur-Touvre, Ruffec, Saint-Adjutory, Saint-Amant-de-Boixe, Saint-Amant-de-Nouère, Saint-Aulais-la-Chapelle, Saint-Avit, Saint-Bonnet, Saint-Brice, Saint-Christophe, Saint-Ciers-sur-Bonnieure, Saint-Claud, Saint-Coutant, Saint-Cybardeaux, Saint-Félix, Saint-Fort-sur-le-Né, Saint-Fraigne, Saint-Front, Saint-Genis-d'Hiersac, Saint-Georges, Saint-Germain-de-Montbron, Saint-Gourson, Saint-Groux, Saint-Laurent-de-Céris, Saint-Laurent-de-Cognac, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Martial, Saint-Martin-du-Clocher, Saint-Mary, Saint-Maurice-des-Lions, Saint-Médard, Saint-Même-les-Carrières, Saint-Michel, Saint-Palais-du-Né, Saint-Preuil, Saint-Quentin-sur-Charente, Saint-Quentin-de-Chalais, Saint-Romain, Saint-Saturnin, Sainte-Sévère, Saint-Séverin, Saint-Simon, Saint-Sornin, Sainte-Souline, Saint-Sulpice-de-Cognac, Saint-Sulpice-de-Ruffec, Saint-Vallier, Saint-Yrieix-sur-Charente, Salles-d'Angles, Salles-de-Barbezieux, Salles-de-Villefagnan, Salles-Lavalette, Saulgond, Sauvagnac, Sauvignac, Segonzac, Sers, Sigogne, Sireuil, Souffrignac, Souvigné, Soyaux, Suaux, La Tâche, Taizé-Aizie, Taponnat-Fleurignac, Le Tâtre, Terres-de-Haute-Charente, Theil-Rabier, Torsac, Tourriers, Touvérac, Touvre, Triac-Lautrait, Trois-Palis, Turgon, Tusson, Val-d'Auge, Val-de-Bonnieure, Val des Vignes, Valence, Vars, Vaux-Lavalette, Vaux-Rouillac, Ventouse, Verdille, Verneuil, Verrières, Verteuil-sur-Charente, Vervant, Vibrac, Le Vieux-Cérier, Vieux-Ruffec, Vignolles, Villebois-Lavalette, Villefagnan, Villejoubert, Villiers-le-Roux, Villognon, Vindelle, Vitrac-Saint-Vincent, Voeuil-et-Giget, Vouharte, Voulgézac, Vouthon, Vouzan, Xambes, Yviers og Yvrac-et-Malleyrand.

Departementet Charente-Maritime, kommunerne:

| | Agudelle, Aigrefeuille-d'Aunis, Allas-Bocage, Allas-Champagne, Anais, Andilly, Angliers, Angoulins, Annepont, Annezay, Antezant-la-Chapelle, Arces, Archiac, Archingeay, Ardillières, Ars-en-Ré, Arthenac, Arvert, Asnières-la-Giraud, Aujac, Aulnay, Aumagne, Authon-Ébéon, Avy, Aytré, Bagnizeau, Balanzac, Ballans, Ballon, La Barde, Barzan, Bazauges, Beaugeay, Beauvais-sur-Matha, Bedenac, Belluire, Benon, Bercloux, Bernay-Saint-Martin, Berneuil, Beurlay, Bignay, Biron, Blanzac-lès-Matha, Blanzay-sur-Boutonne, Bois, Le Bois-Plage-en-Ré, Boisredon, Bords, Boresse-et-Martron, Boscamnant, Bougneau, Bouhet, Bourcefranc-le-Chapus, Bourgneuf, Boutenac-Touvent, Bran, La Brée-les-Bains, Bresdon, Breuil-la-Réorte, Breuillet, Breuil-Magné, Brie-sous-Archiac, Brie-sous-Matha, Brie-sous-Mortagne, Brives-sur-Charente, Brizambourg, La Brousse, Burie, Bussac-sur-Charente, Bussac-Forêt, Cabariot, Celles, Cercoux, Chadenac, Chaillevette, Chambon, Chamouillac, Champagnac, Champagne, Champagnolles, Champdolent, Chaniers, Chantemerle-sur-la-Soie, La Chapelle-des-Pots, Charron, Chartuzac, Le Château-d'Oléron, Châtelaillon-Plage, Chatenet, Chaunac, Le Chay, Chenac-Saint-Seurin-d'Uzet, Chepniers, Chérac, Cherbonnières, Chermignac, Chevanceaux, Chives, Cierzac, Ciré-d'Aunis, Clam, Clavette, Clérac, Clion, La Clisse, La Clotte, Coivert, Colombiers, Consac, Contré, Corignac, Corme-Écluse, Corme-Royal, La Couarde-sur-Mer, Coulonges, Courant, Courcelles, Courcerac, Courçon, Courcoury, Courpignac, Coux, Cozes, Cramchaban, Cravans, Crazannes, Cressé, Croix-Chapeau, La Croix-Comtesse, Dampierre-sur-Boutonne, La Devise, Doeuil-sur-le-Mignon, Dolus-d'Oléron, Dompierre-sur-Charente, Dompierre-sur-Mer, Le Douhet, Échebrune, Échillais, Écoyeux, Écurat, Les Éduts, Les Églises-d'Argenteuil, L'Éguille, Épargnes, Esnandes, Les Essards, Essouvert, Étaules, Expiremont, Fenioux, Ferrières, Fléac-sur-Seugne, Floirac, La Flotte, Fontaine-Chalendray, Fontaines-d'Ozillac, Fontcouverte, Fontenet, Forges, Le Fouilloux, Fouras, Geay, Gémozac, La Genétouze, Genouillé, Germignac, Gibourne, Le Gicq, Givrezac, Les Gonds, Gourvillette, Grandjean, Le Grand-Village-Plage, La Grève-sur-Mignon, Grézac, La Gripperie-Saint-Symphorien, Le Gua, Le Gué-d'Alleré, Guitinières, Haimps, L'Houmeau, Île-d'Aix, La Jard, Jarnac-Champagne, La Jarne, La Jarrie, La Jarrie-Audouin, Jazennes, Jonzac, Juicq, Jussas, Lagord, La Laigne, Landes, Landrais, Léoville, Loire-les-Marais, Loiré-sur-Nie, Loix, Longèves, Lonzac, Lorignac, Loulay, Louzignac, Lozay, Luchat, Lussac, Lussant, Macqueville, Marans, Marennes-Hiers-Brouage, Marignac, Marsais, Marsilly, Massac, Matha, Les Mathes, Mazeray, Mazerolles, Médis, Mérignac, Meschers-sur-Gironde, Messac, Meursac, Meux, Migré, Migron, Mirambeau, Moëze, Mons, Montendre, Montguyon, Montils, Montlieu-la-Garde, Montpellier-de-Médillan, Montroy, Moragne, Mornac-sur-Seudre, Mortagne-sur-Gironde, Mortiers, Mosnac, Le Mung, Muron, Nachamps, Nancras, Nantillé, Néré, Neuillac, Neulles, Neuvicq, Neuvicq-le-Château, Nieul-lès-Saintes, Nieul-le-Virouil, Nieul-sur-Mer, Nieulle-sur-Seudre, Les Nouillers, Nuaillé-d'Aunis, Nuaillé-sur-Boutonne, Orignolles, Ozillac, Paillé, Pérignac, Périgny, Pessines, Le Pin, Pisany, Plassac, Plassay, Polignac, Pommiers-Moulons, Pons, Pont-l'Abbé-d'Arnoult, Port-des-Barques, Port-d'Envaux, Les Portes-en-Ré, Pouillac, Poursay-Garnaud, Préguillac, Prignac, Puilboreau, Puy-du-Lac, Puyravault, Puyrolland, Réaux sur Trèfle, Rétaud, Rivedoux-Plage, Rioux, Rochefort, La Rochelle, Romazières, Romegoux, La Ronde, Rouffiac, Rouffignac, Royan, Sablonceaux, Saint-Agnant, Saint-Aigulin, Saint-André-de-Lidon, Saint-Augustin, Saint-Bonnet-sur-Gironde, Saint-Bris-des-Bois, Saint-Césaire, Saint-Christophe, Saint-Ciers-Champagne, Saint-Ciers-du-Taillon, Saint-Clément-des-Baleines, Sainte-Colombe, Saint-Coutant-le-Grand, Saint-Crépin, Saint-Cyr-du-Doret, Saint-Denis-d'Oléron, Saint-Dizant-du-Bois, Saint-Dizant-du-Gua, Saint-Eugène, Saint-Félix, Saint-Fort-sur-Gironde, Saint-Froult, Sainte-Gemme, Saint-Genis-de-Saintonge, Saint-Georges-Antignac, Saint-Georges-de-Didonne, Saint-Georges-de-Longuepierre, Saint-Georges-des-Agoûts, Saint-Georges-des-Coteaux, Saint-Georges-d'Oléron, Saint-Georges-du-Bois, Saint-Germain-de-Lusignan, Saint-Pierre-la-Noue, Saint-Germain-de-Vibrac, Saint-Germain-du-Seudre, Saint-Grégoire-d'Ardennes, Saint-Hilaire-de-Villefranche, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-d'Angély, Saint-Jean-d'Angle, Saint-Jean-de-Liversay, Saint-Julien-de-l'Escap, Saint-Just-Luzac, Saint-Laurent-de-la-Prée, Saint-Léger, Sainte-Lheurine, Saint-Loup, Saint-Maigrin, Saint-Mandé-sur-Brédoire, Saint-Mard, Sainte-Marie-de-Ré, Saint-Martial, Saint-Martial-de-Mirambeau, Saint-Martial-de-Vitaterne, Saint-Martial-sur-Né, Saint-Martin-d'Ary, Saint-Martin-de-Coux, Saint-Martin-de-Juillers, Saint-Martin-de-Ré, Saint-Médard, Saint-Médard-d'Aunis, Sainte-Même, Saint-Nazaire-sur-Charente, Saint-Ouen-d'Aunis, Saint-Ouen-la-Thène, Saint-Palais-de-Négrignac, Saint-Palais-de-Phiolin, Saint-Palais-sur-Mer, Saint-Pardoult, Saint-Pierre-d'Amilly, Saint-Pierre-de-Juillers, Saint-Pierre-de-l'Isle, Saint-Pierre-d'Oléron, Saint-Pierre-du-Palais, Saint-Porchaire, Saint-Quantin-de-Rançanne, Sainte-Radegonde, Sainte-Ramée, Saint-Rogatien, Saint-Romain-de-Benet, Saint-Saturnin-du-Bois, Saint-Sauvant, Saint-Sauveur-d'Aunis, Saint-Savinien, Saint-Seurin-de-Palenne, Saint-Sever-de-Saintonge, Saint-Séverin-sur-Boutonne, Saint-Sigismond-de-Clermont, Saint-Simon-de-Bordes, Saint-Simon-de-Pellouaille, Saint-Sorlin-de-Conac, Saint-Sornin, Sainte-Soulle, Saint-Sulpice-d'Arnoult, Saint-Sulpice-de-Royan, Saint-Thomas-de-Conac, Saint-Trojan-les-Bains, Saint-Vaize, Saint-Vivien, Saint-Xandre, Saintes, Saleignes, Salignac-de-Mirambeau, Salignac-sur-Charente, Salles-sur-Mer, Saujon, Seigné, Semillac, Semoussac, Semussac, Le Seure, Siecq, Sonnac, Soubise, Soubran, Soulignonne, Souméras, Sousmoulins, Surgères, Taillant, Taillebourg, Talmont-sur-Gironde, Tanzac, Taugon, Ternant, Tesson, Thaims, Thairé, Thénac, Thézac, Thors, Le Thou, Tonnay-Boutonne, Tonnay-Charente, Torxé, Les Touches-de-Périgny, La Tremblade, Trizay, Tugéras-Saint-Maurice, La Vallée, Vanzac, Varaize, Varzay, Vaux-sur-Mer, Vénérand, Vergeroux, Vergné, La Vergne, Vérines, Vervant, Vibrac, Villars-en-Pons, Villars-les-Bois, La Villedieu, Villedoux, Villemorin, Villeneuve-la-Comtesse, Villexavier, Villiers-Couture, Vinax, Virollet, Virson, Voissay, Vouhé og Yves. |
| --- | --- |

Agudelle, Aigrefeuille-d'Aunis, Allas-Bocage, Allas-Champagne, Anais, Andilly, Angliers, Angoulins, Annepont, Annezay, Antezant-la-Chapelle, Arces, Archiac, Archingeay, Ardillières, Ars-en-Ré, Arthenac, Arvert, Asnières-la-Giraud, Aujac, Aulnay, Aumagne, Authon-Ébéon, Avy, Aytré, Bagnizeau, Balanzac, Ballans, Ballon, La Barde, Barzan, Bazauges, Beaugeay, Beauvais-sur-Matha, Bedenac, Belluire, Benon, Bercloux, Bernay-Saint-Martin, Berneuil, Beurlay, Bignay, Biron, Blanzac-lès-Matha, Blanzay-sur-Boutonne, Bois, Le Bois-Plage-en-Ré, Boisredon, Bords, Boresse-et-Martron, Boscamnant, Bougneau, Bouhet, Bourcefranc-le-Chapus, Bourgneuf, Boutenac-Touvent, Bran, La Brée-les-Bains, Bresdon, Breuil-la-Réorte, Breuillet, Breuil-Magné, Brie-sous-Archiac, Brie-sous-Matha, Brie-sous-Mortagne, Brives-sur-Charente, Brizambourg, La Brousse, Burie, Bussac-sur-Charente, Bussac-Forêt, Cabariot, Celles, Cercoux, Chadenac, Chaillevette, Chambon, Chamouillac, Champagnac, Champagne, Champagnolles, Champdolent, Chaniers, Chantemerle-sur-la-Soie, La Chapelle-des-Pots, Charron, Chartuzac, Le Château-d'Oléron, Châtelaillon-Plage, Chatenet, Chaunac, Le Chay, Chenac-Saint-Seurin-d'Uzet, Chepniers, Chérac, Cherbonnières, Chermignac, Chevanceaux, Chives, Cierzac, Ciré-d'Aunis, Clam, Clavette, Clérac, Clion, La Clisse, La Clotte, Coivert, Colombiers, Consac, Contré, Corignac, Corme-Écluse, Corme-Royal, La Couarde-sur-Mer, Coulonges, Courant, Courcelles, Courcerac, Courçon, Courcoury, Courpignac, Coux, Cozes, Cramchaban, Cravans, Crazannes, Cressé, Croix-Chapeau, La Croix-Comtesse, Dampierre-sur-Boutonne, La Devise, Doeuil-sur-le-Mignon, Dolus-d'Oléron, Dompierre-sur-Charente, Dompierre-sur-Mer, Le Douhet, Échebrune, Échillais, Écoyeux, Écurat, Les Éduts, Les Églises-d'Argenteuil, L'Éguille, Épargnes, Esnandes, Les Essards, Essouvert, Étaules, Expiremont, Fenioux, Ferrières, Fléac-sur-Seugne, Floirac, La Flotte, Fontaine-Chalendray, Fontaines-d'Ozillac, Fontcouverte, Fontenet, Forges, Le Fouilloux, Fouras, Geay, Gémozac, La Genétouze, Genouillé, Germignac, Gibourne, Le Gicq, Givrezac, Les Gonds, Gourvillette, Grandjean, Le Grand-Village-Plage, La Grève-sur-Mignon, Grézac, La Gripperie-Saint-Symphorien, Le Gua, Le Gué-d'Alleré, Guitinières, Haimps, L'Houmeau, Île-d'Aix, La Jard, Jarnac-Champagne, La Jarne, La Jarrie, La Jarrie-Audouin, Jazennes, Jonzac, Juicq, Jussas, Lagord, La Laigne, Landes, Landrais, Léoville, Loire-les-Marais, Loiré-sur-Nie, Loix, Longèves, Lonzac, Lorignac, Loulay, Louzignac, Lozay, Luchat, Lussac, Lussant, Macqueville, Marans, Marennes-Hiers-Brouage, Marignac, Marsais, Marsilly, Massac, Matha, Les Mathes, Mazeray, Mazerolles, Médis, Mérignac, Meschers-sur-Gironde, Messac, Meursac, Meux, Migré, Migron, Mirambeau, Moëze, Mons, Montendre, Montguyon, Montils, Montlieu-la-Garde, Montpellier-de-Médillan, Montroy, Moragne, Mornac-sur-Seudre, Mortagne-sur-Gironde, Mortiers, Mosnac, Le Mung, Muron, Nachamps, Nancras, Nantillé, Néré, Neuillac, Neulles, Neuvicq, Neuvicq-le-Château, Nieul-lès-Saintes, Nieul-le-Virouil, Nieul-sur-Mer, Nieulle-sur-Seudre, Les Nouillers, Nuaillé-d'Aunis, Nuaillé-sur-Boutonne, Orignolles, Ozillac, Paillé, Pérignac, Périgny, Pessines, Le Pin, Pisany, Plassac, Plassay, Polignac, Pommiers-Moulons, Pons, Pont-l'Abbé-d'Arnoult, Port-des-Barques, Port-d'Envaux, Les Portes-en-Ré, Pouillac, Poursay-Garnaud, Préguillac, Prignac, Puilboreau, Puy-du-Lac, Puyravault, Puyrolland, Réaux sur Trèfle, Rétaud, Rivedoux-Plage, Rioux, Rochefort, La Rochelle, Romazières, Romegoux, La Ronde, Rouffiac, Rouffignac, Royan, Sablonceaux, Saint-Agnant, Saint-Aigulin, Saint-André-de-Lidon, Saint-Augustin, Saint-Bonnet-sur-Gironde, Saint-Bris-des-Bois, Saint-Césaire, Saint-Christophe, Saint-Ciers-Champagne, Saint-Ciers-du-Taillon, Saint-Clément-des-Baleines, Sainte-Colombe, Saint-Coutant-le-Grand, Saint-Crépin, Saint-Cyr-du-Doret, Saint-Denis-d'Oléron, Saint-Dizant-du-Bois, Saint-Dizant-du-Gua, Saint-Eugène, Saint-Félix, Saint-Fort-sur-Gironde, Saint-Froult, Sainte-Gemme, Saint-Genis-de-Saintonge, Saint-Georges-Antignac, Saint-Georges-de-Didonne, Saint-Georges-de-Longuepierre, Saint-Georges-des-Agoûts, Saint-Georges-des-Coteaux, Saint-Georges-d'Oléron, Saint-Georges-du-Bois, Saint-Germain-de-Lusignan, Saint-Pierre-la-Noue, Saint-Germain-de-Vibrac, Saint-Germain-du-Seudre, Saint-Grégoire-d'Ardennes, Saint-Hilaire-de-Villefranche, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-d'Angély, Saint-Jean-d'Angle, Saint-Jean-de-Liversay, Saint-Julien-de-l'Escap, Saint-Just-Luzac, Saint-Laurent-de-la-Prée, Saint-Léger, Sainte-Lheurine, Saint-Loup, Saint-Maigrin, Saint-Mandé-sur-Brédoire, Saint-Mard, Sainte-Marie-de-Ré, Saint-Martial, Saint-Martial-de-Mirambeau, Saint-Martial-de-Vitaterne, Saint-Martial-sur-Né, Saint-Martin-d'Ary, Saint-Martin-de-Coux, Saint-Martin-de-Juillers, Saint-Martin-de-Ré, Saint-Médard, Saint-Médard-d'Aunis, Sainte-Même, Saint-Nazaire-sur-Charente, Saint-Ouen-d'Aunis, Saint-Ouen-la-Thène, Saint-Palais-de-Négrignac, Saint-Palais-de-Phiolin, Saint-Palais-sur-Mer, Saint-Pardoult, Saint-Pierre-d'Amilly, Saint-Pierre-de-Juillers, Saint-Pierre-de-l'Isle, Saint-Pierre-d'Oléron, Saint-Pierre-du-Palais, Saint-Porchaire, Saint-Quantin-de-Rançanne, Sainte-Radegonde, Sainte-Ramée, Saint-Rogatien, Saint-Romain-de-Benet, Saint-Saturnin-du-Bois, Saint-Sauvant, Saint-Sauveur-d'Aunis, Saint-Savinien, Saint-Seurin-de-Palenne, Saint-Sever-de-Saintonge, Saint-Séverin-sur-Boutonne, Saint-Sigismond-de-Clermont, Saint-Simon-de-Bordes, Saint-Simon-de-Pellouaille, Saint-Sorlin-de-Conac, Saint-Sornin, Sainte-Soulle, Saint-Sulpice-d'Arnoult, Saint-Sulpice-de-Royan, Saint-Thomas-de-Conac, Saint-Trojan-les-Bains, Saint-Vaize, Saint-Vivien, Saint-Xandre, Saintes, Saleignes, Salignac-de-Mirambeau, Salignac-sur-Charente, Salles-sur-Mer, Saujon, Seigné, Semillac, Semoussac, Semussac, Le Seure, Siecq, Sonnac, Soubise, Soubran, Soulignonne, Souméras, Sousmoulins, Surgères, Taillant, Taillebourg, Talmont-sur-Gironde, Tanzac, Taugon, Ternant, Tesson, Thaims, Thairé, Thénac, Thézac, Thors, Le Thou, Tonnay-Boutonne, Tonnay-Charente, Torxé, Les Touches-de-Périgny, La Tremblade, Trizay, Tugéras-Saint-Maurice, La Vallée, Vanzac, Varaize, Varzay, Vaux-sur-Mer, Vénérand, Vergeroux, Vergné, La Vergne, Vérines, Vervant, Vibrac, Villars-en-Pons, Villars-les-Bois, La Villedieu, Villedoux, Villemorin, Villeneuve-la-Comtesse, Villexavier, Villiers-Couture, Vinax, Virollet, Virson, Voissay, Vouhé og Yves.

Departementet Dordogne, kommunerne:

| | Abjat-sur-Bandiat, Agonac, Ajat, Alles-sur-Dordogne, Allas-les-Mines, Allemans, Angoisse, Anlhiac, Annesse-et-Beaulieu, Antonne-et-Trigonant, Archignac, Aubas, Audrix, Augignac, Auriac-du-Périgord, Azerat, La Bachellerie, Badefols-d'Ans, Badefols-sur-Dordogne, Baneuil, Bardou, Bars, Bassillac et Auberoche, Bayac, Beaumontois en Périgord, Beaupouyet, Beauregard-de-Terrasson, Beauregard-et-Bassac, Beauronne, Beleymas, Berbiguières, Bergerac, Bertric-Burée, Besse, Beynac-et-Cazenac, Biras, Biron, Boisse, Boisseuilh, Bonneville-et-Saint-Avit-de-Fumadières, Borrèze, Bosset, Bouillac, Boulazac Isle Manoire, Bouniagues, Bourdeilles, Le Bourdeix, Bourg-des-Maisons, Bourg-du-Bost, Bourgnac, Bourniquel, Bourrou, Bouteilles-Saint-Sébastien, Bouzic, Brantôme en Périgord, Brouchaud, Le Bugue, Le Buisson-de-Cadouin, Bussac, Busserolles, Bussière-Badil, Calès, Calviac-en-Périgord, Campagnac-lès-Quercy, Campagne, Campsegret, Capdrot, Carlux, Carsac-Aillac, Carsac-de-Gurson, Carves, La Cassagne, Castelnaud-la-Chapelle, Castels et Bézenac, Cause-de-Clérans, Celles, Cénac-et-Saint-Julien, Chalagnac, Chalais, Champagnac-de-Belair, Champagne-et-Fontaine, Champcevinel, Champniers-et-Reilhac, Champs-Romain, Chancelade, Chantérac, Chapdeuil, La Chapelle-Aubareil, La Chapelle-Faucher, La Chapelle-Gonaguet, La Chapelle-Grésignac, La Chapelle-Montabourlet, La Chapelle-Montmoreau, La Chapelle-Saint-Jean, Chassaignes, Château-l'Évêque, Châtres, Cherval, Cherveix-Cubas, Chourgnac, Cladech, Clermont-de-Beauregard, Clermont-d'Excideuil, Colombier, Coly-Saint-Amand, Comberanche-et-Épeluche, Condat-sur-Trincou, Condat-sur-Vézère, Connezac, Conne-de-Labarde, La Coquille, Corgnac-sur-l'Isle, Cornille, Les Coteaux Périgourdins, Coubjours, Coulaures, Coulounieix-Chamiers, Coursac, Cours-de-Pile, Coutures, Coux et Bigaroque-Mouzens, Couze-et-Saint-Front, Creyssac, Creysse, Creyssensac-et-Pissot, Cubjac-Auvézère-Val d'Ans, Cunèges, Daglan, Doissat, Domme, La Dornac, Douchapt, Douville, La Douze, Douzillac, Dussac, Échourgnac, Église-Neuve-de-Vergt, Église-Neuve-d'Issac, Escoire, Étouars, Excideuil, Eygurande-et-Gardedeuil, Eymet, Eyraud-Crempse-Maurens, Eyzerac, Les Eyzies, Fanlac, Les Farges, Faurilles, Faux, La Feuillade, Firbeix, Le Fleix, Fleurac, Florimont-Gaumier, Fonroque, La Force, Fossemagne, Fougueyrolles, Fouleix, Fraisse, Gabillou, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Gaugeac, Génis, Ginestet, Gout-Rossignol, Grand-Brassac, Granges-d'Ans, Grignols, Grives, Groléjac, Grun-Bordas, Hautefaye, Hautefort, Issac, Issigeac, Jaure, Javerlhac-et-la-Chapelle-Saint-Robert, Jayac, La Jemaye-Ponteyraud, Journiac, Jumilhac-le-Grand, Lacropte, Lalinde, Lamonzie-Montastruc, Lamonzie-Saint-Martin, Lamothe-Montravel, Lanouaille, Lanquais, Le Lardin-Saint-Lazare, Larzac, Lavalade, Lavaur, Les Lèches, Léguillac-de-l'Auche, Lembras, Lempzours, Limeuil, Limeyrat, Liorac-sur-Louyre, Lisle, Lolme, Loubejac, Lunas, Lusignac, Lussas-et-Nontronneau, Manzac-sur-Vern, Marcillac-Saint-Quentin, Mareuil en Périgord, Marnac, Marquay, Marsac-sur-l'Isle, Marsalès, Mauzac-et-Grand-Castang, Mauzens-et-Miremont, Mayac, Mazeyrolles, Ménesplet, Mensignac, Mescoules, Meyrals, Mialet, Milhac-de-Nontron, Minzac, Molières, Monbazillac, Monestier, Monfaucon, Monmadalès, Monmarvès, Monpazier, Monsac, Monsaguel, Montagnac-d'Auberoche, Montagnac-la-Crempse, Montagrier, Montaut, Montazeau, Montcaret, Montferrand-du-Périgord, Montignac, Montpeyroux, Monplaisant, Montpon-Ménestérol, Montrem, Mouleydier, Moulin-Neuf, Mussidan, Nabirat, Nadaillac, Nailhac, Nanteuil-Auriac-de-Bourzac, Nantheuil, Nanthiat, Nastringues, Naussannes, Négrondes, Neuvic, Nontron, Orliac, Parcoul-Chenaud, Paulin, Paunat, Paussac-et-Saint-Vivien, Pays de Belvès, Payzac, Pazayac, Pechs-de-l'Espérance, Périgueux, Petit-Bersac, Peyrignac, Peyzac-le-Moustier, Pezuls, Piégut-Pluviers, Le Pizou, Plaisance, Plazac, Pomport, Pontours, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Prats-de-Carlux, Prats-du-Périgord, Pressignac-Vicq, Preyssac-d'Excideuil, Prigonrieux, Proissans, Queyssac, Quinsac, Rampieux, Razac-d'Eymet, Razac-de-Saussignac, Razac-sur-l'Isle, Ribagnac, Ribérac, La Rochebeaucourt-et-Argentine, La Roche-Chalais, La Roque-Gageac, Rouffignac-Saint-Cernin-de-Reilhac, Rouffignac-de-Sigoulès, Rudeau-Ladosse, Sadillac, Sagelat, Saint-Agne, Saint-Amand-de-Vergt, Saint-André-d'Allas, Saint-André-de-Double, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Aquilin, Saint-Astier, Saint-Aubin-de-Cadelech, Saint-Aubin-de-Lanquais, Saint-Aubin-de-Nabirat, Saint Aulaye-Puymangou, Saint-Avit-de-Vialard, Saint-Avit-Rivière, Saint-Avit-Sénieur, Saint-Barthélemy-de-Bellegarde, Saint-Barthélemy-de-Bussière, Saint-Capraise-de-Lalinde, Saint-Capraise-d'Eymet, Saint-Cassien, Saint-Cernin-de-Labarde, Saint-Cernin-de-l'Herm, Saint-Chamassy, Saint-Crépin-d'Auberoche, Saint-Crépin-et-Carlucet, Sainte-Croix, Sainte-Croix-de-Mareuil, Saint-Cybranet, Saint-Cyprien, Saint-Cyr-les-Champagnes, Saint-Estèphe, Saint-Étienne-de-Puycorbier, Sainte-Eulalie-d'Ans, Saint-Félix-de-Bourdeilles, Saint-Félix-de-Reillac-et-Mortemart, Saint-Félix-de-Villadeix, Sainte-Foy-de-Belvès, Sainte-Foy-de-Longas, Saint-Front-d'Alemps, Saint-Front-de-Pradoux, Saint-Front-la-Rivière, Saint-Front-sur-Nizonne, Saint-Geniès, Saint-Georges-Blancaneix, Saint-Georges-de-Montclard, Saint-Géraud-de-Corps, Saint-Germain-de-Belvès, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Germain-du-Salembre, Saint-Germain-et-Mons, Saint-Géry, Saint-Geyrac, Saint-Hilaire-d'Estissac, Saint-Julien-Innocence-Eulalie, Saint-Jean-d'Ataux, Saint-Jean-de-Côle, Saint-Jean-d'Estissac, Saint-Jory-de-Chalais, Saint-Jory-las-Bloux, Saint-Julien-de-Lampon, Saint-Just, Saint-Laurent-des-Hommes, Saint-Laurent-des-Vignes, Saint-Laurent-la-Vallée, Saint-Léon-d'Issigeac, Saint-Léon-sur-l'Isle, Saint-Léon-sur-Vézère, Saint-Louis-en-l'Isle, Saint-Marcel-du-Périgord, Saint-Marcory, Saint-Martial-d'Albarède, Saint-Martial-d'Artenset, Saint-Martial-de-Nabirat, Saint-Martial-de-Valette, Saint-Martial-Viveyrol, Saint-Martin-de-Fressengeas, Saint-Martin-de-Gurson, Saint-Martin-de-Ribérac, Saint-Martin-des-Combes, Saint-Martin-l'Astier, Saint-Martin-le-Pin, Saint-Maime-de-Péreyrol, Saint-Méard-de-Drône, Saint-Méard-de-Gurçon, Saint-Médard-de-Mussidan, Saint-Médard-d'Excideuil, Saint-Mesmin, Saint-Michel-de-Double, Saint-Michel-de-Montaigne, Saint-Michel-de-Villadeix, Sainte-Mondane, Sainte-Nathalène, Saint-Nexans, Sainte-Orse, Saint-Pancrace, Saint-Pantaly-d'Excideuil, Saint-Pardoux-de-Drône, Saint-Pardoux-et-Vielvic, Saint-Pardoux-la-Rivière, Saint-Paul-de-Serre, Saint-Paul-la-Roche, Saint-Paul-Lizonne, Saint-Perdoux, Saint-Pierre-de-Chignac, Saint-Pierre-de-Côle, Saint-Pierre-de-Frugie, Saint-Pierre-d'Eyraud, Saint-Pompont, Saint-Priest-les-Fougères, Saint Privat en Périgord, Saint-Rabier, Sainte-Radegonde, Saint-Raphaël, Saint-Rémy, Saint-Romain-de-Monpazier, Saint-Romain-et-Saint-Clément, Saint-Saud-Lacoussière, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-Lalande, Saint-Seurin-de-Prats, Saint-Séverin-d'Estissac, Saint-Sulpice-de-Roumagnac, Saint-Sulpice-d'Excideuil, Sainte-Trie, Saint-Victor, Saint-Vincent-de-Connezac, Saint-Vincent-de-Cosse, Saint-Vincent-Jalmoutiers, Saint-Vincent-le-Paluel, Saint-Vincent-sur-l'Isle, Saint-Vivien, Salagnac, Salignac-Eyvigues, Salles-de-Belvès, Salon, Sanilhac, Sarlande, Sarlat-la-Canéda, Sarliac-sur-l'Isle, Sarrazac, Saussignac, Savignac-de-Miremont, Savignac-de-Nontron, Savignac-Lédrier, Savignac-les-Églises, Sceau-Saint-Angel, Segonzac, Sergeac, Serres-et-Montguyard, Servanches, Sigoulès-et-Flaugeac, Simeyrols, Singleyrac, Siorac-de-Ribérac, Siorac-en-Périgord, Sorges et Ligueux en Périgord, Soudat, Soulaures, Sourzac, Tamniès, Teillots, Temple-Laguyon, Terrasson-Lavilledieu, Teyjat, Thénac, Thenon, Thiviers, Thonac, Tocane-Saint-Apre, La Tour-Blanche-Cercles, Tourtoirac, Trélissac, Trémolat, Tursac, Urval, Val de Louyre et Caudeau, Vallereuil, Valojoulx, Vanxains, Varaignes, Varennes, Vaunac, Vélines, Vendoire, Verdon, Vergt, Vergt-de-Biron, Verteillac, Veyrignac, Veyrines-de-Domme, Veyrines-de-Vergt, Vézac, Villac, Villamblard, Villars, Villefranche-de-Lonchat, Villefranche-du-Périgord, Villetoureix og Vitrac. |
| --- | --- |

Abjat-sur-Bandiat, Agonac, Ajat, Alles-sur-Dordogne, Allas-les-Mines, Allemans, Angoisse, Anlhiac, Annesse-et-Beaulieu, Antonne-et-Trigonant, Archignac, Aubas, Audrix, Augignac, Auriac-du-Périgord, Azerat, La Bachellerie, Badefols-d'Ans, Badefols-sur-Dordogne, Baneuil, Bardou, Bars, Bassillac et Auberoche, Bayac, Beaumontois en Périgord, Beaupouyet, Beauregard-de-Terrasson, Beauregard-et-Bassac, Beauronne, Beleymas, Berbiguières, Bergerac, Bertric-Burée, Besse, Beynac-et-Cazenac, Biras, Biron, Boisse, Boisseuilh, Bonneville-et-Saint-Avit-de-Fumadières, Borrèze, Bosset, Bouillac, Boulazac Isle Manoire, Bouniagues, Bourdeilles, Le Bourdeix, Bourg-des-Maisons, Bourg-du-Bost, Bourgnac, Bourniquel, Bourrou, Bouteilles-Saint-Sébastien, Bouzic, Brantôme en Périgord, Brouchaud, Le Bugue, Le Buisson-de-Cadouin, Bussac, Busserolles, Bussière-Badil, Calès, Calviac-en-Périgord, Campagnac-lès-Quercy, Campagne, Campsegret, Capdrot, Carlux, Carsac-Aillac, Carsac-de-Gurson, Carves, La Cassagne, Castelnaud-la-Chapelle, Castels et Bézenac, Cause-de-Clérans, Celles, Cénac-et-Saint-Julien, Chalagnac, Chalais, Champagnac-de-Belair, Champagne-et-Fontaine, Champcevinel, Champniers-et-Reilhac, Champs-Romain, Chancelade, Chantérac, Chapdeuil, La Chapelle-Aubareil, La Chapelle-Faucher, La Chapelle-Gonaguet, La Chapelle-Grésignac, La Chapelle-Montabourlet, La Chapelle-Montmoreau, La Chapelle-Saint-Jean, Chassaignes, Château-l'Évêque, Châtres, Cherval, Cherveix-Cubas, Chourgnac, Cladech, Clermont-de-Beauregard, Clermont-d'Excideuil, Colombier, Coly-Saint-Amand, Comberanche-et-Épeluche, Condat-sur-Trincou, Condat-sur-Vézère, Connezac, Conne-de-Labarde, La Coquille, Corgnac-sur-l'Isle, Cornille, Les Coteaux Périgourdins, Coubjours, Coulaures, Coulounieix-Chamiers, Coursac, Cours-de-Pile, Coutures, Coux et Bigaroque-Mouzens, Couze-et-Saint-Front, Creyssac, Creysse, Creyssensac-et-Pissot, Cubjac-Auvézère-Val d'Ans, Cunèges, Daglan, Doissat, Domme, La Dornac, Douchapt, Douville, La Douze, Douzillac, Dussac, Échourgnac, Église-Neuve-de-Vergt, Église-Neuve-d'Issac, Escoire, Étouars, Excideuil, Eygurande-et-Gardedeuil, Eymet, Eyraud-Crempse-Maurens, Eyzerac, Les Eyzies, Fanlac, Les Farges, Faurilles, Faux, La Feuillade, Firbeix, Le Fleix, Fleurac, Florimont-Gaumier, Fonroque, La Force, Fossemagne, Fougueyrolles, Fouleix, Fraisse, Gabillou, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Gaugeac, Génis, Ginestet, Gout-Rossignol, Grand-Brassac, Granges-d'Ans, Grignols, Grives, Groléjac, Grun-Bordas, Hautefaye, Hautefort, Issac, Issigeac, Jaure, Javerlhac-et-la-Chapelle-Saint-Robert, Jayac, La Jemaye-Ponteyraud, Journiac, Jumilhac-le-Grand, Lacropte, Lalinde, Lamonzie-Montastruc, Lamonzie-Saint-Martin, Lamothe-Montravel, Lanouaille, Lanquais, Le Lardin-Saint-Lazare, Larzac, Lavalade, Lavaur, Les Lèches, Léguillac-de-l'Auche, Lembras, Lempzours, Limeuil, Limeyrat, Liorac-sur-Louyre, Lisle, Lolme, Loubejac, Lunas, Lusignac, Lussas-et-Nontronneau, Manzac-sur-Vern, Marcillac-Saint-Quentin, Mareuil en Périgord, Marnac, Marquay, Marsac-sur-l'Isle, Marsalès, Mauzac-et-Grand-Castang, Mauzens-et-Miremont, Mayac, Mazeyrolles, Ménesplet, Mensignac, Mescoules, Meyrals, Mialet, Milhac-de-Nontron, Minzac, Molières, Monbazillac, Monestier, Monfaucon, Monmadalès, Monmarvès, Monpazier, Monsac, Monsaguel, Montagnac-d'Auberoche, Montagnac-la-Crempse, Montagrier, Montaut, Montazeau, Montcaret, Montferrand-du-Périgord, Montignac, Montpeyroux, Monplaisant, Montpon-Ménestérol, Montrem, Mouleydier, Moulin-Neuf, Mussidan, Nabirat, Nadaillac, Nailhac, Nanteuil-Auriac-de-Bourzac, Nantheuil, Nanthiat, Nastringues, Naussannes, Négrondes, Neuvic, Nontron, Orliac, Parcoul-Chenaud, Paulin, Paunat, Paussac-et-Saint-Vivien, Pays de Belvès, Payzac, Pazayac, Pechs-de-l'Espérance, Périgueux, Petit-Bersac, Peyrignac, Peyzac-le-Moustier, Pezuls, Piégut-Pluviers, Le Pizou, Plaisance, Plazac, Pomport, Pontours, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Prats-de-Carlux, Prats-du-Périgord, Pressignac-Vicq, Preyssac-d'Excideuil, Prigonrieux, Proissans, Queyssac, Quinsac, Rampieux, Razac-d'Eymet, Razac-de-Saussignac, Razac-sur-l'Isle, Ribagnac, Ribérac, La Rochebeaucourt-et-Argentine, La Roche-Chalais, La Roque-Gageac, Rouffignac-Saint-Cernin-de-Reilhac, Rouffignac-de-Sigoulès, Rudeau-Ladosse, Sadillac, Sagelat, Saint-Agne, Saint-Amand-de-Vergt, Saint-André-d'Allas, Saint-André-de-Double, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Aquilin, Saint-Astier, Saint-Aubin-de-Cadelech, Saint-Aubin-de-Lanquais, Saint-Aubin-de-Nabirat, Saint Aulaye-Puymangou, Saint-Avit-de-Vialard, Saint-Avit-Rivière, Saint-Avit-Sénieur, Saint-Barthélemy-de-Bellegarde, Saint-Barthélemy-de-Bussière, Saint-Capraise-de-Lalinde, Saint-Capraise-d'Eymet, Saint-Cassien, Saint-Cernin-de-Labarde, Saint-Cernin-de-l'Herm, Saint-Chamassy, Saint-Crépin-d'Auberoche, Saint-Crépin-et-Carlucet, Sainte-Croix, Sainte-Croix-de-Mareuil, Saint-Cybranet, Saint-Cyprien, Saint-Cyr-les-Champagnes, Saint-Estèphe, Saint-Étienne-de-Puycorbier, Sainte-Eulalie-d'Ans, Saint-Félix-de-Bourdeilles, Saint-Félix-de-Reillac-et-Mortemart, Saint-Félix-de-Villadeix, Sainte-Foy-de-Belvès, Sainte-Foy-de-Longas, Saint-Front-d'Alemps, Saint-Front-de-Pradoux, Saint-Front-la-Rivière, Saint-Front-sur-Nizonne, Saint-Geniès, Saint-Georges-Blancaneix, Saint-Georges-de-Montclard, Saint-Géraud-de-Corps, Saint-Germain-de-Belvès, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Germain-du-Salembre, Saint-Germain-et-Mons, Saint-Géry, Saint-Geyrac, Saint-Hilaire-d'Estissac, Saint-Julien-Innocence-Eulalie, Saint-Jean-d'Ataux, Saint-Jean-de-Côle, Saint-Jean-d'Estissac, Saint-Jory-de-Chalais, Saint-Jory-las-Bloux, Saint-Julien-de-Lampon, Saint-Just, Saint-Laurent-des-Hommes, Saint-Laurent-des-Vignes, Saint-Laurent-la-Vallée, Saint-Léon-d'Issigeac, Saint-Léon-sur-l'Isle, Saint-Léon-sur-Vézère, Saint-Louis-en-l'Isle, Saint-Marcel-du-Périgord, Saint-Marcory, Saint-Martial-d'Albarède, Saint-Martial-d'Artenset, Saint-Martial-de-Nabirat, Saint-Martial-de-Valette, Saint-Martial-Viveyrol, Saint-Martin-de-Fressengeas, Saint-Martin-de-Gurson, Saint-Martin-de-Ribérac, Saint-Martin-des-Combes, Saint-Martin-l'Astier, Saint-Martin-le-Pin, Saint-Maime-de-Péreyrol, Saint-Méard-de-Drône, Saint-Méard-de-Gurçon, Saint-Médard-de-Mussidan, Saint-Médard-d'Excideuil, Saint-Mesmin, Saint-Michel-de-Double, Saint-Michel-de-Montaigne, Saint-Michel-de-Villadeix, Sainte-Mondane, Sainte-Nathalène, Saint-Nexans, Sainte-Orse, Saint-Pancrace, Saint-Pantaly-d'Excideuil, Saint-Pardoux-de-Drône, Saint-Pardoux-et-Vielvic, Saint-Pardoux-la-Rivière, Saint-Paul-de-Serre, Saint-Paul-la-Roche, Saint-Paul-Lizonne, Saint-Perdoux, Saint-Pierre-de-Chignac, Saint-Pierre-de-Côle, Saint-Pierre-de-Frugie, Saint-Pierre-d'Eyraud, Saint-Pompont, Saint-Priest-les-Fougères, Saint Privat en Périgord, Saint-Rabier, Sainte-Radegonde, Saint-Raphaël, Saint-Rémy, Saint-Romain-de-Monpazier, Saint-Romain-et-Saint-Clément, Saint-Saud-Lacoussière, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-Lalande, Saint-Seurin-de-Prats, Saint-Séverin-d'Estissac, Saint-Sulpice-de-Roumagnac, Saint-Sulpice-d'Excideuil, Sainte-Trie, Saint-Victor, Saint-Vincent-de-Connezac, Saint-Vincent-de-Cosse, Saint-Vincent-Jalmoutiers, Saint-Vincent-le-Paluel, Saint-Vincent-sur-l'Isle, Saint-Vivien, Salagnac, Salignac-Eyvigues, Salles-de-Belvès, Salon, Sanilhac, Sarlande, Sarlat-la-Canéda, Sarliac-sur-l'Isle, Sarrazac, Saussignac, Savignac-de-Miremont, Savignac-de-Nontron, Savignac-Lédrier, Savignac-les-Églises, Sceau-Saint-Angel, Segonzac, Sergeac, Serres-et-Montguyard, Servanches, Sigoulès-et-Flaugeac, Simeyrols, Singleyrac, Siorac-de-Ribérac, Siorac-en-Périgord, Sorges et Ligueux en Périgord, Soudat, Soulaures, Sourzac, Tamniès, Teillots, Temple-Laguyon, Terrasson-Lavilledieu, Teyjat, Thénac, Thenon, Thiviers, Thonac, Tocane-Saint-Apre, La Tour-Blanche-Cercles, Tourtoirac, Trélissac, Trémolat, Tursac, Urval, Val de Louyre et Caudeau, Vallereuil, Valojoulx, Vanxains, Varaignes, Varennes, Vaunac, Vélines, Vendoire, Verdon, Vergt, Vergt-de-Biron, Verteillac, Veyrignac, Veyrines-de-Domme, Veyrines-de-Vergt, Vézac, Villac, Villamblard, Villars, Villefranche-de-Lonchat, Villefranche-du-Périgord, Villetoureix og Vitrac.

Departementet Gironde, kommunerne:

| | Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Andernos-les-Bains, Anglade, Arbanats, Arcachon, Arcins, Arès, Arsac, Artigues-près-Bordeaux, Les Artigues-de-Lussac, Arveyres, Asques, Aubiac, Audenge, Auriolles, Auros, Avensan, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Balizac, Barie, Baron, Le Barp, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bégadan, Bègles, Béguey, Belin-Béliet, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Biganos, Les Billaux, Birac, Blaignac, Blaignan-Prignac, Blanquefort, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Bourideys, Le Bouscat, Brach, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l'Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Captieux, Carbon-Blanc, Carcans, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d'Albret, Castelnau-de-Médoc, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazalis, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Cissac-Médoc, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Civrac-en-Médoc, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Couquèques, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Cussac-Fort-Médoc, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Les Églisottes-et-Chalaures, Escaudes, Escoussans, Espiet, Les Esseintes, Étauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Le Fieu, Floirac, Flaujagues, Floudès, Fontet, Fossès-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gaillan-en-Médoc, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Giscos, Gornac, Goualade, Gours, Gradignan, Grayan-et-l'Hôpital, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Gujan-Mestras, Le Haillan, Haux, Hostens, Hourtin, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jau-Dignac-et-Loirac, Jugazan, Juillac, Labarde, Labescau, La Brède, Lacanau, Ladaux, Lados, Lagorce, La Lande-de-Fronsac, Lamarque, Lamothe-Landerron, Lalande-de-Pomerol, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lanton, Lapouyade, Laroque, Lartigue, Laruscade, Latresne, Lavazan, Lège-Cap-Ferret, Léogeats, Léognan, Lerm-et-Musset, Lesparre-Médoc, Lestiac-sur-Garonne, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Listrac-Médoc, Lormont, Loubens, Louchats, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Lucmau, Ludon-Médoc, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l'Île-du-Carnay, Lugos, Lussac, Macau, Madirac, Maransin, Marcenais, Marcheprime, Margaux-Cantenac, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mios, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulis-en-Médoc, Moulon, Mourens, Naujac-sur-Mer, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Le Nizan, Noaillac, Noaillan, Omet, Ordonnac, Origne, Paillet, Parempuyre, Pauillac, Les Peintures, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Le Pian-Médoc, Le Pian-sur-Garonne, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Le Porge, Porte-de-Benauge, Portets, Le Pout, Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols-sur-Ciron, Pujols, Le Puy, Puybarban, Puynormand, Queyrac, Quinsac, Rauzan, Reignac, La Réole, Rimons, Riocaud, Rions, La Rivière, Roaillan, Romagne, Roquebrune, La Roquille, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l'Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d'Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Sainte-Colombe, Saint-Côme, Sainte-Croix-du-Mont, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Émilion, Saint-Estèphe, Saint-Étienne-de-Lisse, Sainte-Eulalie, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-d'Esteuil, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Gervais, Saint-Girons-d'Aiguevives, Sainte-Hélène, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d'Illac, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Laurent-d'Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Léger-de-Balson, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d'Eyrans, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Michel-de-Castelnau, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d'Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d'Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d'Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Sainte-Radegonde, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l'Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Saint-Symphorien, Sainte-Terre, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Saint-Yzans-de-Médoc, Salaunes, Salleboeuf, Salles, Les Salles-de-Castillon, Samonac, Saucats, Saugon, Saumos, Sauternes, La Sauve, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l'Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulac-sur-Mer, Soulignac, Soussac, Soussans, Tabanac, Le Taillan-Médoc, Taillecavat, Talais, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Le Teich, Le Temple, La Teste-de-Buch, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Le Tourne, Tresses, Le Tuzan, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Valeyrac, Vayres, Vendays-Montalivet, Vensac, Vérac, Verdelais, Le Verdon-sur-Mer, Vertheuil, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d'Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac og Yvrac. |
| --- | --- |

Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Andernos-les-Bains, Anglade, Arbanats, Arcachon, Arcins, Arès, Arsac, Artigues-près-Bordeaux, Les Artigues-de-Lussac, Arveyres, Asques, Aubiac, Audenge, Auriolles, Auros, Avensan, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Balizac, Barie, Baron, Le Barp, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bégadan, Bègles, Béguey, Belin-Béliet, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Biganos, Les Billaux, Birac, Blaignac, Blaignan-Prignac, Blanquefort, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Bourideys, Le Bouscat, Brach, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l'Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Captieux, Carbon-Blanc, Carcans, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d'Albret, Castelnau-de-Médoc, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazalis, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Cissac-Médoc, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Civrac-en-Médoc, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Couquèques, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Cussac-Fort-Médoc, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Les Églisottes-et-Chalaures, Escaudes, Escoussans, Espiet, Les Esseintes, Étauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Le Fieu, Floirac, Flaujagues, Floudès, Fontet, Fossès-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gaillan-en-Médoc, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Giscos, Gornac, Goualade, Gours, Gradignan, Grayan-et-l'Hôpital, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Gujan-Mestras, Le Haillan, Haux, Hostens, Hourtin, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jau-Dignac-et-Loirac, Jugazan, Juillac, Labarde, Labescau, La Brède, Lacanau, Ladaux, Lados, Lagorce, La Lande-de-Fronsac, Lamarque, Lamothe-Landerron, Lalande-de-Pomerol, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lanton, Lapouyade, Laroque, Lartigue, Laruscade, Latresne, Lavazan, Lège-Cap-Ferret, Léogeats, Léognan, Lerm-et-Musset, Lesparre-Médoc, Lestiac-sur-Garonne, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Listrac-Médoc, Lormont, Loubens, Louchats, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Lucmau, Ludon-Médoc, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l'Île-du-Carnay, Lugos, Lussac, Macau, Madirac, Maransin, Marcenais, Marcheprime, Margaux-Cantenac, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mios, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulis-en-Médoc, Moulon, Mourens, Naujac-sur-Mer, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Le Nizan, Noaillac, Noaillan, Omet, Ordonnac, Origne, Paillet, Parempuyre, Pauillac, Les Peintures, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Le Pian-Médoc, Le Pian-sur-Garonne, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Le Porge, Porte-de-Benauge, Portets, Le Pout, Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols-sur-Ciron, Pujols, Le Puy, Puybarban, Puynormand, Queyrac, Quinsac, Rauzan, Reignac, La Réole, Rimons, Riocaud, Rions, La Rivière, Roaillan, Romagne, Roquebrune, La Roquille, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l'Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d'Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Sainte-Colombe, Saint-Côme, Sainte-Croix-du-Mont, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Émilion, Saint-Estèphe, Saint-Étienne-de-Lisse, Sainte-Eulalie, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-d'Esteuil, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Gervais, Saint-Girons-d'Aiguevives, Sainte-Hélène, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d'Illac, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Laurent-d'Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Léger-de-Balson, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d'Eyrans, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Michel-de-Castelnau, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d'Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d'Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d'Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Sainte-Radegonde, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l'Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Saint-Symphorien, Sainte-Terre, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Saint-Yzans-de-Médoc, Salaunes, Salleboeuf, Salles, Les Salles-de-Castillon, Samonac, Saucats, Saugon, Saumos, Sauternes, La Sauve, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l'Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulac-sur-Mer, Soulignac, Soussac, Soussans, Tabanac, Le Taillan-Médoc, Taillecavat, Talais, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Le Teich, Le Temple, La Teste-de-Buch, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Le Tourne, Tresses, Le Tuzan, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Valeyrac, Vayres, Vendays-Montalivet, Vensac, Vérac, Verdelais, Le Verdon-sur-Mer, Vertheuil, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d'Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac og Yvrac.

Departementet Lot-et-Garonne, kommunerne:

| | Allons, Ambrus, Antagnac, Anzex, Argenton, Auriac-sur-Dropt, Baleyssagues, Barbaste, Beaupuy, Beauziac, Bouglon, Boussès, Bruch, Buzet-sur-Baïse, Calignac, Cambes, Casteljaloux, Castelnau-sur-Gupie, Caubeyres, Caubon-Saint-Sauveur, Cocumont, Couthures-sur-Garonne, Damazan, Durance, Duras, Escassefort, Esclottes, Espiens, Fargues-sur-Ourbise, Feugarolles, Gaujac, Grézet-Cavagnan, Guérin, Houeillès, Jusix, Labastide-Castel-Amouroux, Lachapelle, Lagupie, Lavardac, Lévignac-de-Guyenne, Leyritz-Moncassin, Loubès-Bernac, Marcellus, Marmande, Mauvezin-sur-Gupie, Meilhan-sur-Garonne, Moncaut, Montagnac-sur-Auvignon, Montesquieu, Monteton, Montgaillard-en-Albret, Montpouillan, Moustier, Nérac, Pardaillan, Peyrière, Pindères, Pompiey, Pompogne, Poussignac, Puch-d'Agenais, Razimet, La Réunion, Romestaing, Ruffiac, Saint-Astier, Saint-Avit, Sainte-Bazeille, Sainte-Colombe-de-Duras, Sainte-Colombe-en-Bruilhois, Sainte-Gemme-Martaillac, Saint-Géraud, Saint-Jean-de-Duras, Saint-Laurent, Saint-Léon, Saint-Martin-Curton, Saint-Martin-Petit, Saint-Pierre-de-Buzet, Saint-Pierre-sur-Dropt, Saint-Sauveur-de-Meilhan, Saint-Sernin, Samazan, Sauméjan, La Sauvetat-du-Dropt, Savignac-de-Duras, Sérignac-sur-Garonne, Seyches, Soumensac, Thouars-sur-Garonne, Vianne, Villefranche-du-Queyran, Villeneuve-de-Duras, Virazeil og Xaintrailles. |
| --- | --- |

Allons, Ambrus, Antagnac, Anzex, Argenton, Auriac-sur-Dropt, Baleyssagues, Barbaste, Beaupuy, Beauziac, Bouglon, Boussès, Bruch, Buzet-sur-Baïse, Calignac, Cambes, Casteljaloux, Castelnau-sur-Gupie, Caubeyres, Caubon-Saint-Sauveur, Cocumont, Couthures-sur-Garonne, Damazan, Durance, Duras, Escassefort, Esclottes, Espiens, Fargues-sur-Ourbise, Feugarolles, Gaujac, Grézet-Cavagnan, Guérin, Houeillès, Jusix, Labastide-Castel-Amouroux, Lachapelle, Lagupie, Lavardac, Lévignac-de-Guyenne, Leyritz-Moncassin, Loubès-Bernac, Marcellus, Marmande, Mauvezin-sur-Gupie, Meilhan-sur-Garonne, Moncaut, Montagnac-sur-Auvignon, Montesquieu, Monteton, Montgaillard-en-Albret, Montpouillan, Moustier, Nérac, Pardaillan, Peyrière, Pindères, Pompiey, Pompogne, Poussignac, Puch-d'Agenais, Razimet, La Réunion, Romestaing, Ruffiac, Saint-Astier, Saint-Avit, Sainte-Bazeille, Sainte-Colombe-de-Duras, Sainte-Colombe-en-Bruilhois, Sainte-Gemme-Martaillac, Saint-Géraud, Saint-Jean-de-Duras, Saint-Laurent, Saint-Léon, Saint-Martin-Curton, Saint-Martin-Petit, Saint-Pierre-de-Buzet, Saint-Pierre-sur-Dropt, Saint-Sauveur-de-Meilhan, Saint-Sernin, Samazan, Sauméjan, La Sauvetat-du-Dropt, Savignac-de-Duras, Sérignac-sur-Garonne, Seyches, Soumensac, Thouars-sur-Garonne, Vianne, Villefranche-du-Queyran, Villeneuve-de-Duras, Virazeil og Xaintrailles.

7.   Druesorter

| | Abondant B |
| --- | --- |

Abondant B

| | Abouriou B |
| --- | --- |

Abouriou B

| | Alicante Henri Bouschet N |
| --- | --- |

Alicante Henri Bouschet N

| | Aligoté B |
| --- | --- |

Aligoté B

| | Alphonse Lavallée N |
| --- | --- |

Alphonse Lavallée N

| | Altesse B |
| --- | --- |

Altesse B

| | Alvarinho - Albariño |
| --- | --- |

Alvarinho - Albariño

| | Aléatico N |
| --- | --- |

Aléatico N

| | Aramon N |
| --- | --- |

Aramon N

| | Aramon blanc B |
| --- | --- |

Aramon blanc B

| | Aramon gris G |
| --- | --- |

Aramon gris G

| | Aranel B |
| --- | --- |

Aranel B

| | Arbane B |
| --- | --- |

Arbane B

| | Arinarnoa N |
| --- | --- |

Arinarnoa N

| | Arriloba B |
| --- | --- |

Arriloba B

| | Arrouya N |
| --- | --- |

Arrouya N

| | Arrufiac B - Arrufiat |
| --- | --- |

Arrufiac B - Arrufiat

| | Artaban N |
| --- | --- |

Artaban N

| | Aubin B |
| --- | --- |

Aubin B

| | Aubin vert B |
| --- | --- |

Aubin vert B

| | Aubun N - Murescola |
| --- | --- |

Aubun N - Murescola

| | Auxerrois B |
| --- | --- |

Auxerrois B

| | Bachet N |
| --- | --- |

Bachet N

| | Barbaroux Rs |
| --- | --- |

Barbaroux Rs

| | Baroque B |
| --- | --- |

Baroque B

| | Biancu Gentile B |
| --- | --- |

Biancu Gentile B

| | Blanc Dame B |
| --- | --- |

Blanc Dame B

| | Bouchalès N |
| --- | --- |

Bouchalès N

| | Bouillet N |
| --- | --- |

Bouillet N

| | Bouquettraube B |
| --- | --- |

Bouquettraube B

| | Bourboulenc B - Doucillon blanc |
| --- | --- |

Bourboulenc B - Doucillon blanc

| | Brachet N - Braquet |
| --- | --- |

Brachet N - Braquet

| | Bronner B |
| --- | --- |

Bronner B

| | Brun Fourca N |
| --- | --- |

Brun Fourca N

| | Brun argenté N - Vaccarèse |
| --- | --- |

Brun argenté N - Vaccarèse

| | Béclan N - Petit Béclan |
| --- | --- |

Béclan N - Petit Béclan

| | Béquignol N |
| --- | --- |

Béquignol N

| | Cabernet blanc B |
| --- | --- |

Cabernet blanc B

| | Cabernet cortis N |
| --- | --- |

Cabernet cortis N

| | Cabernet franc N |
| --- | --- |

Cabernet franc N

| | Cabernet-Sauvignon N |
| --- | --- |

Cabernet-Sauvignon N

| | Caladoc N |
| --- | --- |

Caladoc N

| | Calitor N |
| --- | --- |

Calitor N

| | Camaralet B |
| --- | --- |

Camaralet B

| | Carcajolo N |
| --- | --- |

Carcajolo N

| | Carcajolo blanc B |
| --- | --- |

Carcajolo blanc B

| | Carignan N |
| --- | --- |

Carignan N

| | Carignan blanc B |
| --- | --- |

Carignan blanc B

| | Carmenère N |
| --- | --- |

Carmenère N

| | Castets N |
| --- | --- |

Castets N

| | Chardonnay B |
| --- | --- |

Chardonnay B

| | Chasan B |
| --- | --- |

Chasan B

| | Chasselas B |
| --- | --- |

Chasselas B

| | Chasselas rose Rs |
| --- | --- |

Chasselas rose Rs

| | Chatus N |
| --- | --- |

Chatus N

| | Chenanson N |
| --- | --- |

Chenanson N

| | Chenin B |
| --- | --- |

Chenin B

| | Cinsaut N - Cinsault |
| --- | --- |

Cinsaut N - Cinsault

| | Clairette B |
| --- | --- |

Clairette B

| | Clairette rose Rs |
| --- | --- |

Clairette rose Rs

| | Clarin B |
| --- | --- |

Clarin B

| | Claverie B |
| --- | --- |

Claverie B

| | Codivarta B |
| --- | --- |

Codivarta B

| | Colombard B |
| --- | --- |

Colombard B

| | Colombaud B - Bouteillan |
| --- | --- |

Colombaud B - Bouteillan

| | Corbeau N - Douce noire |
| --- | --- |

Corbeau N - Douce noire

| | Cot N - Malbec |
| --- | --- |

Cot N - Malbec

| | Counoise N |
| --- | --- |

Counoise N

| | Courbu B - Gros Courbu |
| --- | --- |

Courbu B - Gros Courbu

| | Courbu noir N |
| --- | --- |

Courbu noir N

| | Crouchen B - Cruchen |
| --- | --- |

Crouchen B - Cruchen

| | César N |
| --- | --- |

César N

| | Danlas B |
| --- | --- |

Danlas B

| | Duras N |
| --- | --- |

Duras N

| | Durif N |
| --- | --- |

Durif N

| | Egiodola N |
| --- | --- |

Egiodola N

| | Ekigaïna N |
| --- | --- |

Ekigaïna N

| | Elbling B |
| --- | --- |

Elbling B

| | Etraire de la Dui N |
| --- | --- |

Etraire de la Dui N

| | Fer N - Fer Servadou, Braucol, Mansois, Pinenc |
| --- | --- |

Fer N - Fer Servadou, Braucol, Mansois, Pinenc

| | Feunate N |
| --- | --- |

Feunate N

| | Floreal B |
| --- | --- |

Floreal B

| | Folignan B |
| --- | --- |

Folignan B

| | Folle blanche B |
| --- | --- |

Folle blanche B

| | Franc noir de Haute-Saône N |
| --- | --- |

Franc noir de Haute-Saône N

| | Fuella nera N |
| --- | --- |

Fuella nera N

| | Furmint B |
| --- | --- |

Furmint B

| | Gamaret |
| --- | --- |

Gamaret

| | Gamay Fréaux N |
| --- | --- |

Gamay Fréaux N

| | Gamay N |
| --- | --- |

Gamay N

| | Gamay de Bouze N |
| --- | --- |

Gamay de Bouze N

| | Gamay de Chaudenay N |
| --- | --- |

Gamay de Chaudenay N

| | Ganson N |
| --- | --- |

Ganson N

| | Gascon N |
| --- | --- |

Gascon N

| | Genovèse B |
| --- | --- |

Genovèse B

| | Goldriesling B |
| --- | --- |

Goldriesling B

| | Gouget N |
| --- | --- |

Gouget N

| | Graisse B |
| --- | --- |

Graisse B

| | Gramon N |
| --- | --- |

Gramon N

| | Grassen N - Grassenc |
| --- | --- |

Grassen N - Grassenc

| | Grenache N |
| --- | --- |

Grenache N

| | Grenache blanc B |
| --- | --- |

Grenache blanc B

| | Grenache gris G |
| --- | --- |

Grenache gris G

| | Gringet B |
| --- | --- |

Gringet B

| | Grolleau N |
| --- | --- |

Grolleau N

| | Grolleau gris G |
| --- | --- |

Grolleau gris G

| | Gros Manseng B |
| --- | --- |

Gros Manseng B

| | Gros vert B |
| --- | --- |

Gros vert B

| | Jacquère B |
| --- | --- |

Jacquère B

| | Johanniter B |
| --- | --- |

Johanniter B

| | Joubertin |
| --- | --- |

Joubertin

| | Jurançon blanc B |
| --- | --- |

Jurançon blanc B

| | Jurançon noir N - Dame noire |
| --- | --- |

Jurançon noir N - Dame noire

| | Knipperlé B |
| --- | --- |

Knipperlé B

| | Lauzet B |
| --- | --- |

Lauzet B

| | Len de l'El B - Loin de l'Oeil |
| --- | --- |

Len de l'El B - Loin de l'Oeil

| | Liliorila B |
| --- | --- |

Liliorila B

| | Listan B - Palomino |
| --- | --- |

Listan B - Palomino

| | Lival N |
| --- | --- |

Lival N

| | Macabeu B - Macabeo |
| --- | --- |

Macabeu B - Macabeo

| | Mancin N |
| --- | --- |

Mancin N

| | Manseng noir N |
| --- | --- |

Manseng noir N

| | Marsanne B |
| --- | --- |

Marsanne B

| | Marselan N |
| --- | --- |

Marselan N

| | Mauzac B |
| --- | --- |

Mauzac B

| | Mauzac rose Rs |
| --- | --- |

Mauzac rose Rs

| | Mayorquin B |
| --- | --- |

Mayorquin B

| | Melon B |
| --- | --- |

Melon B

| | Merlot N |
| --- | --- |

Merlot N

| | Merlot blanc B |
| --- | --- |

Merlot blanc B

| | Meslier Saint-François B - Gros Meslier |
| --- | --- |

Meslier Saint-François B - Gros Meslier

| | Meunier N |
| --- | --- |

Meunier N

| | Milgranet N |
| --- | --- |

Milgranet N

| | Molette B |
| --- | --- |

Molette B

| | Mollard N |
| --- | --- |

Mollard N

| | Monarch N |
| --- | --- |

Monarch N

| | Mondeuse N |
| --- | --- |

Mondeuse N

| | Mondeuse blanche B |
| --- | --- |

Mondeuse blanche B

| | Monerac N |
| --- | --- |

Monerac N

| | Montils B |
| --- | --- |

Montils B

| | Morrastel N - Minustellu, Graciano |
| --- | --- |

Morrastel N - Minustellu, Graciano

| | Mourvaison N |
| --- | --- |

Mourvaison N

| | Mourvèdre N - Monastrell |
| --- | --- |

Mourvèdre N - Monastrell

| | Mouyssaguès |
| --- | --- |

Mouyssaguès

| | Muresconu N - Morescono |
| --- | --- |

Muresconu N - Morescono

| | Muscadelle B |
| --- | --- |

Muscadelle B

| | Muscardin N |
| --- | --- |

Muscardin N

| | Muscaris B |
| --- | --- |

Muscaris B

| | Muscat Ottonel B - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat Ottonel B - Muscat, Moscato

| | Muscat cendré B - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat cendré B - Muscat, Moscato

| | Muscat d'Alexandrie B - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat d'Alexandrie B - Muscat, Moscato

| | Muscat de Hambourg N - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat de Hambourg N - Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains blancs B - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains blancs B - Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains roses Rs - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains roses Rs - Muscat, Moscato

| | Mérille N |
| --- | --- |

Mérille N

| | Müller-Thurgau B |
| --- | --- |

Müller-Thurgau B

| | Nielluccio N - Nielluciu |
| --- | --- |

Nielluccio N - Nielluciu

| | Noir Fleurien N |
| --- | --- |

Noir Fleurien N

| | Négret de Banhars N |
| --- | --- |

Négret de Banhars N

| | Négrette N |
| --- | --- |

Négrette N

| | Ondenc B |
| --- | --- |

Ondenc B

| | Orbois B |
| --- | --- |

Orbois B

| | Pagadebiti B |
| --- | --- |

Pagadebiti B

| | Pascal B |
| --- | --- |

Pascal B

| | Perdea B |
| --- | --- |

Perdea B

| | Persan N |
| --- | --- |

Persan N

| | Petit Courbu B |
| --- | --- |

Petit Courbu B

| | Petit Manseng B |
| --- | --- |

Petit Manseng B

| | Petit Meslier B |
| --- | --- |

Petit Meslier B

| | Petit Verdot N |
| --- | --- |

Petit Verdot N

| | Picardan B - Araignan |
| --- | --- |

Picardan B - Araignan

| | Pineau d'Aunis N |
| --- | --- |

Pineau d'Aunis N

| | Pinot blanc B |
| --- | --- |

Pinot blanc B

| | Pinot gris G |
| --- | --- |

Pinot gris G

| | Pinot noir N |
| --- | --- |

Pinot noir N

| | Pinotin N |
| --- | --- |

Pinotin N

| | Piquepoul blanc B |
| --- | --- |

Piquepoul blanc B

| | Piquepoul gris G |
| --- | --- |

Piquepoul gris G

| | Piquepoul noir N |
| --- | --- |

Piquepoul noir N

| | Plant droit N - Espanenc |
| --- | --- |

Plant droit N - Espanenc

| | Portan N |
| --- | --- |

Portan N

| | Poulsard N - Ploussard |
| --- | --- |

Poulsard N - Ploussard

| | Prior N |
| --- | --- |

Prior N

| | Prunelard N |
| --- | --- |

Prunelard N

| | Précoce Bousquet B |
| --- | --- |

Précoce Bousquet B

| | Précoce de Malingre B |
| --- | --- |

Précoce de Malingre B

| | Raffiat de Moncade B |
| --- | --- |

Raffiat de Moncade B

| | Ribol N |
| --- | --- |

Ribol N

| | Riminèse B |
| --- | --- |

Riminèse B

| | Rivairenc N - Aspiran noir |
| --- | --- |

Rivairenc N - Aspiran noir

| | Rivairenc blanc B - Aspiran blanc |
| --- | --- |

Rivairenc blanc B - Aspiran blanc

| | Rivairenc gris G - Aspiran gris |
| --- | --- |

Rivairenc gris G - Aspiran gris

| | Romorantin B - Danery |
| --- | --- |

Romorantin B - Danery

| | Rosé du Var Rs |
| --- | --- |

Rosé du Var Rs

| | Roublot B |
| --- | --- |

Roublot B

| | Roussanne B |
| --- | --- |

Roussanne B

| | Roussette d'Ayze B |
| --- | --- |

Roussette d'Ayze B

| | Sacy B |
| --- | --- |

Sacy B

| | Saint Côme B |
| --- | --- |

Saint Côme B

| | Saint-Macaire N |
| --- | --- |

Saint-Macaire N

| | Saint-Pierre doré B |
| --- | --- |

Saint-Pierre doré B

| | Saphira B |
| --- | --- |

Saphira B

| | Sauvignac |
| --- | --- |

Sauvignac

| | Sauvignon B - Sauvignon blanc |
| --- | --- |

Sauvignon B - Sauvignon blanc

| | Sauvignon gris G - Fié gris |
| --- | --- |

Sauvignon gris G - Fié gris

| | Savagnin blanc B |
| --- | --- |

Savagnin blanc B

| | Savagnin rose Rs |
| --- | --- |

Savagnin rose Rs

| | Sciaccarello N |
| --- | --- |

Sciaccarello N

| | Segalin N |
| --- | --- |

Segalin N

| | Select B |
| --- | --- |

Select B

| | Semebat N |
| --- | --- |

Semebat N

| | Semillon B |
| --- | --- |

Semillon B

| | Servanin N |
| --- | --- |

Servanin N

| | Servant B |
| --- | --- |

Servant B

| | Solaris B |
| --- | --- |

Solaris B

| | Soreli B |
| --- | --- |

Soreli B

| | Souvignier gris Rs |
| --- | --- |

Souvignier gris Rs

| | Syrah N - Shiraz |
| --- | --- |

Syrah N - Shiraz

| | Tannat N |
| --- | --- |

Tannat N

| | Tempranillo N |
| --- | --- |

Tempranillo N

| | Terret blanc B |
| --- | --- |

Terret blanc B

| | Terret gris G |
| --- | --- |

Terret gris G

| | Terret noir N |
| --- | --- |

Terret noir N

| | Tibouren N |
| --- | --- |

Tibouren N

| | Tourbat B |
| --- | --- |

Tourbat B

| | Touriga nacional N |
| --- | --- |

Touriga nacional N

| | Tressot N |
| --- | --- |

Tressot N

| | Trousseau N |
| --- | --- |

Trousseau N

| | Téoulier N |
| --- | --- |

Téoulier N

| | Ugni blanc B |
| --- | --- |

Ugni blanc B

| | Valdiguié N |
| --- | --- |

Valdiguié N

| | Velteliner rouge précoce Rs |
| --- | --- |

Velteliner rouge précoce Rs

| | Verdesse B |
| --- | --- |

Verdesse B

| | Vermentino B - Rolle |
| --- | --- |

Vermentino B - Rolle

| | Vidoc N |
| --- | --- |

Vidoc N

| | Viognier B |
| --- | --- |

Viognier B

| | Voltis B |
| --- | --- |

Voltis B

8.   Tilknytning til det geografiske område

Det geografiske produktionsområde strækker sig over departementerne Charente, Charente-Maritime, Dordogne, Gironde og den vestlige del af departementet Lot-et-Garonne.

Navnet på denne beskyttede geografiske betegnelse er tæt forbundet med den korte afstand til Atlanterhavet, som udgør en 250 km lang grænse vest for det geografiske område. Dette område er præget af mange store og små floder — Garonne, Dordogne, Charente, Lot og disses utallige bifloder — og fra vest mod øst skærer den brede Gironde-flodmunding sig ind midt i området, som har et tempereret kystklima, der er kraftigt påvirket af alle disse vandmasser og af den varme Golfstrøm. Vintrene er milde og fugtige, og somrene er varme, tørre og solrige. Det gennemsnitlige antal solskinstimer er ca. 1 950 om året. De klimatiske forhold er særdeles gunstige for vinavl. Det milde kystklima gør sig gældende over 100 km ind i land fra flodernes udmunding takket være tidevandet i flodmundingerne og den dominerende havbrise fra vest. Kystklimaet svækkes mod øst, hvor der bliver tendens til mere fastlandsklima med koldere vintre og varmere somre.

Der skelnes mellem tre hovedtyper af jordbund, der er meget gunstige for vinavl: ler- og kalkholdig brunjord på en kalkholdig bund, udvasket jordbund af siltblandet sandjord opstået af et dække af vindbåren siltjord oven på »Périgords sand, ler og grus« samt alluvialjord med grus, ler, sand og silt i varierende forhold alt efter de ældre eller nyere terrasser langs floderne. Produktionsområdet har takket være sin lange kyststrækning været tilgængeligt for samhandel siden oldtiden. Under romersk indflydelse dukker vindyrkningen op i det sydvestlige Frankrig. I Middelalderen er vinavlens opblomstring tæt forbundet med, at Aquitanien er en engelsk kronbesiddelse. Vinene, der hyppigt bærer navnet på de flodhavne, hvorfra de udskibes, bliver mere og mere velkendte i hele Europa. Store havne som Bordeaux og La Rochelle etableres omkring vareudskibningen af vine og brændevine fra hele regionen.

Størstedelen af vinproduktionen fra regionen sker under kontrollerede oprindelsesbetegnelser. I forbindelse med indretningen af produktionsområder og definitionen af en segmentering af vine produceret i store vindistrikter udvikledes de almindelige Atlantique-vine, »vins de pays de l'Atlantique«, som således udgør grundlaget for denne nye segmentering. Den første høst fandt sted i 2006.

Den beskyttede geografiske betegnelse »Atlantique« findes i tre farver med flest rødvine (50 %) og dernæst hvidvine og rosévine i lige store andele (25 %). De anvendte druesorter er hovedsagelig de traditionelle sorter i det sydvestlige Frankrig, som for rød- og rosévinenes vedkommende er Merlot N, Cabernet-sauvignon N, Cabernet franc N og Cot N (eller Malbec), og for hvidvinenes vedkommende er Sauvignon B, Sémillon B og Ugni blanc B. Producenterne har mulighed for at indføre sorter fra andre vinmarker med henblik på at tilpasse og udvikle produktionen kvalitativt og producere vine af sorter med et navn, der er let genkendeligt for forbrugeren.

De fremstillede vine er bløde, frugtige og aromatiske. Produktionen af den beskyttede geografiske betegnelse »Atlantique« er i gennemsnit 25 000 hl pr. år for de første fire års produktion. Vindistriktet har historisk eksisteret i 2 000 år i hele det geografiske område for den beskyttede geografiske betegnelse »Atlantique«, hvilket er bevis på denne egns historiske samspil med vinproduktion.

Disse vine sælges hovedsagelig lokalt i turistsammenhæng på Atlanterhavskysten. Hvid- og rosévinene er friske og drikkes derfor nemt, især om sommeren sammen med østers fra Marennes eller Arcachon og andre produkter fra det sydvestlige Frankrig. Rødvinene, der er mere specifikke for denne egn af Frankrig, er et supplement til udvalget af vine med oprindelsesbetegnelser, som er fremstillet i samme område og meget mere kendt i hele verden. Klimaet, der er tempereret på grund af Atlanterhavets nærhed, giver afbalancerede, friske og elegante vine, der til fulde udtrykker egenarten i de druesorter, de er fremstillet af. Disse produkter giver en god og nem indgangsvinkel til vinene fra vores region og befordrer et yderligere bekendtskab med de mange beskyttede oprindelsesbetegnelser med mere markant egenart, som danner vinmosaikken i dette område.

9.   Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning, andre krav)

Område i umiddelbar nærhed (1)

Retsgrundlag:

| | National lovgivning |
| --- | --- |

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

| | Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område |
| --- | --- |

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

| | Det område i umiddelbar nærhed, hvor det som en undtagelse er tilladt at fremstille og forarbejde vine med den beskyttede geografiske betegnelse »Atlantique«, omfatter følgende kommuner på grundlag af den officielle geografiske kode af 18. februar 2022: |
| --- | --- |

Det område i umiddelbar nærhed, hvor det som en undtagelse er tilladt at fremstille og forarbejde vine med den beskyttede geografiske betegnelse »Atlantique«, omfatter følgende kommuner på grundlag af den officielle geografiske kode af 18. februar 2022:

Departementet Corrèze, kommunerne:

| | Albignac, Allassac, Arnac-Pompadour, Astaillac, Aubazines, Ayen, Beaulieu-sur-Dordogne, Benayes, Beynat, Beyssac, Beyssenac, Bilhac, Branceilles, Brignac-la-Plaine, Brive-la-Gaillarde, Chabrignac, La Chapelle-aux-Brocs, La Chapelle-aux-Saints, Chartrier-Ferrière, Chasteaux, Chauffour-sur-Vell, Chenailler-Mascheix, Collonges-la-Rouge, Concèze, Cosnac, Cublac, Curemonte, Dampniat, Donzenac, Estivals, Estivaux, Jugeals-Nazareth, Juillac, Lagleygeolle, Lanteuil, Larche, Lascaux, Ligneyrac, Liourdres, Lissac-sur-Couze, Lostanges, Louignac, Lubersac, Malemort, Mansac, Marcillac-la-Croze, Meyssac, Montgibaud, Nespouls, Noailhac, Noailles, Nonards, Objat, Orgnac-sur-Vézère, Palazinges, Perpezac-le-Blanc, Perpezac-le-Noir, Le Pescher, Puy-d'Arnac, Queyssac-les-Vignes, Rosiers-de-Juillac, Sadroc, Saillac, Saint-Aulaire, Saint-Bazile-de-Meyssac, Saint-Bonnet-la-Rivière, Saint-Bonnet-l'Enfantier, Saint-Cernin-de-Larche, Saint-Cyprien, Saint-Cyr-la-Roche, Saint-Eloy-les-Tuileries, Sainte-Féréole, Saint-Julien-le-Vendômois, Saint-Julien-Maumont, Saint-Martin-Sepert, Saint-Pantaléon-de-Larche, Saint-Pardoux-Corbier, Saint-Pardoux-l'Ortigier og Saint-Robert, |
| --- | --- |

Albignac, Allassac, Arnac-Pompadour, Astaillac, Aubazines, Ayen, Beaulieu-sur-Dordogne, Benayes, Beynat, Beyssac, Beyssenac, Bilhac, Branceilles, Brignac-la-Plaine, Brive-la-Gaillarde, Chabrignac, La Chapelle-aux-Brocs, La Chapelle-aux-Saints, Chartrier-Ferrière, Chasteaux, Chauffour-sur-Vell, Chenailler-Mascheix, Collonges-la-Rouge, Concèze, Cosnac, Cublac, Curemonte, Dampniat, Donzenac, Estivals, Estivaux, Jugeals-Nazareth, Juillac, Lagleygeolle, Lanteuil, Larche, Lascaux, Ligneyrac, Liourdres, Lissac-sur-Couze, Lostanges, Louignac, Lubersac, Malemort, Mansac, Marcillac-la-Croze, Meyssac, Montgibaud, Nespouls, Noailhac, Noailles, Nonards, Objat, Orgnac-sur-Vézère, Palazinges, Perpezac-le-Blanc, Perpezac-le-Noir, Le Pescher, Puy-d'Arnac, Queyssac-les-Vignes, Rosiers-de-Juillac, Sadroc, Saillac, Saint-Aulaire, Saint-Bazile-de-Meyssac, Saint-Bonnet-la-Rivière, Saint-Bonnet-l'Enfantier, Saint-Cernin-de-Larche, Saint-Cyprien, Saint-Cyr-la-Roche, Saint-Eloy-les-Tuileries, Sainte-Féréole, Saint-Julien-le-Vendômois, Saint-Julien-Maumont, Saint-Martin-Sepert, Saint-Pantaléon-de-Larche, Saint-Pardoux-Corbier, Saint-Pardoux-l'Ortigier og Saint-Robert,

Retsgrundlag:

| | National lovgivning |
| --- | --- |

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

| | Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen |
| --- | --- |

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

Den beskyttede geografiske betegnelse »Atlantique« kan suppleres med følgende benævnelser:

| | navnet på en eller flere druesorter |
| --- | --- |

navnet på en eller flere druesorter

| | benævnelsen »primeur« eller »nouveau«. |
| --- | --- |

benævnelsen »primeur« eller »nouveau«.

| | Den Europæiske Unions BGB-logo skal påføres etiketten, hvis benævnelsen »Indication géographique protégée« (beskyttet geografisk betegnelse) erstattes af den traditionelle benævnelse »Vin de pays«. |
| --- | --- |

Den Europæiske Unions BGB-logo skal påføres etiketten, hvis benævnelsen »Indication géographique protégée« (beskyttet geografisk betegnelse) erstattes af den traditionelle benævnelse »Vin de pays«.

Område i umiddelbar nærhed (2)

Retsgrundlag:

| | EU-lovgivningen |
| --- | --- |

EU-lovgivningen

Type supplerende betingelse:

| | Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område |
| --- | --- |

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

| | Saint-Solve, Saint-Sornin-Lavolps, Saint-Viance, Segonzac, Ségur-le-Château, Sérilhac, Sioniac, Troche, Tudeils, Turenne, Ussac, Varetz, Vars-sur-Roseix, Végennes, Vigeois, Vignols, Voutezac og Yssandon. |
| --- | --- |

Saint-Solve, Saint-Sornin-Lavolps, Saint-Viance, Segonzac, Ségur-le-Château, Sérilhac, Sioniac, Troche, Tudeils, Turenne, Ussac, Varetz, Vars-sur-Roseix, Végennes, Vigeois, Vignols, Voutezac og Yssandon.

Departementet Gers, kommunerne:

| | Arblade-le-Haut, Avensac, Avezan, Ayguetinte, Ayzieu, Bajonnette, Bascous, Beaucaire, Beaumont, Béraut, Berrac, Bétous, Bezolles, Bivès, Blaziert, Bonas, Bourrouillan, Bretagne-d'Armagnac, Brugnens, Cadeilhan, Campagne-d'Armagnac, Cassaigne, Castelnau-d'Arbieu, Castelnau d'Auzan Labarrère, Castelnau-sur-l'Auvignon, Castéra-Lectourois, Castéra-Verduzan, Castéron, Castet-Arrouy, Castex-d'Armagnac, Caupenne-d'Armagnac, Caussens, Cazaubon, Cazeneuve, Céran, Cézan, Condom, Courrensan, Cravencères, Dému, Eauze, Espas, Estang, Estramiac, Flamarens, Fleurance, Fourcès, Gaudonville, Gavarret-sur-Aulouste, Gazaupouy, Gimbrède, Gondrin, Goutz, Homps, Le Houga, L'Isle-Bouzon, Justian, Labrihe, Lagarde, Lagardère, Lagraulet-du-Gers, Lalanne, Lamothe-Goas, Lannemaignan, Lannepax, Lanne-Soubiran, Larée, Larressingle, Larroque-Engalin, Larroque-Saint-Sernin, Larroque-sur-l'Osse, Laujuzan, Lauraët, Lectoure, Lias-d'Armagnac, Ligardes, Loubédat, Luppé-Violles, Magnan, Magnas, Maignaut-Tauzia, Manciet, Mansempuy, Mansencôme, Maravat, Marguestau, Marsolan, Mas-d'Auvignon, Mauléon-d'Armagnac, Maupas, Mauroux, Mauvezin, Miradoux, Miramont-Latour, Monclar, Monfort, Monguilhem, Monlezun-d'Armagnac, Montestruc-sur-Gers, Montréal, Mormès, Mouchan, Mourède og Nogaro, |
| --- | --- |

Arblade-le-Haut, Avensac, Avezan, Ayguetinte, Ayzieu, Bajonnette, Bascous, Beaucaire, Beaumont, Béraut, Berrac, Bétous, Bezolles, Bivès, Blaziert, Bonas, Bourrouillan, Bretagne-d'Armagnac, Brugnens, Cadeilhan, Campagne-d'Armagnac, Cassaigne, Castelnau-d'Arbieu, Castelnau d'Auzan Labarrère, Castelnau-sur-l'Auvignon, Castéra-Lectourois, Castéra-Verduzan, Castéron, Castet-Arrouy, Castex-d'Armagnac, Caupenne-d'Armagnac, Caussens, Cazaubon, Cazeneuve, Céran, Cézan, Condom, Courrensan, Cravencères, Dému, Eauze, Espas, Estang, Estramiac, Flamarens, Fleurance, Fourcès, Gaudonville, Gavarret-sur-Aulouste, Gazaupouy, Gimbrède, Gondrin, Goutz, Homps, Le Houga, L'Isle-Bouzon, Justian, Labrihe, Lagarde, Lagardère, Lagraulet-du-Gers, Lalanne, Lamothe-Goas, Lannemaignan, Lannepax, Lanne-Soubiran, Larée, Larressingle, Larroque-Engalin, Larroque-Saint-Sernin, Larroque-sur-l'Osse, Laujuzan, Lauraët, Lectoure, Lias-d'Armagnac, Ligardes, Loubédat, Luppé-Violles, Magnan, Magnas, Maignaut-Tauzia, Manciet, Mansempuy, Mansencôme, Maravat, Marguestau, Marsolan, Mas-d'Auvignon, Mauléon-d'Armagnac, Maupas, Mauroux, Mauvezin, Miradoux, Miramont-Latour, Monclar, Monfort, Monguilhem, Monlezun-d'Armagnac, Montestruc-sur-Gers, Montréal, Mormès, Mouchan, Mourède og Nogaro,

Område i umiddelbar nærhed (3)

Retsgrundlag:

| | EU-lovgivningen |
| --- | --- |

EU-lovgivningen

Type supplerende betingelse:

| | Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område |
| --- | --- |

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

| | Noulens, Panjas, Pauilhac, Perchède, Pergain-Taillac, Pessoulens, Peyrecave, Pis, Plieux, Pouy-Roquelaure, Préchac, Puységur, Ramouzens, Réans, Réjaumont, La Romieu, Roquepine, Roques, Rozès, Saint-Antoine, Saint-Antonin, Saint-Avit-Frandat, Saint-Brès, Sainte-Christie-d'Armagnac, Saint-Clar, Saint-Créac, Sainte-Gemme, Saint-Griède, Saint-Léonard, Saint-Martin-d'Armagnac, Saint-Martin-de-Goyne, Sainte-Mère, Saint-Mézard, Saint-Orens, Saint-Orens-Pouy-Petit, Saint-Paul-de-Baïse, Saint-Puy, Sainte-Radegonde, Salles-d'Armagnac, Sarrant, La Sauvetat, Séailles, Sempesserre, Sérempuy, Sion, Solomiac, Sorbets, Taybosc, Terraube, Toujouse, Tournecoupe, Urdens, Urgosse og Valence-sur-Baïse. |
| --- | --- |

Noulens, Panjas, Pauilhac, Perchède, Pergain-Taillac, Pessoulens, Peyrecave, Pis, Plieux, Pouy-Roquelaure, Préchac, Puységur, Ramouzens, Réans, Réjaumont, La Romieu, Roquepine, Roques, Rozès, Saint-Antoine, Saint-Antonin, Saint-Avit-Frandat, Saint-Brès, Sainte-Christie-d'Armagnac, Saint-Clar, Saint-Créac, Sainte-Gemme, Saint-Griède, Saint-Léonard, Saint-Martin-d'Armagnac, Saint-Martin-de-Goyne, Sainte-Mère, Saint-Mézard, Saint-Orens, Saint-Orens-Pouy-Petit, Saint-Paul-de-Baïse, Saint-Puy, Sainte-Radegonde, Salles-d'Armagnac, Sarrant, La Sauvetat, Séailles, Sempesserre, Sérempuy, Sion, Solomiac, Sorbets, Taybosc, Terraube, Toujouse, Tournecoupe, Urdens, Urgosse og Valence-sur-Baïse.

Departementet Landes, kommunerne:

| | Aire-sur-l'Adour, Arboucave, Arengosse, Argelouse, Artassenx, Arthez-d'Armagnac, Arue, Arx, Aubagnan, Audignon, Aureilhan, Aurice, Bahus-Soubiran, Banos, Bascons, Bas-Mauco, Bats, Baudignan, Belhade, Bélis, Benquet, Betbezer-d'Armagnac, Bias, Biscarrosse, Bordères-et-Lamensans, Bostens, Bougue, Bourdalat, Bourriot-Bergonce, Bretagne-de-Marsan, Brocas, Buanes, Cachen, Callen, Campagne, Campet-et-Lamolère, Canenx-et-Réaut, Castandet, Castelnau-Tursan, Castelner, Cauna, Cazalis, Cazères-sur-l'Adour, Cère, Classun, Clèdes, Commensacq, Coudures, Créon-d'Armagnac, Duhort-Bachen, Dumes, Escalans, Escource, Estigarde, Eugénie-les-Bains, Eyres-Moncube, Fargues, Le Frêche, Gabarret, Gaillères, Garein, Gastes, Geaune, Geloux, Grenade-sur-l'Adour, Hagetmau og Haut-Mauco, |
| --- | --- |

Aire-sur-l'Adour, Arboucave, Arengosse, Argelouse, Artassenx, Arthez-d'Armagnac, Arue, Arx, Aubagnan, Audignon, Aureilhan, Aurice, Bahus-Soubiran, Banos, Bascons, Bas-Mauco, Bats, Baudignan, Belhade, Bélis, Benquet, Betbezer-d'Armagnac, Bias, Biscarrosse, Bordères-et-Lamensans, Bostens, Bougue, Bourdalat, Bourriot-Bergonce, Bretagne-de-Marsan, Brocas, Buanes, Cachen, Callen, Campagne, Campet-et-Lamolère, Canenx-et-Réaut, Castandet, Castelnau-Tursan, Castelner, Cauna, Cazalis, Cazères-sur-l'Adour, Cère, Classun, Clèdes, Commensacq, Coudures, Créon-d'Armagnac, Duhort-Bachen, Dumes, Escalans, Escource, Estigarde, Eugénie-les-Bains, Eyres-Moncube, Fargues, Le Frêche, Gabarret, Gaillères, Garein, Gastes, Geaune, Geloux, Grenade-sur-l'Adour, Hagetmau og Haut-Mauco,

Område i umiddelbar nærhed (4)

Retsgrundlag:

| | EU-lovgivningen |
| --- | --- |

EU-lovgivningen

Type supplerende betingelse:

| | Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område |
| --- | --- |

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

| | Herré, Hontanx, Horsarrieu, Labastide-Chalosse, Labastide-d'Armagnac, Labouheyre, Labrit, Lacajunte, Lacquy, Lacrabe, Laglorieuse, Lagrange, Larrivière-Saint-Savin, Latrille, Lauret, Lencouacq, Lesperon, Liposthey, Losse, Lubbon, Lucbardez-et-Bargues, Lüe, Luglon, Lussagnet, Luxey, Maillas, Maillères, Mano, Mant, Mauries, Maurrin, Mauvezin-d'Armagnac, Mazerolles, Mézos, Mimizan, Miramont-Sensacq, Momuy, Monget, Monségur, Montaut, Mont-de-Marsan, Montégut, Montgaillard, Montsoué, Morcenx-la-Nouvelle, Morganx, Moustey, Onesse-Laharie, Ousse-Suzan, Parentis-en-Born, Parleboscq, Payros-Cazautets, Pécorade, Perquie, Peyre, Philondenx, Pimbo, Pissos, Pontenx-les-Forges, Poudenx, Pouydesseaux, Pujo-le-Plan, Puyol-Cazalet, Renung, Retjons, Rimbez-et-Baudiets, Roquefort, Sabres, Saint-Agnet, Saint-Avit, Sainte-Colombe, Saint-Cricq-Chalosse, Saint-Cricq-Villeneuve, Sainte-Eulalie-en-Born, Sainte-Foy, Saint-Gein, Saint-Gor, Saint-Julien-d'Armagnac, Saint-Justin, Saint-Loubouer, Saint-Martin-d'Oney, Saint-Maurice-sur-Adour, Saint-Paul-en-Born, Saint-Perdon, Saint-Pierre-du-Mont, Saint-Sever, Samadet, Sanguinet, Sarbazan, Sarraziet, Sarron, Saugnacq-et-Muret, Le Sen, Serres-Gaston, Serreslous-et-Arribans, Solférino, Sorbets, Sore, Trensacq, Uchacq-et-Parentis, Urgons, Vert, Vielle-Tursan, Vielle-Soubiran, Le Vignau, Villeneuve-de-Marsan, Ychoux og Ygos-Saint-Saturnin. |
| --- | --- |

Herré, Hontanx, Horsarrieu, Labastide-Chalosse, Labastide-d'Armagnac, Labouheyre, Labrit, Lacajunte, Lacquy, Lacrabe, Laglorieuse, Lagrange, Larrivière-Saint-Savin, Latrille, Lauret, Lencouacq, Lesperon, Liposthey, Losse, Lubbon, Lucbardez-et-Bargues, Lüe, Luglon, Lussagnet, Luxey, Maillas, Maillères, Mano, Mant, Mauries, Maurrin, Mauvezin-d'Armagnac, Mazerolles, Mézos, Mimizan, Miramont-Sensacq, Momuy, Monget, Monségur, Montaut, Mont-de-Marsan, Montégut, Montgaillard, Montsoué, Morcenx-la-Nouvelle, Morganx, Moustey, Onesse-Laharie, Ousse-Suzan, Parentis-en-Born, Parleboscq, Payros-Cazautets, Pécorade, Perquie, Peyre, Philondenx, Pimbo, Pissos, Pontenx-les-Forges, Poudenx, Pouydesseaux, Pujo-le-Plan, Puyol-Cazalet, Renung, Retjons, Rimbez-et-Baudiets, Roquefort, Sabres, Saint-Agnet, Saint-Avit, Sainte-Colombe, Saint-Cricq-Chalosse, Saint-Cricq-Villeneuve, Sainte-Eulalie-en-Born, Sainte-Foy, Saint-Gein, Saint-Gor, Saint-Julien-d'Armagnac, Saint-Justin, Saint-Loubouer, Saint-Martin-d'Oney, Saint-Maurice-sur-Adour, Saint-Paul-en-Born, Saint-Perdon, Saint-Pierre-du-Mont, Saint-Sever, Samadet, Sanguinet, Sarbazan, Sarraziet, Sarron, Saugnacq-et-Muret, Le Sen, Serres-Gaston, Serreslous-et-Arribans, Solférino, Sorbets, Sore, Trensacq, Uchacq-et-Parentis, Urgons, Vert, Vielle-Tursan, Vielle-Soubiran, Le Vignau, Villeneuve-de-Marsan, Ychoux og Ygos-Saint-Saturnin.

Departementet Lot, kommunerne:

| | Albas, Anglars-Juillac, Arcambal, Les Arques, Aujols, Bach, |
| --- | --- |

Albas, Anglars-Juillac, Arcambal, Les Arques, Aujols, Bach,

Område i umiddelbar nærhed (5)

Retsgrundlag:

| | EU-lovgivningen |
| --- | --- |

EU-lovgivningen

Type supplerende betingelse:

| | Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område |
| --- | --- |

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

| | Beauregard, Bélaye, Belfort-du-Quercy, Bellefont-La Rauze, Belmont-Sainte-Foi, Berganty, Blars, Boissières, Porte-du-Quercy, Bouziès, Cabrerets, Cahors, Caillac, Calamane, Calvignac, Cambayrac, Carnac-Rouffiac, Cassagnes, Castelfranc, Castelnau Montratier-Sainte Alauzie, Catus, Cazals, Cénevières, Cézac, Cieurac, Concots, Cras, Crayssac, Crégols, Cremps, Douelle, Duravel, Escamps, Esclauzels, Espère, Flaujac-Poujols, Floressas, Fontanes, Francoulès, Frayssinet-le-Gélat, Gigouzac, Gindou, Goujounac, Grézels, Les Junies, Labastide-du-Vert, Labastide-Marnhac, Laburgade, Lacapelle-Cabanac, Lagardelle, Lalbenque, Lamagdelaine, Laramière, Lauzès, Lendou-en-Quercy, Lentillac-du-Causse, Lherm, Lhospitalet, Limogne-en-Quercy, Lugagnac, Luzech, Marminiac, Mauroux, Maxou, Mechmont, Mercuès, Le Montat, Montcabrier, Montcléra, Montcuq-en-Quercy-Blanc, Montdoumerc, Montgesty, Montlauzun, Nadillac, Nuzéjouls, Orniac, Parnac, Les Pechs du Vers, Pern, Pescadoires, Pomarède, Pontcirq, Pradines, Prayssac, Promilhanes, Puy-l'évêque, Sabadel-Lauzès, Saillac, Saint-Caprais, Saint-Cirq-Lapopie, Barguelonne-en-Quercy, Saint-Denis-Catus, Saint Géry-Vers, Saint-Martin-Labouval, Saint-Martin-le-Redon, Saint-Médard, Saint-Paul-Flaugnac, Saint-Pierre-Lafeuille, Saint-Vincent-Rive-d'Olt, Sauliac-sur-Célé, Sauzet, Sénaillac-Lauzès, Sérignac, Soturac, Tour-de-Faure, Touzac, Trespoux-Rassiels, Varaire, Vaylats, Vidaillac, Villesèque og Vire-sur-Lot. |
| --- | --- |

Beauregard, Bélaye, Belfort-du-Quercy, Bellefont-La Rauze, Belmont-Sainte-Foi, Berganty, Blars, Boissières, Porte-du-Quercy, Bouziès, Cabrerets, Cahors, Caillac, Calamane, Calvignac, Cambayrac, Carnac-Rouffiac, Cassagnes, Castelfranc, Castelnau Montratier-Sainte Alauzie, Catus, Cazals, Cénevières, Cézac, Cieurac, Concots, Cras, Crayssac, Crégols, Cremps, Douelle, Duravel, Escamps, Esclauzels, Espère, Flaujac-Poujols, Floressas, Fontanes, Francoulès, Frayssinet-le-Gélat, Gigouzac, Gindou, Goujounac, Grézels, Les Junies, Labastide-du-Vert, Labastide-Marnhac, Laburgade, Lacapelle-Cabanac, Lagardelle, Lalbenque, Lamagdelaine, Laramière, Lauzès, Lendou-en-Quercy, Lentillac-du-Causse, Lherm, Lhospitalet, Limogne-en-Quercy, Lugagnac, Luzech, Marminiac, Mauroux, Maxou, Mechmont, Mercuès, Le Montat, Montcabrier, Montcléra, Montcuq-en-Quercy-Blanc, Montdoumerc, Montgesty, Montlauzun, Nadillac, Nuzéjouls, Orniac, Parnac, Les Pechs du Vers, Pern, Pescadoires, Pomarède, Pontcirq, Pradines, Prayssac, Promilhanes, Puy-l'évêque, Sabadel-Lauzès, Saillac, Saint-Caprais, Saint-Cirq-Lapopie, Barguelonne-en-Quercy, Saint-Denis-Catus, Saint Géry-Vers, Saint-Martin-Labouval, Saint-Martin-le-Redon, Saint-Médard, Saint-Paul-Flaugnac, Saint-Pierre-Lafeuille, Saint-Vincent-Rive-d'Olt, Sauliac-sur-Célé, Sauzet, Sénaillac-Lauzès, Sérignac, Soturac, Tour-de-Faure, Touzac, Trespoux-Rassiels, Varaire, Vaylats, Vidaillac, Villesèque og Vire-sur-Lot.

Område i umiddelbar nærhed (6)

Retsgrundlag:

| | EU-lovgivningen |
| --- | --- |

EU-lovgivningen

Type supplerende betingelse:

| | Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område |
| --- | --- |

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Departementet Lot-et-Garonne, kommunerne:

| | Agen, Agmé, Agnac, Aiguillon, Allemans-du-Dropt, Andiran, Armillac, Astaffort, Aubiac, Bajamont, Bazens, Beaugas, Birac-sur-Trec, Boé, Bon-Encontre, Boudy-de-Beauregard, Bourgougnague, Bourran, Brax, Brugnac, Cahuzac, Calonges, Cancon, Casseneuil, Castelmoron-sur-Lot, Castelnaud-de-Gratecambe, Castillonnès, Caudecoste, Caumont-sur-Garonne, Cavarc, Clairac, Clermont-Dessous, Colayrac-Saint-Cirq, Coulx, Cuq, Douzains, Estillac, Fals, Fauguerolles, Fauillet, Ferrensac, Fieux, Fongrave, Foulayronnes, Fourques-sur-Garonne, Francescas, Fréchou, Frégimont, Galapian, Gontaud-de-Nogaret, Grateloup-Saint-Gayrand, Hautesvignes, Labretonie, Lafitte-sur-Lot, Lagarrigue, Lagruère, Lalandusse, Lamontjoie, Lannes, Laparade, Laperche, Laplume, Lasserre, Lauzun, Lavergne, Layrac, Longueville, Lougratte, Marmont-Pachas, Le Mas-d'Agenais, Mézin, Miramont-de-Guyenne, Moirax, Monbahus, Monclar, Moncrabeau, Monheurt, Montastruc, Montauriol, Montignac-de-Lauzun, Montignac-Toupinerie, Monviel, Moulinet, Nicole, Nomdieu, Pailloles, Le Passage, Pinel-Hauterive, Pont-du-Casse, Port-Sainte-Marie, Poudenas, Puymiclan, Puysserampion, Réaup-Lisse, Roquefort, Roumagne, Saint-Barthélemy-d'Agenais, Saint-Colomb-de-Lauzun, Saint-Etienne-de-Fougères, Saint-Hilaire-de-Lusignan, Saint-Léger, Sainte-Marthe, Sainte-Maure-de-Peyriac, Saint-Maurice-de-Lestapel og Saint-Nicolas-de-la-Balerme, |
| --- | --- |

Agen, Agmé, Agnac, Aiguillon, Allemans-du-Dropt, Andiran, Armillac, Astaffort, Aubiac, Bajamont, Bazens, Beaugas, Birac-sur-Trec, Boé, Bon-Encontre, Boudy-de-Beauregard, Bourgougnague, Bourran, Brax, Brugnac, Cahuzac, Calonges, Cancon, Casseneuil, Castelmoron-sur-Lot, Castelnaud-de-Gratecambe, Castillonnès, Caudecoste, Caumont-sur-Garonne, Cavarc, Clairac, Clermont-Dessous, Colayrac-Saint-Cirq, Coulx, Cuq, Douzains, Estillac, Fals, Fauguerolles, Fauillet, Ferrensac, Fieux, Fongrave, Foulayronnes, Fourques-sur-Garonne, Francescas, Fréchou, Frégimont, Galapian, Gontaud-de-Nogaret, Grateloup-Saint-Gayrand, Hautesvignes, Labretonie, Lafitte-sur-Lot, Lagarrigue, Lagruère, Lalandusse, Lamontjoie, Lannes, Laparade, Laperche, Laplume, Lasserre, Lauzun, Lavergne, Layrac, Longueville, Lougratte, Marmont-Pachas, Le Mas-d'Agenais, Mézin, Miramont-de-Guyenne, Moirax, Monbahus, Monclar, Moncrabeau, Monheurt, Montastruc, Montauriol, Montignac-de-Lauzun, Montignac-Toupinerie, Monviel, Moulinet, Nicole, Nomdieu, Pailloles, Le Passage, Pinel-Hauterive, Pont-du-Casse, Port-Sainte-Marie, Poudenas, Puymiclan, Puysserampion, Réaup-Lisse, Roquefort, Roumagne, Saint-Barthélemy-d'Agenais, Saint-Colomb-de-Lauzun, Saint-Etienne-de-Fougères, Saint-Hilaire-de-Lusignan, Saint-Léger, Sainte-Marthe, Sainte-Maure-de-Peyriac, Saint-Maurice-de-Lestapel og Saint-Nicolas-de-la-Balerme,

Område i umiddelbar nærhed (7)

Retsgrundlag:

| | EU-lovgivningen |
| --- | --- |

EU-lovgivningen

Type supplerende betingelse:

| | Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område |
| --- | --- |

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

| | Saint-Pardoux-du-Breuil, Saint-Pardoux-Isaac, Saint-Pastour, Saint-Pé-Saint-Simon, Saint-Quentin-du-Dropt, Saint-Salvy, Saint-Sixte, Saint-Vincent-de-Lamontjoie, Saumont, Sauveterre-Saint-Denis, Ségalas, Sénestis, Sérignac-Péboudou, Sos, Taillebourg, Tombebéuf, Tonneins, Tourtrès, Varès, Verteuil-d'Agenais, Villebramar og Villeton. |
| --- | --- |

Saint-Pardoux-du-Breuil, Saint-Pardoux-Isaac, Saint-Pastour, Saint-Pé-Saint-Simon, Saint-Quentin-du-Dropt, Saint-Salvy, Saint-Sixte, Saint-Vincent-de-Lamontjoie, Saumont, Sauveterre-Saint-Denis, Ségalas, Sénestis, Sérignac-Péboudou, Sos, Taillebourg, Tombebéuf, Tonneins, Tourtrès, Varès, Verteuil-d'Agenais, Villebramar og Villeton.

Departementet Deux-Sèvres, kommunerne:

| | Aiffres, Aigondigné, Alloinay, Amuré, Arçais, Ardin, Asnières-en-Poitou, Aubigné, Augé, Avon, Azay-le-Brûlé, Beaussais-Vitré, Beauvoir-sur-Niort, Béceleuf, Bessines, Beugnon-Thireuil, Bougon, Le Bourdet, Brieuil-sur-Chizé, Brioux-sur-Boutonne, Brûlain, Le Busseau, Caunay, Celles-sur-Belle, Champdeniers, La Chapelle-Bâton, La Chapelle-Pouilloux, Chauray, Chef-Boutonne, Chenay, Chérigné, Cherveux, Chey, Chizé, Clussais-la-Pommeraie, Coulon, Coulonges-sur-l'Autize, Cours, Couture-d'Argenson, La Crèche, Echiré, Ensigné, Epannes, Exireuil, Exoudun, Faye-sur-Ardin, Fenioux, Fontenille-Saint-Martin-d'Entraigues, Fontivillié, Fors, Les Fosses, La Foye-Monjault, François, Fressines, Frontenay-Rohan-Rohan, Germond-Rouvre, Granzay-Gript, Juillé, Juscorps, Lezay, Limalonges, Lorigné, Loubigné, Loubillé, Luché-sur-Brioux, Lusseray, Magné, Mairé-Levescault, Maisonnay, Marcillé, Marigny, Mauzé-sur-le-Mignon, Melle, Melleran, Messé, Montalembert, La Mothe-Saint-Héray, Nanteuil, Niort, Paizay-le-Chapt, Pamplie, Pamproux, Périgné, Pers, Plaine-d'Argenson, Pliboux og Prahecq. |
| --- | --- |

Aiffres, Aigondigné, Alloinay, Amuré, Arçais, Ardin, Asnières-en-Poitou, Aubigné, Augé, Avon, Azay-le-Brûlé, Beaussais-Vitré, Beauvoir-sur-Niort, Béceleuf, Bessines, Beugnon-Thireuil, Bougon, Le Bourdet, Brieuil-sur-Chizé, Brioux-sur-Boutonne, Brûlain, Le Busseau, Caunay, Celles-sur-Belle, Champdeniers, La Chapelle-Bâton, La Chapelle-Pouilloux, Chauray, Chef-Boutonne, Chenay, Chérigné, Cherveux, Chey, Chizé, Clussais-la-Pommeraie, Coulon, Coulonges-sur-l'Autize, Cours, Couture-d'Argenson, La Crèche, Echiré, Ensigné, Epannes, Exireuil, Exoudun, Faye-sur-Ardin, Fenioux, Fontenille-Saint-Martin-d'Entraigues, Fontivillié, Fors, Les Fosses, La Foye-Monjault, François, Fressines, Frontenay-Rohan-Rohan, Germond-Rouvre, Granzay-Gript, Juillé, Juscorps, Lezay, Limalonges, Lorigné, Loubigné, Loubillé, Luché-sur-Brioux, Lusseray, Magné, Mairé-Levescault, Maisonnay, Marcillé, Marigny, Mauzé-sur-le-Mignon, Melle, Melleran, Messé, Montalembert, La Mothe-Saint-Héray, Nanteuil, Niort, Paizay-le-Chapt, Pamplie, Pamproux, Périgné, Pers, Plaine-d'Argenson, Pliboux og Prahecq.

Område i umiddelbar nærhed (8)

Retsgrundlag:

| | EU-lovgivningen |
| --- | --- |

EU-lovgivningen

Type supplerende betingelse:

| | Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område |
| --- | --- |

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

| | Prailles-La Couarde, Prin-Deyrançon, Puihardy, La Rochénard, Rom, Romans, Saint-Christophe-sur-Roc, Saint-Coutant, Sainte-Eanne, Saint-Gelais, Saint-Georges-de-Rex, Saint-Hilaire-la-Palud, Saint-Laurs, Saint-Maixent-de-Beugné, Saint-Maixent-l'école, Saint-Martin-de-Bernegoue, Saint-Martin-de-Saint-Maixent, Saint-Maxire, Sainte-Néomaye, Sainte-Ouenne, Saint-Pompain, Saint-Rémy, Saint-Romans-des-Champs, Saint-Romans-lès-Melle, Sainte-Soline, Saint-Symphorien, Saint-Vincent-la-Châtre, Saivres, Salles, Sansais, Sauzé-Vaussais, Sciecq, Scillé, Secondigné-sur-Belle, Séligné, Sepvret, Soudan, Souvigné, Surin, Valdelaume, Val-du-Mignon, Vallans, Vançais, Le Vanneau-Irleau, Vanzay, Vernoux-sur-Boutonne, Le Vert, Villefollet, Villemain, Villiers-en-Bois, Villiers-en-Plaine, Villiers-sur-Chizé, Vouillé og Xaintray. |
| --- | --- |

Prailles-La Couarde, Prin-Deyrançon, Puihardy, La Rochénard, Rom, Romans, Saint-Christophe-sur-Roc, Saint-Coutant, Sainte-Eanne, Saint-Gelais, Saint-Georges-de-Rex, Saint-Hilaire-la-Palud, Saint-Laurs, Saint-Maixent-de-Beugné, Saint-Maixent-l'école, Saint-Martin-de-Bernegoue, Saint-Martin-de-Saint-Maixent, Saint-Maxire, Sainte-Néomaye, Sainte-Ouenne, Saint-Pompain, Saint-Rémy, Saint-Romans-des-Champs, Saint-Romans-lès-Melle, Sainte-Soline, Saint-Symphorien, Saint-Vincent-la-Châtre, Saivres, Salles, Sansais, Sauzé-Vaussais, Sciecq, Scillé, Secondigné-sur-Belle, Séligné, Sepvret, Soudan, Souvigné, Surin, Valdelaume, Val-du-Mignon, Vallans, Vançais, Le Vanneau-Irleau, Vanzay, Vernoux-sur-Boutonne, Le Vert, Villefollet, Villemain, Villiers-en-Bois, Villiers-en-Plaine, Villiers-sur-Chizé, Vouillé og Xaintray.

Departementet Vendée, kommunerne:

| | Les Achards, L'Aiguillon-la-Presqu'île, L'Aiguillon-sur-Vie, Angles, Antigny, Apremont, Auchay-sur-Vendée, Avrillé, Barbâtre, La Barre-de-Monts, Bazoges-en-Pareds, Beaulieu-sous-la-Roche, Beauvoir-sur-Mer, Benet, Le Bernard, Bois-de-Céné, La Boissière-des-Landes, Bouillé-Courdault, Bouin, Le Boupère, Bourneau, Brem-sur-Mer, Bretignolles-sur-Mer, Breuil-Barret, La Caillère-Saint-Hilaire, Cezais, Chaillé-les-Marais, La Chaize-Giraud, Challans, Champagné-les-Marais, Le Champ-Saint-Père, La Chapelle-aux-Lys, La Chapelle-Hermier og La Chapelle-Palluau. |
| --- | --- |

Les Achards, L'Aiguillon-la-Presqu'île, L'Aiguillon-sur-Vie, Angles, Antigny, Apremont, Auchay-sur-Vendée, Avrillé, Barbâtre, La Barre-de-Monts, Bazoges-en-Pareds, Beaulieu-sous-la-Roche, Beauvoir-sur-Mer, Benet, Le Bernard, Bois-de-Céné, La Boissière-des-Landes, Bouillé-Courdault, Bouin, Le Boupère, Bourneau, Brem-sur-Mer, Bretignolles-sur-Mer, Breuil-Barret, La Caillère-Saint-Hilaire, Cezais, Chaillé-les-Marais, La Chaize-Giraud, Challans, Champagné-les-Marais, Le Champ-Saint-Père, La Chapelle-aux-Lys, La Chapelle-Hermier og La Chapelle-Palluau.

Område i umiddelbar nærhed (9)

Retsgrundlag:

| | EU-lovgivningen |
| --- | --- |

EU-lovgivningen

Type supplerende betingelse:

| | Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område |
| --- | --- |

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

| | La Chapelle-Thémer, Chasnais, La Châtaigneraie, Châteauneuf, Chavagnes-les-Redoux, Cheffois, Coëx, Commequiers, Curzon, Damvix, Doix lès Fontaines, L'Epine, Falleron, Faymoreau, Le Fenouiller, Fontenay-le-Comte, Foussais-Payré, Froidfond, La Garnache, Le Girouard, Givrand, Le Givre, Grand'Landes, Grosbreuil, Grues, Le Gué-de-Velluire, La Guérinière, L'Hermenault, L'Ile-d'Elle, L'Ile-d'Olonne, L'Ile-d'Yeu, Jard-sur-Mer, La Jaudonnière, La Jonchère, Lairoux, Landeronde, Landevieille, Le Langon, Liez, Loge-Fougereuse, Longèves, Longeville-sur-Mer, Luçon, Maché, Les Magnils-Reigniers, Maillé, Maillezais, Marillet, Marsais-Sainte-Radégonde, Martinet, Le Mazeau, La Meilleraie-Tillay, Menomblet, Mervent, Monsireigne, Montournais, Montreuil, Moreilles, Mouilleron-Saint-Germain, Moutiers-les-Mauxfaits, Mouzeuil-Saint-Martin, Nalliers, Nieul-le-Dolent, Noirmoutier-en-l'Ile, Notre-Dame-de-Monts, Notre-Dame-de-Riez, L'Orbrie, Palluau, Le Perrier, Petosse, Pissotte, Poiroux, Pouillé, Pouzauges, Puy-de-Serre, Puyravault, Réaumur, La Réorthe, Rives-d'Autise, Les Sables-d'Olonne, Saint-Aubin-la-Plaine, Saint-Avaugourd-des-Landes, Saint-Benoist-sur-Mer, Saint-Christophe-du-Ligneron, Saint-Cyr-des-Gâts, Saint-Cyr-en-Talmondais, Saint-Denis-du-Payré, Saint-Etienne-de-Brillouet, Saint-Etienne-du-Bois, Sainte-Flaive-des-Loups og Sainte-Foy. |
| --- | --- |

La Chapelle-Thémer, Chasnais, La Châtaigneraie, Châteauneuf, Chavagnes-les-Redoux, Cheffois, Coëx, Commequiers, Curzon, Damvix, Doix lès Fontaines, L'Epine, Falleron, Faymoreau, Le Fenouiller, Fontenay-le-Comte, Foussais-Payré, Froidfond, La Garnache, Le Girouard, Givrand, Le Givre, Grand'Landes, Grosbreuil, Grues, Le Gué-de-Velluire, La Guérinière, L'Hermenault, L'Ile-d'Elle, L'Ile-d'Olonne, L'Ile-d'Yeu, Jard-sur-Mer, La Jaudonnière, La Jonchère, Lairoux, Landeronde, Landevieille, Le Langon, Liez, Loge-Fougereuse, Longèves, Longeville-sur-Mer, Luçon, Maché, Les Magnils-Reigniers, Maillé, Maillezais, Marillet, Marsais-Sainte-Radégonde, Martinet, Le Mazeau, La Meilleraie-Tillay, Menomblet, Mervent, Monsireigne, Montournais, Montreuil, Moreilles, Mouilleron-Saint-Germain, Moutiers-les-Mauxfaits, Mouzeuil-Saint-Martin, Nalliers, Nieul-le-Dolent, Noirmoutier-en-l'Ile, Notre-Dame-de-Monts, Notre-Dame-de-Riez, L'Orbrie, Palluau, Le Perrier, Petosse, Pissotte, Poiroux, Pouillé, Pouzauges, Puy-de-Serre, Puyravault, Réaumur, La Réorthe, Rives-d'Autise, Les Sables-d'Olonne, Saint-Aubin-la-Plaine, Saint-Avaugourd-des-Landes, Saint-Benoist-sur-Mer, Saint-Christophe-du-Ligneron, Saint-Cyr-des-Gâts, Saint-Cyr-en-Talmondais, Saint-Denis-du-Payré, Saint-Etienne-de-Brillouet, Saint-Etienne-du-Bois, Sainte-Flaive-des-Loups og Sainte-Foy.

Område i umiddelbar nærhed (10)

Retsgrundlag:

| | EU-lovgivningen |
| --- | --- |

EU-lovgivningen

Type supplerende betingelse:

| | Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område |
| --- | --- |

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

| | Sainte-Gemme-la-Plaine, Saint-Georges-de-Pointindoux, Saint-Gervais, Saint-Gilles-Croix-de-Vie, Sainte-Hermine, Saint-Hilaire-de-Riez, Saint-Hilaire-des-Loges, Saint-Hilaire-de-Voust, Saint-Hilaire-la-Forét, Saint-Jean-de-Beugné, Saint-Jean-de-Monts, Saint-Juire-Champgillon, Saint-Julien-des-Landes, Saint-Laurent-de-la-Salle, Saint-Maixent-sur-Vie, Saint-Martin-de-Fraigneau, Saint-Martin-des-Fontaines, Saint-Martin-Lars-en-Sainte-Hermine, Saint-Mathurin, Saint-Maurice-des-Noues, Saint-Maurice-le-Girard, Saint-Mesmin, Saint-Michel-en-l'Herm, Saint-Michel-le-Cloucq, Saint-Paul-Mont-Penit, Saint-Pierre-du-Chemin, Saint-Pierre-le-Vieux, Sainte-Radégonde-des-Noyers, Saint-Révérend, Saint-Sigismond, Saint-Sulpice-en-Pareds, Saint-Urbain, Saint-Valérien, Saint-Vincent-sur-Graon, Saint-Vincent-sur-Jard, Sallertaine, Sérigné, Sèvremont, Soullans, La Taillée, Tallud-Sainte-Gemme, Talmont-Saint-Hilaire, La Tardière, Thiré, Thouarsais-Bouildroux, La Tranche-sur-Mer, Triaize, Vairé, Les Velluire-sur-Vendée, Vix, Vouillé-les-Marais, Vouvant og Xanton-Chassenon. |
| --- | --- |

Sainte-Gemme-la-Plaine, Saint-Georges-de-Pointindoux, Saint-Gervais, Saint-Gilles-Croix-de-Vie, Sainte-Hermine, Saint-Hilaire-de-Riez, Saint-Hilaire-des-Loges, Saint-Hilaire-de-Voust, Saint-Hilaire-la-Forét, Saint-Jean-de-Beugné, Saint-Jean-de-Monts, Saint-Juire-Champgillon, Saint-Julien-des-Landes, Saint-Laurent-de-la-Salle, Saint-Maixent-sur-Vie, Saint-Martin-de-Fraigneau, Saint-Martin-des-Fontaines, Saint-Martin-Lars-en-Sainte-Hermine, Saint-Mathurin, Saint-Maurice-des-Noues, Saint-Maurice-le-Girard, Saint-Mesmin, Saint-Michel-en-l'Herm, Saint-Michel-le-Cloucq, Saint-Paul-Mont-Penit, Saint-Pierre-du-Chemin, Saint-Pierre-le-Vieux, Sainte-Radégonde-des-Noyers, Saint-Révérend, Saint-Sigismond, Saint-Sulpice-en-Pareds, Saint-Urbain, Saint-Valérien, Saint-Vincent-sur-Graon, Saint-Vincent-sur-Jard, Sallertaine, Sérigné, Sèvremont, Soullans, La Taillée, Tallud-Sainte-Gemme, Talmont-Saint-Hilaire, La Tardière, Thiré, Thouarsais-Bouildroux, La Tranche-sur-Mer, Triaize, Vairé, Les Velluire-sur-Vendée, Vix, Vouillé-les-Marais, Vouvant og Xanton-Chassenon.

Departementet Vienne, kommunerne:

| | Adriers, Anché, Angles-sur-l'Anglin, Antigny, Asnières-sur-Blour, Asnois, Availles-Limouzine, Béthines, Blanzay, Bouresse og Bourg-Archambault. |
| --- | --- |

Adriers, Anché, Angles-sur-l'Anglin, Antigny, Asnières-sur-Blour, Asnois, Availles-Limouzine, Béthines, Blanzay, Bouresse og Bourg-Archambault.

Område i umiddelbar nærhed (11)

Retsgrundlag:

| | EU-lovgivningen |
| --- | --- |

EU-lovgivningen

Type supplerende betingelse:

| | Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område |
| --- | --- |

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

| | Brigueil-le-Chantre, Brion, Brux, La Bussière, Champagné-le-Sec, Champagné-Saint-Hilaire, Champniers, La Chapelle-Bâton, Chapelle-Viviers, Charroux, Chatain, Château-Garnier, Chaunay, Chauvigny, Civaux, Civray, Coulonges, La Ferrière-Airoux, Fleix, Gençay, Genouillé, Gouex, Haims, L'Isle-Jourdain, Jouhet, Journet, Joussé, Lathus-Saint-Rémy, Lauthiers, Leignes-sur-Fontaine, Lhommaizé, Liglet, Linazay, Lizant, Luchapt, Lussac-les-Châteaux, Magné, Mauprévoir, Mazerolles, Millac, Montmorillon, Moulismes, Moussac, Mouterre-sur-Blourde, Nalliers, Nérignac, Paizay-le-Sec, Payroux, Persac, Pindray, Plaisance, Pressac, Queaux, Romagne, Saint-Gaudent, Saint-Germain, Saint-Laurent-de-Jourdes, Saint-Léomer, Saint-Macoux, Saint-Martin-l'Ars, Saint-Maurice-la-Clouère, Saint-Pierre-de-Maillé, Saint-Pierre-d'Exideuil, Sainte-Radégonde, Saint-Romain, Saint-Savin, Saint-Saviol, Saint-Secondin, Saulgé, Savigné, Sillars, Sommières-du-Clain, Surin, Thollet, La Trimouille, Usson-du-Poitou, Valdivienne, Valence-en-Poitou, Verrières, Le Vigeant, Villemort, Voulême og Voulon. |
| --- | --- |

Brigueil-le-Chantre, Brion, Brux, La Bussière, Champagné-le-Sec, Champagné-Saint-Hilaire, Champniers, La Chapelle-Bâton, Chapelle-Viviers, Charroux, Chatain, Château-Garnier, Chaunay, Chauvigny, Civaux, Civray, Coulonges, La Ferrière-Airoux, Fleix, Gençay, Genouillé, Gouex, Haims, L'Isle-Jourdain, Jouhet, Journet, Joussé, Lathus-Saint-Rémy, Lauthiers, Leignes-sur-Fontaine, Lhommaizé, Liglet, Linazay, Lizant, Luchapt, Lussac-les-Châteaux, Magné, Mauprévoir, Mazerolles, Millac, Montmorillon, Moulismes, Moussac, Mouterre-sur-Blourde, Nalliers, Nérignac, Paizay-le-Sec, Payroux, Persac, Pindray, Plaisance, Pressac, Queaux, Romagne, Saint-Gaudent, Saint-Germain, Saint-Laurent-de-Jourdes, Saint-Léomer, Saint-Macoux, Saint-Martin-l'Ars, Saint-Maurice-la-Clouère, Saint-Pierre-de-Maillé, Saint-Pierre-d'Exideuil, Sainte-Radégonde, Saint-Romain, Saint-Savin, Saint-Saviol, Saint-Secondin, Saulgé, Savigné, Sillars, Sommières-du-Clain, Surin, Thollet, La Trimouille, Usson-du-Poitou, Valdivienne, Valence-en-Poitou, Verrières, Le Vigeant, Villemort, Voulême og Voulon.

Departementet Haute-Vienne, kommunerne:

| | Aixe-sur-Vienne, Ambazac, Arnac-la-Poste, Augne, Aureil, Azat-le-Ris, Balledent, La Bazeuge, Beaumont-du-Lac, Bellac, Berneuil og Bersac-sur-Rivalier. |
| --- | --- |

Aixe-sur-Vienne, Ambazac, Arnac-la-Poste, Augne, Aureil, Azat-le-Ris, Balledent, La Bazeuge, Beaumont-du-Lac, Bellac, Berneuil og Bersac-sur-Rivalier.

Område i umiddelbar nærhed (12)

Retsgrundlag:

| | EU-lovgivningen |
| --- | --- |

EU-lovgivningen

Type supplerende betingelse:

| | Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område |
| --- | --- |

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

| | Bessines-sur-Gartempe, Beynac, Les Billanges, Blanzac, Blond, Boisseuil, Bonnac-la-Côte, Bosmie-l'Aiguille, Breuilaufa, Le Buis, Bujaleuf, Burgnac, Bussière-Galant, Les Cars, Chaillac-sur-Vienne, Le Chalard, Châlus, Chamboret, Champagnac-la-Rivière, Champnétery, Champsac, La Chapelle-Montbrandeix, Chaptelat, Château-Chervix, Châteauneuf-la-Forét, Châteauponsac, Le Châtenet-en-Dognon, Cheissoux, Chéronnac, Cieux, Cognac-la-Forêt, Compreignac, Condat-sur-Vienne, Coussac-Bonneval, Couzeix, La Croisille-sur-Briance, La Croix-sur-Gartempe, Cromac, Cussac, Dinsac, Dompierre-les-Églises, Domps, Le Dorat, Dournazac, Droux, Eybouleuf, Eyjeaux, Eymoutiers, Feytiat, Flavignac, Folles, Fromental, Gajoubert, La Geneytouse, Glandon, Glanges, Gorre, Les Grands-Chézeaux, Isle, Jabreilles-les-Bordes, Janailhac, Javerdat, La Jonchère-Saint-Maurice, Jouac, Jourgnac, Ladignac-le-Long, Laurière, Lavignac, Limoges, Linards, Lussac-les-églises, Magnac-Bourg, Magnac-Laval, Mailhac-sur-Benaize, Maisonnais-sur-Tardoire, Marval, Masléon, Meilhac, Meuzac, La Meyze, Moissannes, Montrol-Sénard, Mortemart, Nantiat, Nedde, Neuvic-Entier, Nexon, Nieul, Nouic, Oradour-Saint-Genest, Oradour-sur-Glane, Oradour-sur-Vayres, Pageas, Le Palais-sur-Vienne, Panazol, Pensol, Peyrat-de-Bellac, Peyrat-le-Château, Peyrilhac, Pierre-Buffière, La Porcherie, Rancon, Razès, Rempnat, Rilhac-Lastours, Rilhac-Rancon, Rochechouart, La Roche-l'Abeille, Royères og Roziers-Saint-Georges. |
| --- | --- |

Bessines-sur-Gartempe, Beynac, Les Billanges, Blanzac, Blond, Boisseuil, Bonnac-la-Côte, Bosmie-l'Aiguille, Breuilaufa, Le Buis, Bujaleuf, Burgnac, Bussière-Galant, Les Cars, Chaillac-sur-Vienne, Le Chalard, Châlus, Chamboret, Champagnac-la-Rivière, Champnétery, Champsac, La Chapelle-Montbrandeix, Chaptelat, Château-Chervix, Châteauneuf-la-Forét, Châteauponsac, Le Châtenet-en-Dognon, Cheissoux, Chéronnac, Cieux, Cognac-la-Forêt, Compreignac, Condat-sur-Vienne, Coussac-Bonneval, Couzeix, La Croisille-sur-Briance, La Croix-sur-Gartempe, Cromac, Cussac, Dinsac, Dompierre-les-Églises, Domps, Le Dorat, Dournazac, Droux, Eybouleuf, Eyjeaux, Eymoutiers, Feytiat, Flavignac, Folles, Fromental, Gajoubert, La Geneytouse, Glandon, Glanges, Gorre, Les Grands-Chézeaux, Isle, Jabreilles-les-Bordes, Janailhac, Javerdat, La Jonchère-Saint-Maurice, Jouac, Jourgnac, Ladignac-le-Long, Laurière, Lavignac, Limoges, Linards, Lussac-les-églises, Magnac-Bourg, Magnac-Laval, Mailhac-sur-Benaize, Maisonnais-sur-Tardoire, Marval, Masléon, Meilhac, Meuzac, La Meyze, Moissannes, Montrol-Sénard, Mortemart, Nantiat, Nedde, Neuvic-Entier, Nexon, Nieul, Nouic, Oradour-Saint-Genest, Oradour-sur-Glane, Oradour-sur-Vayres, Pageas, Le Palais-sur-Vienne, Panazol, Pensol, Peyrat-de-Bellac, Peyrat-le-Château, Peyrilhac, Pierre-Buffière, La Porcherie, Rancon, Razès, Rempnat, Rilhac-Lastours, Rilhac-Rancon, Rochechouart, La Roche-l'Abeille, Royères og Roziers-Saint-Georges.

Område i umiddelbar nærhed (13)

Retsgrundlag:

| | EU-lovgivningen |
| --- | --- |

EU-lovgivningen

Type supplerende betingelse:

| | Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område |
| --- | --- |

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

| | Saillat-sur-Vienne, Saint-Amand-le-Petit, Saint-Amand-Magnazeix, Sainte-Anne-Saint-Priest, Saint-Auvent, Saint-Bazile, Saint-Bonnet-Briance, Saint-Bonnet-de-Bellac, Saint-Brice-sur-Vienne, Saint-Cyr, Saint-Denis-des-Murs, Saint-Gence, Saint-Genest-sur-Roselle, Saint-Georges-les-Landes, Saint-Germain-les-Belles, Saint-Gilles-les-Foréts, Saint-Hilaire-Bonneval, Saint-Hilaire-la-Treille, Saint-Hilaire-les-Places, Saint-Jean-Ligoure, Saint-Jouvent, Saint-Julien-le-Petit, Saint-Junien, Saint-Junien-les-Combes, Saint-Just-le-Martel, Saint-Laurent-les-églises, Saint-Laurent-sur-Gorre, Saint-Léger-la-Montagne, Saint-Léger-Magnazeix, Saint-Léonard-de-Noblat, Sainte-Marie-de-Vaux, Saint-Martial-sur-Isop, Saint-Martin-de-Jussac, Saint-Martin-le-Mault, Saint-Martin-le-Vieux, Saint-Martin-Terressus, Saint-Mathieu, Saint-Maurice-les-Brousses, Saint-Méard, Saint-Ouen-sur-Gartempe, Saint-Pardoux-le-Lac, Saint-Paul, Saint-Priest-Ligoure, Saint-Priest-sous-Aixe, Saint-Priest-Taurion, Saint-Sornin-la-Marche, Saint-Sornin-Leulac, Saint-Sulpice-Laurière, Saint-Sulpice-les-Feuilles, Saint-Sylvestre, Saint-Victurnien, Saint-Vitte-sur-Briance, Saint-Yrieix-la-Perche, Saint-Yrieix-sous-Aixe, Les Salles-Lavauguyon, Sauviat-sur-Vige, Séreilhac, Solignac, Surdoux, Sussac, Tersannes, Thouron, Val d'Issoire, Val-d'Oire-et-Gartempe, Vaulry, Vayres, Verneuil-Moustiers, Verneuil-sur-Vienne, Veyrac, Vicq-sur-Breuilh, Videix, Le Vigen og Villefavard. |
| --- | --- |

Saillat-sur-Vienne, Saint-Amand-le-Petit, Saint-Amand-Magnazeix, Sainte-Anne-Saint-Priest, Saint-Auvent, Saint-Bazile, Saint-Bonnet-Briance, Saint-Bonnet-de-Bellac, Saint-Brice-sur-Vienne, Saint-Cyr, Saint-Denis-des-Murs, Saint-Gence, Saint-Genest-sur-Roselle, Saint-Georges-les-Landes, Saint-Germain-les-Belles, Saint-Gilles-les-Foréts, Saint-Hilaire-Bonneval, Saint-Hilaire-la-Treille, Saint-Hilaire-les-Places, Saint-Jean-Ligoure, Saint-Jouvent, Saint-Julien-le-Petit, Saint-Junien, Saint-Junien-les-Combes, Saint-Just-le-Martel, Saint-Laurent-les-églises, Saint-Laurent-sur-Gorre, Saint-Léger-la-Montagne, Saint-Léger-Magnazeix, Saint-Léonard-de-Noblat, Sainte-Marie-de-Vaux, Saint-Martial-sur-Isop, Saint-Martin-de-Jussac, Saint-Martin-le-Mault, Saint-Martin-le-Vieux, Saint-Martin-Terressus, Saint-Mathieu, Saint-Maurice-les-Brousses, Saint-Méard, Saint-Ouen-sur-Gartempe, Saint-Pardoux-le-Lac, Saint-Paul, Saint-Priest-Ligoure, Saint-Priest-sous-Aixe, Saint-Priest-Taurion, Saint-Sornin-la-Marche, Saint-Sornin-Leulac, Saint-Sulpice-Laurière, Saint-Sulpice-les-Feuilles, Saint-Sylvestre, Saint-Victurnien, Saint-Vitte-sur-Briance, Saint-Yrieix-la-Perche, Saint-Yrieix-sous-Aixe, Les Salles-Lavauguyon, Sauviat-sur-Vige, Séreilhac, Solignac, Surdoux, Sussac, Tersannes, Thouron, Val d'Issoire, Val-d'Oire-et-Gartempe, Vaulry, Vayres, Verneuil-Moustiers, Verneuil-sur-Vienne, Veyrac, Vicq-sur-Breuilh, Videix, Le Vigen og Villefavard.

Link til produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-1db0da02-46fc-4e90-95af-b544f83dd5cd

---

(1)  EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

---

| 27.7.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 264/63 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 264/63

---

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2023/C 264/11)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

ENHEDSDOKUMENT

»Requeijão da Madeira«

EU-nr.: PGI-PT-02831 –– 6.3.2022

BOB ( ) BGB (X)

1.   Betegnelse(r) [på BOB eller BGB]

»Requeijão da Madeira«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Portugal

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Produkttype

Kategori 1.4. Andre animalske produkter (æg, honning, forskellige mejeriprodukter undtagen smør m.m.)

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Requeijão da Madeira« er det friske mejeriprodukt, der fremkommer ved varmeudfældning af sød- eller skummetmælk fra køer produceret på øen Madeira, og som først er koaguleret gennem naturlig syrning ved hjælp af de naturligt forekommende mælkesyrebakterier, der udvikler sig i den rå mælk. Der tilsættes ingen form for løbe, syrevækker eller forsurende stoffer. Der tilsættes kun salt, og produktet gennemgår ikke nogen saltningsproces i overensstemmelse med den traditionelle maderianske fremstillingsmetode.

Fysisk-kemiske kendetegn:

Der er tale om et frisk produkt, hvis upressede masse formes i et bomuldsklæde, der er sammenpresset, så det danner det, der lokalt kaldes »pães« (brød) eller »bolas« (bolde) af »requeijão«, som kan variere i vægt (men vejer mindre end 10 kg) og emballeres helt eller i portioner i forseglede plastbakker eller poser. Det kan også formes i osteforme eller flerformede bakker, som gør det muligt at dræne vallen fra, inden det emballeres i individuelle beholdere med forskelligt rumindhold (mellem 100 g og 500 g), som også forsegles.

Vandindholdet kan variere mellem 52 % (ved sammenpresning) og 66 % (ved formning), og det er let syrligt (pH-værdi mellem 5,6 og 6,2).

Det har et højt niveau af:

| | protein: normalt over 15 % |
| --- | --- |

protein: normalt over 15 %

| | fedt: op til 16 % |
| --- | --- |

fedt: op til 16 %

| | aske: over 1,8 % |
| --- | --- |

aske: over 1,8 %

| | sukker: mellem 2 % og 3 % og |
| --- | --- |

sukker: mellem 2 % og 3 % og

| | har et saltindhold på mellem 0,2 % og 0,3 %. |
| --- | --- |

har et saltindhold på mellem 0,2 % og 0,3 %.

Disse værdier kan variere i årets løb på grund af naturlige variationer i sammensætningen af den komælk, der produceres på øen, og fedtindholdet kan være lavere, hvis den anvendte rå mælk er blevet skummet.

Organoleptiske kendetegn:

Farven går fra intens til mere eller mindre mat, fra kridt til let gullig.

Produktet har en konsistens, der er cremet og glat til ret klumpet og tæt, med nogle revner eller huller. Det er normalt ret fast, så det kan udskæres med henblik på emballering, men hvis det formes i osteforme eller -bakker, der skal emballeres enkeltvis, er det mere fugtigt og mindre fast. Det har lav til mellemhøj fasthed, klæbeevne og hårdhed samt normal tyggefasthed og elasticitet.

Det har en mælke- eller smøragtig lugt med søde og frugtagtige noter. Smagen er også mælkeagtig og behagelig, let smøragtig og/eller sød med en mild surhed og normal saltningsgrad. Både duften og smagen er af normal intensitet.

3.3.   Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Den vigtigste råvare, der anvendes til fremstilling af »Requeijão da Madeira«, er komælk, der er indsamlet på øen, og som nu hovedsagelig produceres af kommercielle bedrifter, og Holstein-Friesian er den vigtigste race, der anvendes til mælkeproduktion.

På Madeira betyder den hyppige mangel på fiberholdigt foder (halm, hø og ensilage), som er en væsentlig del af malkekøernes ernæring, og foderblandinger, der er nødvendige på forskellige stadier af dyrenes vækst, at de lokale husdyravlere ofte må købe disse produkter på det fælles marked.

Der anvendes om muligt lokale biprodukter fra landbrugsfødevarer såsom skud af kartofler eller søde kartofler, sukkerrørsstrå, bananblade og sukkerrør, æblepulp eller bygmask, som avlerne køber eller indsamler hos landbrugere og den traditionelle agroindustri med henblik på anvendelse som tilskudsfoder eller strøelse til dyrene. Kun på de få familielandbrug, der fortsat holder nogle maderianske krydsninger af kvæg, fodres dyrene stadig med spontan vegetation, vinblade og andre afgrøderester fra bedriften.

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Produktionen af komælk og forarbejdningen af mælken til fremstilling af »Requeijão da Madeira« skal finde sted i det afgrænsede geografiske område.

3.5.   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

På det lokale detailmarked præsenteres produktet i individuelle pakninger, normalt forseglet. Det kan også sælges i skiver eller portioner af pão de requeijão (brød), som er emballeret i poser eller bakker, der er dækket af plastfolie godkendt til kontakt med fødevarer.

pão de requeijão

Hele pães de requeijão (brød) sælges primært til lokale bagerier og cateringvirksomheder med henblik på fremstilling af traditionelle og moderne maderianske kager og konditorvarer.

pães de requeijão

Al emballering af »Requeijão da Madeira« — uanset form — finder sted på øen Madeira for at undgå risikoen for forurening eller forringelse af dette friske produkt, der er fremstillet af naturligt syrnet, rå sødmælk eller skummetmælk fra køer, uden tilsætning af konserveringsmidler, bortset fra salt, og som ikke gennemgår nogen saltningsproces og derfor har en begrænset holdbarhed og skal opbevares nedkølet ved lave temperaturer (0-5 °C).

3.6.   Specifikke regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Specifikke regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

—

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Øen Madeira.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Tilknytning til det geografiske område

Forbindelsen mellem »Requeijão da Madeira« og det geografiske område er baseret på særlige karakteristika, der er et resultat af den traditionelle maderianske fremstillingsproces.

For at fremstille »Requeijão da Madeira« afkøles den komælk, der ankommer til ostemejerierne, og som kan være skummetmælk, hurtigt og lagres ved opbevaringstemperatur (under 6 °C) i et længere tidsrum (over 24 timer), så den kan syrnes naturligt ved hjælp af naturligt forekommende bakterier, der omdanner laktose til mælkesyre. Mælken kan også syrnes ved hjælp af mælkesyrebakterier, der er fremstillet på stedet, ved at tage en lille mængde af den modtagne rå mælk og anbringe den ved rumtemperatur under beskyttede forhold for at fremskynde den naturlige syrningsproces og derefter blande den med resten af den mælk, der skal forarbejdes.

I begge tilfælde er målet at reducere mælkens normale pH-værdi (som er mellem 6,6 og 6,8) til ca. 6,0-6,2, hvilket anses for at være optimalt for igangsætning af varmeudfældningen af den syrnede mælk eller blandingen af syrnet mælk og frisk mælk ved gradvist at opvarme den i 1,5-2 timer, indtil temperaturen når op på 90-92 °C, hvilket fører til koagulering af mælkeproteinerne.

Den ekspertise, der er opbygget gennem generationer, betyder, at de lokale osteproducenter nemt kan sige, hvornår syreindholdet er helt rigtigt til at sætte gang i »kogningen« af mælken til en høj temperatur. De støtter sig først og fremmest på den empiriske »sketest«, hvor de opvarmer små prøver af den syrnede mælk eller blandingen af syrnet mælk og frisk mælk i en metalske over åben ild, indtil den er tilstrækkelig sur til, at mælkeproteinerne udfældes.

Syre-/varme-koaguleringsprocessen kræver et lavere syreindhold for at sætte gang i udfældningen af kasein, da gradvis opvarmning til over 85-90 °C fremmer den samlede denaturering af valleproteinerne i mælken, som koagulerer sammen med kasein. Proteinerne og mælkens øvrige bestanddele kan således genfindes i den ostemasse, der flyder på vallens overflade. Disse indsamles og hældes enten i beholdere, der er foret med bomuldsklæde, med henblik på at lave »embrulhos« (bundter), som presses, indtil de danner »pães« eller »bolas«, eller de anvendes til at fylde i osteforme eller flerformede bakker, som står og drypper af, så vallen kan blive drænet fra, og ostemassen kan sætte sig, inden den emballeres i enkeltpakninger.

Anvendelsen af den traditionelle metode til forarbejdning af komælk, som er produceret på øen, til »Requeijão da Madeira« betyder, at:

| — | den har særlige organoleptiske kendetegn som beskrevet i punkt 3.2, der giver den en behagelig, frisk, mælkeagtig, let syrlig (pH-værdi mellem 5,6 og 6,2) og en let smør- og frugtagtig lugt og smag, som er meget værdsat, når den spises, som den er |
| --- | --- |

—

den har særlige organoleptiske kendetegn som beskrevet i punkt 3.2, der giver den en behagelig, frisk, mælkeagtig, let syrlig (pH-værdi mellem 5,6 og 6,2) og en let smør- og frugtagtig lugt og smag, som er meget værdsat, når den spises, som den er

| — | i dens sammensætning bevares de fleste af de bestanddele i mælken, der anvendes til at fremstille den, hvilket betyder, at den har et højt indhold af protein, fedt (hvis der anvendes sødmælk) og aske og stadig indeholder noget sukker og |
| --- | --- |

—

i dens sammensætning bevares de fleste af de bestanddele i mælken, der anvendes til at fremstille den, hvilket betyder, at den har et højt indhold af protein, fedt (hvis der anvendes sødmælk) og aske og stadig indeholder noget sukker og

| — | den ud over kasein har en høj koncentration af valleproteiner, som giver den et højt vandindhold (mellem 52 % og 66 %), en god fasthed og en lav smeltekapacitet, hvilket gør det let at udskære den, så den kan spises ren eller emballeres i portioner, og gør den ideel til brug ved fremstilling af Madeiras bedst kendte søde klosterbagværk og moderne kager og konditorvarer. |
| --- | --- |

—

den ud over kasein har en høj koncentration af valleproteiner, som giver den et højt vandindhold (mellem 52 % og 66 %), en god fasthed og en lav smeltekapacitet, hvilket gør det let at udskære den, så den kan spises ren eller emballeres i portioner, og gør den ideel til brug ved fremstilling af Madeiras bedst kendte søde klosterbagværk og moderne kager og konditorvarer.

Husdyravl på Madeira går tilbage til den tid, hvor de første mennesker slog sig ned på øen, dvs. ca. 1425, eftersom kvæget ankom sammen med de første bosættere. De tidligste referencer til osteproduktion på øen stammer først fra slutningen af det 18. århundrede, hvor friske komælksoste sammen med smør blev solgt i Funchal ved dørsalg. De regnskabsbøger over indtægter og udgifter, der blev ført af øens klostre, indeholder også fortegnelser over køb af lokalt fremstillede »requeijão« til fremstilling af »queijadas« (søde ostetærter) og andre typiske lækkerier, der blev fremstillet i forbindelse med højtider.

De nuværende producenter beretter om, at deres bedsteforældre fra begyndelsen af det 20. århundrede i bjergområderne i sognene Santo Antonio da Serra, Camacha og Gaula begyndte at producere et frisk mejeriprodukt ved hjælp af simple processer, som var blevet videreført af husdyravlere og »leiteiros« (sælgere af rå mælk via dørsalg) gennem århundreder for at bruge mælk, der var blevet syrnet.

Det blev oprindeligt fremstillet af det, der var kendt som »soro« (valle), der stammede fra den komælk, som husdyravlerne bragte til de anlæg til skumning af mælk, der var spredt over hele øen, således at fløden kunne skummes af, opsamles og sendes til en fabrik opført i 1895 i Santo da Serra, der fremstillede smør til eksport. »Soro« var det, der blev sendt tilbage til husdyravlerne med henblik på anvendelse som fødevarer/foder til mennesker eller dyr.

Denne såkaldte »soro«, der i virkeligheden var skummetmælk, da den indeholdt alle proteiner og andre af mælkens bestanddele, endte med at blive sur på naturlig vis, så for at udnytte den begyndte nogle husdyravlere at »koge« den, indtil der blev dannet ostemasse, som derefter blev indsamlet og presset sammen i et bomuldsklæde, så der blev dannet små »bolas« eller »pães« til familiens eget forbrug.

Omstruktureringen af mejerisektoren omkring 1936 som følge af nedgangen i eksporten af smør førte til lukning af øens anlæg til skumning af mælk, så nogle producenter begyndte at anvende sødmælk til fremstilling af deres »pães de requeijão«, som ud over at blive fremstillet til familiens eget forbrug nu også blev efterspurgt lokalt. Den traditionelle fremstillingsproces gik i arv fra én generation af lokale osteproducenter til den næste, inden den blev forbedret i anden halvdel af det 20. århundrede for at sikre overholdelsen af de regler og bestemmelser, der gjaldt for håndværksmæssig fremstilling af ost.

Da produktet oprindeligt var fremstillet af det, der dengang var kendt som »soro«, kaldte de lokale osteproducenter deres produkt for »requeijão«, den betegnelse, der blev anvendt indtil slutningen af det 20. århundrede, hvor de skulle anvende udtrykkene »Requeijão Madeirense« eller »Requeijão da Madeira« for at sondre mellem deres produkt og »requeijão« andre steder fra, som i virkeligheden er fremstillet af valle, der er et restprodukt fra fremstillingen af forskellige ostetyper.

»Requeijão da Madeira« er på grund af sin kvalitet stærkt efterspurgt af forbrugere og lokale bagere og restauratører, enten til at blive spist, som den er, eller til at blive brugt til de forskellige traditionelle og moderne kager og konditorvarer, der har »Requeijão da Madeira« som deres vigtigste ingrediens, navnlig Madeiras meget traditionelle »queijadas«. »Requeijão da Madeira« sælges i specialforretninger og store detailforretninger på øen Madeira.

I de seneste år er produktets omdømme blandt konditorkokke, journalister og studerende inden for maderiansk etnografi og kogekunst vokset, hvilket fremgår af de forskellige artikler i den nationale presse og andre publikationer, hvor »Requeijão da Madeira« er omtalt, f.eks. artiklen »Moro numa ilha subtropical« [Jeg bor på en subtropisk ø] af Alexandra Prado Coelho, der blev offentliggjort i »Volta às Ilhas«-udgaven [Rundt omkring på øerne] af avisen Públicos magasin Fugas i maj 2016, artiklen »Madeira para todos os bolsos« [Madeira til ethvert budget] af Tiago Pais, som blev offentliggjort i avisen Observador i juni 2017, »Sobremesas e doçaria típica da Madeira« [Typiske desserter og lækkerier fra Madeira], som blev offentliggjort af MadMarket i november 2017, og publikationen »Gastronomia Tradicional –– O Requeijão de massa«, der blev offentliggjort i april 2017 som en del af tidsskriftsamlingen på Madeira etnografiske museum.

Efterspørgslen og berømmelsen skyldes ønsket om at få mere at vide om dette særlige maderianske produkt med dets særlige organoleptiske kendetegn og unikke konsistens, der skyldes, at »Requeijão da Madeira« ikke er en almindelig »requeijão« og ingen almindelig ost.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

https://tradicional.dgadr.gov.pt/pt/cat/queijos-e-produtos-lacteos/1116-requeijao-da-madeira

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

---

| 27.7.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 264/67 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 264/67

---

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2023/C 264/12)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

ENHEDSDOKUMENT

»Achill Island Sea Salt«

EU-nr.: PDO-IE-02652 — 23.12.2020

BOB (X) BGB ( )

1.   Betegnelse(r) [på BOB eller BGB]

»Achill Island Sea Salt«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Irland

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Produkttype

Kategori 2.6. Salt

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Achill Island Sea Salt« er navnet på det havsalt, som produceres fra havvandet omkring Achill Island i amtet Mayo i Irland. »Achill Island Sea Salt« har en blød, flaget tekstur, et krystallinsk hvidt udseende og en koncentreret saltsmag, og det indeholder hverken tilsætningsstoffer eller konserveringsmidler. Dets bløde, flagede tekstur gør, at saltet let bliver nedbrudt og optaget i maden, og at det således hurtigt fremhæver dens smag.

»Achill Island Sea Salt«

Analysecertifikatet for »Achill Island Sea Salt« ligger inden for +/- 20 % af tabellen nedenfor:

| Analyse af »Achill Island Sea Salt« |
| --- |
| Stof | Mg/kg |
| As | Arsen | < 0,01 |
| B | Bor | 6,9 |
| Cd | Cadmium | < 0,040 |
| Ca | Calcium | 682 |
| Cr | Chrom | < 0,20 |
| Co | Kobolt | < 0,050 |
| Cu | Kobber | < 0,10 |
| Fe | Jern | 1,3 |
| Pb | Bly | < 0,050 |
| Mg | Magnesium | 5 690 |
| Mn | Mangan | < 0,10 |
| Ni | Nikkel | < 0,20 |
| K | Kalium | 3 000 |
| Se | Selen | < 5,0 |
| Na | Natrium | 364 000 |
| Zn | Zink | 0,86 |

Analyse af »Achill Island Sea Salt«

Stof

Mg/kg

As

Arsen

< 0,01

B

Bor

6,9

Cd

Cadmium

< 0,040

Ca

Calcium

682

Cr

Chrom

< 0,20

Co

Kobolt

< 0,050

Cu

Kobber

< 0,10

Fe

Jern

1,3

Pb

Bly

< 0,050

Mg

Magnesium

5 690

Mn

Mangan

< 0,10

Ni

Nikkel

< 0,20

K

Kalium

3 000

Se

Selen

< 5,0

Na

Natrium

364 000

Zn

Zink

0,86

3.3.   Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Naturligt høstet havsalt fra Atlanterhavet

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Alle processer med høst, fordampning, krystallisering og tørring finder sted i det afgrænsede område under kontrollerede og overvågede forhold for at sikre, at der opnås et ensartet slutprodukt af høj kvalitet.

Produktionsprocesserne omfatter:

| — | Pumpning af havvand fra et bestemt opsamlingssted til et vakuumtankskib |
| --- | --- |

—

Pumpning af havvand fra et bestemt opsamlingssted til et vakuumtankskib

| — | Transport af opsamlet havvand til produktionsanlægget |
| --- | --- |

—

Transport af opsamlet havvand til produktionsanlægget

| — | Filtrering af havvand ved hjælp af et specialdesignet filtreringssystem |
| --- | --- |

—

Filtrering af havvand ved hjælp af et specialdesignet filtreringssystem

| — | Fordampning af havvand i et lukket system under tryk |
| --- | --- |

—

Fordampning af havvand i et lukket system under tryk

| — | Krystallisering af den koncentrerede saltopløsning i en åben krystalliseringspande. |
| --- | --- |

—

Krystallisering af den koncentrerede saltopløsning i en åben krystalliseringspande.

| — | Manuel høst af havsaltflagerne |
| --- | --- |

—

Manuel høst af havsaltflagerne

| — | Tørring af havsaltflagerne i et temperaturkontrolleret tørringssystem

  »Achill Island Sea Salt« fremstilles af rent havvand. Der tilsættes ikke yderligere havsalt eller stensalt på noget tidspunkt i produktionsprocessen. |
| --- | --- |

—

Tørring af havsaltflagerne i et temperaturkontrolleret tørringssystem

»Achill Island Sea Salt« fremstilles af rent havvand. Der tilsættes ikke yderligere havsalt eller stensalt på noget tidspunkt i produktionsprocessen.

»Achill Island Sea Salt«

3.5.   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Ikke relevant

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Ikke relevant

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Achill Island er Irlands største ø, som er beliggende ud for amtet Mayos vestkyst.

Øen er 140 km2 og har en kystlinje på 128 km med koordinaterne 53° 57' 50.0724'' N og 10° 0' 10.9116'' W.

2

Øen er 20 km bred fra øst til vest og 18 km lang fra nord til syd, og den er forbundet til fastlandet i den sydøstlige del af øen med en bro over det stræde, der er kendt som Achill Sound. Strædets bredde varierer fra ca. 270 m i den sydlige del til ca. 6 km i den nordlige del.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Tilknytning til det geografiske område

Achill Island er omgivet af Atlanterhavet, som har det højeste saltindhold (3,5 %) af alle fem havområder. Havet omkring Achill Island er konsekvent blevet bedømt til at være i klasse A (skaldyrskvalitet) af myndigheden for beskyttelse af havfiskeri (Sea Fisheries Protection Authority). På grund af den landlige beliggenhed påvirkes dette havområde ikke af store byer eller tunge industrier. Det område, hvor vandet opsamles på den moderat beskyttede nordlige kyst, er ideelt på grund af havvandets høje kvalitet og store ensartethed.

Det havvand, der anvendes til fremstilling af »Achill Island Sea Salt«, opsamles på øens nordlige side ved Valley Pier-koordinaterne 54°01' 21.3'' (nord), 9°57'50.9'' (vest).

»Achill Island Sea Salt«

Tidevandsstrømmene er forholdsvis svage tæt på kysten, men stiger kraftigt ude på havet, idet strømmene i Achill Sound når op på en hastighed på ca. 7 m i sekundet. Den største kraft, der driver vandcirkulationen og vandudskiftningen ved kysten, er tidevandet. Tidevandet bevæger sig langs kysten fra en sydlig retning og løber igennem Achill Sound nord for øen. Tidevandsstrømmenes omfang og hastighed påvirkes af tidevandscyklussen, der skifter mellem springflod og nipflod (Aqua-Fact, 2003). Denne tidevandsstrøm skaber balance mellem spormineralerne, der bidrager til mineralindholdet og dermed til den karakteristiske saltsmag i »Achill Island Sea Salt«.

»Achill Island Sea Salt«

»Achill Island Sea Salt« indeholder ingen tilsætningsstoffer eller konserveringsmidler, og produktionsmetoden gør det muligt at fastholde over 20 sporstoffer, der er naturligt til stede i havvandet. »Achill Island Sea Salt« er karakteristisk for sin oprindelse, når det gælder smag og udseende, og det påvirkes af havvandets renhed, som myndigheden for beskyttelse af havfiskeri har klassificeret som klasse A (skaldyrskvalitet), af mineralindholdet og af den anvendte produktionsmetode. Havvandets mineralindhold bidrager til at give »Achill Island Sea Salt« den påviseligt karakteristiske tekstur og koncentrerede saltsmag. »Achill Island Sea Salt« har et naturligt rent krystallinsk hvidt udseende. Saltflagernes uregelmæssige form og forskellige størrelser samt den bløde tekstur skyldes processen med at høste havsalt, hvor havvandet langsomt inddampes over varme, hvilket gør det muligt at krystallisere havsaltflagerne. Denne proces udføres af uddannede saltmagere, som sikrer, at saltet fremstilles i den højeste kvalitet ved hjælp af deres viden om den rette tid og de rette temperaturer, der giver saltet sin unikke form og tekstur. Desuden kræver havsaltflagernes fjernelse fra saltpanderne omhu og kunnen for at sikre, at flagernes tekstur bevares. Alle medarbejdere uddannes i at sikre, at saltflagerne får den korrekte tekstur, størrelse og form. De lærer dette som led i et uddannelsesprogram, der omfatter praktiske demonstrationer af, hvordan havsaltet fjernes fra saltpanderne, og kontrollen af den korrekte temperatur og tid, som er afgørende for at opnå de ønskede havsaltflager. Eksempler på korrekt og ukorrekt flagetekstur og -størrelse bliver også vist til medarbejderne under hele uddannelsesprocessen. Alle medarbejdere følger også de operative standardprocedurer for at sikre en ensartet kvalitet i alle foranstaltninger.

»Achill Island Sea Salt«

»Achill Island Sea Salt«

»Achill Island Sea Salt«

»Achill Island Sea Salt«

Historisk set blev der høstet og produceret havsalt på Achill Island indtil slutningen af 1800-tallet, hvilket fremgår af MacKenzies »Maritime Survey of Ireland 1776« og »Bald's Map of Achill Island 1809«, hvor »Salt Point« (saltstedet) og »Salt Pans« (saltpanderne) tydeligt er markeret i Polranny ved Achill Sound. Man mener, at saltproduktionen ophørte i begyndelsen af det 19. århundrede af forskellige årsager, hovedsagelig en kombination af fødevaremangel og det store udbud af billigere industrielt produceret salt.

I generationer var havet et livsgrundlag for samfundet på Achill Island. Havets rigelige mængder fisk gav næring til lokalsamfundet og gav dem et levebrød og en levevis. Salt, der er et naturligt konserveringsmiddel, var en vigtig ingrediens i fiskeindustrien, da det muliggjorde konservering, opbevaring og konsum.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

https://www.gov.ie/pdf/?file=https://assets.gov.ie/100780/7edb4c2b-0763-4bb7-bb9d-5051d5cefb8b.pdf#page=null

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

---

Berigtigelser

| 27.7.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 264/70 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 264/70

---

Berigtigelse til åben indkaldelse af forslag — GP/DVQ/ReferNet_FPA/001/23 — ReferNet — Cedefops Europæiske Ekspertisenetværk for Erhvervsrettet Uddannelse

(
  Den Europæiske Unions Tidende C 243 af 10. juli 2023
  )

(2023/C 264/13)

Side 8: Punkt 4. Frist:

I stedet for:

»Ansøgninger om en partnerskabsrammekontrakt og den specifikke aftale for ReferNets handlingsplan for 2024 skal indgives senest den 22. september 2023.«

læses:

»Ansøgninger om en partnerskabsrammekontrakt og den specifikke aftale for ReferNets handlingsplan for 2024 skal indgives senest den 6. oktober 2023.«

Punkt 5. Yderligere oplysninger:

I stedet for:

»De detaljerede specifikationer til indkaldelsen af forslag, ansøgningsskemaet og bilagene hertil er tilgængelige fra 10. juli 2023 på Cedefops websted:

http://www.cedefop.europa.eu/about-cedefop/public-procurement«

læses:

»De detaljerede specifikationer til indkaldelsen af forslag, ansøgningsskemaet og bilagene hertil har været tilgængelige fra den 10. juli 2023 på Cedefops websted:

http://www.cedefop.europa.eu/about-cedefop/public-procurement«.

---