# Den Europæiske Unions C 177/17.

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 177 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 66. årgang17. maj 2023 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 177

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

66. årgang17. maj 2023

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2022-2023Mødeperioden fra den 12. til den 15. december 2022VEDTAGNE TEKSTER | 1 |

Indhold

Side

EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2022-2023Mødeperioden fra den 12. til den 15. december 2022VEDTAGNE TEKSTER

EUROPA-PARLAMENTET

1

---

| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| --- | --- |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag den 13. december 2022 |
| 2023/C 177/01 | Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2022 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne A5547-127 (ACS-GMØØ6-4), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D084951/01 — 2022/2930(RSP)) | 2 |
| 2023/C 177/02 | Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2022 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om meddelelse af EU-godkendelse af familien af biocidholdige produkter OPLØSNINGSMIDDELBASERET CMIT/MIT i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012 (D084293/01 — 2022/2929(RSP)) | 9 |
| 2023/C 177/03 | Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2022 om vejen til lige rettigheder for personer med handicap (2022/2026(INI)) | 13 |
| 2023/C 177/04 | Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2022 om en langsigtet vision for EU's landdistrikter — Hen imod stærke, forbundne, modstandsdygtige og fremgangsrige landdistrikter i 2040 (2021/2254(INI)) | 35 |
| 2023/C 177/05 | Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2022 om en handlingsplan til fremme af grænseoverskridende personbefordring med jernbane over lange afstande (2022/2022(INI)) | 48 |
| 2023/C 177/06 | Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2022 om den digitale kløft: de sociale forskelle, som er skabt af digitaliseringen (2022/2810(RSP)) | 57 |
| | Onsdag den 14. december 2022 |
| 2023/C 177/07 | Europa-Parlamentets beslutning af 14. december 2022 om gennemførelsen af EU's associeringsaftale med Georgien (2021/2236(INI)) | 63 |
| 2023/C 177/08 | Europa-Parlamentets beslutning af 14. december 2022 om fremtidsudsigterne for tostatsløsningen for Israel og Palæstina (2022/2949(RSP)) | 73 |
| 2023/C 177/09 | Europa-Parlamentets beslutning af 14. december 2022 om gennemførelsen af den nye europæiske kulturdagsorden og EU-strategien for internationale kulturelle forbindelser (2022/2047(INI)) | 78 |
| | Torsdag den 15. december 2022 |
| 2023/C 177/10 | Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2022 om den kinesiske regerings skærpede kurs over for de fredelige protester i hele Folkerepublikken Kina (2022/2992(RSP)) | 95 |
| 2023/C 177/11 | Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2022 om militærjuntaens undertrykkelse af fredelige demonstrationer i Tchad (2022/2993(RSP)) | 101 |
| 2023/C 177/12 | Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2022 om sagen om menneskerettighedsforkæmperen Abdulhadi Al-Khawaja i Bahrain (2022/2994(RSP)) | 105 |
| 2023/C 177/13 | Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2022 om mistanke om korruption fra Qatar og det bredere behov for gennemsigtighed og ansvarlighed i EU-institutionerne (2022/3012(RSP)) | 109 |
| 2023/C 177/14 | Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2022 om 90 år efter Holodomor: anerkendelse af massedrabene som følge af hungersnød som folkedrab (2022/3001(RSP)) | 112 |
| 2023/C 177/15 | Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2022 om opskalering af den flerårige finansielle ramme for 2021-2027: Et robust EU-budget, der er egnet til nye udfordringer (2022/2046(INI)) | 115 |
| 2023/C 177/16 | Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2022 om resultatet af arbejdet i Udvalget for Andragender i året 2021 (2022/2024(INI)) | 129 |

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 13. december 2022

2023/C 177/01

Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2022 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne A5547-127 (ACS-GMØØ6-4), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D084951/01 — 2022/2930(RSP))

2

2023/C 177/02

Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2022 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om meddelelse af EU-godkendelse af familien af biocidholdige produkter OPLØSNINGSMIDDELBASERET CMIT/MIT i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012 (D084293/01 — 2022/2929(RSP))

9

2023/C 177/03

Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2022 om vejen til lige rettigheder for personer med handicap (2022/2026(INI))

13

2023/C 177/04

Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2022 om en langsigtet vision for EU's landdistrikter — Hen imod stærke, forbundne, modstandsdygtige og fremgangsrige landdistrikter i 2040 (2021/2254(INI))

35

2023/C 177/05

Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2022 om en handlingsplan til fremme af grænseoverskridende personbefordring med jernbane over lange afstande (2022/2022(INI))

48

2023/C 177/06

Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2022 om den digitale kløft: de sociale forskelle, som er skabt af digitaliseringen (2022/2810(RSP))

57

Onsdag den 14. december 2022

2023/C 177/07

Europa-Parlamentets beslutning af 14. december 2022 om gennemførelsen af EU's associeringsaftale med Georgien (2021/2236(INI))

63

2023/C 177/08

Europa-Parlamentets beslutning af 14. december 2022 om fremtidsudsigterne for tostatsløsningen for Israel og Palæstina (2022/2949(RSP))

73

2023/C 177/09

Europa-Parlamentets beslutning af 14. december 2022 om gennemførelsen af den nye europæiske kulturdagsorden og EU-strategien for internationale kulturelle forbindelser (2022/2047(INI))

78

Torsdag den 15. december 2022

2023/C 177/10

Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2022 om den kinesiske regerings skærpede kurs over for de fredelige protester i hele Folkerepublikken Kina (2022/2992(RSP))

95

2023/C 177/11

Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2022 om militærjuntaens undertrykkelse af fredelige demonstrationer i Tchad (2022/2993(RSP))

101

2023/C 177/12

Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2022 om sagen om menneskerettighedsforkæmperen Abdulhadi Al-Khawaja i Bahrain (2022/2994(RSP))

105

2023/C 177/13

Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2022 om mistanke om korruption fra Qatar og det bredere behov for gennemsigtighed og ansvarlighed i EU-institutionerne (2022/3012(RSP))

109

2023/C 177/14

Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2022 om 90 år efter Holodomor: anerkendelse af massedrabene som følge af hungersnød som folkedrab (2022/3001(RSP))

112

2023/C 177/15

Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2022 om opskalering af den flerårige finansielle ramme for 2021-2027: Et robust EU-budget, der er egnet til nye udfordringer (2022/2046(INI))

115

2023/C 177/16

Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2022 om resultatet af arbejdet i Udvalget for Andragender i året 2021 (2022/2024(INI))

129

---

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag den 13. december 2022 |
| 2023/C 177/17 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. december 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ændring af direktiv 2003/87/EF for så vidt angår meddelelsen om kompensation i forbindelse med en global markedsbaseret foranstaltning for luftfartøjsoperatører, der er etableret i Unionen (COM(2021)0567 — C9-0323/2021 — 2021/0204(COD)) | 139 |
| 2023/C 177/18 | P9_TA(2022)0429Transport: Ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 1108/70 og Kommissionens forordning (EF) nr. 851/2006Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. december 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 1108/70 om indførelse af bogføring af de udgifter, der er forbundet med infrastrukturerne for transporter med jernbane, ad landeveje og sejlbare vandveje, og Kommissionens forordning (EF) nr. 851/2006 vedrørende fastlæggelsen af indholdet af de forskellige poster i bogføringsskemaerne i bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 1108/70 (COM(2022)0381 — C9-0294/2022 — 2022/0232(COD))P9_TC1-COD(2022)0232Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13. december 2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2023/... om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 1108/70 om indførelse af bogføring af de udgifter, der er forbundet med infrastrukturerne for transporter med jernbane, ad landeveje og sejlbare vandveje, og om ophævelse af Kommissionens forordning (EF) nr. 851/2006 vedrørende fastlæggelsen af indholdet af de forskellige poster i bogføringsskemaerne i bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 1108/70 | 140 |
| 2023/C 177/19 | P9_TA(2022)0430Civil luftfart: ophævelse af Rådets direktiv 89/629/EØFEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. december 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ophævelse af Rådets direktiv 89/629/EØF (COM(2022)0465 — C9-0310/2022 — 2022/0282(COD))P9_TC1-COD(2022)0282Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13. december 2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2023/... om ophævelse af Rådets direktiv 89/629/EØF | 141 |
| 2023/C 177/20 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. december 2022 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 389/2012 for så vidt angår udveksling af oplysninger i de elektroniske registre vedrørende erhvervsdrivende, som flytter punktafgiftspligtige varer mellem medlemsstaterne til erhvervsmæssige formål (COM(2022)0539 — C9-0367/2022 — 2022/0331(CNS)) | 142 |
| 2023/C 177/21 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. december 2022 om forslag til Rådets forordning om anvendelse af artikel 93, 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på visse former for statsstøtte inden for sektorerne jernbanetransport, transport ad indre vandveje og multimodal transport (COM(2022)0327 — C9-0290/2022 — 2022/0209(NLE)) | 143 |
| | Onsdag den 14. december 2022 |
| 2023/C 177/22 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. december 2022 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et instrument med henblik på at yde støtte til Ukraine i 2023 (makrofinansiel bistand +) (15727/2022 — C9-0424/2022 — 2022/0371(COD)) | 144 |
| 2023/C 177/23 | Europa-Parlamentets beslutning af 14. december 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med henblik på at yde bistand til Tyskland, Belgien, Nederlandene, Østrig, Luxembourg, Spanien og Grækenland efter de naturkatastrofer, der fandt sted i disse lande i 2021 (COM(2022)0665 — C9-0350/2022 — 2022/0337(BUD)) | 145 |
| 2023/C 177/24 | Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 14. december 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv (EU) 2018/2001 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder, direktiv 2010/31/EU om bygningers energimæssige ydeevne og direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet (COM(2022)0222 — C9-0184/2022 — 2022/0160(COD))[Ændring 1, medmindre andet er angivet] | 148 |

III   Forberedende retsakter

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 13. december 2022

2023/C 177/17

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. december 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ændring af direktiv 2003/87/EF for så vidt angår meddelelsen om kompensation i forbindelse med en global markedsbaseret foranstaltning for luftfartøjsoperatører, der er etableret i Unionen (COM(2021)0567 — C9-0323/2021 — 2021/0204(COD))

139

2023/C 177/18

P9_TA(2022)0429Transport: Ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 1108/70 og Kommissionens forordning (EF) nr. 851/2006Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. december 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 1108/70 om indførelse af bogføring af de udgifter, der er forbundet med infrastrukturerne for transporter med jernbane, ad landeveje og sejlbare vandveje, og Kommissionens forordning (EF) nr. 851/2006 vedrørende fastlæggelsen af indholdet af de forskellige poster i bogføringsskemaerne i bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 1108/70 (COM(2022)0381 — C9-0294/2022 — 2022/0232(COD))P9_TC1-COD(2022)0232Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13. december 2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2023/... om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 1108/70 om indførelse af bogføring af de udgifter, der er forbundet med infrastrukturerne for transporter med jernbane, ad landeveje og sejlbare vandveje, og om ophævelse af Kommissionens forordning (EF) nr. 851/2006 vedrørende fastlæggelsen af indholdet af de forskellige poster i bogføringsskemaerne i bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 1108/70

140

2023/C 177/19

P9_TA(2022)0430Civil luftfart: ophævelse af Rådets direktiv 89/629/EØFEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. december 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ophævelse af Rådets direktiv 89/629/EØF (COM(2022)0465 — C9-0310/2022 — 2022/0282(COD))P9_TC1-COD(2022)0282Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13. december 2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2023/... om ophævelse af Rådets direktiv 89/629/EØF

141

2023/C 177/20

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. december 2022 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 389/2012 for så vidt angår udveksling af oplysninger i de elektroniske registre vedrørende erhvervsdrivende, som flytter punktafgiftspligtige varer mellem medlemsstaterne til erhvervsmæssige formål (COM(2022)0539 — C9-0367/2022 — 2022/0331(CNS))

142

2023/C 177/21

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. december 2022 om forslag til Rådets forordning om anvendelse af artikel 93, 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på visse former for statsstøtte inden for sektorerne jernbanetransport, transport ad indre vandveje og multimodal transport (COM(2022)0327 — C9-0290/2022 — 2022/0209(NLE))

143

Onsdag den 14. december 2022

2023/C 177/22

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. december 2022 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et instrument med henblik på at yde støtte til Ukraine i 2023 (makrofinansiel bistand +) (15727/2022 — C9-0424/2022 — 2022/0371(COD))

144

2023/C 177/23

Europa-Parlamentets beslutning af 14. december 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med henblik på at yde bistand til Tyskland, Belgien, Nederlandene, Østrig, Luxembourg, Spanien og Grækenland efter de naturkatastrofer, der fandt sted i disse lande i 2021 (COM(2022)0665 — C9-0350/2022 — 2022/0337(BUD))

145

2023/C 177/24

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 14. december 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv (EU) 2018/2001 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder, direktiv 2010/31/EU om bygningers energimæssige ydeevne og direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet (COM(2022)0222 — C9-0184/2022 — 2022/0160(COD))[Ændring 1, medmindre andet er angivet]

148

---

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

17.5.2023

| 17.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/1 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/1

---

EUROPA-PARLAMENTET

SESSIONEN 2022-2023

Mødeperioden fra den 12. til den 15. december 2022

VEDTAGNE TEKSTER

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 13. december 2022

| 17.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/2 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/2

---

P9_TA(2022)0433

Genetisk modificeret sojabønne A5547-127 (ACS-GMØØ6-4)

Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2022 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne A5547-127 (ACS-GMØØ6-4), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D084951/01 — 2022/2930(RSP))

(2023/C 177/01)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne A5547-127 (ACS-GMØØ6-4), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D084951/01, |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne A5547-127 (ACS-GMØØ6-4), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D084951/01,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 af 22. september 2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (1), særlig artikel 11, stk. 3, og artikel 23, stk. 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 af 22. september 2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (1), særlig artikel 11, stk. 3, og artikel 23, stk. 3,

| — | der henviser til afstemningen i Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, den 27. oktober 2022, som ikke mundede ud i en udtalelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til afstemningen i Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, den 27. oktober 2022, som ikke mundede ud i en udtalelse,

| — | der henviser til artikel 11 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 11 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (2),

| — | der henviser til den udtalelse, der blev vedtaget af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) den 4. maj 2022 og offentliggjort den 20. juni 2022 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til den udtalelse, der blev vedtaget af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) den 4. maj 2022 og offentliggjort den 20. juni 2022 (3),

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger, hvori det gør indsigelse mod godkendelse af genetisk modificerede organismer (»GMO'er«) (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger, hvori det gør indsigelse mod godkendelse af genetisk modificerede organismer (»GMO'er«) (4),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 112, stk. 2 og 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 112, stk. 2 og 3,

| — | der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed,

| A. | der henviser til, at det ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2012/81/EU (5) blev tilladt at markedsføre fødevarer og foderstoffer, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne A5547-127 (»GM-sojabønnen«); der henviser til, at anvendelsesområdet for denne tilladelse også omfattede markedsføring af andre produkter end fødevarer og foderstoffer, der indeholder eller består af GM-sojabønnen, til samme anvendelsesformål som enhver anden sojabønne med undtagelse af dyrkning; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2012/81/EU (5) blev tilladt at markedsføre fødevarer og foderstoffer, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne A5547-127 (»GM-sojabønnen«); der henviser til, at anvendelsesområdet for denne tilladelse også omfattede markedsføring af andre produkter end fødevarer og foderstoffer, der indeholder eller består af GM-sojabønnen, til samme anvendelsesformål som enhver anden sojabønne med undtagelse af dyrkning;

| B. | der henviser til, at BASF SE, med hjemsted i Tyskland, på vegne af BASF Agricultural Solutions Seeds US LLC, med hjemsted i USA, den 10. december 2020 indgav en ansøgning til Kommissionen om forlængelse af denne tilladelse; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at BASF SE, med hjemsted i Tyskland, på vegne af BASF Agricultural Solutions Seeds US LLC, med hjemsted i USA, den 10. december 2020 indgav en ansøgning til Kommissionen om forlængelse af denne tilladelse;

| C. | der henviser til, at EFSA den 4. maj 2022 vedtog en positiv udtalelse vedrørende forlængelsen af tilladelsen til GM-sojabønnen, som blev offentliggjort den 20. juni 2022; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EFSA den 4. maj 2022 vedtog en positiv udtalelse vedrørende forlængelsen af tilladelsen til GM-sojabønnen, som blev offentliggjort den 20. juni 2022;

| D. | der henviser til, at GM-sojabønnen giver tolerance over for herbicider, som indeholder ammoniumglufosinat; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at GM-sojabønnen giver tolerance over for herbicider, som indeholder ammoniumglufosinat;

Manglende vurdering af det komplementære herbicid

| E. | der henviser til, at Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 503/2013 (6) kræver en vurdering af, om de forventede landbrugsmetoder påvirker resultatet af de undersøgte effektmål; der henviser til, at dette ifølge nævnte gennemførelsesforordning især er relevant for herbicidtolerante planter; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 503/2013 (6) kræver en vurdering af, om de forventede landbrugsmetoder påvirker resultatet af de undersøgte effektmål; der henviser til, at dette ifølge nævnte gennemførelsesforordning især er relevant for herbicidtolerante planter;

| F. | der henviser til, at en række studier viser, at herbicidtolerante genmodificerede afgrøder medfører en øget anvendelse af komplementære herbicider, hvilket i stort omfang skyldes fremkomsten af herbicidtolerant ukrudt (7); der henviser til, at det som følge heraf må forventes, at GM-sojabønnen vil blive udsat for både større og gentagne doser af glufosinat, og at der derfor kan forekomme en større mængde rester og deres nedbrydningsprodukter (»metabolitter«) i høsten; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at en række studier viser, at herbicidtolerante genmodificerede afgrøder medfører en øget anvendelse af komplementære herbicider, hvilket i stort omfang skyldes fremkomsten af herbicidtolerant ukrudt (7); der henviser til, at det som følge heraf må forventes, at GM-sojabønnen vil blive udsat for både større og gentagne doser af glufosinat, og at der derfor kan forekomme en større mængde rester og deres nedbrydningsprodukter (»metabolitter«) i høsten;

| G. | der henviser til, at glufosinat er klassificeret som reproduktionstoksisk i kategori 1B og dermed opfylder »udelukkelseskriterierne« i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 (8); der henviser til, at godkendelsen af glufosinat til anvendelse i Unionen udløb den 31. juli 2018 (9); |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at glufosinat er klassificeret som reproduktionstoksisk i kategori 1B og dermed opfylder »udelukkelseskriterierne« i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 (8); der henviser til, at godkendelsen af glufosinat til anvendelse i Unionen udløb den 31. juli 2018 (9);

| H. | der henviser til, at vurdering af herbicidrester og metabolitter i genmodificerede planter anses for at ligge uden for ansvarsområdet for EFSA's Ekspertpanel for Genetisk Modificerede Organismer og derfor ikke foretages som led i godkendelsesprocessen for GMO'er; der henviser til, at dette er problematisk, eftersom den måde, hvorpå den pågældende genetisk modificerede plante nedbryder supplerende herbicider, såvel som sammensætningen og dermed toksiciteten af metabolitterne kan påvirkes af selve den genetiske modifikation; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at vurdering af herbicidrester og metabolitter i genmodificerede planter anses for at ligge uden for ansvarsområdet for EFSA's Ekspertpanel for Genetisk Modificerede Organismer og derfor ikke foretages som led i godkendelsesprocessen for GMO'er; der henviser til, at dette er problematisk, eftersom den måde, hvorpå den pågældende genetisk modificerede plante nedbryder supplerende herbicider, såvel som sammensætningen og dermed toksiciteten af metabolitterne kan påvirkes af selve den genetiske modifikation;

Medlemsstaternes bemærkninger

| I. | der henviser til, at medlemsstaterne indsendte bemærkninger til EFSA i løbet af den tre måneder lange høringsperiode (10); der henviser til, at disse kritiske bemærkninger omfatter det forhold, at der mangler oplysninger til den toksikologiske vurdering og den fænotypekarakterisering, som er nødvendig for at færdiggøre miljørisikovurderingen, at den toksikologiske vurdering har svagheder såsom uklar behandling af herbicider og manglende oplysninger om kontaminering med fremmed genetisk materiale, og at overvågningsrapporterne vedrørende GM-sojabønnen med hensyn til godkendelsesperioden har grundlæggende mangler; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at medlemsstaterne indsendte bemærkninger til EFSA i løbet af den tre måneder lange høringsperiode (10); der henviser til, at disse kritiske bemærkninger omfatter det forhold, at der mangler oplysninger til den toksikologiske vurdering og den fænotypekarakterisering, som er nødvendig for at færdiggøre miljørisikovurderingen, at den toksikologiske vurdering har svagheder såsom uklar behandling af herbicider og manglende oplysninger om kontaminering med fremmed genetisk materiale, og at overvågningsrapporterne vedrørende GM-sojabønnen med hensyn til godkendelsesperioden har grundlæggende mangler;

Opretholdelse af Unionens internationale forpligtelser

| J. | der henviser til, at en rapport fra 2017 fra De Forenede Nationers (FN's) særlige rapportør om retten til fødevarer viste, at farlige pesticider har katastrofale konsekvenser for sundheden, især i udviklingslandene (11); der henviser til, at FN's verdensmål for bæredygtig udvikling 3.9 sigter mod senest i 2030 væsentligt at reducere antallet af dødsfald og sygdomstilfælde som følge af udsættelse for farlige kemikalier samt luft-, vand- og jordforurening (12); der henviser til, at tilladelser til import af GM-sojabønnen vil øge efterspørgslen efter denne afgrøde, der er udformet til at blive behandlet med glufosinat, og dermed øge eksponeringen af arbejdstagere og miljøet i tredjelande; der henviser til, at risikoen for øget eksponering af arbejdstagere og miljøet giver anledning til særlig bekymring i forbindelse med herbicidtolerante genetisk modificerede afgrøder i betragtning af de større mængder herbicider, der anvendes; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at en rapport fra 2017 fra De Forenede Nationers (FN's) særlige rapportør om retten til fødevarer viste, at farlige pesticider har katastrofale konsekvenser for sundheden, især i udviklingslandene (11); der henviser til, at FN's verdensmål for bæredygtig udvikling 3.9 sigter mod senest i 2030 væsentligt at reducere antallet af dødsfald og sygdomstilfælde som følge af udsættelse for farlige kemikalier samt luft-, vand- og jordforurening (12); der henviser til, at tilladelser til import af GM-sojabønnen vil øge efterspørgslen efter denne afgrøde, der er udformet til at blive behandlet med glufosinat, og dermed øge eksponeringen af arbejdstagere og miljøet i tredjelande; der henviser til, at risikoen for øget eksponering af arbejdstagere og miljøet giver anledning til særlig bekymring i forbindelse med herbicidtolerante genetisk modificerede afgrøder i betragtning af de større mængder herbicider, der anvendes;

| K. | der henviser til, at anvendelsen af glufosinat ikke har været tilladt i Unionen siden slutningen af juli 2018, men at tal imidlertid viser, at det siden 2020 er blevet eksporteret fra Unionen til Brasilien, Argentina, USA, Canada og Japan (13), som alle har en godkendelse til at dyrke GM-sojabønnen (14); |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at anvendelsen af glufosinat ikke har været tilladt i Unionen siden slutningen af juli 2018, men at tal imidlertid viser, at det siden 2020 er blevet eksporteret fra Unionen til Brasilien, Argentina, USA, Canada og Japan (13), som alle har en godkendelse til at dyrke GM-sojabønnen (14);

| L. | der henviser til, at skovrydning er en væsentlig årsag til tab af biodiversitet; der henviser til, at emissioner fra arealanvendelse og ændringer i arealanvendelsen, hovedsageligt på grund af skovrydning, er den næststørste årsag til klimaændringer efter afbrænding af fossile brændstoffer (15); der henviser til, at FN's verdensmål 15 omfatter målet om at standse skovrydning inden 2020 (16); der henviser til, at skove spiller en multifunktionel rolle, som understøtter opnåelsen af de fleste af FN's verdensmål; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at skovrydning er en væsentlig årsag til tab af biodiversitet; der henviser til, at emissioner fra arealanvendelse og ændringer i arealanvendelsen, hovedsageligt på grund af skovrydning, er den næststørste årsag til klimaændringer efter afbrænding af fossile brændstoffer (15); der henviser til, at FN's verdensmål 15 omfatter målet om at standse skovrydning inden 2020 (16); der henviser til, at skove spiller en multifunktionel rolle, som understøtter opnåelsen af de fleste af FN's verdensmål;

| M. | der henviser til, at sojaproduktion er en vigtig drivkraft for skovrydning i Amazon-, Cerrado- og Gran Chaco-skovene i Sydamerika; der henviser til, at 97 % og 100 % af den soja, der dyrkes i henholdsvis Brasilien og Argentina, er GM-soja (17); der henviser til, at langt størstedelen af de GM-sojabønner, som er godkendt til dyrkning i Brasilien og Argentina, også er godkendt til import til Unionen; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at sojaproduktion er en vigtig drivkraft for skovrydning i Amazon-, Cerrado- og Gran Chaco-skovene i Sydamerika; der henviser til, at 97 % og 100 % af den soja, der dyrkes i henholdsvis Brasilien og Argentina, er GM-soja (17); der henviser til, at langt størstedelen af de GM-sojabønner, som er godkendt til dyrkning i Brasilien og Argentina, også er godkendt til import til Unionen;

| N. | der henviser til, at Unionen, der er part i FN's konvention om den biologiske mangfoldighed, har ansvaret for at sikre, at aktiviteter, der hører under dens jurisdiktion eller kontrol, ikke forårsager skade på miljøet i andre lande (18); |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Unionen, der er part i FN's konvention om den biologiske mangfoldighed, har ansvaret for at sikre, at aktiviteter, der hører under dens jurisdiktion eller kontrol, ikke forårsager skade på miljøet i andre lande (18);

| O. | der henviser til, at forordning (EF) nr. 1829/2003 fastslår, at genmodificerede fødevarer eller foderstoffer ikke må have negative virkninger for menneskers eller dyrs sundhed eller for miljøet, og pålægger Kommissionen at tage hensyn til relevante bestemmelser i EU-retten og andre legitime forhold af relevans for den pågældende sag, når den udarbejder sin afgørelse; der henviser til, at sådanne legitime faktorer bør omfatte Unionens forpligtelser i henhold til FN's verdensmål for bæredygtig udvikling, Parisaftalen om klimaændringer og FN's konvention om den biologiske mangfoldighed; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at forordning (EF) nr. 1829/2003 fastslår, at genmodificerede fødevarer eller foderstoffer ikke må have negative virkninger for menneskers eller dyrs sundhed eller for miljøet, og pålægger Kommissionen at tage hensyn til relevante bestemmelser i EU-retten og andre legitime forhold af relevans for den pågældende sag, når den udarbejder sin afgørelse; der henviser til, at sådanne legitime faktorer bør omfatte Unionens forpligtelser i henhold til FN's verdensmål for bæredygtig udvikling, Parisaftalen om klimaændringer og FN's konvention om den biologiske mangfoldighed;

Udemokratisk beslutningstagning

| P. | der henviser til, at afstemningen den 27. oktober 2022 i Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder ikke udmøntede sig i nogen udtalelse, hvilket betyder, at godkendelsen ikke blev støttet af et kvalificeret flertal af medlemsstater; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at afstemningen den 27. oktober 2022 i Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder ikke udmøntede sig i nogen udtalelse, hvilket betyder, at godkendelsen ikke blev støttet af et kvalificeret flertal af medlemsstater;

| Q. | der henviser til, at Kommissionen erkender det problematiske i, at afgørelser om markedsføringstilladelse til GMO'er fortsat vedtages af Kommissionen uden tilslutning fra et kvalificeret flertal af medlemsstaterne, hvilket i høj grad er usædvanligt for produkttilladelser generelt, men er blevet normen for beslutningstagningen vedrørende tilladelser til GM-fødevarer og -foderstoffer; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at Kommissionen erkender det problematiske i, at afgørelser om markedsføringstilladelse til GMO'er fortsat vedtages af Kommissionen uden tilslutning fra et kvalificeret flertal af medlemsstaterne, hvilket i høj grad er usædvanligt for produkttilladelser generelt, men er blevet normen for beslutningstagningen vedrørende tilladelser til GM-fødevarer og -foderstoffer;

| R. | der henviser til, at Parlamentet i sin 8. valgperiode vedtog i alt 36 beslutninger, hvori der blev gjort indsigelse mod markedsføring af GMO'er til fødevarer og foderstoffer (33 beslutninger) og mod dyrkning af GMO'er i Unionen (tre beslutninger); der henviser til, at Parlamentet i sin niende valgperiode allerede har vedtaget 29 indsigelser mod markedsføring af GMO'er; der henviser til, at der ikke var et kvalificeret flertal blandt medlemsstaterne for at give tilladelse til nogen af disse GMO'er; der henviser til, at medlemsstaternes grunde til ikke at støtte tilladelser omfatter manglende overholdelse af forsigtighedsprincippet i godkendelsesproceduren og videnskabelige betænkeligheder med hensyn til risikovurderingen; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at Parlamentet i sin 8. valgperiode vedtog i alt 36 beslutninger, hvori der blev gjort indsigelse mod markedsføring af GMO'er til fødevarer og foderstoffer (33 beslutninger) og mod dyrkning af GMO'er i Unionen (tre beslutninger); der henviser til, at Parlamentet i sin niende valgperiode allerede har vedtaget 29 indsigelser mod markedsføring af GMO'er; der henviser til, at der ikke var et kvalificeret flertal blandt medlemsstaterne for at give tilladelse til nogen af disse GMO'er; der henviser til, at medlemsstaternes grunde til ikke at støtte tilladelser omfatter manglende overholdelse af forsigtighedsprincippet i godkendelsesproceduren og videnskabelige betænkeligheder med hensyn til risikovurderingen;

| S. | der henviser til, at Kommissionen — til trods for sin egen erkendelse af de demokratiske mangler, medlemsstaternes manglende støtte og Parlamentets indsigelser — fortsat giver tilladelse til GMO'er; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at Kommissionen — til trods for sin egen erkendelse af de demokratiske mangler, medlemsstaternes manglende støtte og Parlamentets indsigelser — fortsat giver tilladelse til GMO'er;

| T. | der henviser til, at der ikke kræves nogen ændring af lovgivningen for, at Kommissionen kan undlade at give tilladelse til GMO'er, når der ikke er tilslutning blandt et kvalificeret flertal af medlemsstaterne i appeludvalget (19); |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at der ikke kræves nogen ændring af lovgivningen for, at Kommissionen kan undlade at give tilladelse til GMO'er, når der ikke er tilslutning blandt et kvalificeret flertal af medlemsstaterne i appeludvalget (19);

| 1. | mener, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesafgørelse indebærer en overskridelse af de gennemførelsesbeføjelser, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mener, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesafgørelse ikke er i overensstemmelse med EU-retten, idet det ikke er foreneligt med målet for forordning (EF) nr. 1829/2003, som i overensstemmelse med de generelle principper, der er fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 (20), er at give et grundlag for at sikre et højt niveau for beskyttelse af menneskers liv og sundhed, af dyrs sundhed og velfærd, af miljøet og af forbrugernes interesser i relation til genmodificerede fødevarer og foderstoffer, samtidig med at det sikres, at det indre marked fungerer tilfredsstillende; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anmoder Kommissionen om at trække udkastet til gennemførelsesafgørelse tilbage og forelægge udvalget et nyt udkast; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer på ny indtrængende Kommissionen til at tage hensyn til Unionens forpligtelser i henhold til internationale aftaler, såsom klimaaftalen fra Paris, FN's konvention om biologisk mangfoldighed og FN's verdensmål for bæredygtig udvikling; gentager sin opfordring til, at udkast til gennemførelsesretsakter ledsages af en begrundelse, der forklarer, hvordan de overholder princippet om »ikke at gøre skade« (21); |
| --- | --- |

4.

| 5. | glæder sig over, at Kommissionen i en skrivelse af 11. september 2020 til medlemmerne endelig anerkendte behovet for at tage højde for bæredygtighed, når det gælder afgørelser om tilladelse til GMO'er (22); udtrykker imidlertid sin dybe skuffelse over, at Kommissionen siden da er fortsat med at give tilladelse til import af GMO'er til Unionen, selv om Parlamentet løbende har gjort indsigelse, og et flertal af medlemsstaterne har stemt imod; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer Kommissionen til ikke at godkende importen af herbicidtolerante GM-afgrøder på grund af den øgede anvendelse af supplerende herbicider og de hermed forbundne risici for biodiversiteten, fødevaresikkerheden og arbejdstagernes sundhed; |
| --- | --- |

6.

| 7. | forventer, at Kommissionen hurtigst muligt og inden udgangen af denne valgperiode lever op til sit tilsagn (23) om at fremsætte et forslag til at sikre, at farlige kemikalier, der er forbudt i Unionen, ikke fremstilles med henblik på eksport; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer Kommissionen til straks at suspendere importen af GM-sojabønner, der dyrkes i Brasilien og Argentina, om nødvendigt ved at anvende artikel 53 i forordning (EF) nr. 178/2002, indtil der er indført effektive juridisk bindende mekanismer for at forhindre markedsføring på EU-markedet af produkter, der er forbundet med skovrydning og dermed forbundne krænkelser af menneskerettighederne; |
| --- | --- |

8.

| 9. | fremhæver, at det i de ændringer til forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 182/2011 (24), som Europa-Parlamentet vedtog den 17. december 2020 som grundlag for forhandlinger med Rådet, fastslås, at Kommissionen ikke må give tilladelse til GMO'er, hvis der ikke er et kvalificeret flertal herfor i medlemsstaterne; insisterer på, at Kommissionen respekterer denne holdning, og opfordrer Rådet til at fortsætte sit arbejde og hurtigst muligt vedtage en generel indstilling til denne sag; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

(3)  Videnskabelig udtalelse fra EFSA's Ekspertpanel for Genetisk Modificerede Organismer om vurdering af genetisk modificeret sojabønne A5547-127 i forbindelse med ansøgning om forlængelse af tilladelsen i henhold til forordning (EF) nr. 1829/2003 (ansøgning EFSA-GMO-RX-020), EFSA Journal 2022,20(6):7340, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2022.7340.

(4)  I sin ottende valgperiode vedtog Parlamentet 36 beslutninger, hvori det gjorde indsigelse mod markedsføringstilladelse til GMO'er. Desuden har Parlamentet i sin niende valgperiode vedtaget følgende beslutninger:

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 202 af 28.5.2021, s. 11). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 202 af 28.5.2021, s. 11).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret A2704-12-sojabønne (ACS-GMØØ5-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 202 af 28.5.2021, s. 15). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret A2704-12-sojabønne (ACS-GMØØ5-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 202 af 28.5.2021, s. 15).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af enkelt-GM-begivenhederne MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 og DAS-40278-9, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 202 af 28.5.2021, s. 20). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af enkelt-GM-begivenhederne MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 og DAS-40278-9, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 202 af 28.5.2021, s. 20).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 208 af 1.6.2021, s. 2). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 208 af 1.6.2021, s. 2).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 89788-sojabønne (MON-89788-1), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 208 af 1.6.2021, s. 7). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 89788-sojabønne (MON-89788-1), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 208 af 1.6.2021, s. 7).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 og underkombinationerne MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 og NK603 × DAS-40278-9 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 208 af 1.6.2021, s. 12). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 og underkombinationerne MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 og NK603 × DAS-40278-9 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 208 af 1.6.2021, s. 12).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre, fire eller fem af de enkelte transformationsbegivenheder Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 og GA21, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 208 af 1.6.2021, s. 18). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre, fire eller fem af de enkelte transformationsbegivenheder Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 og GA21, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 208 af 1.6.2021, s. 18).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 14. maj 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 323 af 11.8.2021, s. 7). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 14. maj 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 323 af 11.8.2021, s. 7).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 11. november 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af de enkelte transformationsbegivenheder MON 87427, MON 89034, MIR162 og NK603, og om ophævelse af Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1111 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 415 af 13.10.2021, s. 2). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 11. november 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af de enkelte transformationsbegivenheder MON 87427, MON 89034, MIR162 og NK603, og om ophævelse af Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1111 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 415 af 13.10.2021, s. 2).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 11. november 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 415 af 13.10.2021, s. 8). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 11. november 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 415 af 13.10.2021, s. 8).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 11. november 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af enkelt-GM-begivenhederne MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 og NK603, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 415 af 13.10.2021, s. 15). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 11. november 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af enkelt-GM-begivenhederne MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 og NK603, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 415 af 13.10.2021, s. 15).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 445 af 29.10.2021, s. 36). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 445 af 29.10.2021, s. 36).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af de enkelte transformationsbegivenheder MON 87427, MON 89034, MIR162 og MON 87411, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 445 af 29.10.2021, s. 43). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af de enkelte transformationsbegivenheder MON 87427, MON 89034, MIR162 og MON 87411, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 445 af 29.10.2021, s. 43).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 445 af 29.10.2021, s. 49). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 445 af 29.10.2021, s. 49).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 88017-majs (MON-88Ø17-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 445 af 29.10.2021, s. 56). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 88017-majs (MON-88Ø17-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 445 af 29.10.2021, s. 56).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 89034-majs (MON-89Ø34-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 445 af 29.10.2021, s. 63). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 89034-majs (MON-89Ø34-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 445 af 29.10.2021, s. 63).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 11. marts 2021 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld GHB614 × T304-40 × GHB119 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 474 af 24.11.2021, s. 66). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 11. marts 2021 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld GHB614 × T304-40 × GHB119 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 474 af 24.11.2021, s. 66).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 11. marts 2021 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 474 af 24.11.2021, s. 74). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 11. marts 2021 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 474 af 24.11.2021, s. 74).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2021 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne DAS-81419-2, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 99 af 1.3.2022, s. 45). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2021 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne DAS-81419-2, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 99 af 1.3.2022, s. 45).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2021 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne DAS-81419-2 (DAS–44406–6), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 99 af 1.3.2022, s. 52). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2021 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne DAS-81419-2 (DAS–44406–6), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 99 af 1.3.2022, s. 52).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2021 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret 1507 × MIR162 × MON810 × NK603-majs og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af begivenhederne 1507, MIR162, MON810 og NK603, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 99 af 1.3.2022, s. 59). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2021 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret 1507 × MIR162 × MON810 × NK603-majs og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af begivenhederne 1507, MIR162, MON810 og NK603, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 99 af 1.3.2022, s. 59).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2021 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret Bt 11-majs (SYN-BTØ11-1), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 99 af 1.3.2022, s. 66). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2021 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret Bt 11-majs (SYN-BTØ11-1), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 99 af 1.3.2022, s. 66).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 15. februar 2022 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne GMB151 (BCS-GM151-6), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 342 af 6.9.2022, s. 22). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 15. februar 2022 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne GMB151 (BCS-GM151-6), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 342 af 6.9.2022, s. 22).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 15. februar 2022 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld GHB614 (BCS-GHØØ2-5), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 342 af 6.9.2022, s. 29). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 15. februar 2022 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld GHB614 (BCS-GHØØ2-5), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 342 af 6.9.2022, s. 29).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 9. marts 2022 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne GHB811 (BCS-GH811-4), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 347 af 9.9.2022, s. 48). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 9. marts 2022 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne GHB811 (BCS-GH811-4), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 347 af 9.9.2022, s. 48).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 9. marts 2022 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret raps 73496 (DP-Ø73496-4), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 347 af 9.9.2022, s. 55). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 9. marts 2022 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret raps 73496 (DP-Ø73496-4), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 347 af 9.9.2022, s. 55).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 6. april 2022 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87769 × MON 89788, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 434 af 15.11.2022, s. 42). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 6. april 2022 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87769 × MON 89788, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 434 af 15.11.2022, s. 42).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 23. juni 2022 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603-majs og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af begivenhederne DP4114, MON 810, MIR604 og NK603, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2022)0257). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 23. juni 2022 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603-majs og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af begivenhederne DP4114, MON 810, MIR604 og NK603, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2022)0257).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 23. juni 2022 om Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/797 af 19. maj 2022 om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret NK603 × T25 × DAS-40278-9-majs og dens underkombination T25 × DAS-40278-9, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2022)0258). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 23. juni 2022 om Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/797 af 19. maj 2022 om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret NK603 × T25 × DAS-40278-9-majs og dens underkombination T25 × DAS-40278-9, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2022)0258).

(5)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2012/81/EU af 10. februar 2012 om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret A5547-127-sojabønne (ACS-GMØØ6-4), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT L 40 af 14.2.2012, s. 10).

(6)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 503/2013 af 3. april 2013 om ansøgninger om tilladelse til genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 og om ændring af Kommissionens forordning (EF) nr. 641/2004 og (EF) nr. 1981/2006 (EUT L 157 af 8.6.2013, s. 1).

(7)  Se eksempelvis Bonny, S., »Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact«, Environmental Management, januar 2016; 57(1), s. 31-48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 og Benbrook, C.M., »Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. — the first sixteen years«, Environmental Sciences Europe; 28. september 2012, bind 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1).

(9)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/start/screen/active-substances

(10)  Medlemsstaternes bemærkninger er tilgængelige via OpenEFSA-portalen: https://open.efsa.europa.eu/

(11)  https://www.ohchr.org/en/calls-for-input/report-pesticides-and-human-rights

(12)  https://indicators.report/targets/3-9/

(13)  Oplysningerne blev fundet ved at søge efter »glufosinat« her: https://echa.europa.eu/information-on-chemicals/pic/export-notifications?p_p_id=exportnotifications_WAR_echapicportlet&p_p_lifecycle=0&p_p_state=normal&p_p_mode=view&_exportnotifications_WAR_echapicportlet_summaryDetails=summaryTab&_exportnotifications_WAR_echapicportlet_viewTab=searchTab

(14)  https://www.isaaa.org/gmapprovaldatabase/event/default.asp?EventID=166

(15)  Kommissionens meddelelse af 23. juli 2019 med titlen »Intensivering af EU's indsats for at beskytte og genoprette verdens skove« (COM(2019)0352), s. 1.

(16)  Se mål 15.2: https://www.un.org/sustainabledevelopment/biodiversity/

(17)  International Service for the Acquisition of Agri-biotech Applications, »Global status of Commercialized Biotech/GM crops in 2017: Biotech Crop Adoption Surges as Economic Benefits Accumulate in 22 Years«, ISAAA Brief No. 53 (2017), s. 16 and 21, https://www.isaaa.org/resources/publications/briefs/53/download/isaaa-brief-53-2017.pdf.

(18)  Konventionen om den biologiske mangfoldighed, artikel 3: https://www.cbd.int/convention/articles/?a=cbd-03

(19)  Kommissionen »kan« (og »skal« ikke) gå videre med godkendelsen, hvis der ikke er tilslutning blandt et kvalificeret flertal af medlemsstater i appeludvalget i henhold til forordning (EU) nr. 182/2011 (artikel 6, stk. 3).

(20)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1).

(21)  Europa-Parlamentets beslutning af 15. januar 2020 om den europæiske grønne pagt (EUT C 270 af 7.7.2021, s. 2), punkt 102.

(22)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(23)  Som beskrevet i bilaget til Kommissionens meddelelse af 14. oktober 2020 med titlen »En kemikaliestrategi med bæredygtighed for øje«, COM(2020)0667, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/da/TXT/?uri=COM%3A2020%3A667%3AFIN#document2.

(24)  EUT C 445 af 29.10.2021, s. 257.

---

| 17.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/9

---

P9_TA(2022)0434

Familien af biocidholdige produkter »OPLØSNINGSMIDDELBASERET CMIT/MIT«

Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2022 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om meddelelse af EU-godkendelse af familien af biocidholdige produkter »OPLØSNINGSMIDDELBASERET CMIT/MIT« i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012 (D084293/01 — 2022/2929(RSP))

(2023/C 177/02)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om meddelelse af EU-godkendelse af familien af biocidholdige produkter »OPLØSNINGSMIDDELBASERET CMIT/MIT« i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012 (D084293/01, |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om meddelelse af EU-godkendelse af familien af biocidholdige produkter »OPLØSNINGSMIDDELBASERET CMIT/MIT« i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012 (D084293/01,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012 af 22. maj 2012 om tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af biocidholdige produkter (1), særlig artikel 44, stk. 5, første afsnit, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012 af 22. maj 2012 om tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af biocidholdige produkter (1), særlig artikel 44, stk. 5, første afsnit,

| — | der henviser til udtalelse af 26. september 2022 fra Det Stående Udvalg for Biocidholdige Produkter, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 26. september 2022 fra Det Stående Udvalg for Biocidholdige Produkter,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1021 af 20. juni 2019 om persistente organiske miljøgifte (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1021 af 20. juni 2019 om persistente organiske miljøgifte (2),

| — | der henviser til artikel 11 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 11 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (3),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 112, stk. 2 og 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 112, stk. 2 og 3,

| — | der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed,

| A. | der henviser til, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesforordning fastsætter, at der meddeles EU-godkendelse med godkendelsesnummer EU-0023657-0000 til Nutrition Biosciences Netherlands B.V. til tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af familien af biocidholdige produkter »OPLØSNINGSMIDDELBASERET CMIT/MIT« af produkttype 6 som beskrevet i bilag V til forordning (EU) nr. 528/2012, med henblik på konservering af vandudtrukket råolie og raffinerede produkter (mellem- og lette destillater); |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesforordning fastsætter, at der meddeles EU-godkendelse med godkendelsesnummer EU-0023657-0000 til Nutrition Biosciences Netherlands B.V. til tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af familien af biocidholdige produkter »OPLØSNINGSMIDDELBASERET CMIT/MIT« af produkttype 6 som beskrevet i bilag V til forordning (EU) nr. 528/2012, med henblik på konservering af vandudtrukket råolie og raffinerede produkter (mellem- og lette destillater);

| B. | der henviser til, at Kommissionen har forpligtet sig til en ambition om nulforurening for at opnå et giftfrit miljø og bidrage til at beskytte borgerne og miljøet bedre mod farlige kemikalier og tilskynde til innovation med henblik på udvikling af sikre og bæredygtige alternativer; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Kommissionen har forpligtet sig til en ambition om nulforurening for at opnå et giftfrit miljø og bidrage til at beskytte borgerne og miljøet bedre mod farlige kemikalier og tilskynde til innovation med henblik på udvikling af sikre og bæredygtige alternativer;

| C. | der henviser til, at Stockholmkonventionen om persistente organiske miljøgifte (4) og Århusprotokollen om persistente organiske miljøgifte (5) har til formål at beskytte menneskers sundhed og miljøet mod persistente organiske miljøgifte (POP); der henviser til, at forordning (EU) 2019/1021 blev vedtaget for at gennemføre Unionens forpligtelser i henhold til konventionen og nævnte protokol; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Stockholmkonventionen om persistente organiske miljøgifte (4) og Århusprotokollen om persistente organiske miljøgifte (5) har til formål at beskytte menneskers sundhed og miljøet mod persistente organiske miljøgifte (POP); der henviser til, at forordning (EU) 2019/1021 blev vedtaget for at gennemføre Unionens forpligtelser i henhold til konventionen og nævnte protokol;

| D. | der henviser til, at udtalelsen af 5. marts 2020 (6) fra Udvalget for Biocidholdige Produkter (BPC) under Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA) indeholdt en mindretalsudtalelse fra Tyskland, hvori det konkluderes, at anvendelsen af familien af biocidholdige produkter »OPLØSNINGSMIDDELBASERET CMIT/MIT« som konserveringsmiddel i brændstoffer er i strid med tysk ret (10. forbundsbekendtgørelse om emissionskontrol, § 2, stk. 1 og 2), som forbyder brændstoffer til motorkøretøjer på vej at indeholde tilsætningsstoffer med klor- eller bromforbindelser og forbyder markedsføring af tilsætningsstoffer, der indeholder klor eller brom, da disse forbindelser forårsager dannelse af dioxiner under brændselsforbrænding; der henviser navnlig til, at denne familie af biocidholdige produkter indeholder organiske halogenforbindelser (CMIT-MIT), som kan resultere i dannelse af dioxiner under brændselsforbrænding; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at udtalelsen af 5. marts 2020 (6) fra Udvalget for Biocidholdige Produkter (BPC) under Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA) indeholdt en mindretalsudtalelse fra Tyskland, hvori det konkluderes, at anvendelsen af familien af biocidholdige produkter »OPLØSNINGSMIDDELBASERET CMIT/MIT« som konserveringsmiddel i brændstoffer er i strid med tysk ret (10. forbundsbekendtgørelse om emissionskontrol, § 2, stk. 1 og 2), som forbyder brændstoffer til motorkøretøjer på vej at indeholde tilsætningsstoffer med klor- eller bromforbindelser og forbyder markedsføring af tilsætningsstoffer, der indeholder klor eller brom, da disse forbindelser forårsager dannelse af dioxiner under brændselsforbrænding; der henviser navnlig til, at denne familie af biocidholdige produkter indeholder organiske halogenforbindelser (CMIT-MIT), som kan resultere i dannelse af dioxiner under brændselsforbrænding;

| E. | der henviser til, at dioxiner (PCDD) og furaner (C4H4O) tilhører den POP-kategori, der er omfattet af Stockholmkonventionen, og er opført som stoffer, der er omfattet af bestemmelser om reduktion af udslip i bilag III til forordning (EU) 2019/1021; der henviser til, at menneskers eksponering for dioxiner og dioxinlignende stoffer har været forbundet med en række toksiske virkninger, herunder carcinogenicitet, kloracne, reproduktive, udviklingsmæssige og neuroudviklingsmæssige påvirkninger, immunotoksicitet og virkninger på skjoldbruskkirtelhormoner, lever og tandudvikling (7); |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at dioxiner (PCDD) og furaner (C4H4O) tilhører den POP-kategori, der er omfattet af Stockholmkonventionen, og er opført som stoffer, der er omfattet af bestemmelser om reduktion af udslip i bilag III til forordning (EU) 2019/1021; der henviser til, at menneskers eksponering for dioxiner og dioxinlignende stoffer har været forbundet med en række toksiske virkninger, herunder carcinogenicitet, kloracne, reproduktive, udviklingsmæssige og neuroudviklingsmæssige påvirkninger, immunotoksicitet og virkninger på skjoldbruskkirtelhormoner, lever og tandudvikling (7);

| F. | der henviser til, at Unionen i januar 2019 offentliggjorde sin tredje gennemførelsesplan til håndtering af POP-stoffer (8); der henviser til, at det fremgår af denne gennemførelsesplan, at »Udslip af de utilsigtet fremstillede biprodukter, der er opført i bilag C (dioxiner, furaner, PCB, PeCB, HCB og fra og med december 2016 også PCN) skal løbende minimeres, og det overordnede mål er at undgå dem helt, hvis det er realistisk«; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Unionen i januar 2019 offentliggjorde sin tredje gennemførelsesplan til håndtering af POP-stoffer (8); der henviser til, at det fremgår af denne gennemførelsesplan, at »Udslip af de utilsigtet fremstillede biprodukter, der er opført i bilag C (dioxiner, furaner, PCB, PeCB, HCB og fra og med december 2016 også PCN) skal løbende minimeres, og det overordnede mål er at undgå dem helt, hvis det er realistisk«;

| G. | der henviser til, at Kommissionen besluttede at tage hånd om bekymringerne vedrørende dioxindannelse ved at anmode ECHA om en udtalelse i henhold til artikel 75, stk. 1, andet afsnit, litra g), i forordning (EU) nr. 528/2012 med henblik på dels at anslå mængden af dioxiner og det samlede bidrag til dioxinemissionerne som følge af anvendelsen af familien af biocidholdige produkter »OPLØSNINGSMIDDELBASERET CMIT/MIT« i brændstoffer, der anvendes til vej- og vandtransport, og dels at præcisere risikoniveauet for menneskers sundhed og miljøet som følge af eksponering for dioxiner via miljøet som følge af anvendelsen af familien af biocidholdige produkter med henblik på at afgøre, om risiciene kan anses for at være acceptable eller ej; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Kommissionen besluttede at tage hånd om bekymringerne vedrørende dioxindannelse ved at anmode ECHA om en udtalelse i henhold til artikel 75, stk. 1, andet afsnit, litra g), i forordning (EU) nr. 528/2012 med henblik på dels at anslå mængden af dioxiner og det samlede bidrag til dioxinemissionerne som følge af anvendelsen af familien af biocidholdige produkter »OPLØSNINGSMIDDELBASERET CMIT/MIT« i brændstoffer, der anvendes til vej- og vandtransport, og dels at præcisere risikoniveauet for menneskers sundhed og miljøet som følge af eksponering for dioxiner via miljøet som følge af anvendelsen af familien af biocidholdige produkter med henblik på at afgøre, om risiciene kan anses for at være acceptable eller ej;

| H. | der henviser til, at Kommissionen i sit mandat med anmodning om en udtalelse fra ECHA understreger behovet for at præcisere, om godkendelsen af denne familie af biocidholdige produkter vil være i overensstemmelse med målene i forordning (EU) 2019/1021; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Kommissionen i sit mandat med anmodning om en udtalelse fra ECHA understreger behovet for at præcisere, om godkendelsen af denne familie af biocidholdige produkter vil være i overensstemmelse med målene i forordning (EU) 2019/1021;

| I. | der henviser til, at ECHA i sin udtalelse af 5. juli 2021 (9) om anmodningen i henhold til artikel 75, stk. 1, andet afsnit, litra g), konkluderede, at det på grundlag af den nuværende viden om anvendelsen af C(M)IT/MIT som konserveringsmiddel i olie og brændstof ikke er muligt at drage konklusioner om omfanget af det potentielle bidrag fra anvendelsen af C(M)IT/MIT i brændstoffer for så vidt angår dioxinemissioner og -eksponering eller om de risici for skade på menneskers sundhed og miljøet, der er forbundet med anvendelsen af klortilsætningsstoffer såsom C(M)IT/MIT i brændstoffer; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at ECHA i sin udtalelse af 5. juli 2021 (9) om anmodningen i henhold til artikel 75, stk. 1, andet afsnit, litra g), konkluderede, at det på grundlag af den nuværende viden om anvendelsen af C(M)IT/MIT som konserveringsmiddel i olie og brændstof ikke er muligt at drage konklusioner om omfanget af det potentielle bidrag fra anvendelsen af C(M)IT/MIT i brændstoffer for så vidt angår dioxinemissioner og -eksponering eller om de risici for skade på menneskers sundhed og miljøet, der er forbundet med anvendelsen af klortilsætningsstoffer såsom C(M)IT/MIT i brændstoffer;

| J. | der henviser til, at Kommissionen på trods af ECHA's konklusion »mener, at et afslag på EU-godkendelse af familien af biocidholdige produkter »OPLØSNINGSMIDDELBASERET CMIT/MIT« ikke vil føre til et betydeligt fald i dioxinemissionerne i forhold til udstedelsen heraf«, og at denne godkendelse derfor vil være i overensstemmelse med Unionens forpligtelser i henhold til Stockholmkonventionen og forordning (EU) 2019/1021; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Kommissionen på trods af ECHA's konklusion »mener, at et afslag på EU-godkendelse af familien af biocidholdige produkter »OPLØSNINGSMIDDELBASERET CMIT/MIT« ikke vil føre til et betydeligt fald i dioxinemissionerne i forhold til udstedelsen heraf«, og at denne godkendelse derfor vil være i overensstemmelse med Unionens forpligtelser i henhold til Stockholmkonventionen og forordning (EU) 2019/1021;

| K. | der henviser til, at Kommissionens ræsonnement er, at som følge af ambitionerne i den europæiske grønne pagt (10) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 (11) om at opnå klimaneutralitet senest i 2050 forventes den samlede mængde brændstof, der potentielt kan behandles med biocidholdige produkter og forbrændes i motorer eller varmesystemer, at falde betydeligt i de kommende årtier, hvilket igen vil føre til en tilsvarende reduktion af dioxindannelsen i forbindelse med anvendelsen af biocidholdige produkter »OPLØSNINGSMIDDELBASERET CMIT/MIT«; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Kommissionens ræsonnement er, at som følge af ambitionerne i den europæiske grønne pagt (10) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 (11) om at opnå klimaneutralitet senest i 2050 forventes den samlede mængde brændstof, der potentielt kan behandles med biocidholdige produkter og forbrændes i motorer eller varmesystemer, at falde betydeligt i de kommende årtier, hvilket igen vil føre til en tilsvarende reduktion af dioxindannelsen i forbindelse med anvendelsen af biocidholdige produkter »OPLØSNINGSMIDDELBASERET CMIT/MIT«;

| L. | der henviser til, at ECHA i sin udtalelse af 5. juli 2021 anfører, at »der ikke er nogen tvivl om, at køretøjer, der drives med brændstoffer, der indeholder klor, er kilder til dioxin- og furan-udledning«, og at »selv om det stadig er mindre end i forhold til de nuværende dominerende kilder, er det sandsynligt, at det relative bidrag fra ikke-industrielle diffuse kilder [til dioxin- og furan-udledning], herunder transport, formentlig [...] vil stige«; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at ECHA i sin udtalelse af 5. juli 2021 anfører, at »der ikke er nogen tvivl om, at køretøjer, der drives med brændstoffer, der indeholder klor, er kilder til dioxin- og furan-udledning«, og at »selv om det stadig er mindre end i forhold til de nuværende dominerende kilder, er det sandsynligt, at det relative bidrag fra ikke-industrielle diffuse kilder [til dioxin- og furan-udledning], herunder transport, formentlig [...] vil stige«;

| M. | der henviser til, at ECHA i sin udtalelse af 5. juli 2021 også anfører, at »selv om emissionerne fra trafikken er små sammenlignet med de nuværende dominerende kilder, bør det bemærkes, at deres relative betydning med hensyn til relativ menneskelig eksponering kan være større på grund af deres geografiske fordeling i tætbefolkede byområder, tæt på befolkningen og det levende miljø og med mindre udvanding af emissioner«; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at ECHA i sin udtalelse af 5. juli 2021 også anfører, at »selv om emissionerne fra trafikken er små sammenlignet med de nuværende dominerende kilder, bør det bemærkes, at deres relative betydning med hensyn til relativ menneskelig eksponering kan være større på grund af deres geografiske fordeling i tætbefolkede byområder, tæt på befolkningen og det levende miljø og med mindre udvanding af emissioner«;

| N. | der henviser til, at den videnskabelige usikkerhed med hensyn til risikoniveauet for menneskers sundhed og miljøet som følge af eksponering for dioxiner via miljøet som følge af anvendelsen af familien af biocidholdige produkter »OPLØSNINGSMIDDELBASERET CMIT/MIT« ikke gør det muligt at nå frem til en konklusion om, hvorvidt godkendelsen af den pågældende familie af biocidholdige produkter vil være i overensstemmelse med Stockholmkonventionen og forordning (EU) 2019/1021; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at den videnskabelige usikkerhed med hensyn til risikoniveauet for menneskers sundhed og miljøet som følge af eksponering for dioxiner via miljøet som følge af anvendelsen af familien af biocidholdige produkter »OPLØSNINGSMIDDELBASERET CMIT/MIT« ikke gør det muligt at nå frem til en konklusion om, hvorvidt godkendelsen af den pågældende familie af biocidholdige produkter vil være i overensstemmelse med Stockholmkonventionen og forordning (EU) 2019/1021;

| O. | der henviser til, at Danmark og Belgien i henhold til artikel 44, stk. 5, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 528/2012 har indgivet en ansøgning til Kommissionen om, at EU-godkendelsen af familien af biocidholdige produkter »OPLØSNINGSMIDDELBASERET CMIT/MIT« ikke skal finde anvendelse på deres respektive territorier af de grunde, der er anført i artikel 37, stk. 1, litra a) og c), i nævnte forordning, da tilstedeværelsen af halogenerede organiske forbindelser såsom C(M)IT/MIT i brændstof kan medføre dannelse af dioxiner under brændstoffets forbrænding; der henviser til, at Tyskland i overensstemmelse med samme bestemmelse har anmodet Kommissionen om at tilpasse betingelserne for tilladelsens retsvirkning på tysk territorium af de samme grunde, således at der ikke tillades anvendelse til konservering af brændstoffer til køretøjer, der ikke er bestemt til jernbanetransport, til vejgående motorkøretøjer, undtagen med henblik på forskning, udvikling eller analyse; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Danmark og Belgien i henhold til artikel 44, stk. 5, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 528/2012 har indgivet en ansøgning til Kommissionen om, at EU-godkendelsen af familien af biocidholdige produkter »OPLØSNINGSMIDDELBASERET CMIT/MIT« ikke skal finde anvendelse på deres respektive territorier af de grunde, der er anført i artikel 37, stk. 1, litra a) og c), i nævnte forordning, da tilstedeværelsen af halogenerede organiske forbindelser såsom C(M)IT/MIT i brændstof kan medføre dannelse af dioxiner under brændstoffets forbrænding; der henviser til, at Tyskland i overensstemmelse med samme bestemmelse har anmodet Kommissionen om at tilpasse betingelserne for tilladelsens retsvirkning på tysk territorium af de samme grunde, således at der ikke tillades anvendelse til konservering af brændstoffer til køretøjer, der ikke er bestemt til jernbanetransport, til vejgående motorkøretøjer, undtagen med henblik på forskning, udvikling eller analyse;

| P. | der henviser til, at Kommissionen finder, at anmodningerne fra Danmark, Belgien og Tyskland er »berettigede af hensynet til miljøbeskyttelse og beskyttelse af menneskers liv og sundhed" i henhold til artikel 37, stk. 1, litra a) og c), i [forordning (EU) nr. 528/2012], da tilstedeværelsen af halogenerede organiske forbindelser såsom C(M)IT/MIT i brændsel kan medføre dannelse af dioxiner under brændselsforbrænding«; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Kommissionen finder, at anmodningerne fra Danmark, Belgien og Tyskland er »berettigede af hensynet til miljøbeskyttelse og beskyttelse af menneskers liv og sundhed" i henhold til artikel 37, stk. 1, litra a) og c), i [forordning (EU) nr. 528/2012], da tilstedeværelsen af halogenerede organiske forbindelser såsom C(M)IT/MIT i brændsel kan medføre dannelse af dioxiner under brændselsforbrænding«;

| Q. | der henviser til, at der er en åbenbar modsigelse mellem Kommissionens afgørelse om at meddele godkendelse af familien af biocidholdige produkter »OPLØSNINGSMIDDELBASERET CMIT/MIT« ud fra den betragtning, at en sådan godkendelse er forenelig med målene i Stockholmkonventionen og med forordning (EU) 2019/1021 som fastsat i betragtning 9 i udkastet til Kommissionens gennemførelsesforordning, og så ikke at anvende eller tilpasse denne godkendelse i visse medlemsstater af hensyn til dens potentielle negative indvirkninger på menneskers sundhed og miljøet som følge af dioxindannelse som omhandlet i betragtning 10 til 14 i udkastet til Kommissionens gennemførelsesforordning; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at der er en åbenbar modsigelse mellem Kommissionens afgørelse om at meddele godkendelse af familien af biocidholdige produkter »OPLØSNINGSMIDDELBASERET CMIT/MIT« ud fra den betragtning, at en sådan godkendelse er forenelig med målene i Stockholmkonventionen og med forordning (EU) 2019/1021 som fastsat i betragtning 9 i udkastet til Kommissionens gennemførelsesforordning, og så ikke at anvende eller tilpasse denne godkendelse i visse medlemsstater af hensyn til dens potentielle negative indvirkninger på menneskers sundhed og miljøet som følge af dioxindannelse som omhandlet i betragtning 10 til 14 i udkastet til Kommissionens gennemførelsesforordning;

| R. | der henviser til, at anmodningerne fra Danmark, Belgien og Tyskland i henhold til artikel 44, stk. 5, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 528/2012 om EU-godkendelse af familien af biocidholdige produkter »OPLØSNINGSMIDDELBASERET CMIT/MIT« om ikke at anvende eller om at tilpasse betingelserne for denne godkendelse på deres respektive områder også blev fremsat med den begrundelse, at der findes alternativer til brændstofkonservering uden halogenerede forbindelser (12); |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at anmodningerne fra Danmark, Belgien og Tyskland i henhold til artikel 44, stk. 5, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 528/2012 om EU-godkendelse af familien af biocidholdige produkter »OPLØSNINGSMIDDELBASERET CMIT/MIT« om ikke at anvende eller om at tilpasse betingelserne for denne godkendelse på deres respektive områder også blev fremsat med den begrundelse, at der findes alternativer til brændstofkonservering uden halogenerede forbindelser (12);

| S. | der henviser til, at Stockholmkonventionens artikel 5, litra c), fastsætter, at hver part for at reducere den samlede udledning fra menneskeskabte kilder af hvert af de kemikalier, der er opført i bilag C til konventionen, med henblik på fortsat minimering og, hvor det er muligt, endelig eliminering, som minimum, hvis den finder det hensigtsmæssigt, kræver anvendelse af alternative eller modificerede materialer, produkter og processer for at forhindre dannelse og udledning af de kemikalier, der er opført i nævnte bilag; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at Stockholmkonventionens artikel 5, litra c), fastsætter, at hver part for at reducere den samlede udledning fra menneskeskabte kilder af hvert af de kemikalier, der er opført i bilag C til konventionen, med henblik på fortsat minimering og, hvor det er muligt, endelig eliminering, som minimum, hvis den finder det hensigtsmæssigt, kræver anvendelse af alternative eller modificerede materialer, produkter og processer for at forhindre dannelse og udledning af de kemikalier, der er opført i nævnte bilag;

| T. | der henviser til, at medlemsstaterne i henhold til artikel 6, stk. 2, i forordning (EU) 2019/1021 skal træffe foranstaltninger til »identificering, beskrivelse og minimering med henblik på snarest, hvor det er muligt, at eliminere de samlede udslip af stoffer opført i bilag III« til nævnte forordning, og til at, »hvor det anses for hensigtsmæssigt, [kræve] anvendelse af alternative eller modificerede stoffer, blandinger, artikler og processer for at forhindre dannelse og udslip af stoffer opført i bilag III«; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at medlemsstaterne i henhold til artikel 6, stk. 2, i forordning (EU) 2019/1021 skal træffe foranstaltninger til »identificering, beskrivelse og minimering med henblik på snarest, hvor det er muligt, at eliminere de samlede udslip af stoffer opført i bilag III« til nævnte forordning, og til at, »hvor det anses for hensigtsmæssigt, [kræve] anvendelse af alternative eller modificerede stoffer, blandinger, artikler og processer for at forhindre dannelse og udslip af stoffer opført i bilag III«;

| U. | der henviser til, at et af hjælpestofferne i familien af biocidholdige produkter »OPLØSNINGSMIDDELBASERET CMIT/MIT« ifølge BPC's udtalelse af 5. marts 2020 blev identificeret som havende potentielt hormonforstyrrende egenskaber; der henviser til, at det imidlertid ikke var muligt at nå frem til en konklusion om, hvorvidt dette hjælpestof opfylder de videnskabelige kriterier til bestemmelse af hormonforstyrrende egenskaber som fastsat i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/2100 (13); der henviser til, at for så vidt angår det hjælpestof, der er identificeret som potentielt hormonforstyrrende, vil en proces i henhold til REACH blive udløst af eCA (Frankrig) i overensstemmelse med punkt 31, litra b), i note CA-March18-Doc.7.3.b-final med titlen »Gennemførelse af videnskabelige kriterier til bestemmelse af hormonforstyrrende egenskaber i forbindelse med godkendelse af biocidholdige produkter«; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at et af hjælpestofferne i familien af biocidholdige produkter »OPLØSNINGSMIDDELBASERET CMIT/MIT« ifølge BPC's udtalelse af 5. marts 2020 blev identificeret som havende potentielt hormonforstyrrende egenskaber; der henviser til, at det imidlertid ikke var muligt at nå frem til en konklusion om, hvorvidt dette hjælpestof opfylder de videnskabelige kriterier til bestemmelse af hormonforstyrrende egenskaber som fastsat i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/2100 (13); der henviser til, at for så vidt angår det hjælpestof, der er identificeret som potentielt hormonforstyrrende, vil en proces i henhold til REACH blive udløst af eCA (Frankrig) i overensstemmelse med punkt 31, litra b), i note CA-March18-Doc.7.3.b-final med titlen »Gennemførelse af videnskabelige kriterier til bestemmelse af hormonforstyrrende egenskaber i forbindelse med godkendelse af biocidholdige produkter«;

| 1. | mener, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesforordning indebærer en overskridelse af de gennemførelsesbeføjelser, der er fastsat i forordning (EU) nr. 528/2012; |
| --- | --- |

1.

| 2. | finder, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesforordning ikke er i overensstemmelse med EU-retten, idet det strider mod formålet med og indholdet af forordning (EU) 2019/1021 og kravene i Stockholmkonventionen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mener, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesforordning om meddelelse af EU-godkendelse af familien af biocidholdige produkter »OPLØSNINGSMIDDELBASERET CMIT/MIT« ikke er forholdsmæssig i lyset af:






  a) | den videnskabelige usikkerhed med hensyn til omfanget af risiciene for menneskers sundhed og miljøet som følge af eksponering for dioxiner via miljøet som følge af anvendelsen af familien af biocidholdige produkter »OPLØSNINGSMIDDELBASERET CMIT/MIT«, |
| --- | --- | --- |

3.

a)

den videnskabelige usikkerhed med hensyn til omfanget af risiciene for menneskers sundhed og miljøet som følge af eksponering for dioxiner via miljøet som følge af anvendelsen af familien af biocidholdige produkter »OPLØSNINGSMIDDELBASERET CMIT/MIT«,

| b) | tilgængeligheden af alternativer til brændstofkonservering uden halogenerede forbindelser og |
| --- | --- |

b)

tilgængeligheden af alternativer til brændstofkonservering uden halogenerede forbindelser og

| c) | de uacceptable risici, som eksponering for dioxiner udgør for menneskers sundhed og miljøet, og de utilstrækkelige data til at drage en konklusion om, hvorvidt denne godkendelse er i overensstemmelse med målene og bestemmelserne i Stockholmkonventionen og forordning (EU) 2019/1021; |
| --- | --- |

c)

de uacceptable risici, som eksponering for dioxiner udgør for menneskers sundhed og miljøet, og de utilstrækkelige data til at drage en konklusion om, hvorvidt denne godkendelse er i overensstemmelse med målene og bestemmelserne i Stockholmkonventionen og forordning (EU) 2019/1021;

| 4. | der henviser til, at Kommissionen derfor ikke skulle have givet godkendelse til anvendelsen af familien af biocidholdige produkter »OPLØSNINGSMIDDELBASERET CMIT/MIT« eller som minimum skulle have pålagt ansøgeren at forelægge yderligere data om det omfang af opståen af dioxiner og det samlede bidrag til dioxinudledningen som følge af anvendelse af denne produktfamilie i brændstoffer til vej- og søtransport og pålagt ansøgeren at præcisere risikoniveauet for menneskers sundhed og miljøet som følge af eksponering for dioxiner via miljøet som følge af anvendelsen af familien af biocidholdige produkter således, at Kommissionen fik grundlag for at afgøre, om risiciene kunne anses for acceptable eller ej i forhold til målene med Stockholmkonventionen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | anmoder Kommissionen om at trække udkastet til gennemførelsesforordning tilbage og forelægge udvalget et nyt udkast; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  EUT L 167 af 27.6.2012, s. 1.

(2)  EUT L 169 af 25.6.2019, s. 45.

(3)  EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

(4)  EUT L 209 af 31.7.2006, s. 3.

(5)  EUT L 81 af 19.3.2004, s. 37.

(6)  BPC's udtalelse af 5. marts 2020 om EU-godkendelse af familien af biocidholdige produkter: OPLØSNINGSMIDDELBASERET CMIT/MIT, produkttype 6, ECHA/BPC/246/2020.

(7)  Verdenssundhedsorganisationen (2019): Preventing disease through healthy environments: Exposure to dioxins and dioxin-like substances: a major public health concern, https://www.who.int/publications/i/item/WHO-CED-PHE-EPE-19.4.4

(8)  Kommissionens rapport af 4. januar 2019 om revision og ajourføring af Den Europæiske Unions anden gennemførelsesplan i overensstemmelse med artikel 8, stk. 4, i forordning (EF) nr. 850/2004 om persistente organiske miljøgifte (COM(2018)0848, https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/1/2018/EN/COM-2018-848-F1-EN-MAIN-PART-1.PDF).

(9)  BPC's udtalelse af 5. juli 2021 om en anmodning i henhold til artikel 75, stk. 1, litra g), i forordning (EU) nr. 528/2012 om vurdering af dioxinemissioner fra anvendelse af familien af biocidholdige produkter (BPF) »OPLØSNINGSMIDDELBASERET CMIT/MIT« i brændstoffer, der anvendes til vej- og søtransport (ECHA/BPC/283/2021).

(10)  Meddelelse fra Kommissionen af 11. december 2019 om Den europæiske grønne pagt (COM(2019)0640).

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 af 30. juni 2021 om fastlæggelse af rammerne for at opnå klimaneutralitet og om ændring af forordning (EF) nr. 401/2009 og (EU) 2018/1999 (»den europæiske klimalov«) (EUT L 243 af 9.7.2021, s. 1).

(12)  Til eksempel kan anføres: glutaraldehyd og dimorpholinomethan er godkendt til produkttype 6; reaktionsprodukter af paraformaldehyd og 2-hydroxypropylamin (forhold 3:2) (MBO), 1,2-benzisothiazol-3(2H)-on (BIT), (ethylendioxy)dimethanol, 2-octyl-2H-isothiazol-3-on (OIT), 2-methyl-2H-isothiazol-3-on (MIT), pyrithionzink, 2,2', 2'-(hexahydro- 1,3,5-triazin- 1,3,5-triyl)triethanol, Pyridin-2-thiol-1-oxid, natriumsalt er omfattet af undersøgelsesprogrammet.

(13)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/2100 af 4. september 2017 om videnskabelige kriterier til bestemmelse af hormonforstyrrende egenskaber, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012 (EUT L 301 af 17.11.2017, s. 1).

---

| 17.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/13

---

P9_TA(2022)0435

Vejen til lige rettigheder for personer med handicap

Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2022 om vejen til lige rettigheder for personer med handicap (2022/2026(INI))

(2023/C 177/03)

Europa-Parlamentet.

| — | der henviser til artikel 2 og 3, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU)og artikel 2, 9, 10, 19, 48, 67, stk. 4, artikel 153, 165, 168, 174 og 216, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2 og 3, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU)og artikel 2, 9, 10, 19, 48, 67, stk. 4, artikel 153, 165, 168, 174 og 216, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til EU's charter om grundlæggende rettigheder (chartret), særlig artikel 3, 6, 14, 15, 20, 21, 23, 24, 25, 26, 34, 35, 40, 41 og 47, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's charter om grundlæggende rettigheder (chartret), særlig artikel 3, 6, 14, 15, 20, 21, 23, 24, 25, 26, 34, 35, 40, 41 og 47,

| — | der henviser til den europæiske søjle for sociale rettigheder, navnlig princip nr. 1 om uddannelse og livslang læring, nr. 2 om ligestilling mellem kønnene, nr. 3 om lige muligheder, nr. 4 om aktiv beskæftigelsesstøtte, nr. 5 om sikker og fleksibel beskæftigelse, nr. 6 om lønninger, nr. 10 om et sundt, sikkert og veltilpasset arbejdsmiljø og databeskyttelse, nr. 11 om børnepasning og støtte til børn, nr. 14 om minimumsindkomst og nr. 17 om inklusion af personer med handicap, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske søjle for sociale rettigheder, navnlig princip nr. 1 om uddannelse og livslang læring, nr. 2 om ligestilling mellem kønnene, nr. 3 om lige muligheder, nr. 4 om aktiv beskæftigelsesstøtte, nr. 5 om sikker og fleksibel beskæftigelse, nr. 6 om lønninger, nr. 10 om et sundt, sikkert og veltilpasset arbejdsmiljø og databeskyttelse, nr. 11 om børnepasning og støtte til børn, nr. 14 om minimumsindkomst og nr. 17 om inklusion af personer med handicap,

| — | der henviser til FN-konventionen om rettigheder for personer med handicap (FN's handicapkonvention) og dennes ikrafttræden den 21. januar 2011 i overensstemmelse med Rådets afgørelse 2010/48/EF af 26. november 2009 om Det Europæiske Fællesskabs indgåelse af De Forenede Nationers konvention om rettigheder for personer med handicap (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN-konventionen om rettigheder for personer med handicap (FN's handicapkonvention) og dennes ikrafttræden den 21. januar 2011 i overensstemmelse med Rådets afgørelse 2010/48/EF af 26. november 2009 om Det Europæiske Fællesskabs indgåelse af De Forenede Nationers konvention om rettigheder for personer med handicap (1),

| — | der henviser til de generelle bemærkninger til FN's handicapkonvention som den autoritative vejledning om dens gennemførelse, navnlig generel bemærkning nr. 2 af 22. maj 2014 om tilgængelighed, nr. 3 af 25. november 2016 om kvinder og piger med handicap, nr. 4 af 25. november 2016 om retten til inklusiv uddannelse, nr. 5 af 27. oktober 2017 om en selvstændig tilværelse og deltagelse i samfundslivet, nr. 6 af 26. april 2018 om ligestilling og ikkeforskelsbehandling og nr. 7 af 9. november 2018 om deltagelse af personer med handicap, herunder børn med handicap, gennem de organisationer, der repræsenterer dem, i gennemførelsen og overvågningen af konventionen, |
| --- | --- |

—

der henviser til de generelle bemærkninger til FN's handicapkonvention som den autoritative vejledning om dens gennemførelse, navnlig generel bemærkning nr. 2 af 22. maj 2014 om tilgængelighed, nr. 3 af 25. november 2016 om kvinder og piger med handicap, nr. 4 af 25. november 2016 om retten til inklusiv uddannelse, nr. 5 af 27. oktober 2017 om en selvstændig tilværelse og deltagelse i samfundslivet, nr. 6 af 26. april 2018 om ligestilling og ikkeforskelsbehandling og nr. 7 af 9. november 2018 om deltagelse af personer med handicap, herunder børn med handicap, gennem de organisationer, der repræsenterer dem, i gennemførelsen og overvågningen af konventionen,

| — | der henviser til adfærdskodeksen mellem Rådet, medlemsstaterne og Kommissionen om interne arrangementer for EU’s gennemførelse af og repræsentation i forbindelse med FN’s konvention om rettigheder for personer med handicap (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til adfærdskodeksen mellem Rådet, medlemsstaterne og Kommissionen om interne arrangementer for EU’s gennemførelse af og repræsentation i forbindelse med FN’s konvention om rettigheder for personer med handicap (2),

| — | der henviser til de afsluttende bemærkninger fra FN's komité for rettigheder for personer med handicap af 2. oktober 2015 om EU's indledende rapport og listen over problemer, som FN's komité for rettigheder for personer med handicap fremlagde den 20. april 2022 forud for indgivelsen af Den Europæiske Unions anden og tredje periodiske rapport, |
| --- | --- |

—

der henviser til de afsluttende bemærkninger fra FN's komité for rettigheder for personer med handicap af 2. oktober 2015 om EU's indledende rapport og listen over problemer, som FN's komité for rettigheder for personer med handicap fremlagde den 20. april 2022 forud for indgivelsen af Den Europæiske Unions anden og tredje periodiske rapport,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder,

| — | der henviser til den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder (den europæiske menneskerettighedskonvention), |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder (den europæiske menneskerettighedskonvention),

| — | der henviser til FN's konvention om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder (CEDAW), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder (CEDAW),

| — | der henviser til FN's konvention om barnets rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om barnets rettigheder,

| — | der henviser til FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling og dens verdensmål for bæredygtig udvikling, navnlig de udtrykkelige referencer til handicap i mål nr. 1 og 2 om udryddelse af fattigdom og sult, nr. 3 om sundhed, nr. 4 om uddannelse, nr. 8 om vækst og beskæftigelse, nr. 10 om reduktion af ulighed, nr. 11 om adgang til boliger og nr. 17 om dataindsamling, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling og dens verdensmål for bæredygtig udvikling, navnlig de udtrykkelige referencer til handicap i mål nr. 1 og 2 om udryddelse af fattigdom og sult, nr. 3 om sundhed, nr. 4 om uddannelse, nr. 8 om vækst og beskæftigelse, nr. 10 om reduktion af ulighed, nr. 11 om adgang til boliger og nr. 17 om dataindsamling,

| — | der henviser til rapporterne fra UN Women om kvinder og piger med handicap, navnlig rapporten af 1. juli 2021 med titlen »COVID-19, gender, and disability checklist: preventing and addressing gender-based violence against women, girls, and gender non-conforming persons with disabilities during the COVID-19 pandemic« (Tjekliste for covid-19, køn og handicap: forebyggelse og håndtering af kønsbaseret vold mod kvinder, piger og ikkekønskonforme personer med handicap under covid-19-pandemien) (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporterne fra UN Women om kvinder og piger med handicap, navnlig rapporten af 1. juli 2021 med titlen »COVID-19, gender, and disability checklist: preventing and addressing gender-based violence against women, girls, and gender non-conforming persons with disabilities during the COVID-19 pandemic« (Tjekliste for covid-19, køn og handicap: forebyggelse og håndtering af kønsbaseret vold mod kvinder, piger og ikkekønskonforme personer med handicap under covid-19-pandemien) (3),

| — | der henviser til Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (Istanbulkonventionen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (Istanbulkonventionen),

| — | der henviser til Den Europæiske Ombudsmands strategiske undersøgelse af, hvordan Kommissionen sikrer, at personer med handicap kan tilgå dens websteder, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Ombudsmands strategiske undersøgelse af, hvordan Kommissionen sikrer, at personer med handicap kan tilgå dens websteder,

| — | der henviser til Rådets foranstaltning om fastlæggelse af den reviderede ramme på EU-plan, jf. artikel 33, stk. 2, i konventionen om rettigheder for personer med handicap, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets foranstaltning om fastlæggelse af den reviderede ramme på EU-plan, jf. artikel 33, stk. 2, i konventionen om rettigheder for personer med handicap,

| — | der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs rapport af 20. marts 2019 med titlen »Reel ret for personer med handicap til at stemme ved valg til Europa-Parlamentet« (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs rapport af 20. marts 2019 med titlen »Reel ret for personer med handicap til at stemme ved valg til Europa-Parlamentet« (4),

| — | der henviser til Den Europæiske Ombudsmands strategiske undersøgelse af, hvordan Kommissionen overvåger EU-midler, som anvendes til at fremme rettigheder for personer med handicap og ældre og deres mulighed for at føre en selvstændig tilværelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Ombudsmands strategiske undersøgelse af, hvordan Kommissionen overvåger EU-midler, som anvendes til at fremme rettigheder for personer med handicap og ældre og deres mulighed for at føre en selvstændig tilværelse,

| — | der henviser til 2021- og 2022-rapporten om grundlæggende rettigheder fra Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til 2021- og 2022-rapporten om grundlæggende rettigheder fra Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder,

| — | der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse den 11. december 2019 med titlen »Udformningen af EU's dagsorden for rettigheder for personer med handicap 2020-2030« (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse den 11. december 2019 med titlen »Udformningen af EU's dagsorden for rettigheder for personer med handicap 2020-2030« (5),

| — | der henviser til kønsligestillingsindekset 2021 fra Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder, |
| --- | --- |

—

der henviser til kønsligestillingsindekset 2021 fra Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1371/2007 af 23. oktober 2007 om jernbanepassagerers rettigheder og forpligtelser (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1371/2007 af 23. oktober 2007 om jernbanepassagerers rettigheder og forpligtelser (6),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/818 af 20. maj 2021 om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2021-2027) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1295/2013 (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/818 af 20. maj 2021 om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2021-2027) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1295/2013 (7),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/29/EU af 25. oktober 2012 om minimumsstandarder for ofre for kriminalitet med hensyn til rettigheder, støtte og beskyttelse og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2001/220/RIA (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/29/EU af 25. oktober 2012 om minimumsstandarder for ofre for kriminalitet med hensyn til rettigheder, støtte og beskyttelse og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2001/220/RIA (8),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2102 af 26. oktober 2016 om tilgængeligheden af offentlige organers websteder og mobilapplikationer (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2102 af 26. oktober 2016 om tilgængeligheden af offentlige organers websteder og mobilapplikationer (9),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/1808 af 14. november 2018 om ændring af direktiv 2010/13/EU om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (direktiv om audiovisuelle medietjenester) i betragtning af de ændrede markedsforhold (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/1808 af 14. november 2018 om ændring af direktiv 2010/13/EU om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (direktiv om audiovisuelle medietjenester) i betragtning af de ændrede markedsforhold (10),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/1972 af 11. december 2018 om oprettelse af en europæisk kodeks for elektronisk kommunikation (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/1972 af 11. december 2018 om oprettelse af en europæisk kodeks for elektronisk kommunikation (11),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/882 af 17. april 2019 om tilgængelighedskrav for produkter og tjenester (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/882 af 17. april 2019 om tilgængelighedskrav for produkter og tjenester (12),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1158 af 20. juni 2019 om balance mellem arbejdsliv og privatliv for forældre og omsorgspersoner (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1158 af 20. juni 2019 om balance mellem arbejdsliv og privatliv for forældre og omsorgspersoner (13),

| — | der henviser til Rådets direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (14),

| — | der henviser til Kommissionens henstilling (EU) 2019/786 af 8. maj 2019 om renovering af bygninger (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens henstilling (EU) 2019/786 af 8. maj 2019 om renovering af bygninger (15),

| — | der henviser til arbejdsdokument af 2. december 2020 fra Kommissionens tjenestegrene med titlen »Digitalisation of justice in the European Union — A toolbox of opportunities« (Digitalisering af retsvæsenet i Den Europæiske Union — En værktøjskasse fuld af muligheder) (SWD(2020)0540), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokument af 2. december 2020 fra Kommissionens tjenestegrene med titlen »Digitalisation of justice in the European Union — A toolbox of opportunities« (Digitalisering af retsvæsenet i Den Europæiske Union — En værktøjskasse fuld af muligheder) (SWD(2020)0540),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 7. oktober 2020 med titlen »En Union med ligestilling: EU's strategiske ramme for romaernes ligestilling, integration og deltagelse« (COM(2020)0620), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 7. oktober 2020 med titlen »En Union med ligestilling: EU's strategiske ramme for romaernes ligestilling, integration og deltagelse« (COM(2020)0620),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 12. november 2020 med titlen »En Union med lige muligheder: Strategi for ligestilling af LGBTIQ-personer 2020-2025« (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 12. november 2020 med titlen »En Union med lige muligheder: Strategi for ligestilling af LGBTIQ-personer 2020-2025« (COM(2020)0698),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2021 med titlen »En Union med lige muligheder: Strategi for rettigheder for personer med handicap 2021-2030« (COM(2021)0101) og navnlig de seks flagskibsinitiativer deri, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2021 med titlen »En Union med lige muligheder: Strategi for rettigheder for personer med handicap 2021-2030« (COM(2021)0101) og navnlig de seks flagskibsinitiativer deri,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. maj 2022 om EU's resultattavle for retlige anliggender 2022 (COM(2022)0234), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. maj 2022 om EU's resultattavle for retlige anliggender 2022 (COM(2022)0234),

| — | der henviser til den reviderede europæiske socialpagt, navnlig artikel 15 heri, om retten for personer med handicap til uafhængighed, social integration og deltagelse i samfundslivet; |
| --- | --- |

—

der henviser til den reviderede europæiske socialpagt, navnlig artikel 15 heri, om retten for personer med handicap til uafhængighed, social integration og deltagelse i samfundslivet;

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådets direktiv om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering (COM(2008)0426) og Parlamentets udtalelse herom af 2. april 2009 (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådets direktiv om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering (COM(2008)0426) og Parlamentets udtalelse herom af 2. april 2009 (16),

| — | der henviser til Rådets henstilling af 4. juni 1998 om parkeringskort for mennesker med handicap (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets henstilling af 4. juni 1998 om parkeringskort for mennesker med handicap (17),

| — | der henviser til Rådets henstilling (EU) 2021/1004 af 14. juni 2021 om oprettelse af en europæisk børnegaranti (18), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets henstilling (EU) 2021/1004 af 14. juni 2021 om oprettelse af en europæisk børnegaranti (18),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 5. december 2019 om inklusive arbejdsmarkeder: forbedring af beskæftigelsen for personer i en sårbar situation på arbejdsmarkedet (19), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 5. december 2019 om inklusive arbejdsmarkeder: forbedring af beskæftigelsen for personer i en sårbar situation på arbejdsmarkedet (19),

| — | der henviser til arbejdsdokument af 9. december 2021 fra Kommissionens tjenestegrene med titlen: »Building an economy that works for people: an action plan for the social economy« (Opbygning af en økonomi, der tjener alle: en handlingsplan for den sociale økonomi" (SWD(2021)0373), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokument af 9. december 2021 fra Kommissionens tjenestegrene med titlen: »Building an economy that works for people: an action plan for the social economy« (Opbygning af en økonomi, der tjener alle: en handlingsplan for den sociale økonomi" (SWD(2021)0373),

| — | der henviser til sin beslutning af 23. juni 2022 om gennemførelse af inklusionsforanstaltninger inden for rammerne af Erasmus+ 2014-2020 (20), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. juni 2022 om gennemførelse af inklusionsforanstaltninger inden for rammerne af Erasmus+ 2014-2020 (20),

| — | der henviser til sin holdning af 3. maj 2022 om forslag til Rådets forordning om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet, om ophævelse af Rådets afgørelse 76/787/EKSF, EØF, Euratom og akten om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet knyttet til denne afgørelse (21), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning af 3. maj 2022 om forslag til Rådets forordning om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet, om ophævelse af Rådets afgørelse 76/787/EKSF, EØF, Euratom og akten om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet knyttet til denne afgørelse (21),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. april 2022 om EU's beskyttelse af børn og unge, der flygter på grund af krigen i Ukraine (22), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. april 2022 om EU's beskyttelse af børn og unge, der flygter på grund af krigen i Ukraine (22),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. maj 2022 med titlen »De sociale og økonomiske konsekvenser for EU af den russiske krig i Ukraine — styrkelse af EU's handleevne« (23), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. maj 2022 med titlen »De sociale og økonomiske konsekvenser for EU af den russiske krig i Ukraine — styrkelse af EU's handleevne« (23),

| — | der henviser til sin beslutning af 24. juni 2021 om situationen for så vidt angår seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder i EU inden for rammerne af kvinders sundhed (24), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 24. juni 2021 om situationen for så vidt angår seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder i EU inden for rammerne af kvinders sundhed (24),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. december 2021 med henstillinger til Kommissionen om bekæmpelse af kønsbaseret vold: cybervold (25), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. december 2021 med henstillinger til Kommissionen om bekæmpelse af kønsbaseret vold: cybervold (25),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. oktober 2021 om situationen for kunstnere og den kulturelle genopbygning i EU (26), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. oktober 2021 om situationen for kunstnere og den kulturelle genopbygning i EU (26),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. oktober 2021 om beskyttelse af personer med handicap gennem andragender: erfaringer (27), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. oktober 2021 om beskyttelse af personer med handicap gennem andragender: erfaringer (27),

| — | der henviser til sin beslutning af 29. april 2021 om den europæiske børnegaranti (28), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 29. april 2021 om den europæiske børnegaranti (28),

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 10. marts 2021 om gennemførelse af Rådets direktiv 2000/78/EF om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv i lyset af FN's handicapkonvention (UNCRPD) (29), |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 10. marts 2021 om gennemførelse af Rådets direktiv 2000/78/EF om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv i lyset af FN's handicapkonvention (UNCRPD) (29),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. juli 2020 om rettigheder for personer med intellektuelle funktionsnedsættelser og deres familier under covid-19-krisen (30), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. juli 2020 om rettigheder for personer med intellektuelle funktionsnedsættelser og deres familier under covid-19-krisen (30),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. april 2020 om en EU-koordineret indsats til bekæmpelse af covid-19-pandemien og dens konsekvenser (31), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. april 2020 om en EU-koordineret indsats til bekæmpelse af covid-19-pandemien og dens konsekvenser (31),

| — | der henviser til sin beslutning af 18. juni 2020 om europæisk handicapstrategi efter 2020 (32), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 18. juni 2020 om europæisk handicapstrategi efter 2020 (32),

| — | der henviser til sin beslutning af 5. oktober 2017 om fængselssystemer og -forhold (33), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. oktober 2017 om fængselssystemer og -forhold (33),

| — | der henviser til sin beslutning af 29. november 2018 om handicappede kvinders situation (34), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 29. november 2018 om handicappede kvinders situation (34),

| — | der henviser til undersøgelsen med titlen »European structural and investment funds and people with disabilities in the European Union« (De europæiske struktur- og investeringsfonde og personer med handicap i Den Europæiske Union), som blev offentliggjort den 3. november 2016 af Parlamentets Generaldirektorat for Interne Politikker (35), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen med titlen »European structural and investment funds and people with disabilities in the European Union« (De europæiske struktur- og investeringsfonde og personer med handicap i Den Europæiske Union), som blev offentliggjort den 3. november 2016 af Parlamentets Generaldirektorat for Interne Politikker (35),

| — | der henviser til undersøgelsen med titlen »Inclusive education for learners with disabilities« (Inklusiv undervisning for elever med handicap), som blev offentliggjort den 15. september 2017 af Parlamentets Generaldirektorat for Interne Politikker (36), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen med titlen »Inclusive education for learners with disabilities« (Inklusiv undervisning for elever med handicap), som blev offentliggjort den 15. september 2017 af Parlamentets Generaldirektorat for Interne Politikker (36),

| — | der henviser til undersøgelsen med titlen »The protection role of the Committee on Petitions in the context of the implementation of the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities« (Udvalget for Andragenders beskyttende rolle i forbindelse med gennemførelsen af FN's konvention om rettigheder for personer med handicap), som blev offentliggjort den 9. oktober 2015 (37) af Parlamentets Generaldirektorat for Interne Politikker, og ajourføringerne heraf fra 2016, 2017 og 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen med titlen »The protection role of the Committee on Petitions in the context of the implementation of the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities« (Udvalget for Andragenders beskyttende rolle i forbindelse med gennemførelsen af FN's konvention om rettigheder for personer med handicap), som blev offentliggjort den 9. oktober 2015 (37) af Parlamentets Generaldirektorat for Interne Politikker, og ajourføringerne heraf fra 2016, 2017 og 2018,

| — | der henviser til den indgående analyse med titlen »The European Accessibility Act« (Den europæiske lov om tilgængelighed), som blev offentliggjort den 15. august 2016 af Parlamentets Generaldirektorat for Interne Politikker (38), |
| --- | --- |

—

der henviser til den indgående analyse med titlen »The European Accessibility Act« (Den europæiske lov om tilgængelighed), som blev offentliggjort den 15. august 2016 af Parlamentets Generaldirektorat for Interne Politikker (38),

| — | der henviser til studiet med titlen »Transport and tourism for persons with disabilities and persons with reduced mobility« (Transport og turisme for personer med handicap og personer med nedsat mobilitet), som blev offentliggjort den 8. maj 2018 af Parlamentets Generaldirektorat for Interne Politikker (39), |
| --- | --- |

—

der henviser til studiet med titlen »Transport and tourism for persons with disabilities and persons with reduced mobility« (Transport og turisme for personer med handicap og personer med nedsat mobilitet), som blev offentliggjort den 8. maj 2018 af Parlamentets Generaldirektorat for Interne Politikker (39),

| — | der henviser til undersøgelsen med titlen »The Post-2020 European disability strategy« (EU's handicapstrategi efter 2020), som blev offentliggjort den 15. juli 2020 af Parlamentets Generaldirektorat for Interne Politikker (40), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen med titlen »The Post-2020 European disability strategy« (EU's handicapstrategi efter 2020), som blev offentliggjort den 15. juli 2020 af Parlamentets Generaldirektorat for Interne Politikker (40),

| — | der henviser til undersøgelsen med titlen »The implementation of the 2015 Concluding Observations of the CRPD Committee by the EU« (EU's gennemførelse af de afsluttende bemærkninger 2015 fra FN's komité for rettigheder for personer med handicap), som blev offentliggjort den 2. december 2021 af Parlamentets Generaldirektorat for Interne Politikker (41), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen med titlen »The implementation of the 2015 Concluding Observations of the CRPD Committee by the EU« (EU's gennemførelse af de afsluttende bemærkninger 2015 fra FN's komité for rettigheder for personer med handicap), som blev offentliggjort den 2. december 2021 af Parlamentets Generaldirektorat for Interne Politikker (41),

| — | der henviser til det besøg, som Europa-Parlamentets ad hoc-delegation aflagde på den 15. konferencen mellem de stater, der er parter i konventionen om rettigheder for personer med handicap, den 14.-16. juni 2022 i New York på vegne af Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og Udvalget for Andragender, |
| --- | --- |

—

der henviser til det besøg, som Europa-Parlamentets ad hoc-delegation aflagde på den 15. konferencen mellem de stater, der er parter i konventionen om rettigheder for personer med handicap, den 14.-16. juni 2022 i New York på vegne af Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og Udvalget for Andragender,

| — | der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning 10/2021 af 26. maj 2021 med titlen »Integration af kønsaspektet i EU-budgettet: Det er på tide at omsætte ord til handling« (42), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning 10/2021 af 26. maj 2021 med titlen »Integration af kønsaspektet i EU-budgettet: Det er på tide at omsætte ord til handling« (42),

| — | der henviser til Europa 2020-målet for fattigdom, Portoerklæringen, Kommissionens meddelelse af 4. marts 2021 med titlen »Handlingsplan for den europæiske søjle for sociale rettigheder« (COM(2021)0102) og dens mål for 2030 vedrørende bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa 2020-målet for fattigdom, Portoerklæringen, Kommissionens meddelelse af 4. marts 2021 med titlen »Handlingsplan for den europæiske søjle for sociale rettigheder« (COM(2021)0102) og dens mål for 2030 vedrørende bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse,

| — | der henviser til Rådets direktiv 2000/43/EF af 29. juni 2000 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse (43), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2000/43/EF af 29. juni 2000 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse (43),

| — | der henviser til de forordninger, som fastlægger reglerne for EU's finansieringsprogrammer under den flerårige finansielle ramme, navnlig Den Europæiske Socialfond, ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne, Erasmusprogrammet og Fonden for Retfærdig Omstilling, som alle sammen yder finansiel EU-bistand til forbedring af situationen for personer med handicap, |
| --- | --- |

—

der henviser til de forordninger, som fastlægger reglerne for EU's finansieringsprogrammer under den flerårige finansielle ramme, navnlig Den Europæiske Socialfond, ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne, Erasmusprogrammet og Fonden for Retfærdig Omstilling, som alle sammen yder finansiel EU-bistand til forbedring af situationen for personer med handicap,

| — | der henviser til Kommissionens henstilling (EU) 2018/951 af 22. juni 2018 om standarder for ligestillingsorganer (44), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens henstilling (EU) 2018/951 af 22. juni 2018 om standarder for ligestillingsorganer (44),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. november 2010 med titlen "Den europæiske handicapstrategi 2010-2020: et nyt tilsagn om et Europa uden barrierer COM(2010)0636), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. november 2010 med titlen "Den europæiske handicapstrategi 2010-2020: et nyt tilsagn om et Europa uden barrierer COM(2010)0636),

| — | der henviser til arbejdsdokument af 2. februar 2017 fra Kommissionens tjenestegrene med titlen »Progress Report on the implementation of the European Disability Strategy (2010-2020)« (Statusrapport om gennemførelsen af den europæiske handicapstrategi (2010-2020) (SWD(2017)0029), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokument af 2. februar 2017 fra Kommissionens tjenestegrene med titlen »Progress Report on the implementation of the European Disability Strategy (2010-2020)« (Statusrapport om gennemførelsen af den europæiske handicapstrategi (2010-2020) (SWD(2017)0029),

| — | der henviser til Kommissionens pilotprojektinitiativ fra 2016-2018 i otte medlemsstater om et EU-handicapkort og undersøgelsen fra 2021 med en vurdering af gennemførelsen af pilotprojektet for EU-handicapkortet og de tilhørende ydelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens pilotprojektinitiativ fra 2016-2018 i otte medlemsstater om et EU-handicapkort og undersøgelsen fra 2021 med en vurdering af gennemførelsen af pilotprojektet for EU-handicapkortet og de tilhørende ydelser,

| — | der henviser til arbejdsdokument af 20. november 2020 fra Kommissionens tjenestegrene med titlen »Evaluation of the European Disability Strategy 2010-2020« (Evaluering af Den Europæiske Unions handicapstrategi 2010-2020) (SWD(2020)0289), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokument af 20. november 2020 fra Kommissionens tjenestegrene med titlen »Evaluation of the European Disability Strategy 2010-2020« (Evaluering af Den Europæiske Unions handicapstrategi 2010-2020) (SWD(2020)0289),

| — | der henviser til Kommissionens rapport af 19. marts 2021 om anvendelsen af Rådets direktiv 2000/43/EF om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse (»direktivet om racelighed«) og Rådets direktiv 2000/78/EF om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (»direktivet om ligebehandling på beskæftigelsesområdet«) (COM(2021)0139), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport af 19. marts 2021 om anvendelsen af Rådets direktiv 2000/43/EF om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse (»direktivet om racelighed«) og Rådets direktiv 2000/78/EF om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (»direktivet om ligebehandling på beskæftigelsesområdet«) (COM(2021)0139),

| — | der henviser til det politiknotat af 21. marts 2022 fra Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene (Eurofound) med titlen »People with disabilities and the COVID-19 pandemic: Findings from the Living, working and COVID-19 e-survey« (Personer med handicap og covid-19-pandemien: resultater af e-undersøgelsen om liv, arbejde og covid-19, |
| --- | --- |

—

der henviser til det politiknotat af 21. marts 2022 fra Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene (Eurofound) med titlen »People with disabilities and the COVID-19 pandemic: Findings from the Living, working and COVID-19 e-survey« (Personer med handicap og covid-19-pandemien: resultater af e-undersøgelsen om liv, arbejde og covid-19,

| — | der henviser til Eurofounds forskningsrapport af 19. april 2021 med titlen »Disability and labour market integration: Policy trends and support in EU Member States« (Handicap og integration på arbejdsmarkedet: politiske tendenser og støtte i EU's medlemsstater), |
| --- | --- |

—

der henviser til Eurofounds forskningsrapport af 19. april 2021 med titlen »Disability and labour market integration: Policy trends and support in EU Member States« (Handicap og integration på arbejdsmarkedet: politiske tendenser og støtte i EU's medlemsstater),

| — | der henviser til Eurofounds politiknotat af 30. november 2018 med titlen »Social and employment situation of people with disabilities« (Den sociale situation og beskæftigelsessituationen for personer med handicap), |
| --- | --- |

—

der henviser til Eurofounds politiknotat af 30. november 2018 med titlen »Social and employment situation of people with disabilities« (Den sociale situation og beskæftigelsessituationen for personer med handicap),

| — | der henviser til Rådets henstilling (EU) 2021/1004 af 14. juni 2021 om oprettelse af en europæisk børnegaranti (45), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets henstilling (EU) 2021/1004 af 14. juni 2021 om oprettelse af en europæisk børnegaranti (45),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til udtalelser fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og Udvalget om Andragender, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelser fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og Udvalget om Andragender,

| — | der henviser til skrivelse fra Kultur- og Uddannelsesudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Kultur- og Uddannelsesudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0284/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0284/2022),

| A. | der henviser til, at der ifølge de tilgængelige data er ca. 87 millioner personer med en eller anden form for handicap i EU, herunder over 24 millioner personer med alvorlige handicap; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der ifølge de tilgængelige data er ca. 87 millioner personer med en eller anden form for handicap i EU, herunder over 24 millioner personer med alvorlige handicap;

| B. | der henviser til, at der ifølge EU's strategi for rettigheder for personer med handicap 2021-2030 bor mere end 1 mio. børn og voksne med handicap under 65 år og mere end 2 mio. voksne på 65 år og derover på institutioner; der henviser til, at der er en forbindelse mellem stigningen i antallet af personer med handicap og den aldrende europæiske befolkning, og at der bør tages hensyn hertil i EU's politikker; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der ifølge EU's strategi for rettigheder for personer med handicap 2021-2030 bor mere end 1 mio. børn og voksne med handicap under 65 år og mere end 2 mio. voksne på 65 år og derover på institutioner; der henviser til, at der er en forbindelse mellem stigningen i antallet af personer med handicap og den aldrende europæiske befolkning, og at der bør tages hensyn hertil i EU's politikker;

| C. | der henviser til, at det i EU's strategi for rettigheder for personer med handicap 2021-2030 angives, at 50,8 % af personer med handicap er i beskæftigelse sammenlignet med 75 % uden handicap; der henviser til, at beskæftigelse ifølge EU's strategi for rettigheder for personer med handicap 2021-2030 blev udpeget som en af de fem vigtigste politiske prioriteter for fremtidige tiltag i evalueringen af handicapstrategien 2010-2020; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det i EU's strategi for rettigheder for personer med handicap 2021-2030 angives, at 50,8 % af personer med handicap er i beskæftigelse sammenlignet med 75 % uden handicap; der henviser til, at beskæftigelse ifølge EU's strategi for rettigheder for personer med handicap 2021-2030 blev udpeget som en af de fem vigtigste politiske prioriteter for fremtidige tiltag i evalueringen af handicapstrategien 2010-2020;

| D. | der henviser til, at personer med handicap, der bor i EU, fortsat udsættes for forskelsbehandling, herunder nægtelse af tilpasninger i rimeligt omfang, chikane og mangeartede og intersektionelle former for forskelsbehandling på alle områder af deres liv, herunder socioøkonomiske ulemper, social isolation, mishandling og vold, herunder kønsbaseret vold, tvangssterilisation og -abort, manglende adgang til samfundstjenester, boliger af lav kvalitet, institutionalisering, utilstrækkelig sundhedspleje og nægtelse af muligheden for at bidrage og engagere sig aktivt i samfundet (46); |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at personer med handicap, der bor i EU, fortsat udsættes for forskelsbehandling, herunder nægtelse af tilpasninger i rimeligt omfang, chikane og mangeartede og intersektionelle former for forskelsbehandling på alle områder af deres liv, herunder socioøkonomiske ulemper, social isolation, mishandling og vold, herunder kønsbaseret vold, tvangssterilisation og -abort, manglende adgang til samfundstjenester, boliger af lav kvalitet, institutionalisering, utilstrækkelig sundhedspleje og nægtelse af muligheden for at bidrage og engagere sig aktivt i samfundet (46);

| E. | der henviser til, at kun 22 af de 27 medlemsstater har undertegnet og ratificeret den valgfrie protokol til konventionen om rettigheder for personer med handicap (47); der henviser til, at Parlamentet i flere beslutninger har overvåget, fremmet og opfordret til fuld gennemførelse af konventionen om rettigheder for personer med handicap samt til at øge kendskabet til rettighederne deri; der henviser til, at Parlamentet ligeledes har understreget nødvendigheden af, at både de medlemsstater, der endnu ikke har gjort det, og EU ratificerer den valgfrie protokol til konventionen om rettigheder for personer med handicap, da dette er et skridt, der vil åbne mulighed for igen at undersøge individuelle eller systemiske tilfælde af forskelsbehandling; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at kun 22 af de 27 medlemsstater har undertegnet og ratificeret den valgfrie protokol til konventionen om rettigheder for personer med handicap (47); der henviser til, at Parlamentet i flere beslutninger har overvåget, fremmet og opfordret til fuld gennemførelse af konventionen om rettigheder for personer med handicap samt til at øge kendskabet til rettighederne deri; der henviser til, at Parlamentet ligeledes har understreget nødvendigheden af, at både de medlemsstater, der endnu ikke har gjort det, og EU ratificerer den valgfrie protokol til konventionen om rettigheder for personer med handicap, da dette er et skridt, der vil åbne mulighed for igen at undersøge individuelle eller systemiske tilfælde af forskelsbehandling;

| F. | der henviser til, at grundlaget for et tilgængeligt og handicapvenligt Europa er en Union, hvor alle medlemsstaterne anerkender en persons handicapstatus og giver personer med handicap mulighed for fuldt ud at nyde godt af deres frie bevægelighed; der henviser til, at personer med handicap i al deres mangfoldighed har ret til på lige fod med andre at nyde godt af deres grundlæggende rettigheder; der henviser til, at en fuld og effektiv deltagelse af personer med handicap på alle områder af livet og i samfundet er afgørende for udøvelsen af deres grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at grundlaget for et tilgængeligt og handicapvenligt Europa er en Union, hvor alle medlemsstaterne anerkender en persons handicapstatus og giver personer med handicap mulighed for fuldt ud at nyde godt af deres frie bevægelighed; der henviser til, at personer med handicap i al deres mangfoldighed har ret til på lige fod med andre at nyde godt af deres grundlæggende rettigheder; der henviser til, at en fuld og effektiv deltagelse af personer med handicap på alle områder af livet og i samfundet er afgørende for udøvelsen af deres grundlæggende rettigheder;

| G. | der henviser til, at Kommissionen ikke har taget effektive skridt til at sikre retlig harmonisering med konventionen om rettigheder for personer med handicap; der henviser til, at der hidtil ikke har været nogen revision af den eksisterende lovgivning og politik og ingen revision af retningslinjerne for konsekvensanalyser forud for et lovgivningsforslag; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Kommissionen ikke har taget effektive skridt til at sikre retlig harmonisering med konventionen om rettigheder for personer med handicap; der henviser til, at der hidtil ikke har været nogen revision af den eksisterende lovgivning og politik og ingen revision af retningslinjerne for konsekvensanalyser forud for et lovgivningsforslag;

| H. | der henviser til, at manglen på en fælles definition af handicap på EU-plan udgør en væsentlig hindring for en kodifikation af vurderingen af handicap og den gensidige anerkendelse af nationale afgørelser om handicapspørgsmål, navnlig med hensyn til retten til adgang til særlige faciliteter og tjenesteydelser på socialsikringsområdet; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at manglen på en fælles definition af handicap på EU-plan udgør en væsentlig hindring for en kodifikation af vurderingen af handicap og den gensidige anerkendelse af nationale afgørelser om handicapspørgsmål, navnlig med hensyn til retten til adgang til særlige faciliteter og tjenesteydelser på socialsikringsområdet;

| I. | der henviser til, at der på EU-plan kun foreligger meget begrænsede pålidelige og opdelte data om personer med handicap; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der på EU-plan kun foreligger meget begrænsede pålidelige og opdelte data om personer med handicap;

| J. | der henviser til, at Kommissionen har fremlagt en ambitiøs dagsorden inden for rammerne af strategien for rettigheder for personer med handicap 2021-2030; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Kommissionen har fremlagt en ambitiøs dagsorden inden for rammerne af strategien for rettigheder for personer med handicap 2021-2030;

| K. | der er bevidst om, at den eksisterende EU-lovgivning vedrørende rettigheder for personer med handicap ifølge EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder mangler effektiv gennemførelse og håndhævelse; der henviser til, at EU-lovgivningen ikke omfatter mangeartede og intersektionelle former for forskelsbehandling, og at der stadig er huller i overvågningen af tilfælde af forskelsbehandling; |
| --- | --- |

K.

der er bevidst om, at den eksisterende EU-lovgivning vedrørende rettigheder for personer med handicap ifølge EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder mangler effektiv gennemførelse og håndhævelse; der henviser til, at EU-lovgivningen ikke omfatter mangeartede og intersektionelle former for forskelsbehandling, og at der stadig er huller i overvågningen af tilfælde af forskelsbehandling;

| L. | der henviser til, at EU-institutionerne bør styrke den strukturerede proces for høring af personer med handicap og de organisationer, der repræsenterer dem, ved at sikre retten til information og tilgængeligheden af sådanne processer, både med hensyn til onlineplatformes digitale tilgængelighed, tidsrammerne for feedback og sikring af, at der søges input i de faser af lovgivningsprocessen, hvor input stadig kan gøre en forskel; der henviser til, at der stadig mangler gennemsigtighed med hensyn til, hvordan dette input behandles og afspejles i de endelige forslag; der henviser til, at medlemsstaterne og lande uden for EU, navnlig kandidatlandene, også bør gøre mere i denne henseende; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at EU-institutionerne bør styrke den strukturerede proces for høring af personer med handicap og de organisationer, der repræsenterer dem, ved at sikre retten til information og tilgængeligheden af sådanne processer, både med hensyn til onlineplatformes digitale tilgængelighed, tidsrammerne for feedback og sikring af, at der søges input i de faser af lovgivningsprocessen, hvor input stadig kan gøre en forskel; der henviser til, at der stadig mangler gennemsigtighed med hensyn til, hvordan dette input behandles og afspejles i de endelige forslag; der henviser til, at medlemsstaterne og lande uden for EU, navnlig kandidatlandene, også bør gøre mere i denne henseende;

| M. | der henviser til, at personer med handicap, hvis rets- og handleevne er blevet nægtet eller begrænset, muligvis ikke vil kunne udøve deres grundlæggende rettigheder, herunder retten til adgang til domstolsprøvelse, til at stemme og stille op til valg, til at beslutte, hvor de vil bo, og til at underskrive enhver form for kontrakt; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at personer med handicap, hvis rets- og handleevne er blevet nægtet eller begrænset, muligvis ikke vil kunne udøve deres grundlæggende rettigheder, herunder retten til adgang til domstolsprøvelse, til at stemme og stille op til valg, til at beslutte, hvor de vil bo, og til at underskrive enhver form for kontrakt;

| N. | der henviser til, at adgang til domstolsprøvelse er et væsentligt aspekt af retsstatsprincippet og en grundlæggende rettighed og en forudsætning for at nyde godt af andre menneskerettigheder såsom lighed for loven og overholdelse af en retfærdig rettergang; der henviser til, at artikel 13 i konvention om rettigheder for personer med handicap forpligter de stater, der er parter i konventionen, til at sikre, at personer med handicap »har effektiv adgang til retssystemet på lige fod med andre [...]« ved »tilvejebringelse af procesretlig [...] tilpasning« og fastsætter, at der skal fremmes passende uddannelse af personer, der arbejder inden for retsvæsenet; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at adgang til domstolsprøvelse er et væsentligt aspekt af retsstatsprincippet og en grundlæggende rettighed og en forudsætning for at nyde godt af andre menneskerettigheder såsom lighed for loven og overholdelse af en retfærdig rettergang; der henviser til, at artikel 13 i konvention om rettigheder for personer med handicap forpligter de stater, der er parter i konventionen, til at sikre, at personer med handicap »har effektiv adgang til retssystemet på lige fod med andre [...]« ved »tilvejebringelse af procesretlig [...] tilpasning« og fastsætter, at der skal fremmes passende uddannelse af personer, der arbejder inden for retsvæsenet;

| O. | der henviser til, at eksistensen af et handicap ikke i sig selv berettiger til at fratage personer med handicap deres rets- og handleevne; der henviser til, at enhver form for begrænsning af deres rets- og handleevne bør være tilpasset de pågældendes situation og stå i forhold til deres behov og kun bør kunne forekomme under bestemte betingelser og med fastlagte garantier; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at eksistensen af et handicap ikke i sig selv berettiger til at fratage personer med handicap deres rets- og handleevne; der henviser til, at enhver form for begrænsning af deres rets- og handleevne bør være tilpasset de pågældendes situation og stå i forhold til deres behov og kun bør kunne forekomme under bestemte betingelser og med fastlagte garantier;

| P. | der henviser til, at det af rapporten »Reel ret for personer med handicap til at stemme ved valg til Europa-Parlamentet« fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg fra 2019 fremgår, at omkring 800 000 EU-borgere var frataget deres ret til at stemme ved valget til Europa-Parlamentet pga. et handicap eller mentale sundhedsproblemer, og at millioner af EU-borgere ikke kan afgive deres stemme ved valg til Europa-Parlamentet som følge af tekniske hindringer eller mangel på passende organisatoriske ordninger, der ikke opfylder de behov, der følger med et eller flere handicap; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at det af rapporten »Reel ret for personer med handicap til at stemme ved valg til Europa-Parlamentet« fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg fra 2019 fremgår, at omkring 800 000 EU-borgere var frataget deres ret til at stemme ved valget til Europa-Parlamentet pga. et handicap eller mentale sundhedsproblemer, og at millioner af EU-borgere ikke kan afgive deres stemme ved valg til Europa-Parlamentet som følge af tekniske hindringer eller mangel på passende organisatoriske ordninger, der ikke opfylder de behov, der følger med et eller flere handicap;

| Q. | der henviser til, at personer med handicap under fuldstændigt eller delvist værgemål nægtes stemmeret i 14 medlemsstater (48); der henviser til, at de kun kan udøve deres ret til at stille op til valg til Europa-Parlamentet i syv medlemsstater; der henviser til, at dette er i klar modstrid med artikel 39 og 40 i chartret; der henviser til, at mange adgangsbarrierer stadig forhindrer personer med handicap i at deltage i valg; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at personer med handicap under fuldstændigt eller delvist værgemål nægtes stemmeret i 14 medlemsstater (48); der henviser til, at de kun kan udøve deres ret til at stille op til valg til Europa-Parlamentet i syv medlemsstater; der henviser til, at dette er i klar modstrid med artikel 39 og 40 i chartret; der henviser til, at mange adgangsbarrierer stadig forhindrer personer med handicap i at deltage i valg;

| R. | der henviser til at pandemien har haft en alvorlige konsekvenser for børn og unges psykiske velvære, især dem med handicap; der henviser til, at covid-19-pandemien også i højere grad end andre har ramt personer med handicap, der bor på institutioner, i lyset af den almindelige praksis med forbud mod besøg på sådanne institutioner; der henviser til, at det er nødvendigt, at medlemsstaterne øger deres indsats for at forbedre levevilkårene for personer med handicap under fremtidige pandemier; |
| --- | --- |

R.

der henviser til at pandemien har haft en alvorlige konsekvenser for børn og unges psykiske velvære, især dem med handicap; der henviser til, at covid-19-pandemien også i højere grad end andre har ramt personer med handicap, der bor på institutioner, i lyset af den almindelige praksis med forbud mod besøg på sådanne institutioner; der henviser til, at det er nødvendigt, at medlemsstaterne øger deres indsats for at forbedre levevilkårene for personer med handicap under fremtidige pandemier;

| S. | der henviser til, at EU bør sikre rettighederne og behovene for personer med handicap bedre i sine sundhedspolitikker, f.eks. covid-19-relaterede politikker, strategier for mental sundhed og den europæiske kræfthandlingsplan; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at EU bør sikre rettighederne og behovene for personer med handicap bedre i sine sundhedspolitikker, f.eks. covid-19-relaterede politikker, strategier for mental sundhed og den europæiske kræfthandlingsplan;

| T. | der henviser til, at Sendairammen for katastrofeforebyggelse 2015-2030 afspejler en menneskerettighedsbaseret dagsorden for bæredygtig udvikling, der omfatter og er tilgængelig for personer med handicap og kræver, at alle politikker til katastrofeforebyggelse integrerer et handicapperspektiv og fremmer inklusiv risikobetonet beslutningstagning baseret på formidling af oplysninger opdelt efter handicap; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at Sendairammen for katastrofeforebyggelse 2015-2030 afspejler en menneskerettighedsbaseret dagsorden for bæredygtig udvikling, der omfatter og er tilgængelig for personer med handicap og kræver, at alle politikker til katastrofeforebyggelse integrerer et handicapperspektiv og fremmer inklusiv risikobetonet beslutningstagning baseret på formidling af oplysninger opdelt efter handicap;

| U. | der henviser til, at teknologi med kunstig intelligens (AI) har potentiale til navnlig at forenkle dagligdagen for personer med syns- og hørehandicap samt motoriske og indlæringsmæssige handicap og give dem lettere adgang til kultur, kunst, sport, arbejde og sociale aktiviteter, så de kan leve mere selvstændigt; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at teknologi med kunstig intelligens (AI) har potentiale til navnlig at forenkle dagligdagen for personer med syns- og hørehandicap samt motoriske og indlæringsmæssige handicap og give dem lettere adgang til kultur, kunst, sport, arbejde og sociale aktiviteter, så de kan leve mere selvstændigt;

| V. | der henviser til, at personer med handicap har mindst tre gange så stor risiko for at blive udsat for fysisk, seksuel og følelsesmæssig vold som personer uden handicap; der henviser til, at kvinder og piger med handicap er i øget risiko for kønsbaseret vold; der henviser til, at kvinder med handicap er op til 10 gange mere tilbøjelige til at opleve seksuel vold (49), herunder tvangssterilisation, og at EU-lovgivningen om ligestilling mellem kønnene ikke fuldt ud tager hensyn til deres rettigheder og behov; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at personer med handicap har mindst tre gange så stor risiko for at blive udsat for fysisk, seksuel og følelsesmæssig vold som personer uden handicap; der henviser til, at kvinder og piger med handicap er i øget risiko for kønsbaseret vold; der henviser til, at kvinder med handicap er op til 10 gange mere tilbøjelige til at opleve seksuel vold (49), herunder tvangssterilisation, og at EU-lovgivningen om ligestilling mellem kønnene ikke fuldt ud tager hensyn til deres rettigheder og behov;

| W. | der henviser til, at det er afgørende for vedtagelsen af strategier for en inklusiv indsats, at det erkendes, at kvinder og piger med handicap befinder sig i et krydsfelt af vold, køn og handicap; der henviser til, at mange personer med handicap også kan mangle adgang til seksualundervisning, hvilket ellers kunne hjælpe dem med at identificere og forebygge misbrug, og at de står over for øgede hindringer for adgang til domstolsprøvelse og anmeldelse af vold; der henviser til, at kvinder med handicap har større risiko for at blive ramt af fattigdom og isolation end mænd med handicap eller personer uden handicap; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at det er afgørende for vedtagelsen af strategier for en inklusiv indsats, at det erkendes, at kvinder og piger med handicap befinder sig i et krydsfelt af vold, køn og handicap; der henviser til, at mange personer med handicap også kan mangle adgang til seksualundervisning, hvilket ellers kunne hjælpe dem med at identificere og forebygge misbrug, og at de står over for øgede hindringer for adgang til domstolsprøvelse og anmeldelse af vold; der henviser til, at kvinder med handicap har større risiko for at blive ramt af fattigdom og isolation end mænd med handicap eller personer uden handicap;

| X. | der henviser til, at tilbageholdte med handicap i flere medlemsstater fortsat udsættes for krænkelser af deres grundlæggende rettigheder; der henviser til, at tilbageholdte med handicap, hvis handicap ikke er anerkendt eller ikke tages tilstrækkeligt i betragtning, står over for skammelige forhold i forbindelse med tilbageholdelse; der henviser til, at medlemsstaterne alt for ofte krænker de grundlæggende rettigheder for tilbageholdte med handicap ved ikke at tage hensyn til deres behov; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at tilbageholdte med handicap i flere medlemsstater fortsat udsættes for krænkelser af deres grundlæggende rettigheder; der henviser til, at tilbageholdte med handicap, hvis handicap ikke er anerkendt eller ikke tages tilstrækkeligt i betragtning, står over for skammelige forhold i forbindelse med tilbageholdelse; der henviser til, at medlemsstaterne alt for ofte krænker de grundlæggende rettigheder for tilbageholdte med handicap ved ikke at tage hensyn til deres behov;

| Y. | der henviser til, at kulturelle skabere — såsom forfattere, udøvende kunstnere og kunstnere — med handicap har vanskeligere ved at få adgang til professionelle og ikkeprofessionelle kunstneriske og kulturelle aktiviteter samt færre muligheder for at udvikle en langsigtet karriere i de kulturelle og kreative industrier; der henviser til, at de ofte udelukkes fra politikker og finansiering inden for de kulturelle og kreative industrier som følge af manglende hensyntagen til f.eks. begrænset mobilitet eller udfordringer i form af bureaukratiske finansieringsprocedurer; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at kulturelle skabere — såsom forfattere, udøvende kunstnere og kunstnere — med handicap har vanskeligere ved at få adgang til professionelle og ikkeprofessionelle kunstneriske og kulturelle aktiviteter samt færre muligheder for at udvikle en langsigtet karriere i de kulturelle og kreative industrier; der henviser til, at de ofte udelukkes fra politikker og finansiering inden for de kulturelle og kreative industrier som følge af manglende hensyntagen til f.eks. begrænset mobilitet eller udfordringer i form af bureaukratiske finansieringsprocedurer;

| Z. | der henviser til, at Unionen er nødt til at yde ekstra støtte til børn med handicap, der er flygtet fra krig, for at imødekomme deres behov; der henviser til, at det af Parlamentets beslutning om EU's beskyttelse af børn og unge, der flygter på grund af krigen i Ukraine, der blev vedtaget i april 2022, fremgår, at der bor mere end 100 000 børn på institutioner og kostskoler i Ukraine, og at halvdelen af dem har handicap; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at Unionen er nødt til at yde ekstra støtte til børn med handicap, der er flygtet fra krig, for at imødekomme deres behov; der henviser til, at det af Parlamentets beslutning om EU's beskyttelse af børn og unge, der flygter på grund af krigen i Ukraine, der blev vedtaget i april 2022, fremgår, at der bor mere end 100 000 børn på institutioner og kostskoler i Ukraine, og at halvdelen af dem har handicap;

| AA. | der henviser til, at Eurofound-undersøgelser viser, at forskellen i opnåelse af videregående uddannelse mellem personer med og uden handicap mellem 2011 og 2016 er gået fra 7 % til 9 %; der henviser til, at kun 29,4 % af personer med handicap får en videregående uddannelse sammenholdt med 43,8 % af personer uden handicap; der henviser til, at begrænsningerne vedrørende adgang til uddannelse for personer med handicap fører til lavere deltagelse i uddannelsesaktiviteter og risiko for social og økonomisk udelukkelse; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at Eurofound-undersøgelser viser, at forskellen i opnåelse af videregående uddannelse mellem personer med og uden handicap mellem 2011 og 2016 er gået fra 7 % til 9 %; der henviser til, at kun 29,4 % af personer med handicap får en videregående uddannelse sammenholdt med 43,8 % af personer uden handicap; der henviser til, at begrænsningerne vedrørende adgang til uddannelse for personer med handicap fører til lavere deltagelse i uddannelsesaktiviteter og risiko for social og økonomisk udelukkelse;

| AB. | der henviser til, at EU, dets institutioner og medlemsstater er part i konvention om rettigheder for personer med handicap og er forpligtet til fuldt ud at gennemføre de grundlæggende rettigheder heri, herunder artikel 27 om arbejde og beskæftigelse; der henviser til, at de rettigheder, der er nedfældet i konvention om rettigheder for personer med handicap, langt fra er en realitet for millioner af personer med handicap i EU, ikke mindst pga. manglerne i direktivet om ligebehandling på beskæftigelsesområdet; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at EU, dets institutioner og medlemsstater er part i konvention om rettigheder for personer med handicap og er forpligtet til fuldt ud at gennemføre de grundlæggende rettigheder heri, herunder artikel 27 om arbejde og beskæftigelse; der henviser til, at de rettigheder, der er nedfældet i konvention om rettigheder for personer med handicap, langt fra er en realitet for millioner af personer med handicap i EU, ikke mindst pga. manglerne i direktivet om ligebehandling på beskæftigelsesområdet;

| AC. | der henviser til, at konvention om rettigheder for personer med handicap anerkender personer med handicaps ret til at arbejde på lige fod med andre, herunder muligheden for at tjene til føden ved at arbejde med noget, de selv har valgt, i et åbent, inklusivt og tilgængeligt miljø; der henviser til, at alle har ret til rettidig og skræddersyet bistand for at forbedre udsigterne til beskæftigelse eller selvstændig erhvervsvirksomhed, herunder retten til at modtage støtte til jobsøgning, uddannelse og omskoling, som fastsat i princip 4 i den europæiske søjle for sociale rettigheder; der henviser til, at personer med handicap i overvældende grad udelukkes fra det åbne arbejdsmarked og nægtes retten til at have et arbejde på lige fod med andre eller møder store vanskeligheder med hensyn til at opnå lige adgang til og lige vilkår på arbejdsmarkedet; der henviser til, at Eurofound-undersøgelser har afsløret, at de vigtigste hindringer for beskæftigelsen af personer med handicap omfatter handicaprelaterede stereotyper, bureaukratiske vanskeligheder med at få adgang til de tilgængelige tjenester, manglende strategiske visioner i forvaltningen, utilstrækkelig overvågning af gennemførelsen af politikker, begrænsede uddannelsesressourcer for arbejdsgivere og mangel på specialiseret støtte; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at konvention om rettigheder for personer med handicap anerkender personer med handicaps ret til at arbejde på lige fod med andre, herunder muligheden for at tjene til føden ved at arbejde med noget, de selv har valgt, i et åbent, inklusivt og tilgængeligt miljø; der henviser til, at alle har ret til rettidig og skræddersyet bistand for at forbedre udsigterne til beskæftigelse eller selvstændig erhvervsvirksomhed, herunder retten til at modtage støtte til jobsøgning, uddannelse og omskoling, som fastsat i princip 4 i den europæiske søjle for sociale rettigheder; der henviser til, at personer med handicap i overvældende grad udelukkes fra det åbne arbejdsmarked og nægtes retten til at have et arbejde på lige fod med andre eller møder store vanskeligheder med hensyn til at opnå lige adgang til og lige vilkår på arbejdsmarkedet; der henviser til, at Eurofound-undersøgelser har afsløret, at de vigtigste hindringer for beskæftigelsen af personer med handicap omfatter handicaprelaterede stereotyper, bureaukratiske vanskeligheder med at få adgang til de tilgængelige tjenester, manglende strategiske visioner i forvaltningen, utilstrækkelig overvågning af gennemførelsen af politikker, begrænsede uddannelsesressourcer for arbejdsgivere og mangel på specialiseret støtte;

| AD. | der henviser til, at personer med handicap bør have adgang til individualiseret støtte og tilpasninger på arbejdspladsen; der henviser til, at personer med handicap har ret til indkomststøtte, der sikrer deres evne til at leve et værdigt liv, tjenester, som sætter dem i stand til at deltage på arbejdsmarkedet og i samfundslivet, og et arbejdsmiljø, der er tilpasset deres behov; der henviser til, at de ulemper, som personer med handicap oplever, rækker langt ud over beskæftigelsesområdet; der henviser til, at den sociale og økonomiske situation for personer med handicap i EU er betydeligt værre end for personer uden handicap og er synonym med strukturelle eller uddannelsesmæssige ulemper og forskelsbehandling; der henviser til, at det at støtteforanstaltningerne fokuserer på andre områder end beskæftigelse — f.eks. bekæmpelse af fattigdom, adgang til boliger og børnepasning, tilgængelig offentlig transport og personlig bistand — også spiller en rolle med hensyn til at skabe muligheder for, at personer med handicap kan få adgang til og forblive i arbejdsstyrken; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at personer med handicap bør have adgang til individualiseret støtte og tilpasninger på arbejdspladsen; der henviser til, at personer med handicap har ret til indkomststøtte, der sikrer deres evne til at leve et værdigt liv, tjenester, som sætter dem i stand til at deltage på arbejdsmarkedet og i samfundslivet, og et arbejdsmiljø, der er tilpasset deres behov; der henviser til, at de ulemper, som personer med handicap oplever, rækker langt ud over beskæftigelsesområdet; der henviser til, at den sociale og økonomiske situation for personer med handicap i EU er betydeligt værre end for personer uden handicap og er synonym med strukturelle eller uddannelsesmæssige ulemper og forskelsbehandling; der henviser til, at det at støtteforanstaltningerne fokuserer på andre områder end beskæftigelse — f.eks. bekæmpelse af fattigdom, adgang til boliger og børnepasning, tilgængelig offentlig transport og personlig bistand — også spiller en rolle med hensyn til at skabe muligheder for, at personer med handicap kan få adgang til og forblive i arbejdsstyrken;

| AE. | der henviser til, at det i EU-strategien for rettigheder for personer med handicap 2021-2030 foreslås, at der indføres et europæisk handicapkort inden udgangen af 2023 med henblik på anerkendelse i alle medlemsstater; |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at det i EU-strategien for rettigheder for personer med handicap 2021-2030 foreslås, at der indføres et europæisk handicapkort inden udgangen af 2023 med henblik på anerkendelse i alle medlemsstater;

| AF. | der henviser til, at teknologiske innovationer såsom etiske og menneskecentrerede AI-systemer har potentiale til at udvikle effektive, tilgængelige og ikkediskriminerende ansættelsesprocedurer, men at ikkeinklusive teknologiske udviklinger kan udgøre en risiko for at tilføje nye hindringer for og nye former for forskelsbehandling af personer med handicap; der henviser til, at artikel 9 i konvention om rettigheder for personer med handicap indeholder et krav om tilgængelig information og adgang til kommunikationsteknologier og -systemer på lige fod med andre; der henviser til, at 64,3 % af alle personer over 16 år med handicap har en internetforbindelse derhjemme sammenlignet med 87,9 % af alle personer uden handicap; |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at teknologiske innovationer såsom etiske og menneskecentrerede AI-systemer har potentiale til at udvikle effektive, tilgængelige og ikkediskriminerende ansættelsesprocedurer, men at ikkeinklusive teknologiske udviklinger kan udgøre en risiko for at tilføje nye hindringer for og nye former for forskelsbehandling af personer med handicap; der henviser til, at artikel 9 i konvention om rettigheder for personer med handicap indeholder et krav om tilgængelig information og adgang til kommunikationsteknologier og -systemer på lige fod med andre; der henviser til, at 64,3 % af alle personer over 16 år med handicap har en internetforbindelse derhjemme sammenlignet med 87,9 % af alle personer uden handicap;

| AG. | der henviser til, at Eurofound-undersøgelser har vist, at støtte til iværksætteri og selvstændig virksomhed i form af vejledning, uddannelse og økonomisk støtte kan give personer med handicap mulighed for at være aktive på det åbne arbejdsmarked, hvilket gør det mindre attraktivt for dem at være afhængige af handicapydelser alene; der henviser til, at en sådan støtte skal være målrettet og have tilstrækkelige ressourcer til rådighed; |
| --- | --- |

AG.

der henviser til, at Eurofound-undersøgelser har vist, at støtte til iværksætteri og selvstændig virksomhed i form af vejledning, uddannelse og økonomisk støtte kan give personer med handicap mulighed for at være aktive på det åbne arbejdsmarked, hvilket gør det mindre attraktivt for dem at være afhængige af handicapydelser alene; der henviser til, at en sådan støtte skal være målrettet og have tilstrækkelige ressourcer til rådighed;

| AH. | der henviser til, at covid-19-pandemien har forværret de eksisterende hindringer og uligheder for alle personer med handicap; der henviser til, at Eurofounds undersøgelser har vist, at under pandemien risikerede gennemsnitligt 71 % af respondenterne med handicap at få en depression, og 25 % af respondenterne med handicap angav, at de ikke kunne få adgang til psykisk sundhedspleje, hvilket var dobbelt så højt som for respondenter uden handicap; der henviser til, at Eurofounds undersøgelser har vist, at nedlukningerne og restriktionerne som følge af covid-19-pandemien især påvirkede unge med handicap mellem 18 og 29 år, eftersom 51 % af disse respondenter rapporterede, at de følte sig ensomme, hvilket er 19 % flere end unge uden handicap; der henviser til, at planer for tilbagevenden til arbejdet er af afgørende betydning for arbejdstagere, der har mentale sundhedsproblemer; |
| --- | --- |

AH.

der henviser til, at covid-19-pandemien har forværret de eksisterende hindringer og uligheder for alle personer med handicap; der henviser til, at Eurofounds undersøgelser har vist, at under pandemien risikerede gennemsnitligt 71 % af respondenterne med handicap at få en depression, og 25 % af respondenterne med handicap angav, at de ikke kunne få adgang til psykisk sundhedspleje, hvilket var dobbelt så højt som for respondenter uden handicap; der henviser til, at Eurofounds undersøgelser har vist, at nedlukningerne og restriktionerne som følge af covid-19-pandemien især påvirkede unge med handicap mellem 18 og 29 år, eftersom 51 % af disse respondenter rapporterede, at de følte sig ensomme, hvilket er 19 % flere end unge uden handicap; der henviser til, at planer for tilbagevenden til arbejdet er af afgørende betydning for arbejdstagere, der har mentale sundhedsproblemer;

| AI. | der henviser til, at institutionaliseringsniveauet er uændret ti år efter, at EU blev part i konvention om rettigheder for personer med handicap; der henviser til, at mindst 1,4 mio. mennesker i hele Europa stadig er begrænset til institutioner — et tal, der er forblevet uændret siden konventionens vedtagelse; der henviser til, at det af European Network on Independent Livings undersøgelse fra 2020 om en selvstændig tilværelse fremgår, at 24 ud af 43 lande i Europarådet ikke har nogen afinstitutionaliseringsstrategi, og for de 18 lande, som har en sådan, har 88 % af respondenterne angivet, at strategien enten er utilstrækkelig eller bør forbedres; |
| --- | --- |

AI.

der henviser til, at institutionaliseringsniveauet er uændret ti år efter, at EU blev part i konvention om rettigheder for personer med handicap; der henviser til, at mindst 1,4 mio. mennesker i hele Europa stadig er begrænset til institutioner — et tal, der er forblevet uændret siden konventionens vedtagelse; der henviser til, at det af European Network on Independent Livings undersøgelse fra 2020 om en selvstændig tilværelse fremgår, at 24 ud af 43 lande i Europarådet ikke har nogen afinstitutionaliseringsstrategi, og for de 18 lande, som har en sådan, har 88 % af respondenterne angivet, at strategien enten er utilstrækkelig eller bør forbedres;

| AJ. | der henviser til, at 33 lande i Europarådet yder en eller anden form for personlig bistand, mens 97 % af respondenterne har givet udtryk for, at adgangen enten er utilstrækkelig eller bør forbedres; |
| --- | --- |

AJ.

der henviser til, at 33 lande i Europarådet yder en eller anden form for personlig bistand, mens 97 % af respondenterne har givet udtryk for, at adgangen enten er utilstrækkelig eller bør forbedres;

| AK. | der henviser til, at den nuværende lovgivningsramme ikke indeholder en forpligtelse til, at medlemsstaterne skal udpege et ligestillingsorgan, der skal beskytte ofre for forskelsbehandling på grund af handicap; |
| --- | --- |

AK.

der henviser til, at den nuværende lovgivningsramme ikke indeholder en forpligtelse til, at medlemsstaterne skal udpege et ligestillingsorgan, der skal beskytte ofre for forskelsbehandling på grund af handicap;

| AL. | der henviser til, at Kommissionen i 2008 fremsatte et forslag om at udvide beskyttelsen mod forskelsbehandling som fastsat i direktivet om ligebehandling på beskæftigelsesområdet, som forbyder forskelsbehandling på grundlag af handicap, alder, seksuel orientering og religion eller tro inden for beskæftigelse og erhverv, til også at gælde uden for arbejdsmarkedet; der henviser til, at ligebehandlingsprincippet med det nye direktiv også vil gælde for uddannelse, adgang til varer og tjenester samt social beskyttelse, herunder social sikring og sundhedspleje; der henviser til, at dette forslag endnu ikke er blevet vedtaget og har været blokeret i 14 år i Rådet, hvor der kræves enstemmighed for dets vedtagelse; |
| --- | --- |

AL.

der henviser til, at Kommissionen i 2008 fremsatte et forslag om at udvide beskyttelsen mod forskelsbehandling som fastsat i direktivet om ligebehandling på beskæftigelsesområdet, som forbyder forskelsbehandling på grundlag af handicap, alder, seksuel orientering og religion eller tro inden for beskæftigelse og erhverv, til også at gælde uden for arbejdsmarkedet; der henviser til, at ligebehandlingsprincippet med det nye direktiv også vil gælde for uddannelse, adgang til varer og tjenester samt social beskyttelse, herunder social sikring og sundhedspleje; der henviser til, at dette forslag endnu ikke er blevet vedtaget og har været blokeret i 14 år i Rådet, hvor der kræves enstemmighed for dets vedtagelse;

| AM. | der henviser til, at alle EU's medlemsstater har ratificeret FN's konvention om barnets rettigheder, hvorved konventionen er bindende for dem, og der henviser til, at artikel 3, stk. 3, i TEU fastsætter EU's mål om at fremme beskyttelse af barnets rettigheder; der henviser til, at chartretgaranterer, at EU-institutionerne og medlemsstaterne skal beskytte barnets rettigheder, når de gennemfører EU-retten; der henviser til, at Parlamentet med et stort flertal vedtog sin beslutning om en europæisk børnegaranti, hvori det kraftigt anmodede om, at der sikres adgang til inklusiv uddannelse fra den tidlige barndom til teenagealderen for alle børn, herunder romabørn, børn med handicap, statsløse børn og migrantbørn samt børn, der lever i humanitære nødsituationer; |
| --- | --- |

AM.

der henviser til, at alle EU's medlemsstater har ratificeret FN's konvention om barnets rettigheder, hvorved konventionen er bindende for dem, og der henviser til, at artikel 3, stk. 3, i TEU fastsætter EU's mål om at fremme beskyttelse af barnets rettigheder; der henviser til, at chartretgaranterer, at EU-institutionerne og medlemsstaterne skal beskytte barnets rettigheder, når de gennemfører EU-retten; der henviser til, at Parlamentet med et stort flertal vedtog sin beslutning om en europæisk børnegaranti, hvori det kraftigt anmodede om, at der sikres adgang til inklusiv uddannelse fra den tidlige barndom til teenagealderen for alle børn, herunder romabørn, børn med handicap, statsløse børn og migrantbørn samt børn, der lever i humanitære nødsituationer;

| AN. | der henviser til, at adgang til job af høj kvalitet, uddannelse og erhvervsuddannelse, sundhedspleje, social beskyttelse, herunder på tværs af grænserne, en passende bolig, støtte til en selvstændig tilværelse og lige muligheder for at deltage i fritidsaktiviteter og i samfundslivet er afgørende for livskvaliteten hos personer med handicap og for at mindske fattigdom og sårbarhed og støtte inklusiv og bæredygtig vækst; der henviser til, at nationale mindsteindkomstordninger bør sikre lige adgang for personer med handicap; der henviser til, at personer med handicap også bør have adgang til målrettet bistand til yderligere handicaprelaterede udgifter, som de står over for — med andre ord bør sådanne udgifter ikke dækkes af indkomst alene; |
| --- | --- |

AN.

der henviser til, at adgang til job af høj kvalitet, uddannelse og erhvervsuddannelse, sundhedspleje, social beskyttelse, herunder på tværs af grænserne, en passende bolig, støtte til en selvstændig tilværelse og lige muligheder for at deltage i fritidsaktiviteter og i samfundslivet er afgørende for livskvaliteten hos personer med handicap og for at mindske fattigdom og sårbarhed og støtte inklusiv og bæredygtig vækst; der henviser til, at nationale mindsteindkomstordninger bør sikre lige adgang for personer med handicap; der henviser til, at personer med handicap også bør have adgang til målrettet bistand til yderligere handicaprelaterede udgifter, som de står over for — med andre ord bør sådanne udgifter ikke dækkes af indkomst alene;

Ret til et selvstændigt liv og til at være inkluderet i samfundslivet

| 1. | minder om, at personer med handicap — som fastsat i artikel 19 i konvention om rettigheder for personer med handicap — har ret til et selvstændigt liv og til at modtage tilstrækkelige lokalsamfundsbaserede tjenester; mener, at denne ret kun kan sikres fuldt ud, hvis politikker og lovgivning, der tilbyder alternativer til institutioner, udvikles på nationalt, regionalt og lokalt plan og styres af europæiske standarder; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til snarest muligt at afvikle institutionel pleje af personer med handicap som anført i den generelle bemærkning nr. 5 fra FN's komité for rettigheder for personer med handicap bemærkning og til at udvirke et skift fra institutionelle og andre systemer, der indebærer segregering, til et system, der giver mulighed for social deltagelse, og hvor tjenesteydelser leveres i et tilgængeligt nærmiljø og under fuld hensyntagen til den enkelte person med handicaps behov, vilje og præference, herunder pleje i lokalsamfundet, som foreslået af Kommissionen i den europæiske handicapstrategi 2010-2020; understreger, at stereotyper, ableisme og fejlagtige opfattelser, der forhindrer personer med handicap i at leve selvstændigt, skal udryddes, og at deres bidrag til samfundet skal fremmes; understreger, at adgang til arbejdsmarkedet er afgørende for at sætte personer med handicap i stand til at leve et uafhængigt liv og deltage fuldt ud i samfundslivet; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer medlemsstaterne til at vedtage strategier for afinstitutionalisering og til at sikre, at deres love, politikker og programmer om afinstitutionalisering er i overensstemmelse med begrebet om et selvstændigt liv som fastsat i konventionen om rettigheder for personer med handicap; opfordrer Kommissionen til at anvende benchmarks med henblik på at måle fremskridt i denne henseende; opfordrer endvidere Kommissionen til at stå ved sit tilsagn i EU's strategi for rettigheder for personer med handicap 2021-2030 om at vejlede medlemsstaterne inden 2023 med hensyn til forbedringer vedrørende et selvstændigt liv og inklusionen i samfundslivet; opfordrer medlemsstaterne til at medtage specifikke mål med en fastsat tidsramme i deres strategier for afinstitutionalisering, til at finansiere dem tilstrækkeligt og til at udvikle mekanismer til at sikre effektiv koordinering mellem de relevante myndigheder på tværs af forskellige administrative sektorer og niveauer; beklager, at der er mangel på tilgængelige og økonomisk overkommelige boliger, hvilket er en stor hindring for en selvstændig tilværelse; understreger, at den lokalsamfundsbaserede og selvstændige tilværelse skal styrkes og opnås som et alternativ til institutionelle rammer i overensstemmelse med den generelle bemærkning nr. 5 i konventionen om rettigheder for personer med handicap; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mener, at lokalsamfundsbaserede støttetjenester og støtteordninger giver personer med handicap en bedre livskvalitet; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at vedtage en personcentreret tilgang og passende støtte, der er nødvendig for at sikre fuld inklusion af personer med handicap; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at arbejde hen imod at udvikle fælles definitioner af nøglebegreber i forbindelse med gennemførelsen af konvention om rettigheder for personer med handicap såsom »tilgængelighed«, »deltagelse« og en »lokalsamfundsbaseret tilværelse« som et middel til at øge samhørigheden mellem medlemsstaterne og forbedre mobilitet for personer med handicap inden for EU samt til gensidigt at anerkende afinstitutionaliseringen og dens gennemførelsesmetoder; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer Kommissionen og Eurostat til at afhjælpe manglerne, herunder beskæftigelses- og lønforskellen, i tilgængeligheden, pålideligheden og sammenligneligheden af data vedrørende levevilkårene for personer med handicap i Europa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | fastholder, at de relevante EU-midler bør sigte mod at tilskynde til inklusive, tilgængelige miljøer, tjenester, praksisser og anordninger efter en universel designtilgang og med fremme afinstitutionalisering, herunder stærk støtte til personlig bistand og en selvstændig tilværelse; |
| --- | --- |

6.

| 7. | glæder sig over Den Europæiske Revisionsrets meddelelse om en kommende revision af effektiviteten af EU's finansielle bidrag til sikring af ligestilling for personer med handicap; opfordrer indtrængende Kommissionen til at forbedre sin overvågning af anvendelsen af EU-midler på dette politikområde, herunder overveje suspension, tilbagetrækning og inddrivelse af betalinger, hvis forpligtelsen til at respektere de grundlæggende rettigheder overtrædes; understreger, at segregerede miljøer — uanset deres størrelse — ikke bør finansieres med EU-midler, og at disse midler altid bør være tilgængelige for personer med handicap; opfordrer endvidere indtrængende Kommissionen til at sikre en hensigtsmæssig opfølgning af Den Europæiske Revisionsrets konklusioner og henstillinger i dens særberetning om kønsbudgettering; understreger, at kønsbudgettering ifølge rapporten er et middel til at opnå ligestilling mellem kønnene, og at foranstaltninger til at opnå ligestilling mellem kønnene skal tage hensyn til årsagerne til forskelsbehandling, herunder handicap; |
| --- | --- |

7.

| 8. | minder om, at forordningen om fælles bestemmelser for 2021-2027 (50) fastsætter, at Den Europæiske Socialfond og Den Europæiske Fond for Regionaludvikling skal anvendes på en måde, der er i overensstemmelse med EU's politikker for social inklusion; opfordrer derfor til strengere bestemmelser, der forbyder investering af EU-midler i institutionel pleje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | glæder sig over Den Europæiske Ombudsmands undersøgelse på eget initiativ af, hvordan Kommissionen overvåger EU-midler, som anvendes til at fremme retten til et selvstændigt liv for personer med handicap og ældre; understreger, at Den Europæiske Ombudsmand i sine konklusioner opfordrer Kommissionen til at give medlemsstaterne og sit eget personale en klarere vejledning om behovet for at fremme afinstitutionaliseringen, og hvordan dette kan opnås i forbindelse med anvendelsen af EU-midler; |
| --- | --- |

9.

Ligestilling og ikkeforskelsbehandling: det presserende behov for et horisontalt direktiv om bekæmpelse af forskelsbehandling

| 10. | fremhæver, at EU i henhold til konventionen om rettigheder for personer med handicap bør integrere et handicapperspektiv i alle sine politikker, programmer og strategier; bifalder henstillingerne i konventionen om rettigheder for personer med handicap og opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at øge indsatsen for at sikre, at de følges korrekt; mener, at harmoniseringen af EU-retten med konventionen om rettigheder for personer med handicap er afgørende for at sikre lighed og ikkeforskelsbehandling; fremhæver den rolle, som EU's ramme om konventionen om rettigheder for personer med handicap spiller i denne proces; |
| --- | --- |

10.

| 11. | glæder sig over det relevante arbejde, som Den Europæiske Ombudsmand udfører som en del af EU's ramme om konventionen om rettigheder for personer med handicap, og som har til formål at beskytte, fremme og overvåge EU-institutionernes gennemførelse af konventionen om rettigheder for personer med handicap; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer de EU-medlemsstater, der endnu ikke har undertegnet og ratificeret den valgfrie protokol til konventionen om rettigheder for personer med handicap, til at gøre det; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at øge deres indsats for at fremme lige rettigheder for personer med handicap uden for EU, især i forbindelse med kandidatlande; understreger i den forbindelse behovet for, at Unionen under tiltrædelsesforhandlingerne rejser spørgsmålet om reformer til forbedring af situationen for personer med handicap; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer Kommissionen til at ajourføre forslaget til et EU-direktiv om ligebehandling, der bygger på Parlamentets holdning, ved også at behandle intersektionel forskelsbehandling og udtrykkeligt forbyde forskelsbehandling af enhver kombination af grunde som anført i chartret; opfordrer Rådets formandskab til at anerkende dette direktivs prioritet og drøfte det på højeste niveau; understreger behovet for konkrete foranstaltninger til at fremme vedtagelsen af direktivet og til alternative lovgivningsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af forskelsbehandling, såfremt direktivet ikke vedtages; |
| --- | --- |

14.

| 15. | støtter Kommissionens vedtagelse af en ambitiøs strategi for rettigheder for personer med handicap 2021-2030 og opfordrer Kommissionen til at overvåge og sikre medlemsstaternes gennemførelse af strategien; fremhæver behovet for at have en klar rolle for EU's ramme om konventionen om rettigheder for personer med handicap i forbindelse med revisionen af strategien og for systematisk og aktivt at inddrage personer med handicap og de organisationer, der repræsenterer dem, på EU-plan samt nationalt, regionalt og lokalt plan i en sådan revision; gentager, at Kommissionen skal udvikle disse foranstaltninger i samordning og dialog med personer med handicap og alle involverede organisationer begyndende med Europa-Parlamentets netværk vedrørende FN-konventionen om rettigheder for personer med handicap; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer Kommissionen til i samarbejde med medlemsstaterne og i overensstemmelse med EU's standarder og den ledsagende nationale lovgivning at indsamle opdelte og pålidelige data og statistikker, herunder at sikre, at EU-dækkende statistikker har data opdelt efter typer af handicap og omfatter antallet af personer, der bor på institutioner, med henblik på at udvikle passende og effektive politikker til at sikre et tilgængeligt, inklusivt og lige samfund for alle personer med handicap i EU, uanset hvilket område de bor i — i byer, i landdistrikter eller fjerntliggende områder; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at øge bevidstheden, især blandt børn og unge, og gennemføre klart strukturerede høringer med deltagelse og inddragelse af de direkte berørte personer og de civilsamfundsorganisationer, der repræsenterer dem, for at opnå en reel forståelse af handicap på alle niveauer i samfundet; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mener, at der er behov for udveksling af god praksis på europæisk plan om vellykkede projekter med inddragelse af personer med handicap på alle områder, samt offentlige oplysningskampagner om, hvordan dette kan opnås, i overensstemmelse med artikel 27 i konventionen om rettigheder for personer med handicap; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer medlemsstaterne til at tage behørigt hensyn til den enestående situation for forfattere, udøvende kunstnere og kunstnere med handicap i forbindelse med udviklingen af alle relevante politikker, finansieringsprogrammer og aktiviteter og til at fjerne alle hindringer for at sikre lige rettigheder og lige muligheder for alle personer i de kulturelle og kreative industrier, navnlig ved at indføre foranstaltninger, der giver alle mulighed for lige adgang, deltagelse og repræsentation i alle kulturelle industrier; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at fremtidig EU-lovgivning om AI omfatter den bredest mulige vifte af brugere og gør adgangen til AI-systemer let og tilgængelig for personer med handicap i overensstemmelse med den europæiske retsakt om tilgængelighed; |
| --- | --- |

20.

| 21. | minder medlemsstaterne om FN's verdensmål for bæredygtig udvikling nr. 11.7, hvis formål er at give universel adgang til sikre, inklusive og tilgængelige grønne og offentlige rum, navnlig for børn og kvinder, personer med handicap og ældre inden 2030; |
| --- | --- |

21.

De mest udsatte personer med handicap

| 22. | fordømmer den omstændighed, at visse personer med handicap er i større risiko for at blive ofre for en form for forskelsbehandling og vold, f.eks. kvinder og piger, børn, ældre, personer, der oplever hjemløshed, tilbageholdte, migranter og flygtninge, racialiserede personer og personer med etnisk baggrund såsom romaer og LGBTIQ+-personer; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage hånd om disse personers specifikke udfordringer, rettigheder og behov gennem målrettede foranstaltninger for at sikre adgang til domstolsprøvelse, tjenester til bistand og støtte til samt beskyttelse af ofre og for at fjerne hindringer for anmeldelse af forskelsbehandling og vold; |
| --- | --- |

22.

| 23. | understreger, personer med handicap, navnlig kvinder med handicap, fortsat udsættes for mangeartet og intersektionel forskelsbehandling på grund af deres handicap og deres køn, race, etnicitet, alder, religion eller tro, seksuelle orientering, migrationsstatus eller socioøkonomiske baggrund; understreger, at kvinder og piger med handicap i særlig grad udsættes for kønsbaseret vold, og at den type kønsbaserede vold, som kvinder og piger med handicap udsættes for, kan omfatte fysisk, seksuel, psykisk og økonomisk vold; er bekymret over, at kvinder med handicap ofte udsættes for kønsbaseret vold fra partnere eller familiemedlemmer; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at der indføres tilgængelige mekanismer til anmeldelse af vold mod personer med handicap samt støttetjenester for ofre; |
| --- | --- |

23.

| 24. | anerkender den vigtige rolle, som omsorgspersoner spiller i livet for personer med handicap, og de hindringer, de står over for i forbindelse med udførelsen af deres arbejde; understreger, at personer med handicap, navnlig kvinder, sættes i en mere sårbar situation grundet deres juridiske, økonomiske og sociale afhængighed af deres omsorgspersoner; er bekymret over de rapporterede tilfælde, hvor omsorgspersoner har begået vold mod personer med handicap, enten i hjemmet eller på institutioner; |
| --- | --- |

24.

| 25. | noterer sig, at Kommissionen i EU-strategien for rettigheder for personer med handicap 2021-2030 forpligtede sig til at lægge særlig vægt på kvinder med handicap, som har to til fem gange så stor risiko for at blive udsat for vold end andre kvinder (51); opfordrer Kommissionen til at integrere og tage hensyn til situationen for kvinder med handicap i EU's politikker og foranstaltninger; |
| --- | --- |

25.

| 26. | er dybt bekymret over, at kvinder og piger med handicap alt for ofte nægtes adgang til seksuelle og reproduktive sundhedsydelser, navnlig til gynækologiske tjenester, at de også nægtes informeret samtykke til anvendelse af prævention, og at de endog risikerer tvangssterilisation (52); opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre lovgivningsmæssige foranstaltninger, der beskytter den fysiske integritet, valgfrihed og selvbestemmelse med hensyn til personer med handicaps seksuelle og reproduktive liv; |
| --- | --- |

26.

| 27. | glæder sig over Kommissionens forslag til et direktiv om bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet samt over visse medlemsstaters engagement og de skridt, der er taget i denne henseende; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe konkrete foranstaltninger for at bekæmpe kønsbaseret vold, herunder målrettet støtte til personer med handicap; opfordrer endvidere indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at tilrettelægge specifikke uddannelseskurser og bevidstgørelsesaktiviteter om kønsbaserede voldsreaktionssystemer, som bør sikre deltagelse af kvinder med handicap og give dem oplysninger om deres rettigheder; mener, at Kommissionen og medlemsstaterne skal udforske det unikke krydsfelt mellem køn og handicap mere indgående for at sikre, at kompleksiteten af kønsbaseret vold mod kvinder og piger med handicap forstås og behandles korrekt; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at afsætte tilstrækkelige menneskelige og finansielle ressourcer til den ramme, der er fastsat i artikel 33, stk. 2, i konventionen om rettigheder for personer med handicap, for at sikre, at nationale ligestillingsorganer udfører deres opgaver effektivt; opfordrer indtrængende Kommissionen til at yde den nødvendige bistand i den henseende; |
| --- | --- |

28.

| 29. | glæder sig over og støtter Kommissionens lovgivningsmæssige initiativ om minimumstandarder for ligestillingsorganer, som vil opfordre medlemsstaterne til at udvide ligestillingsorganernes mandat til at beskytte ofre for forskelsbehandling på grund af handicap; opfordrer Kommissionens til at fremsætte et sådant forslag hurtigst muligt; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opfordrer indtrængende Rådet til at foretage EU's ratificering af Istanbulkonventionen baseret på en bred tiltrædelse uden begrænsninger og til at slå til lyd for, at den ratificeres af alle medlemsstater, eftersom den er et afgørende værktøj i bekæmpelsen af vold mod kvinder og piger med handicap; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at forhindre isoleringen af kvinder med handicap i al deres mangfoldighed gennem tværgående og strukturelle foranstaltninger såsom uddannelse og aktiviteter til bevidstgørelse af kvinder med handicap samt deres familier og omsorgspersoner; |
| --- | --- |

31.

| 32. | er bekymret over situationen for tilbageholdte med handicap i medlemsstaterne, uanset deres type handicap; beklager den kendsgerning, at der i visse medlemsstater ikke tages fuldt hensyn til den sårbare situation for tilbageholdte med handicap; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at der et den nødvendige infrastruktur for tilbageholdte med handicap, og at der er tilstrækkelige midler til at dække deres specifikke behov, at tilgængelighed sikres, og at der er rimelige tilpasninger; opfordrer medlemsstaterne og EU-institutionerne til at træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre respekt for og beskyttelse af de grundlæggende rettigheder for tilbageholdte, navnlig dem, der befinder sig i sårbare situationer, såsom sindslidende og personer med handicap, herunder vedtagelse af fælles europæiske standarder og regler for tilbageholdelse i alle medlemsstater; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opfordrer medlemsstaterne til at garantere retten til uddannelse for alle børn med handicap ved at sikre, at de har lige adgang til inklusiv uddannelse af høj kvalitet fra den tidlige barndom til ungdomsårene navnlig gennem etablering af tilpasset infrastruktur og specialiseret uddannelse til undervisere og ledsagende personale; understreger, at der bør lægges særlig vægt på tilgængeligheden af skoletjenester for børn med handicap; fremhæver, at børn med handicap fortsat er uforholdsmæssigt repræsenteret i institutionel pleje, forbliver i institutioner på lang eller permanent basis og står over for en høj grad af forskelsbehandling og forsømmelse; |
| --- | --- |

33.

| 34. | understreger, at personer med handicap er i større risiko for at blive ofre for hadefuld tale og hadforbrydelser; glæder sig over Kommissionens forslag om at udvide listen over »EU-forbrydelser« til at omfatte hadefuld tale og hadforbrydelser; |
| --- | --- |

34.

Lighed for loven

| 35. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til hurtigst muligt at træffe foranstaltninger til at fjerne de begrænsninger af rets- og handleevnen, der står i vejen for de rettigheder for personer med handicap, som er nedfældet i traktaterne, herunder at træffe foranstaltninger til at erstatte beslutningstagning med støttet beslutningstagning i hele EU på en måde, som respekterer individets selvstændighed, vilje og præferencer; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre særlige programmer, der vil gøre det muligt at skifte fra at berøve personer med psykosociale handicap deres rets- og handleevne til ordninger om støttet beslutningstagning; |
| --- | --- |

36.

| 37. | glæder sig over, at EU's resultattavle for retlige anliggender i 2022 for første gang har taget hensyn til de særlige behov hos personer med handicap i forbindelse med adgang til domstolsprøvelse; |
| --- | --- |

37.

| 38. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe passende foranstaltninger til at fjerne de hindringer, herunder kulturelle hindringer, som personer med handicap står over for med hensyn til adgang til domstolsprøvelse, ved at afhjælpe den manglende bevidsthed om handicap og konventionen om rettigheder for personer med handicap blandt de retlige tjenester, herunder ved at afsætte tilstrækkelige midler til uddannelse af retsvæsenets personale og yde støtte til ofre med handicap, navnlig når offeret er finansielt eller socialt afhængig af krænkeren; bemærker, at klagemekanismer, både juridiske og ikkejuridiske, bør være lettere tilgængelige for personer med handicap; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at medtage bevidsthed om handicap og mangeartet og intersektionel forskelsbehandling i ansættelseskriterierne for personale, navnlig personale i retsvæsenet og fængselspersonale, der beskæftiger sig med personer med handicap; |
| --- | --- |

38.

| 39. | understreger, at faciliteter og tjenester skal være tilgængelige for at sikre lige adgang til domstolsprøvelse og passende bistand til de personer, der oplever vanskeligheder med at udøve deres rets- og handleevne; minder om, at kommunikationsvanskeligheder kan få alvorlige konsekvenser med hensyn til adgangen for tilbageholdte med handicap til information i tilgængelige formater og aktiviteter, der er tilpasset deres handicap; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe passende foranstaltninger for at sikre personer med handicap en sikker og effektiv adgang til domstolsprøvelse til en overkommelig pris og til at sikre, at der ydes bistand og tilgængelig kommunikation og information i alle faser af processen; |
| --- | --- |

39.

| 40. | minder om, at de gentagne overførsler og den manglende kontinuitet i plejen samt manglen på rets- og fængselspersonale, herunder sundhedspersonale med tilstrækkelig uddannelse i at hjælpe tilbageholdte med handicap, forværrer deres sårbarhed og isolation; |
| --- | --- |

40.

| 41. | opfordrer Kommissionen til at oprette et program for finansiering af dækningen af retssager i forbindelse med retssager, hvor medlemsstaternes regeringer er anklaget for forskelsbehandling af personer med handicap; foreslår, at denne finansiering tages fra den nuværende Europæiske Socialfond Plus (ESF+); |
| --- | --- |

41.

| 42. | opfordrer Kommissionen og Eurofound til at fremlægge solide data om og omfattende forskning i indvirkningen af begrænsninger i rets- og handleevnen på livet for personer med handicap, herunder personer med psykosociale handicap; |
| --- | --- |

42.

Deltagelse i det politiske og offentlige liv: »Nihil de nobis, sine nobis« (»intet om os uden os«)

| 43. | opfordrer EU og medlemsstaterne til at reformere den europæiske valglov og al relevant national lovgivning for at sikre, at alle personer med handicap kan stemme og stille op til valg på lige fod med andre; understreger, at afgørelser om fratagelse af rets- og handleevne på grund af handicap, der træffes af oprindelsesmedlemsstaten, ikke bør medføre, at unionsborgere ikke kan stille op som kandidat i deres bopælsmedlemsstat, hvis lovgivningen i den pågældende medlemsstat opretholder denne ret for alle personer med handicap uden begrænsninger; opfordrer Kommissionen til, navnlig med henblik på det næste valg til Europa-Parlamentet i 2024, at samarbejde med medlemsstaterne om at sikre retten til at stemme uafhængigt og i hemmelighed og sikre, at personer med handicap har lige muligheder for at føre valgkampagne; understreger, at der i mange tilfælde ikke findes infrastrukturer, der giver personer med handicap mulighed for at udøve deres demokratiske stemmeret; opfordrer i denne forbindelse medlemsstaterne til at sikre, at valgstederne er tilgængelige for personer med handicap; minder igen om bestemmelserne i Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 3. maj 2022 vedrørende de politiske rettigheder for personer med handicap; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at inddrage personer med handicap i al deres mangfoldighed og med alle baggrunde i EU's beslutningstagning; mener, at lederskabet for personer med handicap bør fremmes yderligere gennem større investeringer i organisationer for personer med handicap (handicaporganisationer) for at lette deres meningsfulde deltagelse og styrke deres indflydelse på beslutningstagningen; |
| --- | --- |

44.

| 45. | opfordrer de europæiske nationale, regionale og lokale politiske partier til at opstille en større andel af kandidater med handicap til valgene; opfordrer de udpegede valgmyndigheder i medlemsstaterne til at indsamle data om valgstedernes tilgængelighed, herunder oplysninger om, hvorvidt de er tilpasset eller ej til at imødekomme behovene hos personer med handicap, og til at rapportere dette til Kommissionen, Rådet og Europa-Parlamentet senest et år efter afholdelsen af et valg til Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

45.

| 46. | er af den faste overbevisning, at det vil være et vigtigt skridt i retning af at gøre det muligt for personer med handicap reelt at deltage i det politiske og offentlige liv at nedbryde barriererne ved at fremme og anvende tilgængelighedsforanstaltninger og specifikke kommunikationsformater såsom letlæseligt sprog, blindskrift og tegnsprog; understreger behovet for at gøre digitale tjenester mere tilgængelige for personer med handicap; |
| --- | --- |

46.

| 47. | anerkender udviklingen af nye teknologier og deres potentiale for personer med handicap; tilskynder Kommissionen til at investere i udvikling af IKT-applikationer (informations- og kommunikationsteknologi), der gør det muligt at kommunikere og oversætte tegnsprog og blindeskrift; |
| --- | --- |

47.

| 48. | opfordrer Kommissionen til yderligere at styrke og fremme de aspekter i programmet Et Kreativt Europa, der fremmer inklusion, med henblik på at øge den kulturelle deltagelse i hele Unionen som del af fremskridt på vejen mod et mere inklusivt samfund, navnlig med hensyn til personer med handicap, og tilskynde til deres aktive deltagelse i kreative processer samt publikumsopbygning; |
| --- | --- |

48.

Behovet for en gennemførelsesplan for handicapvenlig katastroferisikostyring på EU-plan

| 49. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at styrke deltagelsen af personer med handicap og de organisationer, der repræsenterer dem, i beslutningsprocessen vedrørende udformning, forvaltning, finansiering og gennemførelse af politikker og programmer om katastroferisikoreduktion; opfordrer til, at perspektiverne for personer med handicap integreres i EU's krisehåndteringsberedskab; |
| --- | --- |

49.

| 50. | mener, at disse programmer bør omfatte mainstreaming på tværs af forskellige sektorer og forvaltningsniveauer og fastsætte specifikke mål og tidsfrister for at opnå udviklingen af en handlingsplan for katastroferisikoreduktion, der omfatter personer med handicap, med henblik på at nå Sendairammen; |
| --- | --- |

50.

| 51. | understreger, at EU's politikker og programmer skal understøttes af opdelte dokumentationsgrundlag og data; fremhæver behovet for at støtte og finansiere forskning for bedre at forstå katastrofernes indvirkning på personer med handicap og deres evne til at håndtere dem; |
| --- | --- |

51.

| 52. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at forbedre deres krisekommunikation og til at sikre brug af formater, der giver personer med handicap adgang til relevant information; noterer sig med bekymring konklusionerne fra Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder om de væsentlige mangler på dette område under covid-19-pandemien; |
| --- | --- |

52.

| 53. | bemærker, at personer med handicap er blandt de mest marginaliserede og udsatte befolkningsgrupper i ethvert kriseramt samfund; understreger endvidere, at personer med handicap i situationer med væbnede konflikter som følge af krig kan blive udsat for voldelige angreb, tvangsfordrivelse og vedvarende forsømmelse i den humanitære indsats over for civile, der er fanget i kampene, og ofte bliver efterladt i deres hjem eller i forladte landsbyer i dage eller uger med ringe adgang til mad eller vand; minder i denne henseende om betydningen af EU-strategien for børns rettigheder, børnegarantien, EU-strategien for rettigheder for personer med handicap 2021-2030 og alle EU's eksisterende retlige instrumenter, som støtte for medlemsstaterne til at hjælpe dem med at tage sig af de særlige behov, som flygtninge med handicap har, og beskyttelsen og plejen af dem, herunder direktivet om midlertidig beskyttelse (53); |
| --- | --- |

53.

Fri bevægelighed og gensidig anerkendelse: behovet for at udvide fordelene ved EU-handicapkortet

| 54. | understreger det uundværlige behov for gensidig definition, diagnosticering og anerkendelse af handicapstatus på alle områder i hele EU og opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremskynde sit arbejde i denne henseende for at sikre anerkendelse af handicapstatus for dem, der bevæger sig rundt i EU, og for at sikre fri bevægelighed for personer med handicap i alle medlemsstater; |
| --- | --- |

54.

| 55. | glæder sig over Kommissionens meddelelse i dens hensigtserklæring fra 2022 til Parlamentet om, at den vil fremsætte et lovgivningsforslag om et europæisk handicapkort i 2023, som også indgår i Kommissionens arbejdsprogram for 2023; |
| --- | --- |

55.

| 56. | er af den faste overbevisning, at EU-handicapkortet bør være baseret på bindende EU-lovgivning og bør dække en række forskellige områder ud over kultur, fritid og sport; understreger, at handicapkortet som standard også bør kunne bruges i nationale, regionale og lokale offentlige servicer såsom transport, have et særligt EU-websted og en tilgængelig onlinedatabase, der er tilgængelig på alle EU-sprog, herunder specifikke kommunikationsformater såsom letlæseligt sprog, blindskrift og tegnsprog; anmoder endvidere Kommissionen om at overveje forvaltningen af gennemførelsen af EU-handicapkortet, der skal finansieres under ESF+; |
| --- | --- |

56.

| 57. | er af den faste overbevisning, at personer med handicap og de organisationer, der repræsenterer dem, skal inddrages tæt i gennemførelsen af og kommunikationen omkring EU-handicapkortet; mener, at dette først og fremmest kræver en gennemgang af de eksisterende love og politikker, skal bakkes op af en stærk bevidstgørelsesproces, skal efterfølges af specifikke konsekvensanalyser baseret på opdelte data og skal føre til konkrete gennemførelsesforanstaltninger; |
| --- | --- |

57.

Fremme af almene inklusive uddannelsesmiljøer og sikring af tilgængelig sundhedspleje af høj kvalitet

| 58. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger til at lette adgangen til og udøvelsen af inklusiv kvalitetsuddannelse for alle lærende med handicap, herunder for e-learning og livslang læring, i overensstemmelse med konventionen om rettigheder for personer med handicap og medtage handicapspecifikke indikatorer fra Europa 2020-strategien i forbindelse med forfølgelsen af uddannelsesmålet; understreger betydningen af at sikre lige adgang til undervisning i klasseværelser for elever og studerende, herunder førskoleundervisning, uanset om de har et handicap eller ej; opfordrer medlemsstaterne til at øge investeringerne i Erasmus+ programmet og til at udnytte de finansieringsmuligheder, det tilbyder; |
| --- | --- |

58.

| 59. | beklager medlemsstaternes begrænsede investeringer i strukturer til personer med handicap, der har behov for specifikke medicinske behandlinger af specialiserede fagpersoner, hvilket i nogle tilfælde, især for unge i skolealderen, tvinger dem til at opholde sig langt væk fra deres familier for at få adgang til passende strukturer i andre medlemsstater; |
| --- | --- |

59.

| 60. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at digitale miljøer er tilgængelige for alle; fremhæver, at undertekstning, letlæselig information, tegnsprogstolkning og tilgængelige websteder er afgørende for at kunne tilbyde uddannelse og information til personer med handicap; |
| --- | --- |

60.

| 61. | opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til hurtigt at træffe foranstaltninger til at sikre, at personer med handicap, herunder psykosociale handicap, får samme udvalg, kvalitet og standarder for gratis eller prismæssigt overkommelige sundhedsydelser og programmer, som tilbydes andre personer, herunder adgang til seksuelle og reproduktive sundhedstjenester og -initiativer under den europæiske kræfthandlingsplan; |
| --- | --- |

61.

| 62. | anbefaler på det kraftigste, at EU-midlerne støtter udviklingen i medlemsstaterne af tjenester vedrørende sygdom, der omfatter personer med handicap; foreslår Kommissionen at overveje at udvikle tilgængelighedsstandarder for screeningsudstyr; |
| --- | --- |

62.

| 63. | mener, at tilgængelige folkesundhedskampagner og meddelelser om forebyggelse, screening og behandling af sygdom skal omfatte personer med handicap og formidles i forskellige tilgængelige formater såsom tegnsprog, blindeskrift og letlæselige formater; |
| --- | --- |

63.

| 64. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre kontinuitet i pleje og støtte, som ofte stopper efter skolegangen og forårsager vanskeligheder i forbindelse med overgangen til arbejdsmarkedet, afbrydelser i støtten til beskæftigelsesmuligheder og i evnen til at leve uafhængigt; |
| --- | --- |

64.

| 65. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at personer med handicap har lige muligheder på arbejdsmarkedet, adgang til inklusiv og almen uddannelse, sundhedstjenester og lige adgang til transport ved at fjerne de grundlæggende hindringerne for det sociale liv og indarbejde ensrettede udformningsprincipper i forbindelse med infrastrukturelle og digitale investeringer i hele EU; |
| --- | --- |

65.

| 66. | opfordrer Kommissionen til at udvikle en omfattende og tværgående EU-strategi for mental sundhed som en passende opfølgning af det europæiske handlingsgrundlag for mental sundhed og for at forbedre EU-Compass for tiltag vedrørende mental sundhed og trivsel; bemærker, at denne strategi bør sigte mod at pålægge medlemsstaterne at integrere mental sundhedspleje med fysisk pleje i betragtning af den tætte sammenhæng mellem de to, herunder med særlig fokus på personer med handicap, at levere effektiv pleje på grundlag af evidens og menneskerettighederne og at udvide antallet af tilbudte tjenester for at give flere mennesker adgang til behandling; opfordrer især medlemsstaterne til inden for deres relevante EU-midler at medtage forbedring af neuropsykiatriske tjenester for børn og unge, som i særlig grad har lidt under pandemiforanstaltningerne, der har medført øgede problemer, fattigdom og psykologisk mistrivsel med dramatiske konsekvenser; |
| --- | --- |

66.

| 67. | opfordrer Kommissionen til at revidere direktivet om grænseoverskridende sundhedsydelser, så det er på linje med konventionen om rettigheder for personer med handicap, og sikre reel adgang til sundhedsydelser af høj kvalitet på tværs af landegrænser for personer med handicap; |
| --- | --- |

67.

Fremme af inklusiv beskæftigelse

| 68. | fremhæver, at udøvelsen af retten til at arbejde for personer med handicap (54) er tæt forbundet med foranstaltninger til bekæmpelse af direkte og indirekte forskelsbehandling, fattigdom og hindringer inden for sundhed, uddannelse, erhvervsuddannelse, bolig, pleje, personlig mobilitet, bebyggede omgivelsers tilgængelighed, adskillelse og institutionalisering; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe effektive og konkrete foranstaltninger til at fremme lighed, mangfoldighed og horisontal inklusion af personer med handicap og deres familier i alle dele af samfundet, bl.a. gennem personlig bistand, en uafhængig tilværelse, social beskyttelse, bevidstgørelse og et miljø uden hindringer; minder om, at integration af personer med handicap på arbejdsmarkedet ikke blot er afgørende for den sociale inklusion og lige muligheder, men også giver betydelige muligheder for økonomisk uafhængighed for personer med handicap, og gavner økonomien som helhed; |
| --- | --- |

68.

| 69. | beder Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed om at samarbejde med nationale arbejdstilsyn om at gennemføre den eksisterende lovgivning; anbefaler, at arbejdsinspektørerne overvåger offentlige og private arbejdsgivere for at sikre overholdelsen af ansættelsesrettigheder for personer med handicap; |
| --- | --- |

69.

| 70. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at vedtage en helhedsorienteret livscyklustilgang, som støtter forebyggelse af forskelsbehandling og sikrer effektiv fastholdelse og inklusion af personer med handicap på arbejdsmarkedet; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til fuldt ud at gennemføre og integrere konventionen om rettigheder for personer med handicap i alle lovgivningsmæssige, politiske og finansieringsmæssige foranstaltninger, navnlig vedrørende den sociale inklusion og inklusionen på arbejdsmarkedet af personer med handicap; opfordrer EU og alle medlemsstaterne til at ratificere den valgfri protokol til konventionen om rettigheder for personer med handicap; |
| --- | --- |

70.

| 71. | glæder sig over den politiske drøftelse den 16. juni 2022 blandt beskæftigelses- og socialministrene om beskæftigelse af personer med handicap, hvordan man kan fjerne hindringer for at ansætte personer med handicap og foranstaltninger til at fremme deres integration på arbejdsmarkedet; ser frem til konkrete opfølgende foranstaltninger fra medlemsstaternes side; |
| --- | --- |

71.

| 72. | understreger, at det er nødvendigt at være særlig opmærksom på beskæftigelsessituationen for personer med handicap, der tilhører etniske minoriteter, såsom migranter, flygtninge, romaer og personer af afrikansk oprindelse; |
| --- | --- |

72.

| 73. | understreger, at det er nødvendigt at fastlægge en menneskerettighedsbaseret tilgang som den ramme, inden for hvilken samfundet drøfter handicap, og at støtte til personer med handicap skal tilpasses i overensstemmelse hermed; fremhæver vigtigheden af en helhedsorienteret definition og anvendelse af tilgængelighed og værdien heraf som et uundværligt grundlag for, at personer med handicap kan opnå lige muligheder som anerkendt i konventionen om rettigheder for personer med handicap og i overensstemmelse med bemærkning nr. 2 hertil, under hensyntagen til forskelligartetheden af behovene for personer med handicap og fremme af universelt design som et princip i EU (55); |
| --- | --- |

73.

| 74. | opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at påbegynde revisionen af direktivet om ligebehandling på beskæftigelsesområdet, navnlig med hensyn til harmoniserede minimumsstandarder for rimelige tilpasninger for arbejdstagere med handicap, med henblik på fuldt ud at harmonisere det med bestemmelserne i konventionen om rettigheder for personer med handicap og gennemføre en deltagerbaseret proces, som har til formål at sikre direkte og fuld inddragelse af de organisationer, der repræsenterer personer med handicap; |
| --- | --- |

74.

| 75. | understreger betydningen af aktivt at inddrage personer med handicap, deres familier og de organisationer, der repræsenterer dem, i udviklingen og gennemførelsen af alle foranstaltninger, der påvirker dem; understreger betydningen af at integrere hensyn til handicap på arbejdspladsen og den rolle, som arbejdsmarkedsdialog og uddannelse af arbejdsgiverne spiller i den henseende; opfordrer medlemsstaterne til at træffe aktive foranstaltninger til at sikre ikkeforskelsbehandling af alle og sikre, at personer med handicap kan udøve deres arbejds- og fagforeningsrettigheder på lige fod med andre; |
| --- | --- |

75.

| 76. | understreger, at chikane på arbejdspladsen, herunder seksuel chikane og repressalier for at give sin mening til kende, er en hæmsko for adgangen til arbejde og beskæftigelse, jobfastholdelse og lige karriereveje, især for kvinder med handicap (56), og at der er behov for specifikke foranstaltninger i medlemsstaterne for at forhindre, bekæmpe og sanktionere chikane mod personer med handicap; |
| --- | --- |

76.

| 77. | mener, at indkomststøtteordninger, handicaprelateret bistand og aktiv beskæftigelsesstøtte supplerer hinanden med hensyn til at fremme en fuld og effektiv inddragelse af personer med handicap på arbejdsmarkedet, eftersom lønninger ikke er nogen erstatning for dækning af yderligere udgifter vedrørende handicap; opfordrer derfor medlemsstaterne til at opdele indkomststøtte og aktiv beskæftigelsesstøtte og handicaprelateret bistand (57) for at sikre, at reglerne for støtteberettigelse er så inklusive som muligt, og til at dække yderligere handicaprelaterede udgifter, bekæmpe fattigdom blandt personer i arbejde og sikre lighed, værdighed og autonomi for personer med handicap; opfordrer medlemsstaterne til at indføre lignende løsninger for omsorgspersoner for personer med handicap, så de kan tjene penge ud over deres plejerelaterede ydelser; |
| --- | --- |

77.

| 78. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at sikre, at medlemsstaterne overholder princippet om ligebehandling og lige løn for arbejde af samme værdi for alle arbejdstagere; insisterer endvidere på, at arbejdstagere med handicap på beskyttede værksteder i det mindste bør være sikret rettigheder og status svarende til arbejdstagerrettighederne for personer, som arbejder på det ordinære arbejdsmarked; mener, at disse værksteder bør følge en individualiseret tilgang og så vidt muligt kun anvendes som en midlertidig mulighed for personer med handicap i deres arbejdsliv; mener endvidere, at disse værksteder bør sigte mod at fremme kompetenceudvikling og støtte overgangen til det ordinære arbejdsmarked; insisterer på, at personer med handicap, der arbejder i sådanne miljøer, bør beskyttes af eksisterende retlige rammer, som omfatter social beskyttelse og arbejdsvilkår, herunder beskyttelse af mindstelønninger på lige fod med andre, i overensstemmelse med artikel 27 i konventionen om rettigheder for personer med handicap; opfordrer medlemsstaterne til at udvikle inkluderende modeller for beskyttet og støttet beskæftigelse, der overholder rettighederne for personer med handicap, og som fungerer som et middel til effektiv inklusion og senere overgang til det ordinære arbejdsmarked; understreger, at det er vigtigt for personer med handicap at finde beskæftigelse af høj kvalitet, der matcher deres færdigheder og ambitioner, og at uddannelse, opkvalificering og omskoling af personer med handicap bør give reelle evner og færdigheder; opfordrer medlemsstaterne til at vurdere effektiviteten af eksisterende beskyttede værksteder med hensyn til at give personer med handicap færdigheder til at opnå beskæftigelse på det ordinære arbejdsmarked; opfordrer Kommissionen til at overvåge processen; |
| --- | --- |

78.

| 79. | bemærker, at covid-19-krisen har ført til øget fjernarbejde, og at telearbejde kan bidrage til at øge beskæftigelsen blandt personer med handicap som en form for tilpasning til handicap og et redskab til at opnå en bedre balance mellem arbejdsliv og privatliv og mindske smerte- og træthedsrelaterede hindringer for deltagelse på arbejdsmarkedet; advarer imidlertid mod, at arbejdsgiverne bruger telearbejde til at undgå at træffe rimelige tilpasningsforanstaltninger eller skabe en inklusiv kultur på arbejdspladsen for arbejdstagere med handicap (58), eftersom dette kan isolere og påvirke deres mentale helbred; opfordrer til, at fremtidige politikker for telearbejde bør udvikles ud fra et perspektiv med udgangspunkt i handicaprettigheder og inddrage personer med handicap i forbindelse med deres udformning, når der forhandles nye kollektive aftaler om telearbejde, og når virksomhederne reviderer deres politikker for telearbejde for at sikre, at de er handicapvenlige; minder om, at der er behov for lige adgang til uddannelse og erhvervsuddannelse for personer med handicap og for deres tilegnelse af digitale færdigheder og adgang til relateret digital infrastruktur, både i byområder og i landdistrikter og fjerntliggende områder, for at sætte personer i stand til at udnytte de nye beskæftigelsesmuligheder, som digitaliseringen skaber; fremhæver, at rimelige tilpasninger er en ret for arbejdstagere med handicap, og mener, at de offentlige myndigheder bør øge omfanget af bevidstgørelsesforanstaltninger og -programmer om færdigheder og evner hos personer med handicap og private og offentlige arbejdsgiveres viden om rimelige tilpasninger for at bekæmpe forskelsbehandling på grund af handicap og sikre, at de ansvarlige har redskaberne til at ansætte, støtte og fastholde arbejdstagere med handicap; |
| --- | --- |

79.

| 80. | bemærker, at fremme af ældres rettigheder hænger tæt sammen med opnåelsen af lige rettigheder for personer med handicap, eftersom der er større sandsynlighed for, at ældre har et handicap, og over 46 % af de ældre på 60 år og derover har et handicap; understreger på baggrund af de demografiske ændringer, navnlig en aldrende befolkning, at det er nødvendigt at tackle nye udfordringer i forbindelse med den højere forekomst af handicap forbundet med arbejdsstyrkens aldring og den højere forekomst af ansatte med kroniske sygdomme; understreger betydningen af at udvikle politikker, herunder fleksible arbejdstider, for at hjælpe arbejdstagere med handicap med at blive bedre integreret på arbejdsmarkedet, og omsorgstjenester for personer med handicap, herunder standarder for uddannelse af personale og standarder for personlig bistand; |
| --- | --- |

80.

| 81. | opfordrer medlemsstaterne til at overvåge overholdelsen af princip 2 og 3 i den europæiske søjle for sociale rettigheder, der sikrer ligebehandling og lige muligheder med hensyn til deltagelse på arbejdsmarkedet, arbejds- og ansættelsesvilkår og karriereudvikling mellem mænd og kvinder, uanset race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering; opfordrer til overvågning af vedtagelsen af foranstaltninger i henhold til konventionen om rettigheder for personer med handicap; |
| --- | --- |

81.

| 82. | opfordrer medlemsstaterne til at yde skræddersyet støtte til personer med handicap for så vidt angår adgang til kompetenceudvikling, erhvervsuddannelse og beskæftigelse for at sikre inklusive og aktive arbejdsmarkedspolitikker; opfordrer arbejdsformidlingerne og den offentlige og private sektor til at indføre individualiserede foranstaltninger til at forbedre beskæftigelsesegnetheden for personer med handicap og fastholdelsen af dem på arbejdsmarkedet med henblik på at overholde konventionen om rettigheder for personer med handicap og udveksle bedste praksis om ansættelse af personer med handicap gennem det europæiske netværk af offentlige arbejdsformidlinger; opfordrer medlemsstaterne til at tilbyde vejledning, uddannelse og økonomisk bistand til støtte for jobskabelse, rekruttering, iværksætteri og selvstændig virksomhed for personer med handicap, bl.a. gennem ESF+; understreger den positive rolle, som socialøkonomien kan spille for beskæftigelsen af personer med handicap; opfordrer medlemsstaterne til at skabe incitamenter til at tilskynde personer med handicap til at skabe socialøkonomiske enheder og til at iværksætte indkomstskabende aktiviteter; |
| --- | --- |

82.

| 83. | mener, at arbejdsmarkedsstøtteforanstaltninger skal tage hensyn til handicap og omfatte skræddersyede politiske tiltag for at støtte inklusionen af personer med handicap i beskæftigelse; opfordrer medlemsstaterne til at støtte jobmatchning, erhvervsfaglig profilering, sideløbende beskæftigelse og erhvervsuddannelse, støtte ved indføring, oplæring på arbejdspladsen, karriereudvikling og mentorordninger samt inklusiv og tilgængelig erhvervsuddannelse for at støtte den nødvendige integration og fastholdelse af personer med handicap på arbejdspladsen; understreger, at foranstaltninger til at forbedre inklusion og beskæftigelse af personer med handicap ikke vil være reelt effektive uden også at tackle handicaprelaterede stereotyper og stigmatisering på arbejdspladsen og i samfundet som helhed; understreger i den forbindelse betydningen af bevidstgørelse og uddannelse af undervisere, arbejdsgivere og arbejdstagere samt den brede offentlighed med henblik på at bekæmpe forskelsbehandling på grund af handicap, ændre indstilling og sikre et ægte inkluderende samfund; |
| --- | --- |

83.

| 84. | understreger, at den lave erhvervsfrekvens for personer med handicap udgør en hindring for socioøkonomisk integration, hvilket skal forbedres gennem europæiske og nationale programmer, der sigter mod aktivering og uddannelse af personer, der er udstødt fra arbejdsmarkedet; understreger, at det er afgørende at støtte og fremme deltagelsen på arbejdsmarkedet af personer med handicap, men at det også er nødvendigt at indføre tilstrækkelige og inklusive sociale beskyttelsesmekanismer for at sikre, at der er støtte til rådighed for alle personer med handicap; |
| --- | --- |

84.

| 85. | gentager opfordringen til Kommissionen og medlemsstaterne om at vurdere væsentlige tendenser for det fremtidige arbejde ud fra et handicapperspektiv med henblik på at identificere og iværksætte særlige tiltag for at gøre arbejdsmarkedet mere inkluderende og reducere den digitale kløft; understreger vigtigheden af at gøre bedre brug af innovative teknologier for at skabe lige vilkår og fjerne hindringer for uddannelse, erhvervsuddannelse og beskæftigelse, især på det digitale arbejdsmarked, og for at hjælpe personer med handicap med at få adgang til digitale redskaber og software, som er uundværlige for, at de kan føre en selvstændig tilværelse; understreger behovet for at beskytte personer med handicap mod forskelsbehandling grundet i kunstig intelligens i beslutninger i forbindelse med ansættelser, udvælgelser, forfremmelser og opsigelser; opfordrer medlemsstaterne til at forbedre rækkevidden af uddannelseskurser inden for digitale færdigheder for grupper af personer, der risikerer udstødelse, bl.a. personer med handicap og ældre, så de kan integreres bedre i det sociale liv og på arbejdsmarkedet, og sikre bedre adgang til e-tjenester og forvaltning; |
| --- | --- |

85.

| 86. | støtter kraftigt forskning, sociale investeringer og målrettede initiativer på EU-plan for programmer og tjenester, der har vist sig at være effektive med hensyn til at støtte langsigtet integration af personer med handicap på arbejdsmarkedet, med særligt fokus på personer inden for autismespektret; foreslår, at medlemsstaterne bør bestille en undersøgelse af modeller og programmer, hvor et evidensgrundlag endnu ikke eksisterer, og yde støtte til innovation inden for levering af tjenesteydelser, f.eks. kunstig intelligens i forbindelse med kompenserende teknologier (59); |
| --- | --- |

86.

| 87. | opfordrer medlemsstaterne, navnlig de nationale koordinatorer i deres flerårige nationale strategier under den europæiske børnegaranti, til at være særligt opmærksomme på behovene hos børn med handicap og sikre effektiv og gratis adgang til kvalitetstjenester, navnlig inklusiv uddannelse; opfordrer dem til at sikre effektiv adgang til sund ernæring og passende boliger for alle flygtningebørn med handicap på lige fod med børn i værtslandene i overensstemmelse med Rådets henstilling (EU) 2021/1004 for at sikre, at nationale integrerede foranstaltninger tager hensyn til intersektionelle ulemper; opfordrer derfor medlemsstaterne og Europa-Kommissionen til hurtigst muligt at øge finansieringen af den europæiske børnegaranti med et særskilt budget på mindst 20 mia. EUR; tilskynder i denne forbindelse alle medlemsstater til at afsætte mere end de mindst 5 % af midlerne fra EFS+ under delt forvaltning til støtteaktiviteter under den europæiske børnegaranti; gentager sin opfordring til medlemsstaterne om at gennemføre den forbedrede ungdomsgaranti for at sikre tilbud af høj kvalitet, herunder rimelige lønninger, adgang til social beskyttelse og arbejdsmiljøer, der er tilpasset behovene hos personer med handicap; |
| --- | --- |

87.

| 88. | opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre direktivet om balance mellem arbejdsliv og privatliv for forældre og omsorgspersoner, der indfører en plejeorlov på fem arbejdsdage om året; insisterer på, at særlige ordninger vedrørende plejeorlov, fædreorlov, forældreorlov og fleksibel arbejdstid bør overvejes for forældre i særlig ugunstigt stillede situationer, såsom forældre med handicap eller forældre til børn med handicap eller langtidssygdom, uden at der er følger fra arbejdsgiverens side; |
| --- | --- |

88.

| 89. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre bedre arbejds- og levevilkår, bl.a. gennem tilstrækkelige mindstelønninger og løngennemsigtighedstiltag, for at reducere lønforskellen for personer med handicap og opnå inklusiv og bæredygtig vækst på arbejdsmarkedet; understreger vigtigheden af en hurtig vedtagelse af direktivet om mindstelønninger og løngennemsigtighed, hvilket skal gælde fuldt ud for personer med handicap; |
| --- | --- |

89.

| 90. | opfordrer Kommissionen til at udvikle og fremme en europæisk retlig ramme for inklusive virksomheder med henblik på at skabe varig beskæftigelse for personer med handicap. |
| --- | --- |

90.

o

o o

| 91. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

91.

---

(1)  EUT L 23 af 27.1.2010, s. 35.

(2)  EUT C 340 af 15.12.2010, s. 11.

(3)  https://reliefweb.int/report/world/covid-19-gender-and-disability-checklist-preventing-and-addressing-gender-based

(4)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/qe-02-19-153-da-n.pdf

(5)  EUT C 97 af 24.3.2020, s. 41.

(6)  EUT L 315 af 3.12.2007, s. 14.

(7)  EUT L 189 af 28.5.2021, s. 34.

(8)  EUT L 315 af 14.11.2012, s. 57.

(9)  EUT L 327 af 2.12.2016, s. 1.

(10)  EUT L 303 af 28.11.2018, s. 69.

(11)  EUT L 321 af 17.12.2018, s. 36.

(12)  EUT L 151 af 7.6.2019, s. 70.

(13)  EUT L 188 af 12.7.2019, s. 79.

(14)  EUT L 303 af 2.12.2000, s. 16.

(15)  EUT L 127 af 16.5.2019, s. 34.

(16)  EUT C 137 E af 27.5.2010, s. 68.

(17)  EFT L 167 af 12.6.1998, s. 25.

(18)  EUT L 223 af 22.6.2021, s. 14.

(19)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14646-2019-INIT/da/pdf

(20)  Vedtagne tekster, P9_TA(2022)0265.

(21)  Vedtagne tekster, P9_TA(2022)0129.

(22)  EUT C 434 af 15.11.2022, s. 50.

(23)  Vedtagne tekster, P9_TA(2022)0219.

(24)  EUT C 81 af 18.2.2022, s. 43.

(25)  EUT C 251 af 30.6.2022, s. 2.

(26)  EUT C 184 af 5.5.2022, s. 88.

(27)  EUT C 132 af 24.3.2022, s. 129.

(28)  EUT C 506 af 15.12.2021, s. 94.

(29)  EUT C 474 af 24.11.2021, s. 48.

(30)  EUT C 371 af 15.9.2021, s. 6.

(31)  EUT C 316 af 6.8.2021, s. 2.

(32)  EUT C 362 af 8.9.2021, s. 8.

(33)  EUT C 346 af 27.9.2018, s. 94.

(34)  EUT C 363 af 28.10.2020, s. 164.

(35)  Undersøgelse — »European structural and investment funds and people with disabilities in the European Union«, Europa-Parlamentet, Generaldirektoratet for Interne Politikker, Temaafdeling C — Borgernes Rettigheder og Konstitutionelle Anliggender, 3. november 2016.

(36)  Undersøgelse — »Inclusive education for learners with disabilities«, Europa-Parlamentet, Generaldirektoratet for Unionens Interne Politikker, Temaafdeling C — Borgernes Rettigheder og Konstitutionelle Anliggender, 15. september 2017.

(37)  Undersøgelse — »The protection role of the Committee on petitions in the context of the implementation of the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities«, Europa-Parlamentet, Generaldirektoratet for Unionens Interne Politikker, Temaafdeling C — Borgernes Rettigheder og Konstitutionelle Anliggender, 9. oktober 2015.

(38)  Indgående analyse — »The European Accessibility Act«, Europa-Parlamentet, Generaldirektoratet for Interne Politikker, Temaafdeling C — Borgernes Rettigheder og Konstitutionelle Anliggender, 15. august 2016.

(39)  Undersøgelse — »Transport and tourism for persons with disabilities and persons with reduced mobility«, Europa-Parlamentet, Generaldirektoratet for Interne Politikker, Temaafdeling B — Struktur- og Samhørighedspolitik, 8. maj 2018,

(40)  Undersøgelse — »The Post-2020 European disability strategy«, Europa-Parlamentet, Generaldirektoratet for Unionens Interne Politikker, Temaafdeling C — Borgernes Rettigheder og Konstitutionelle Anliggender, 15. juli 2020.

(41)  Undersøgelse — »The implementation of the 2015 Concluding Observations of the CRPD Committee by the EU«, Europa-Parlamentet, Generaldirektoratet for Unionens Interne Politikker, Temaafdeling C — Borgernes Rettigheder og Konstitutionelle Anliggender, 2. december 2021.

(42)  https://www.eca.europa.eu/da/Pages/DocItem.aspx?did=58678

(43)  EUT L 180 af 19.7.2000, s. 22.

(44)  EUT L 167 af 4.7.2018, s. 28.

(45)  EUT L 223 af 22.6.2021, s. 14.

(46)  Fælles briefing til FN's komité for rettigheder for personer med handicap vedrørende EU's revision af gennemførelsen af konventionen om rettigheder for personer med handicap, tilgængelig på: https://equineteurope.org/wp-content/uploads/2022/02/02-14-Joint-Briefing-CRPD-Equality-and-intersectional-issues-faced-by-persons-with-disabilities-in-the-European-Union.pdf

(47)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=da&catId=1138

(48)  Det Europæiske Handicapforums rapport om menneskerettigheder fra 2022.

(49)  De Forenede Nationers Befolkningsfond (UNFPA) og Women Enabled International, »Women and Young Persons with Disabilities: Guidelines for Providing Rights-Based, Gender-Responsive Services to Address Gender-Based Violence and Sexual and Reproductive Health and Rights« (Kvinder og unge med handicap: retningslinjer for at tilbyde rettighedsbaserede kønsorienterede tjenester i forbindelse med kønsbaseret vold og seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder), 2018, https://www.unfpa.org/sites/default/files/pub-pdf/UNFPA-WEI_Guidelines_Disability_GBV_SRHR_FINAL_19-11-18_0.pdf

(50)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1060 af 24. juni 2021 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond Plus, Samhørighedsfonden, Fonden for Retfærdig Omstilling og Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond og om finansielle regler for nævnte fonde og for Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden, Fonden for Intern Sikkerhed og instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visumpolitik (EUT L 231 af 30.6.2021, s. 159).

(51)  Strategi for rettigheder for personer med handicap i 2021-2030 (COM(2021)0101) s. 16.

(52)  https://www.edf-feph.org/content/uploads/2022/09/Final-Forced-Sterilisarion-Report-2022-European-Union-copia_compressed.pdf

(53)  Rådets direktiv 2001/55/EF af 20. juli 2001 om minimumsstandarder for midlertidig beskyttelse i tilfælde af massetilstrømning af fordrevne personer og om foranstaltninger, der skal fremme en ligelig fordeling mellem medlemsstaterne af indsatsen med hensyn til modtagelsen af disse personer og følgerne heraf (EFT L 212 af 7.8.2001, s. 12).

(54)  Artikel 27 i konventionen om rettigheder for personer med handicap.

(55)  I henhold til artikel 2 i konventionen om rettigheder for personer med handicap defineres »universelt design« som »udformning af produkter, omgivelser, ordninger og tilbud, således at de i videst muligt omfang kan anvendes af alle personer uden behov for tilpasning eller særlig udformning. »Universelt design« udelukker ikke hjælpemidler til særlige grupper af personer med handicap, når der er behov derfor.«

(56)  »Europe 2020 data & People with disabilities — tables (EU SILC 2017)«, udarbejdet af Stefanos Grammenos, Centre for European Social and Economic Policy, den 27. december 2019.

(57)  FN's særlige rapportør om rettigheder for personer med handicap, »Report of the Special Rapporteur on the rights of persons with disabilities«, forelagt på FN's Generalforsamlings 70. samling den 7. august 2015.

(58)  Schur, L.A., Ameri, M. and Kruse, D., »Telework After COVID: A »Silver Lining« for Workers with Disabilities?«, Journal of Occupational Rehabilitation, Vol. 30, No 4, 2020, s. 521–536.

(59)  European Platform for Rehabilitation, »Artificial intelligence and service provision for people with disabilities — An analytical paper«, 2022.

---

| 17.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/35

---

P9_TA(2022)0436

En langsigtet vision for EU's landdistrikter

Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2022 om en langsigtet vision for EU's landdistrikter — Hen imod stærke, forbundne, modstandsdygtige og fremgangsrige landdistrikter i 2040 (2021/2254(INI))

(2023/C 177/04)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. juni 2021 med titlen »En langsigtet vision for EU's landdistrikter — Hen imod stærke, forbundne, modstandsdygtige og fremgangsrige landdistrikter i 2040« (COM(2021)0345), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. juni 2021 med titlen »En langsigtet vision for EU's landdistrikter — Hen imod stærke, forbundne, modstandsdygtige og fremgangsrige landdistrikter i 2040« (COM(2021)0345),

| — | der henviser til De Forenede Nationers 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling og målene for bæredygtig udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling og målene for bæredygtig udvikling,

| — | der henviser til Parisaftalen, som blev indgået på den 21. partskonference under FN's rammekonvention om klimaændringer, |
| --- | --- |

—

der henviser til Parisaftalen, som blev indgået på den 21. partskonference under FN's rammekonvention om klimaændringer,

| — | der henviser til artikel 39 og 174 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 39 og 174 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 af 30. juni 2021 om rammerne for at opnå klimaneutralitet og om ændring af forordning (EF) nr. 401/2009 og forordning (EU) 2018/1999 (»den europæiske klimalov«) (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 af 30. juni 2021 om rammerne for at opnå klimaneutralitet og om ændring af forordning (EF) nr. 401/2009 og forordning (EU) 2018/1999 (»den europæiske klimalov«) (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/2115 af 2. december 2021 om regler for støtte til strategiske planer, der udarbejdes af medlemsstaterne under den fælles landbrugspolitik og finansieres gennem Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1305/2013 og (EU) nr. 1307/2013 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/2115 af 2. december 2021 om regler for støtte til strategiske planer, der udarbejdes af medlemsstaterne under den fælles landbrugspolitik og finansieres gennem Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1305/2013 og (EU) nr. 1307/2013 (3),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/2116 af 2. december 2021 om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1306/2013 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/2116 af 2. december 2021 om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1306/2013 (4),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1060 af 24. juni 2021 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond Plus, Samhørighedsfonden, Fonden for Retfærdig Omstilling og Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond og om finansielle regler for nævnte fonde og for Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden, Fonden for Intern Sikkerhed og instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visumpolitik (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1060 af 24. juni 2021 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond Plus, Samhørighedsfonden, Fonden for Retfærdig Omstilling og Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond og om finansielle regler for nævnte fonde og for Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden, Fonden for Intern Sikkerhed og instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visumpolitik (5),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/694 af 29. april 2021 om oprettelse af programmet Et Digitalt Europa (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/694 af 29. april 2021 om oprettelse af programmet Et Digitalt Europa (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 27. oktober 2016 om, hvordan den fælles landbrugspolitik kan forbedre beskæftigelsen i landdistrikterne (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 27. oktober 2016 om, hvordan den fælles landbrugspolitik kan forbedre beskæftigelsen i landdistrikterne (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 4. april 2017 om kvinder og deres rolle i landdistrikterne (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 4. april 2017 om kvinder og deres rolle i landdistrikterne (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. november 2017 om en handlingsplan for naturen, mennesket og økonomien (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. november 2017 om en handlingsplan for naturen, mennesket og økonomien (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 30. maj 2018 om fremtiden for fødevarer og landbrug (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 30. maj 2018 om fremtiden for fødevarer og landbrug (10),

| — | der henviser til sin beslutning af 3. oktober 2018 om opfyldelse af de særlige behov i landdistrikter, bjergområder og fjerntliggende områder (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 3. oktober 2018 om opfyldelse af de særlige behov i landdistrikter, bjergområder og fjerntliggende områder (11),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. marts 2022 om samhørighedspolitikkens rolle med hensyn til at fremme innovativ og intelligent omstilling og regional IKT-konnektivitet (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. marts 2022 om samhørighedspolitikkens rolle med hensyn til at fremme innovativ og intelligent omstilling og regional IKT-konnektivitet (12),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. oktober 2020 om den europæiske skovstrategi — vejen frem (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. oktober 2020 om den europæiske skovstrategi — vejen frem (13),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. oktober 2021 om en jord til bord-strategi for et fair, sundt og miljøvenligt fødevaresystem (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. oktober 2021 om en jord til bord-strategi for et fair, sundt og miljøvenligt fødevaresystem (14),

| — | der henviser til sin beslutning af 9. juni 2021 om EU's biodiversitetsstrategi for 2030: Naturen skal bringes tilbage i vores liv (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. juni 2021 om EU's biodiversitetsstrategi for 2030: Naturen skal bringes tilbage i vores liv (15),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 med titlen »Den europæiske grønne pagt« (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 med titlen »Den europæiske grønne pagt« (COM(2019)0640),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. maj 2020 med titlen »En jord til bord-strategi for et fair, sundt og miljøvenligt fødevaresystem« (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. maj 2020 med titlen »En jord til bord-strategi for et fair, sundt og miljøvenligt fødevaresystem« (COM(2020)0381),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. maj 2020 med titlen »EU's biodiversitetsstrategi for 2030: Naturen skal bringes tilbage i vores liv« (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. maj 2020 med titlen »EU's biodiversitetsstrategi for 2030: Naturen skal bringes tilbage i vores liv« (COM(2020)0380),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 12. november 2021 med titlen Beredskabsplan til sikring af fødevareforsyningen og fødevaresikkerheden i krisetider (COM(2021)0689), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 12. november 2021 med titlen Beredskabsplan til sikring af fødevareforsyningen og fødevaresikkerheden i krisetider (COM(2021)0689),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 16. juli 2021 med titlen Ny EU-skovstrategi for 2030 (COM(2021)0572), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 16. juli 2021 med titlen Ny EU-skovstrategi for 2030 (COM(2021)0572),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 4. februar 2022 om den 8. samhørighedsrapport: Samhørighed i Europa frem mod 2050 (COM(2022)0034), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 4. februar 2022 om den 8. samhørighedsrapport: Samhørighed i Europa frem mod 2050 (COM(2022)0034),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. juni 2020 om konsekvenserne af de demografiske forandringer (COM(2020)0241), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. juni 2020 om konsekvenserne af de demografiske forandringer (COM(2020)0241),

| — | der henviser til Kommissionens »grønbog om aldring — Fremme af solidaritet og ansvar mellem generationerne« af 27. januar 2021 (COM(2021)0050), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens »grønbog om aldring — Fremme af solidaritet og ansvar mellem generationerne« af 27. januar 2021 (COM(2021)0050),

| — | der henviser til Cork 2.0-erklæringen »Et bedre liv i landdistrikter«, der blev vedtaget af parterne på den europæiske konference om udvikling af landdistrikterne i Cork i september 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til Cork 2.0-erklæringen »Et bedre liv i landdistrikter«, der blev vedtaget af parterne på den europæiske konference om udvikling af landdistrikterne i Cork i september 2016,

| — | der henviser til Bled-erklæringen »Smarter Future of the Rural Areas in EU«, som blev underskrevet den 13. april 2018 i Bled i Slovenien, |
| --- | --- |

—

der henviser til Bled-erklæringen »Smarter Future of the Rural Areas in EU«, som blev underskrevet den 13. april 2018 i Bled i Slovenien,

| — | der henviser til FN's erklæring om rettigheder for bønder og andre mennesker, der arbejder i landdistrikter, vedtaget af FN's Generalforsamling den 28. september 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's erklæring om rettigheder for bønder og andre mennesker, der arbejder i landdistrikter, vedtaget af FN's Generalforsamling den 28. september 2018,

| — | der henviser til sin beslutning af 3. maj 2022 om en handlingsplan for energieffektivitet (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 3. maj 2022 om en handlingsplan for energieffektivitet (16),

| — | der henviser til den generelle henstilling nr. 34 (2016) fra Komitéen for afskaffelse af alle former for diskrimination mod kvinder om rettigheder for kvinder i landdistrikterne, vedtaget den 7. marts 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til den generelle henstilling nr. 34 (2016) fra Komitéen for afskaffelse af alle former for diskrimination mod kvinder om rettigheder for kvinder i landdistrikterne, vedtaget den 7. marts 2016,

| — | der henviser til princip 20 i den europæiske søjle for sociale rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til princip 20 i den europæiske søjle for sociale rettigheder,

| — | der henviser til undersøgelsen bestilt af Parlamentets Udvalg om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter med titlen »The future of the European Farming Model: Socio-economic and territorial implications of the decline in the number of farms and farmers in the EU« fremlagt af Temaafdelingen for Struktur- og Samhørighedspolitik i april 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen bestilt af Parlamentets Udvalg om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter med titlen »The future of the European Farming Model: Socio-economic and territorial implications of the decline in the number of farms and farmers in the EU« fremlagt af Temaafdelingen for Struktur- og Samhørighedspolitik i april 2022,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 25. marts 2021 om en handlingsplan for udviklingen af økologisk produktion (COM(2021)0141), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 25. marts 2021 om en handlingsplan for udviklingen af økologisk produktion (COM(2021)0141),

| — | der henviser til sin beslutning af 24. marts 2022 om behovet for en hurtig EU-handlingsplan for at sikre fødevaresikkerheden i og uden for EU i lyset af den russiske invasion af Ukraine (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 24. marts 2022 om behovet for en hurtig EU-handlingsplan for at sikre fødevaresikkerheden i og uden for EU i lyset af den russiske invasion af Ukraine (17),

| — | der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 8. april 2021 med titlen Evaluering af den fælles landbrugspolitiks indvirkning på generationsskifte, lokal udvikling og beskæftigelse i landdistrikterne (SWD(2021)0078), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 8. april 2021 med titlen Evaluering af den fælles landbrugspolitiks indvirkning på generationsskifte, lokal udvikling og beskæftigelse i landdistrikterne (SWD(2021)0078),

| — | der henviser til udtalelsen fra Det Europæiske Regionsudvalg fra 26. januar 2022 med titlen En langsigtet vision for EU's landdistrikter (18), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelsen fra Det Europæiske Regionsudvalg fra 26. januar 2022 med titlen En langsigtet vision for EU's landdistrikter (18),

| — | der henviser til udtalelsen fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 23. marts 2022 om En langsigtet vision for EU's landdistrikter (19), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelsen fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 23. marts 2022 om En langsigtet vision for EU's landdistrikter (19),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til udtalelserne fra Regionaludviklingsudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelserne fra Regionaludviklingsudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A9-0269/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A9-0269/2022),

| A. | der henviser til, at landdistrikter udgør ca. 83 % af EU's samlede landområder og er hjemsted for ca. 137 millioner mennesker (30 % af den europæiske befolkning); der henviser til, at EU's landdistrikter har stor betydning som steder for fødevareproduktion, skove og energiproduktion, navnlig vedvarende energi, samt for at opfylde den europæiske grønne pagt, klimaneutralitet og målene for bæredygtig udvikling; der henviser til, at landdistrikter, navnlig fjerntliggende og mindre udviklede landdistrikter, bjergområder, øer og regioner i den yderste periferi, står over for specifikke, langsigtede, uløste udfordringer og manglende anerkendelse af deres enestående potentiale for udvikling og innovation; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at landdistrikter udgør ca. 83 % af EU's samlede landområder og er hjemsted for ca. 137 millioner mennesker (30 % af den europæiske befolkning); der henviser til, at EU's landdistrikter har stor betydning som steder for fødevareproduktion, skove og energiproduktion, navnlig vedvarende energi, samt for at opfylde den europæiske grønne pagt, klimaneutralitet og målene for bæredygtig udvikling; der henviser til, at landdistrikter, navnlig fjerntliggende og mindre udviklede landdistrikter, bjergområder, øer og regioner i den yderste periferi, står over for specifikke, langsigtede, uløste udfordringer og manglende anerkendelse af deres enestående potentiale for udvikling og innovation;

| B. | der henviser til, at den samlede andel af befolkningen, der bor i landdistrikter har været svagt faldende på EU-niveau gennem det seneste årti, navnlig på grund af aldring og udvandring (urbanisering); der henviser til, at andelen af mennesker i alderen over 65 år generelt er højest i landdistrikter, og at den forventes at stige i fremtiden; der henviser til, at befolkningstallet i fire ud af fem landdistrikter i EU formentlig vil falde frem mod 2050, og at afsidesliggende landdistrikter kan forvente et endnu større fald i indbyggertal; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den samlede andel af befolkningen, der bor i landdistrikter har været svagt faldende på EU-niveau gennem det seneste årti, navnlig på grund af aldring og udvandring (urbanisering); der henviser til, at andelen af mennesker i alderen over 65 år generelt er højest i landdistrikter, og at den forventes at stige i fremtiden; der henviser til, at befolkningstallet i fire ud af fem landdistrikter i EU formentlig vil falde frem mod 2050, og at afsidesliggende landdistrikter kan forvente et endnu større fald i indbyggertal;

| C. | der henviser til, at artikel 174 i TEUF fastsætter, at Unionen skal bestræbe sig på at udjævne forskellene mellem de forskellige regioners udviklingsniveauer og især sætte ind over for nogle regioner, navnlig landdistrikter; der henviser til, at landdistrikterne skal have tilstrækkelig finansiel støtte, hvis de skal kunne opnå bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at artikel 174 i TEUF fastsætter, at Unionen skal bestræbe sig på at udjævne forskellene mellem de forskellige regioners udviklingsniveauer og især sætte ind over for nogle regioner, navnlig landdistrikter; der henviser til, at landdistrikterne skal have tilstrækkelig finansiel støtte, hvis de skal kunne opnå bæredygtig udvikling;

| D. | der henviser til, at den gennemsnitlige beskæftigelsesprocent i EU's landdistrikter har udviklet sig positivt fra 2012-2020, selv om den varierer medlemsstaterne imellem, og at der er forskel på kvaliteten af den tilbudte beskæftigelse; der henviser til, at den andel af befolkningen, der er i risiko for fattigdom eller social udstødelse, er højere i landdistrikter end i storbyer og byer; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den gennemsnitlige beskæftigelsesprocent i EU's landdistrikter har udviklet sig positivt fra 2012-2020, selv om den varierer medlemsstaterne imellem, og at der er forskel på kvaliteten af den tilbudte beskæftigelse; der henviser til, at den andel af befolkningen, der er i risiko for fattigdom eller social udstødelse, er højere i landdistrikter end i storbyer og byer;

| E. | der henviser til, at arbejdsvilkårene for en betydelig del af arbejdstagerne i EU's landbrugssektor er ekstremt vanskelige og usikre, idet de er kendetegnet ved dårlige lønninger, lange arbejdstider, sort arbejde, høj ulykkes- og sygdomsfrekvens og dybt kritisable boligforhold; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at arbejdsvilkårene for en betydelig del af arbejdstagerne i EU's landbrugssektor er ekstremt vanskelige og usikre, idet de er kendetegnet ved dårlige lønninger, lange arbejdstider, sort arbejde, høj ulykkes- og sygdomsfrekvens og dybt kritisable boligforhold;

| F. | der henviser til, at udviklingen af landdistrikter er helt afhængig af, at der forefindes grundlæggende offentlige tjenesteydelser som vandforsyning, kloakker, vejnet, sundhedsydelser, skoler, bredbåndsinternet m.v.; der henviser til, at husholdninger i nogle landdistrikter stadig ikke har adgang til basale tjenester, navnlig vandforsyning og kloaktilkobling, idet der stadig består forskelle mellem medlemsstaterne (20); der henviser til, at borgerne har peget på transportinfrastruktur og -forbindelser som de centrale behov i landdistrikter; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at udviklingen af landdistrikter er helt afhængig af, at der forefindes grundlæggende offentlige tjenesteydelser som vandforsyning, kloakker, vejnet, sundhedsydelser, skoler, bredbåndsinternet m.v.; der henviser til, at husholdninger i nogle landdistrikter stadig ikke har adgang til basale tjenester, navnlig vandforsyning og kloaktilkobling, idet der stadig består forskelle mellem medlemsstaterne (20); der henviser til, at borgerne har peget på transportinfrastruktur og -forbindelser som de centrale behov i landdistrikter;

| G. | der henviser til, at kun hver sjette indbygger i landdistrikterne har adgang til ultrahurtig bredbåndsforbindelse; der henviser til, at der er væsentlig forskel mellem land- og byområder med hensyn til grundlæggende digitale færdigheder, idet 28 % af de voksne, der bor i landdistrikter, har grundlæggende eller mere udbyggede digitale færdigheder sammenlignet med 62 % for de voksne, der bor i byer (2019); der henviser til, at der stadig er betydelige forskelle mellem medlemsstaterne med hensyn til internetkonnektivitet, idet op til 25 % af husstandene i landdistrikterne i nogle medlemsstater stadig ikke har adgang til internettet (21); |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at kun hver sjette indbygger i landdistrikterne har adgang til ultrahurtig bredbåndsforbindelse; der henviser til, at der er væsentlig forskel mellem land- og byområder med hensyn til grundlæggende digitale færdigheder, idet 28 % af de voksne, der bor i landdistrikter, har grundlæggende eller mere udbyggede digitale færdigheder sammenlignet med 62 % for de voksne, der bor i byer (2019); der henviser til, at der stadig er betydelige forskelle mellem medlemsstaterne med hensyn til internetkonnektivitet, idet op til 25 % af husstandene i landdistrikterne i nogle medlemsstater stadig ikke har adgang til internettet (21);

| H. | der henviser til, at ligestilling mellem kønnene er en af EU's grundlæggende værdier og som sådan anerkendt i traktaterne og i chartret om grundlæggende rettigheder; der henviser til, at der fortsat er betydelige uligheder mellem kønnene i landdistrikterne, hvor kvinder lider under højere arbejdsløshed, usikre arbejdskontrakter og uformelle arbejdsvilkår samt er underrepræsenteret i beslutningstagende organer såsom landbrugskooperativer, fagforeninger og kommunale myndigheder; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at ligestilling mellem kønnene er en af EU's grundlæggende værdier og som sådan anerkendt i traktaterne og i chartret om grundlæggende rettigheder; der henviser til, at der fortsat er betydelige uligheder mellem kønnene i landdistrikterne, hvor kvinder lider under højere arbejdsløshed, usikre arbejdskontrakter og uformelle arbejdsvilkår samt er underrepræsenteret i beslutningstagende organer såsom landbrugskooperativer, fagforeninger og kommunale myndigheder;

| I. | der henviser til, at antallet af bedrifter i EU-27 faldt med 32 % mellem 2003 og 2016, og at faldet var størst blandt små bedrifter på under fem hektar (38 %); der henviser til, at der i 2016 var 10,5 mio. landbrugsbedrifter i EU, hvoraf størstedelen (92 %) var familielandbrug; understreger, at EU inden 2040 kan have mistet yderligere 6,4 mio. bedrifter, hvorefter der vil være ca. 3,9 mio. tilbage, hvilket ville være et helt usædvanligt fald på 62 % i forhold til 2016-tallene; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at antallet af bedrifter i EU-27 faldt med 32 % mellem 2003 og 2016, og at faldet var størst blandt små bedrifter på under fem hektar (38 %); der henviser til, at der i 2016 var 10,5 mio. landbrugsbedrifter i EU, hvoraf størstedelen (92 %) var familielandbrug; understreger, at EU inden 2040 kan have mistet yderligere 6,4 mio. bedrifter, hvorefter der vil være ca. 3,9 mio. tilbage, hvilket ville være et helt usædvanligt fald på 62 % i forhold til 2016-tallene;

| J. | der henviser til, at der i 2016 for hver landbrugerunder 35 år var mere end seks landbrugere over 65 år (22), hvilket gør aldringen blandt EU's landbrugere til en af de største udfordringer i landdistrikterne; der henviser til, at andelen af unge kvindelige landbrugere er særlig lav; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der i 2016 for hver landbrugerunder 35 år var mere end seks landbrugere over 65 år (22), hvilket gør aldringen blandt EU's landbrugere til en af de største udfordringer i landdistrikterne; der henviser til, at andelen af unge kvindelige landbrugere er særlig lav;

| K. | der henviser til, at EU's husdyrbrug beskæftiger omkring 4 millioner mennesker og er den største modtager af støtte under den fælles landbrugspolitiks anden søjle til bedrifter i ugunstigt stillede områder, som tegner sig for 50 % af det udnyttede landbrugsareal i EU; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at EU's husdyrbrug beskæftiger omkring 4 millioner mennesker og er den største modtager af støtte under den fælles landbrugspolitiks anden søjle til bedrifter i ugunstigt stillede områder, som tegner sig for 50 % af det udnyttede landbrugsareal i EU;

| L. | der henviser til, at de tematiske grupper i det europæiske netværk for udvikling af landdistrikter har vist sig at være et effektivt redskab for offentlig-private territoriale partnerskaber; der henviser til, at disse grupper desuden har formået at skabe et enkelt forum, hvor man kan behandle spørgsmål vedrørende territorial revitalisering, innovation, bottom-up-tilgange og integrerede tilgange inden for landbrug og udvikling af landdistrikter, decentral forvaltning, netværksintegration og samarbejde; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at de tematiske grupper i det europæiske netværk for udvikling af landdistrikter har vist sig at være et effektivt redskab for offentlig-private territoriale partnerskaber; der henviser til, at disse grupper desuden har formået at skabe et enkelt forum, hvor man kan behandle spørgsmål vedrørende territorial revitalisering, innovation, bottom-up-tilgange og integrerede tilgange inden for landbrug og udvikling af landdistrikter, decentral forvaltning, netværksintegration og samarbejde;

| M. | der henviser til, at en af målsætningerne for den fælles landbrugspolitik i indeværende programmeringsperiode er at fremme beskæftigelse, vækst, kønsligestilling, herunder kvinders deltagelse i landbruget, social inklusion og lokal udvikling i landdistrikter; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at en af målsætningerne for den fælles landbrugspolitik i indeværende programmeringsperiode er at fremme beskæftigelse, vækst, kønsligestilling, herunder kvinders deltagelse i landbruget, social inklusion og lokal udvikling i landdistrikter;

| N. | der henviser til, at der er udtrykt bekymring over de negative virkninger af minedrift på vand, beskyttede områder og miljøet og de økologiske skader, den kan forårsage på omgivelserne og på andre indtægtskilder, som potentielt kan påvirke menneskers indkomst, sundhed og livskvalitet (23); |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at der er udtrykt bekymring over de negative virkninger af minedrift på vand, beskyttede områder og miljøet og de økologiske skader, den kan forårsage på omgivelserne og på andre indtægtskilder, som potentielt kan påvirke menneskers indkomst, sundhed og livskvalitet (23);

Udfordringer og muligheder for stærkere, modstandsdygtige og inklusive landdistrikter

| 1. | fremhæver, at der er en historisk, geografisk, økonomisk og social mangfoldighed ved landdistrikterne i EU; minder om, at landdistrikter beliggende i byers opland, kystområder, grænseregioner eller bjergområder, i regionerne i den yderste periferi og i tyndt befolkede områder står over for forskellige udfordringer, som kræver målrettede løsninger til gennemførelse i samarbejde med lokale interessenter; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger, at politikker og tiltag på EU-plan kombineret med nationale, regionale og lokale politikker og tiltag med en stedbaseret tilgang er afgørende for at sikre velstand og velfærd for de europæiske borgere i landdistrikterne og for at imødegå de udfordringer, de står over for, nemlig faldende befolkningstal og aldring, højere risiko for fattigdom og social udstødelse og færre jobmuligheder af høj kvalitet; henviser til, at BNP pr. indbygger for landdistrikterne ligger væsentligt under det europæiske gennemsnit; |
| --- | --- |

2.

| 3. | fremhæver endvidere, at landdistrikterne mangler adgang til velfungerende offentlige tjenesteydelser såsom vandforsyning, kloakering, veludbygget vejnet, sundhedspleje, børnepasning og kvalitetssikret skole og uddannelse, og at de er dårligt forbundet, idet transportmulighederne er begrænsede og der mangler højhastighedsbredbånd samt andre basale servicer som posthus og banker, og hertil kommer den utilstrækkelige kvalitet og antal af boliger, trykkende klima- og miljøforhold, uligheder mellem kønnene og begrænsede muligheder for innovation og adgang til teknologiske nyskabelser; påpeger, at afsides beliggenhed er et væsentlig element i vanskelighederne for landdistrikterne; |
| --- | --- |

3.

| 4. | fremhæver, at demografisk tilbagegang og aldring vil påvirke alle regioner, men især landdistrikter som følge af befolkningsudvandringen til byområder og unges bortflytning, hvilket vil have en negativ indvirkning på distrikternes vækstpotentiale, livskvalitet, kompetenceudvikling og adgang til tjenesteydelser; bemærker, at de politikker, der er ført fra offentligt hold, ikke har været i stand til at vende tendensen til affolkning i landdistrikterne; |
| --- | --- |

4.

| 5. | fremhæver den centrale rolle, som landdistrikter kan spille med henblik på at imødegå sociale, økonomiske og miljømæssige udfordringer ved at frembringe økosystemfunktioner til at afbøde klimaforandringer og miljøforringelse, sikre tilstrækkelig fødevareproduktion, bevare den materielle og immaterielle kulturarv i landdistrikterne, skabe naturbevaring og biodiversitet såvel som enestående kulturlandskaber til fritids- og rekreative formål samt bidrage til at udvikle en kredsløbsøkonomi og bidrage til en retfærdig, grøn og digital omstilling; |
| --- | --- |

5.

| 6. | understreger i denne forbindelse synergien mellem landsbysamfund, miljøbeskyttelse, fødevaresikkerhed og bevidsthed om dyrevelfærd; understreger behovet for, at medlemsstaterne i tilstrækkelig grad støtter landbrugerne og kompenserer dem for de offentlige goder og økosystemtjenester, de frembringer, og som bidrager til den økonomiske rentabilitet i landdistrikter; |
| --- | --- |

6.

| 7. | henleder opmærksomheden på den voksende utilfredshed blandt befolkningen i landdistrikterne, som føler, at der i den politiske beslutningstagning ikke tages tilstrækkeligt højde for deres behov, og som føler sig underrepræsenteret, hvilket giver grobund for desillusion med og afstandtagen til politik og samfundsliv, hvilket skaber nye vanskeligheder og kan føre til forskellige former for tab af demokratiske rettigheder; fastholder, at en stadig mere markant kløft mellem land og by, geografisk afsides beliggenhed og mangel på basale tjenester gensidigt medvirker til at skærpe denne utilfredshed; mener, at inddragelse af unge i lokalsamfundet kan bidrage til at bremse migrationen af unge fra landdistrikterne; |
| --- | --- |

7.

| 8. | noterer sig, at EU-borgerne stadig har stærk tillid til regionale og lokale myndigheder, som det fremgår af Eurobarometer-undersøgelser, og understreger betydningen af, at disse myndighedsniveauer træder til i bestræbelserne på at genoplive opbakningen til det europæiske projekt i landdistrikterne; |
| --- | --- |

8.

| 9. | understreger, at landdistrikterne er særligt sårbare over for konsekvenserne af kriser såsom coronapandemien, krigen i Ukraine og klimaforandringer, men også er i stand til at tilbyde nye muligheder som reaktion og løsning på sådanne kriser og til at spille en central rolle med hensyn til at sikre fødevaresikkerhed og -selvforsyning og uafhængighed af fossile brændstoffer eller energiimport, hvis der skabes de rette understøttende rammer; |
| --- | --- |

9.

| 10. | fremhæver, at coronapandemien resulterede i nye adfærdsmønstre hvad angår levevis, arbejde og interaktion med andre, f.eks. telearbejde, hvilket skaber nye muligheder med mange positive eksterne virkninger for genopretningen af landdistrikterne; bemærker, at borgerne har forstået, at landdistrikterne kan komme med løsninger på denne krise; |
| --- | --- |

10.

En langsigtet vision for EU's landdistrikter

| 11. | glæder sig over Kommissionens meddelelse om en langsigtet vision for de europæiske landdistrikter; er enig i de generelle målsætninger heri og anser det for at være en såre vigtig lejlighed til at tage koordinerede og styrkede skridt vedrørende landdistrikternes nutid og fremtid ved at tage de nye muligheder for social, økonomisk og miljømæssig fornyelse op; understreger betydningen af at sikre, at EU's fonde og politikker supplerer hinanden for at støtte landdistrikterne, og at oplysninger er tilgængelige for lokale interessenter; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger, at udviklingen af landdistrikterne fortsat skal stå højt på EU's dagsorden, og opfordrer de kommende formandskaber for Rådet for Den Europæiske Union til fuldt ud at forfølge denne ambition og i deres konklusioner give udtryk for nødvendigheden af, at der gribes til handling på landdistriktområdet; |
| --- | --- |

12.

| 13. | noterer sig forslaget til en handlingsplan for landdistrikterne, som bør videreudvikles til et dynamiske værktøj for den fremtidige indsats, der skal omfatte konkrete resultater, der støtter integrerede strategier for bæredygtig udvikling i tråd med partnerskabsprincippet; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til give gennemførelsen af handlingsplanen den højeste prioritet, idet der opstilles klare kvantitative og bindende mål for indfrielse, med henblik på at sikre at den ledsages af de fornødne ressourcer til konkret implementering og på at indfri målesætningen om stærkere, mere sammenbundne, modstandsdygtige og velstående landdistrikter pr. 2040; |
| --- | --- |

13.

| 14. | er enig i, at der er behov for en fælles, EU-dækkende definition af funktionelle landdistrikter, der indarbejder sondringen mellem landdistrikter og bynære områder, og tager hensyn til disse distrikters kompleksitet, mangfoldighed og egenart; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer indtrængende Kommissionen til i samarbejde med nationale, regionale og lokale interessenter hurtigt at udvikle og ibrugtage en sådan definition; bemærker, at denne definition vil kunne anvendes til at sammenligne udviklingen i de europæiske landdistrikter og tilvejebringe et vidensgrundlag for en mere målrettet implementering af politikker og foranstaltninger i disse områder; opfordrer Kommissionen til at udvikle en fælles metode, samtidig med at den omfatter tilstrækkelig fleksibilitet til at tage hensyn til medlemsstaternes særlige karakteristika og behov; |
| --- | --- |

15.

| 16. | støtter udviklingen af en landdistriktpagt, idet man skal understrege betydningen af en inklusiv inddragelse af lokale, regionale og nationale interessenter, herunder civilsamfundet, i forvaltning heraf, for at initiativet kan blive vellykket; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mener, at landdistriktpagten skal indeholde konkrete målsætninger, gennemførlige tiltag, forvaltnings- og overvågningssystemer på flere niveauer såvel som klart fastlagte institutionelle ansvarsområder; mener, at landdistriktpagten bør fungere som en platform for udveksling af god praksis mellem landdistrikterne og støtte dem i at anvende de tilgængelige værktøjer, bidrage til synergier, komplementaritet og sammenhæng i EU's interventioner og fremme EU's strategiske autonomi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | glæder sig over meddelelsen om et observatorium for landdistrikterne for at forbedre dataindsamlingen og -analysen i landdistrikter; anser det for at være et egnet instrument til at informere, udforme og overvåge bedre offentlige politikker såvel som til at følge med i fremskridt i gennemførelsen af den langsigtede vision og de fremtidige EU-politikker og -strategier for landdistrikterne, inklusive EU-handlingsplanen; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mener, at observatoriet for landdistrikterne bør være en mulighed for at indkredse huller i dataene og forbedre databaserne, navnlig hvad angår kønsopdelte data, for at fremme en mere detaljeret statistisk tilgang og udvikle indikatorer på et passende geografisk niveau for at afdække befolkningens behov; understreger behovet for tilstrækkelig finansiering og tilstrækkelige ressourcer, for gennemsigtighed og for en klar køreplan med tidsrammer og mål; |
| --- | --- |

19.

| 20. | understreger betydningen af at gennemføre en landdistrikt-proofingmekanisme for EU-initiativer med henblik på at vurdere EU-politikkers overensstemmelse og komplementaritet samt deres potentielle indvirkning på landdistrikterne; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at fremme udviklingen og gennemførelsen af virkningsfulde landdistrikt-proofingmekanismer på nationalt plan for at sikre, at de er formålstjenlige, og opfordrer Kommissionen til at bistå dem i den henseende; mener, at landdistrikt-proofingmekanismen bør være obligatorisk, og understreger betydningen af at inddrage lokale og regionale myndigheder i fastlæggelsen og gennemførelsen af landdistrikt-proofingmekanismer samt i forvaltningen heraf på både europæisk og nationalt plan; |
| --- | --- |

20.

Landdistrikternes vej frem mod 2040

| 21. | fastholder, at borgere i landdistrikterne, ligesom alle andre borgere, skal have gavn af rimelige vilkår til at nå deres faglige, sociale og personlige mål, med et særligt fokus på mere sårbare grupper, og fastholder, at den europæiske søjle for sociale rettigheder tages i anvendelse; |
| --- | --- |

21.

| 22. | fremhæver, at landdistriktsamfund skal have lige adgang til almindelige offentlige tjenesteydelser, så der sikres inklusive og rimelige leve- og trivselsvilkår for alle, navnlig sundhedspleje, læringsmuligheder, kurser til efter- og videreuddannelse og livslang læring, socialforsorg, børne- og ældrepleje, konnektivitet og mobilitet og boliger såvel som post- og bankydelser, sociale mødesteder, kulturaktiviteter og infrastruktur; |
| --- | --- |

22.

| 23. | fremhæver i den forbindelse betydningen af offentlige investeringer og offentlige partnerskaber samt af at forbedre det grænseoverskridende samarbejde og samarbejdet mellem land og by; påpeger potentialet i decentrale og multifunktionelle servicecentre og i bygninger overtaget og renoveret til nye, specifikt formål samt innovative tilgange til levering af tjenesteydelser; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mener, at der bør lægges særlig vægt på sårbare grupper, der bor i landdistrikter, såsom personer med handicap, ældre og migranter, navnlig sæsonarbejdere, for at sikre, at der tages hånd om deres specifikke behov, samtidig med at social inklusion fremmes; opfordrer Kommissionen til yderligere at harmonisere praksisser mellem medlemsstaterne med hensyn til integration af personer med handicap; |
| --- | --- |

24.

| 25. | understreger, at målrettede interventioner til støtte for unge og fremme af et effektivt generationsskifte bør være en prioritet med henblik på at tilskynde til permanent tilstedeværelse af unge i landdistrikterne og modvirke den demografiske tilbagegang; understreger, at der bør lægges særlig vægt på at overvinde de primære vanskeligheder og fjerne eksisterende hindringer såsom adgang til videregående uddannelse og overførsel af viden, beskæftigelsesmuligheder, erhvervelse af erhvervskompetencer og adgang til jord og kapital; understreger behovet for landbrugsuddannelsessystemer af høj kvalitet med henblik på uddannelse af unge fagfolk; fremhæver i den forbindelse betydningen af yngre landbrugeres rolle i moderniseringen af EU's landbrug og i at skabe flere muligheder i landdistrikter; understreger behovet for at støtte en vellykket integration af disse landbrugere, navnlig ved at gøre det lettere at købe og lease landbrugsjorder, og bemærker i den forbindelse potentialet ved inkubator-bedrifter; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at formulere og styrke tiltag i tråd med den europæiske søjle om sociale rettigheder til at forbedre rettigheder, arbejdsvilkår, sikkerhedsforhold, sundhed og social beskyttelse for arbejdstagere i landdistrikter, herunder leve- og arbejdsvilkårene for sæsonarbejdere og vandrende arbejdstagere, samtidig med at der sikres sammenhæng mellem de relevante politikområder; |
| --- | --- |

26.

| 27. | understreger, at den europæiske grønne pagt, herunder jord-til-bord-strategien og den digitale omstilling, kan åbne nye muligheder i landdistrikterne, en ny dynamik for en mere modstandsdygtig fremtid og muligheder for bæredygtige job; påpeger behovet for at sikre en retfærdig og inklusiv omstilling, der fremmer landdistrikternes økonomiske levedygtighed og territoriale og sociale samhørighed, og for at yde tilstrækkelig støtte og ressourcer til at imødegå udfordringerne i denne henseende, navnlig i lyset af den nuværende krise; |
| --- | --- |

27.

| 28. | understreger den centrale rolle, som landbrug, landbrugsfødevaresektoren og bæredygtigt skovbrug spiller i landdistrikterne med hensyn til at skabe arbejdspladser og sikre kvalitet og mangfoldighed i fødevareudbuddet og bæredygtigt produceret biomasse; insisterer på, at socialt, miljømæssigt og økonomisk bæredygtigt landbrug, herunder agroøkologi og økologisk landbrug, der sikrer landbrugere en rimelig indkomst, er afgørende for disse områders levedygtighed; |
| --- | --- |

28.

| 29. | henleder opmærksomheden på den vigtige rolle, som små og mellemstore landbrug og familiebrug spiller med hensyn til at bevare befolkningen i landdistrikterne og bevare arealforvaltning og landskaber, og mener, at de bør modtage støtte for at sikre passende levevilkår og afbøde nedgangen i antallet af bedrifter; fremhæver, at landbrugere i fjerntliggende områder og landdistrikter, navnlig små landbrugere, stadig ikke har tilstrækkelig adgang til teknologier; |
| --- | --- |

29.

| 30. | anerkender betydningen af at støtte samarbejdsinitiativer inden for landbruget og den sociale økonomi som et redskab til udvikling af landdistrikterne; henleder opmærksomheden på landbrugskooperativers rolle for landdistrikternes miljømæssige, økonomiske og sociale bæredygtighed ved, at de tilfører merværdi til varer, skaber beskæftigelse og diversificerer den lokale økonomi; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at tilskynde til og fremme kooperativer i landdistrikterne; |
| --- | --- |

30.

| 31. | understreger betydningen af at fremme EU's kvalitetsordninger, navnlig geografiske betegnelser, som et middel til at forbedre kvalitet og retfærdig fordeling af den økonomiske værdi i fødevarekæderne og ultimativt at opretholde befolkningen i EU's landdistrikter; |
| --- | --- |

31.

| 32. | understreger, at illoyal handelspraksis stadig er et alvorligt problem i landbrugssektoren, og fremhæver, at der er behov for yderligere skridt for at sikre en bedre fordeling af værdierne langs produktionskæden; minder om potentialet til at skabe korte forsyningskæder, der bringer forbrugere og producenter tættere på hinanden og sikrer, at landbrugerne honoreres bedre, og at drivhusgasudledningen i fødevareproduktionskæden mindskes; understreger, at der bør tages hensyn til frihandelsaftalernes indvirkning i landdistrikterne; |
| --- | --- |

32.

| 33. | bemærker, at det er nødvendigt med en rimelig fordeling af direkte betalinger for at sikre en balanceret udvikling af regioner og landdistrikter; understreger betydningen af betalingerne under den fælles landbrugspolitik til områder med naturlige begrænsninger for at kunne opretholde bæredygtige aktiviteter i disse områder; opfordrer medlemsstaterne til at fremme stærke territoriale netværk for udvikling af landdistrikterne under den fælles landbrugspolitik med henblik på koordinering af alle interessenter inden for udvikling af landdistrikterne; |
| --- | --- |

33.

| 34. | påpeger, at ekstensiv, permanent græsningsareal-, skovgræsgangs- eller ekstensivdriftsbaseret husdyravl, der ofte involverer græsningsarealer af høj miljømæssig værdi og truede opdrætsarter og -racer, navnlig i fjerntliggende bjergområder, er centrale elementer i de europæiske landdistrikter, og derfor skal støttes og fremmes; |
| --- | --- |

34.

| 35. | påpeger betydningen af adgang til skræddersyede investeringer, forskning og innovation for bæredygtigt landbrug; noterer sig succesen med det europæiske innovationspartnerskab om landbrugets produktivitet og bæredygtighed og opfordrer til videreførelse og udvidelse af denne innovative bottom-up-tilgang til skabelse af skræddersyede løsninger, der er udformet af lokale interessenter, samt af andre innovationspartnerskaber og innovationsknudepunkter i landdistrikterne baseret på flere aktører; mener, at innovation bør være forenelig med traditionel praksis og viden, særlig hvor den er tilpasset hvert områdes særpræg; |
| --- | --- |

35.

| 36. | minder om, at store rovdyr, navnlig ulve, kan have en indvirkning på landbrugets levedygtighed, navnlig i visse typer ekstensive forvaltede landbrugsarealer, der er rige på biodiversitet; bemærker, at dette understreger behovet for at sikre en afbalanceret sameksistens mellem mennesker og disse dyr i landdistrikterne; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i den forbindelse at træffe konkrete foranstaltninger til at sikre denne sameksistens, således at landdistrikternes bæredygtige udvikling og dynamik ikke bringes i fare, og til navnlig at værne om traditionelle landbrugsformer såsom hyrdedrift; minder om Kommissionens ansvar for at vurdere fremskridtene med hensyn til at opnå bevaringsstatus og, hvor det er relevant, ændre arternes beskyttelsesstatus, hvis den ønskede bevaringsstatus nås; opfordrer indtrængende Kommissionen til at tilskynde til en drøftelse af store rovdyr med aktører i landdistrikterne, til at give oplysninger om finansieringsmuligheder for forebyggende foranstaltninger mod angreb på husdyr og til at fremme koordinerede tilgange på tværs af medlemsstaterne; |
| --- | --- |

36.

| 37. | understreger, at diversificering af og innovation inden for økonomien i landdistrikterne, med en mere territorial tilgang baseret på lokalt potentiale og særtræk, er afgørende for at udnytte mulighederne i forbindelse med den digitale og den grønne omstilling; opfordrer medlemsstaterne til at indføre foranstaltninger for at støtte en retfærdig omstilling og diversificering af økonomien i landdistrikterne og for at støtte jobskabelsen i landdistrikterne; understreger potentialet i biodistrikter, økoregioner, kulstofbindende dyrkning og økoturisme for diversificering af økonomien i landdistrikterne; minder om, at bæredygtigt landbrug, skovbrug og fiskeri også kan skabe muligheder for diversificering af erhvervslivet i landdistrikter; |
| --- | --- |

37.

| 38. | anerkender, at turisme kan udgøre en vigtig indtægtskilde for landdistrikterne, og fremhæver potentialet i diversificerede modeller for bæredygtig turisme; påpeger det ofte underudnyttede potentiale i rekreativt fiskeri og lystfiskeriturisme til at tiltrække turister hele året; opfordrer til, at der gøres en indsats for at styrke landboturismen, f.eks. vinturisme, i strategierne for diversificering af økonomien i landdistrikterne sideløbende med landbrugs- og fødevaresektorerne; |
| --- | --- |

38.

| 39. | anerkender betydningen af bæredygtig vildtforvaltning for landdistrikternes fremtid med hensyn til social, økonomisk, kulturel beskyttelse og bevarelse af biodiversiteten; |
| --- | --- |

39.

| 40. | opfordrer Kommission og medlemsstaterne til at træffe hasteforanstaltninger med henblik på at udarbejde og gennemføre foranstaltninger til at bekæmpe kønsforskelle, navnlig hvad angår løn og pension; understreger, at integration af kønsaspektet bør anvendes på alle niveauer af den politiske beslutningstagning og sikre gennemførelsen af EU's strategi for ligestilling mellem kønnene 2020-2025, navnlig i landdistrikterne; |
| --- | --- |

40.

| 41. | beklager, at arbejde udført af kvinder i landdistrikterne, navnlig inden for landbrug, stadig ikke behørigt anerkendes; påpeger, at kvinder i landdistrikterne er mere berørt af skjult arbejdsløshed og deltagelse i den uformelle økonomi, hvilket bidrager til hyppigere udvandring af unge kvinder; understreger behovet for målrettede foranstaltninger for at overvinde deres specifikke udfordringer på arbejdsmarkedet og for at forbedre deres adgang til passende tjenester, herunder brede sundhedsydelser, med særligt fokus på inklusion af de mest sårbare grupper; gentager betydningen af en positiv balance mellem arbejdsliv og privatliv og glæder sig i denne forbindelse over den kommende europæiske plejestrategi; |
| --- | --- |

41.

| 42. | fastholder, at det er nødvendigt at forbedre kvinders deltagelse i beslutningstagningen og den politiske deltagelse i landdistrikterne; opfordrer medlemsstaterne til at fremme ligestilling mellem kønnene og fremme lige deltagelse i alle landdistriktsorganisationer, foreninger og offentlige institutioner i beslutningstagende stillinger, virksomhedsejerskab og adgang til kvalitetsjob; understreger behovet for målrettet uddannelse og kompetenceudvikling samt for et gunstigt miljø, lettere adgang til finansielle ressourcer og fremme af iværksætterånd blandt kvinder i landdistrikterne; |
| --- | --- |

42.

| 43. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme inddragelsen af kvinder i landbruget, navnlig ved at undersøge muligheden for at støtte fælles ejerskab af europæiske landbrug; opfordrer til, at det arbejde, som kvinder udfører inden for landbrug, navnlig som assistance til ægtefællers og partneres drift af bedriften, gives fuld juridisk anerkendelse og fuld ret til sociale sikringsydelser; understreger den rolle, som kvinder i landdistrikterne spiller i omstillingen til bæredygtigt landbrug og i den grønne omstilling; |
| --- | --- |

43.

| 44. | fremhæver landdistrikternes centrale rolle med hensyn til omstillingen til en kulstofneutral kredsløbsøkonomi, inklusive bæredygtig bioøkonomi og skovbrug; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gøre det muligt for lokale aktører at benytte sig af initiativer såsom at skabe energifællesskaber i landdistrikterne, der bidrager til lokal accept af vedvarende energi; |
| --- | --- |

44.

| 45. | understreger, at initiativer i landdistrikter såsom udvikling af en vedvarende energiinfrastruktur skal tilføre et virkningsfuldt bidrag til sådanne områders økonomiske, sociale og miljømæssige levedygtighed og samtidig tage hensyn til behovet for social accept af initiativerne på lokalt plan; fastholder, at målene for fødevareproduktion og beskyttelse af områder af høj miljømæssig værdi, såsom Natura 2000-områder, bør prioriteres højt; |
| --- | --- |

45.

| 46. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til yderligere at støtte landdistrikterne i at udvide produktionen af bæredygtig vedvarende energi, herunder ved at fjerne eksisterende hindringer, decentralisere produktions- og lagringssystemer, afstive energinettene og uddanne kvalificerede fagfolk samt fremme anvendelsen af vedvarende energi som et middel til at bidrage til energiuafhængighed, indkomstdiversificering og bekæmpelse af energifattigdom og klimaforandringer; bemærker betydningen af at øge bedriftscirkulariteten; |
| --- | --- |

46.

| 47. | bemærker betydningen af mikro-elproduktion på bedrifter; understreger, at landbrugerne ikke må stilles ringere, når de leverer elektricitet til nettet som følge af, at de modtager offentlige tilskud, herunder den fælles landbrugspolitik; |
| --- | --- |

47.

| 48. | understreger, at landdistrikterne har større risiko for social eksklusion og energifattigdom som følge af de længere afstande, der skal tilbagelægges, og mobilitetsbegrænsninger; fremhæver endvidere, at disse risici vedrører både infrastrukturer og tjenesteydelser; påpeger, at der er behov for tilgængelige, offentlige, grønne og innovative mobilitetsløsninger og investeringer i landdistrikterne for at opnå rimelig vækst og territorial samhørighed i harmoni med en bæredygtig energiomstilling; |
| --- | --- |

48.

| 49. | opfordrer til inklusiv infrastrukturplanlægning, der ikke lader nogen region i stikken, nemlig ved at styrke de offentlige investeringer og ved hurtigt at gennemføre EU-midler og nationale midler, der bidrager til konnektivitet i landdistrikterne, ved at støtte og udvikle integrerede og intermodale transportsystemer og prioritere isolerede og afkoblede områder i det transeuropæiske transportnet; |
| --- | --- |

49.

| 50. | understreger, at den digitale omstilling skaber nye muligheder for landdistrikterne, men som kun er tilgængelige, hvis der er tilstrækkelig, stabil, højhastig og tilgængelig bredbåndsdækning, hvilket endnu ikke er færdiggjort i alle landdistrikter; fremhæver, at digital udvikling øger landdistrikternes tiltrækningskraft, mindsker problemer i forbindelse med afsides beliggenhed, forbedrer adgangen til tjenester og gør digitalisering af landbruget lettere; opfordrer til, at der oprettes lokalt baserede »digitale knudepunkter«, der er indrettet til fjernarbejde; |
| --- | --- |

50.

| 51. | advarer mod risikoen for, at den digitale kløft i landdistrikterne udvides som følge af manglende 5G-dækning, og opfordrer medlemsstaterne til at gøre brug af alle tilgængelige instrumenter for at forbedre den fuldstændige opstilling af 5G-netværker og fjerne de administrative hindringer, navnlig med støtte fra EU's samhørighedspolitik og medlemsstaternes genopretnings- og resiliensplaner, men ligeledes også private investeringer; understreger behovet for en rettidig revision af de relevante retningslinjer for statsstøtte til landdistrikter, der ikke betjenes af markedet; |
| --- | --- |

51.

| 52. | henleder opmærksomheden på, at den relative mangel på digitale færdigheder i landdistrikterne kan udelukke disse fra at drage fordel af mulighederne ved digitalisering og vil spænde ben for etableringen af SMV'er; |
| --- | --- |

52.

| 53. | opfordrer til foranstaltninger på EU-plan samt på nationalt, regionalt og lokalt plan, der sikrer digital inklusion, navnlig i forbindelse med befolkningens aldring, og fremmer tilpassede digitale færdigheder, samtidig med at der ydes støtte til et gunstigt miljø for innovation og udvikling af skræddersyede digitale løsninger; påpeger potentialet i digitale værktøjer for bæredygtigt landbrug og intelligent landbrug, for lokal udvikling af korte forsyningskæder og for at øge landbrugssektorens tiltrækningskraft over for unge landbrugere; |
| --- | --- |

53.

| 54. | mener, at intelligente landsbyer bør betragtes som et flagskibsprojekt i EU's handlingsplan for landdistrikterne for bedre at fremme dens udvikling efter 2020; understreger betydningen af afbalancerede offentlig-private partnerskaber i denne forbindelse; påpeger potentialet i intelligente byteknologier, som bør finansieres tilstrækkeligt, og mener, at den digitale platform Smart Cities Marketplace (24) kan tjene som model for den videre udvikling af økosystemet for intelligente landsbyer; understreger, at Leader-metoden for landdistriktøkonomi og -udvikling og finansieringsredskaberne til lokalsamfundsstyret udvikling også bør anvendes til yderligere udvikling af intelligente landsbyer; |
| --- | --- |

54.

| 55. | bemærker, at landdistrikterne stadig står over for udfordringer i forbindelse med adgang til basale tjenesteydelser, økonomiske muligheder og en vis grad af uoverensstemmelse relateret til planlægning i forbindelse med kløften mellem landdistrikterne og byerne; understreger, at investeringer i miljøbeskyttelse, infrastruktur i landdistrikterne og i sundhed og uddannelse i landdistrikterne er afgørende for en bæredygtig udvikling af landdistrikterne; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fastsætte minimumskriterier for velfærd, der bør sikres, hvad angår indbyggerne i bestemte områder; |
| --- | --- |

55.

Første skridt til at skabe vision og strategi for landdistrikterne

| 56. | beklager den sene offentliggørelse af Kommissionens meddelelse, som har udelukket muligheden for at integrere den fuldt ud i de lovgivningsmæssige instrumenter og den nuværende programmeringsramme; opfordrer Kommissionen til at sikre, at den integrerede og lokalsamfundsledede territoriale dimension håndteres korrekt af alle medlemsstater, og til at vurdere dens gennemførelse og indvirkning i de strategiske planer under den fælles landbrugspolitik, programmerne under samhørighedspolitikken, Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfonds programmer og genopretnings- og resiliensplanerne; |
| --- | --- |

56.

| 57. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at tage hånd om de særlige udfordringer i landdistrikterne i forbindelse med gennemførelsen af de nuværende flerårige finansielle rammeprogrammer ved at tilvejebringe og befordre adgang til sådanne investeringsmidler, som er nødvendige for den sociale inklusion, økonomisk og miljømæssig resultatopnåelse, jobskabelse og for at fremme konkurrenceevne, muliggøre en retfærdig digital og grøn omstilling samt forbedre tiltrækningskraften ved og livskvaliteten af tilværelsen i landdistrikterne; opfordrer Kommissionen til at overvåge indikatorerne i EU-programmerne og evaluere deres overensstemmelse med målene i den langsigtede vision for EU's landdistrikter; |
| --- | --- |

57.

| 58. | glæder sig over REPowerEU-planen, som kan spille en central rolle med hensyn til at mindske afhængigheden af fossile brændstoffer, navnlig af russisk oprindelse, og fremhæver de mange muligheder for landdistrikterne i den henseende, men er stærkt bekymret over forslagene om i væsentlig grad at øge muligheden for at overføre ressourcer fra fonde med delt forvaltning med potentielle negative konsekvenser for den mellem- og langsigtede politiske planlægning hen imod en retfærdig grøn og digital omstilling, herunder for landdistrikterne; |
| --- | --- |

58.

| 59. | opfordrer medlemsstaterne til at gøre virkningsfuld brug af de forskellige finansieringsmuligheder med henblik på også at forbedre SMV'ernes udsigter i betragtning af deres vigtige rolle med hensyn til at skabe beskæftigelse i landdistrikterne, og opfordrer Kommissionen til at overvåge og vurdere, om støtten når ud til landdistrikterne og gavner lokalsamfundene her; understreger betydningen af at støtte iværksætterånden, social økonomi og social innovation, herunder økonomien omkring »det grå guld«, navnlig i forbindelse med bidrag til at implementere den europæiske søjle for sociale rettigheder; |
| --- | --- |

59.

| 60. | opfordrer medlemsstaterne til at gøre bedre brug af alle tilgængelige redskaber til støtte for landdistrikterne såsom skatteincitamenter til enkeltpersoner og virksomheder, der ønsker at slå sig ned på landet, med det mål for øje at der skabes arbejdspladser og tilskyndes til at tiltrække nye beboere såvel som til at tilskynde private virksomheder til at fremme telearbejde med henblik på aktivt at bekæmpe affolkning; opfordrer Kommissionen til at overveje andre støttemuligheder inden for rammerne af statsstøtte i meget tyndt befolkede landdistrikter; |
| --- | --- |

60.

| 61. | beklager de vedvarende hindringer for flerfondstilgangen, til trods for dens værdi, som hæmmer udnyttelsen af de integrerede tilgange i landdistrikterne, og anmoder om klare retningslinjer for gennemførelse; opfordrer Kommissionen til tidligt i 2023 at fremsætte et lovforslag om udvidelse af muligheden for at anlægge en »ledende fond«-tilgang til interventioner, der samfinansieres af mere end én delt forvaltningsfond, samt om yderligere at forenkle den ved at præcisere, at den ledende fonds regler finder anvendelse i deres helhed; opfordrer Kommissionen til parallelt hermed at undersøge alternativer til flerfondstilgange til integreret territorial udvikling; |
| --- | --- |

61.

| 62. | opfordrer Kommissionen til at forbedre synergien og koordineringen mellem EU's finansieringsinstrumenter såsom samhørighedspolitikken, den fælles landbrugspolitik og genopretningsinstrumentet NextGenerationEU samt med nationale instrumenter med henblik på en vellykket udvikling af landdistrikterne i EU; opfordrer indtrængende Kommissionen til i begyndelsen af 2023 at fremsætte et målrettet lovforslag med henblik på at muliggøre overførsel af midler mellem alle fonde med delt forvaltning, når der ydes støtte til territoriale strategier i landdistrikterne og synergi mellem fonde og programmer søges forstærkes; |
| --- | --- |

62.

| 63. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at stræbe efter yderligere forenkling og reduktion af de administrative byrder, navnlig ved at koordinere deres interne forvaltninger for at undgå overlapning af opgaver, navnlig for mindre projekter og mikrofinansiering, som er afgørende for landdistrikterne; bemærker, at nogle landdistrikter ikke er i stand til at drage fordel af de til rådighed stående finansieringsmuligheder på grund af manglende information og kapacitetsproblemer, og har brug for støtte til at rette op på dette; mener, at anvendelsen af forenklede omkostningsmuligheder er en effektiv foranstaltning til at opnå administrativ forenkling; |
| --- | --- |

63.

| 64. | fremhæver den rolle, som alle EU's politikker og fonde, både delte fonde og fonde under direkte forvaltning, skal udfylde i støttebestræbelserne for landdistrikterne, ved at der inddrages en landdistriktsdimension i udformningen af disse politikkers og fondes foranstaltninger og interventioner, og understreger nødvendigheden af politikkohærens; opfordrer Kommissionen til at udvikle en mekanisme til vurdering og overvågning af de enkelte fondes bidrag til landdistrikterne; |
| --- | --- |

64.

| 65. | anmoder Kommissionen om at være særlig opmærksom på gennemførelsen af artikel 174 i TEUF og sikre, at alle EU-politikker anvender princippet om »ikke at skade samhørigheden«, navnlig i landdistrikter; |
| --- | --- |

65.

| 66. | minder om, at EU's samhørighedspolitik, som har til formål at fremme den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i Unionen, er af altafgørende betydning for landdistrikterne, især dem som kræver særlig opmærksomhed; bemærker, at EU i overensstemmelse med bestemmelserne i samhørighedspolitikken skal være særlig opmærksom på at imødegå udfordringerne i ugunstigt stillede regioner og områder; |
| --- | --- |

66.

| 67. | fremhæver konklusionerne i undersøgelsen fra Kommissionen om Leaders formåen med hensyn til at levere løsninger på økonomiske, sociale og udviklingsmæssige udfordringer og muligheder på lokalt plan og med henblik på at bidrage til løsninger til bæredygtig udvikling af landdistrikterne; |
| --- | --- |

67.

| 68. | opfordrer medlemsstaterne til at støtte lokalsamfundstyret udvikling, herunder Leader, ved at tilskynde til deltagelse i lokale initiativgrupper og samtidig gøre lettere og fremme flerfondstilgange og sikre reel autonomi for lokale initiativgrupper med hensyn til deres sammensætning og beslutningstagning; mener, at en meningsfuld øremærkning af bistanden til lokalsamfundsstyret udvikling under alle relevante fonde på EU-plan, svarende til under Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), vil kunne bidrage til en stærkere, mere integrerede strategier og mere bæredygtig og modstandsdygtig territoriel udvikling; |
| --- | --- |

68.

Partnerskabsprincipper, styring og styrkelse af landdistrikternes stilling

| 69. | understreger, at en styrkelse af landdistrikterne, navnlig i de mest fjerntliggende områder, på øer og i tyndt befolkede områder, vil fremme større social samhørighed, innovation, iværksætterånd og en stærkere følelse af tilhørsforhold og identitet, og at det vil kræve en større kapacitetsopbygningsindsats for at iværksætte og gennemføre projekter; understreger, at landdistrikterne er afgørende for EU's samhørighed og derfor bør støttes for at fremme en afbalanceret socioøkonomisk udvikling; minder om den særlige karakter af regionerne i den yderste periferi som fastsat i artikel 349 i TEUF og understreger, at landdistrikterne i regionerne i den yderste periferi er underlagt yderligere begrænsninger, også i den henseende; |
| --- | --- |

69.

| 70. | opfordrer til en effektiv anvendelse af nærhedsprincippet med flere lokalsamfundsbaserede, decentraliserede og bottom-up-politikker og støtteforanstaltninger, der inddrager lokale aktører, herunder landbrugere og lokale organisationer, myndigheder og civilsamfundet, og fastholder derfor, at de skal spille en aktiv rolle fra beslutningstagning til politikudvikling, -gennemførelse og -evaluering for bedst muligt at indkredse behovene i hvert område; |
| --- | --- |

70.

| 71. | bemærker, at mens EU-retten lægger op til tilgange med beslutningsprocesser på flere niveauer og partnerskaber, er der i nogle medlemsstater modstand mod, at disse anvendes på en meningsfuld måde; opfordrer medlemsstaterne at støtte disse tilgange ved at tildele ansvarsområder til det rette lokale forvaltningsniveau og sikre politisk ejerskab og en stærk koordinering af politikker og investeringer på tværs af alle forvaltningsniveauer; opfordrer Kommissionen til at opretholde en direkte og struktureret dialog med de forskellige forvaltningsniveauer, som er involveret i forvaltningen af EU-politikker med stærk indvirkning i landdistrikterne; |
| --- | --- |

71.

Udformning af fremtiden efter 2027

| 72. | noterer sig Kommissionens hensigt om at gøre status medio 2023 over de foranstaltninger for landdistrikterne, der er truffet af EU og medlemsstaterne, og at udarbejde en offentlig rapport på grundlag heraf i starten af 2024; mener, at denne evaluering kan spille en central rolle, navnlig ved at indkredse de områder, hvor der stadig er behov for øget støtte og finansiering, og kan bane vejen for en strategi for landdistrikterne fra midtvejsevalueringen og en handlingsplan for landdistrikterne i programmeringsperioden 2028-2034; opfordrer derfor Kommissionen til direkte at inddrage alle relevante interessenter og forvaltningsmyndigheder i denne evaluering; |
| --- | --- |

72.

| 73. | opfordrer Kommissionen til at undersøge alternative politiske strategier og tilgange til koordinering af finansieringen i den næste programmeringsperiode, herunder at undersøge muligheden for en national strategi i samarbejde med de regionale og lokale myndigheder og én forordning for alle fonde med delt forvaltning samt nye metoder til at styrke partnerskabsprincippet og tilgange til flerniveaustyring, der fremmer en virkelig integreret territorial udvikling i landdistrikterne; |
| --- | --- |

73.

| 74. | opfordrer til, at der indføres en stærk landdistriktsdimension i fremtidig regulering af samhørighedspolitikken, som bør omfatte øremærkede midler til det formål; foreslår, at Kommissionen efter en offentlig høring iværksætter en undersøgelse af muligheden for at øremærke en del af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden til landdistrikter ud over andre gavnlige investeringer, med særlig vægt lagt på regioner med visse specifikke geografiske kendetegn såsom bjerge, afsides beliggenhed, øer og perifer beliggenhed; |
| --- | --- |

74.

| 75. | minder om, at landdistrikternes fremtid og velstand er af afgørende betydning for Europas fødevaresikkerhed, autonomi og modstandsdygtighed såvel som for et bæredygtigt energimix, som kan bidrage til EU's energiuafhængighed, som den nylige coronapandemi og krigen i Ukraine med al tydelighed har vist; fremhæver, at landbrugsfødevaresystemerne har muliggjort fortsat adgang til fødevarer af høj kvalitet under disse kriser, samtidig med at der er åbnet nye muligheder for at afkorte fødevareforsyningskæderne og for lokal fødevare- og foderproduktion, navnlig af proteinafgrøder; |
| --- | --- |

75.

| 76. | opfordrer til, at den langsigtede vision udvikles til en konkret og målbar egentlig strategi for landdistrikterne på EU-plan, herunder en strategisk dialog om samarbejde med byområder, og til koordinering af bidraget fra alle EU-midler og -politikker til landdistrikterne; understreger, at denne strategi skal integreres fuldt ud i fremtidige programmeringsperioder; opfordrer medlemsstaterne til at udforme landdistriktsstrategier på nationalt og lokalt niveau, og fastsætte metoder og midler til at løse de problemer, som landdistrikterne står over for; |
| --- | --- |

76.

| 77. | opfordrer Kommissionen til rettidigt at vurdere den mulige indvirkning af ELFUL's adskillelse fra de fælles bestemmelser om fondene med delt forvaltning i forordning (EU) 2021/1060, i forbindelse med udviklingen af integrerede territoriale tilgange i landdistrikterne og til at vurdere de påkrævede holistiske tilgange til landdistriktsudvikling og drage lektier af de næste programmeringsperioder for så vidt angår eventuel indarbejdelse heraf; |
| --- | --- |

77.

Landdistrikter uden for EU

| 78. | mener, at EU har stor interesse i ikke kun at opbygge grænseoverskridende partnerskaber, men også partnerskaber uden for sine grænser, i den hensigt at fremme fremgangsrige landbosamfund og -økonomier med langsigtede gensidige fordele; understreger, at samarbejde og videndeling ikke kun er vigtige i denne proces, men at der også skal sikres lige vilkår; |
| --- | --- |

78.

| 79. | fremhæver betydningen af de strategiske samarbejdsforbindelser mellem Afrika, Latinamerika og Europa, der bygger på de fremskridt, der er gjort i forbindelse med handlingsdagsordenen for omstilling af landdistrikterne under partnerskabet mellem Den Afrikanske Union og EU, som fastsætter initiativer, der er udformet med henblik på at styrke Afrikas landbrugsfødevaresektor og landdistrikterne; understreger i den forbindelse, at det fortsat vil være på vagt over for Kinas skiftende rolle og øgede strategiske indflydelse på det afrikanske kontinent i overensstemmelse med sin beslutning af 16. september 2021 om en ny EU-Kina-strategi (25); |
| --- | --- |

79.

| 80. | understreger betydningen af at lære af hinanden og i højere grad drage nytte af potentialet i succeshistorier fra visse landdistrikter; opfordrer i dette øjemed til flere udvekslingsmuligheder og etablering af platforme i og mellem landdistrikter for at fremme samhørighed, solidaritet og EU-omspændende udveksling; |
| --- | --- |

80.

o

o o

| 81. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

81.

---

(1)  EUT L 433 af 22.12.2020, s. 11.

(2)  EUT L 243 af 9.7.2021, s. 1.

(3)  EUT L 435 af 6.12.2021, s. 1.

(4)  EUT L 435 af 6.12.2021, s. 187.

(5)  EUT L 231 af 30.6.2021, s. 159.

(6)  EUT L 166 af 11.5.2021, s. 1.

(7)  EUT C 215 af 19.6.2018, s. 228.

(8)  EUT C 298 af 23.8.2018, s. 14.

(9)  EUT C 356 af 4.10.2018, s. 38.

(10)  EUT C 76 af 9.3.2020, s. 62.

(11)  EUT C 11 af 13.1.2020, s. 15.

(12)  EUT C 347 af 9.9.2022, s. 37.

(13)  EUT C 395 af 29.9.2021, s. 37.

(14)  EUT C 184 af 5.5.2022, s. 2.

(15)  EUT C 67 af 8.2.2022, s. 25.

(16)  Vedtagne tekster, P9_TA(2022)0136.

(17)  EUT C 361 af 20.9.2022, s. 2.

(18)  EUT C 270 af 13.7.2022, s. 18.

(19)  EUT C 290 af 29.7.2022, s. 137.

(20)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=SDG_6_-_Clean_water_and_sanitation#Sanitation

(21)  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/ISOC_CI_IN_H__custom_2784346/default/table?lang=en

(22)  CAP specific objectives explained — Structural change and generational renewal, https://agriculture.ec.europa.eu/system/files/2019-11/cap-briefs-7-structural-change_en_0.pdf

(23)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2022/729156/IPOL_STU(2022)729156_EN.pdf

(24)  https://smart-cities-marketplace.ec.europa.eu/

(25)  EUT C 117 af 11.3.2022, s. 40.

---

| 17.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/48 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/48

---

P9_TA(2022)0437

Handlingsplan til fremme af grænseoverskridende personbefordring med jernbane over lange afstande

Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2022 om en handlingsplan til fremme af grænseoverskridende personbefordring med jernbane over lange afstande (2022/2022(INI))

(2023/C 177/05)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til den grønne pagt og den efterfølgende Fit for 55-pakke, |
| --- | --- |

—

der henviser til den grønne pagt og den efterfølgende Fit for 55-pakke,

| — | der henviser til den fjerde jernbanepakke, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fjerde jernbanepakke,

| — | der henviser til Kommissionens hvidbog »En køreplan for et fælles europæisk transportområde — mod et konkurrencedygtigt og ressourceeffektivt transportsystem« (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens hvidbog »En køreplan for et fælles europæisk transportområde — mod et konkurrencedygtigt og ressourceeffektivt transportsystem« (COM(2011)0144),

| — | der henviser til Kommissionens grønbog fra 1995: »Mod fair og effektiv prissætning på transportområdet — politiske muligheder for at internalisere de eksterne omkostninger ved transport inden for den europæiske union« (COM(1995)0691), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens grønbog fra 1995: »Mod fair og effektiv prissætning på transportområdet — politiske muligheder for at internalisere de eksterne omkostninger ved transport inden for den europæiske union« (COM(1995)0691),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/882 af 17. april 2019 om tilgængelighedskrav for produkter og tjenester (1) (europæisk retsakt om tilgængelighed), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/882 af 17. april 2019 om tilgængelighedskrav for produkter og tjenester (1) (europæisk retsakt om tilgængelighed),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 9. december 2020 med titlen »Strategi for bæredygtig og intelligent mobilitet — en europæisk transportsektor, der er klar til fremtiden« (COM(2020)0789), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 9. december 2020 med titlen »Strategi for bæredygtig og intelligent mobilitet — en europæisk transportsektor, der er klar til fremtiden« (COM(2020)0789),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/34/EU af 21. november 2012 om oprettelse af et fælles europæisk jernbaneområde (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/34/EU af 21. november 2012 om oprettelse af et fælles europæisk jernbaneområde (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1315/2013 af 11. december 2013 om Unionens retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet og om ophævelse af afgørelse nr. 661/2010/EU (3) (TEN-T-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1315/2013 af 11. december 2013 om Unionens retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet og om ophævelse af afgørelse nr. 661/2010/EU (3) (TEN-T-forordningen),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2021/1187 af 7. juli 2021 om forenkling af foranstaltninger til fremme af gennemførelsen af det transeuropæiske transportnet (TEN-T) (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2021/1187 af 7. juli 2021 om forenkling af foranstaltninger til fremme af gennemførelsen af det transeuropæiske transportnet (TEN-T) (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. januar 2021 om revision af retningslinjerne for det transeuropæiske transportnet (TEN-T) (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. januar 2021 om revision af retningslinjerne for det transeuropæiske transportnet (TEN-T) (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. juli 2021 om jernbanesikkerhed og -signaler: Vurdering af status for udbygningen af ERTMS (European Rail Traffic Management System) (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. juli 2021 om jernbanesikkerhed og -signaler: Vurdering af status for udbygningen af ERTMS (European Rail Traffic Management System) (6),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020, »En ny industristrategi for Europa«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020, »En ny industristrategi for Europa«,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2021/2316 af 22. december 2021 om et europæisk ungdomsår (2022) (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2021/2316 af 22. december 2021 om et europæisk ungdomsår (2022) (7),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/782 af 29. april 2021 om jernbanepassagerers rettigheder og forpligtelser (8) (forordning om jernbanepassagerers rettigheder), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/782 af 29. april 2021 om jernbanepassagerers rettigheder og forpligtelser (8) (forordning om jernbanepassagerers rettigheder),

| — | der henviser til Kommissionens studie udgivet i oktober 2021 med titlen »Long-distance cross-border passenger rail services« (grænseoverskridende personbefordring med jernbane over lange afstande), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens studie udgivet i oktober 2021 med titlen »Long-distance cross-border passenger rail services« (grænseoverskridende personbefordring med jernbane over lange afstande),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A9-0242/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A9-0242/2022),

| A. | der henviser til, at den nye strategi for bæredygtig og intelligent mobilitet har som målsætning at fordoble højhastighedsjernbanetrafikken senest i 2030 og tredoble den senest i 2050; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den nye strategi for bæredygtig og intelligent mobilitet har som målsætning at fordoble højhastighedsjernbanetrafikken senest i 2030 og tredoble den senest i 2050;

| B. | der henviser til, at antallet af passagerer i højhastighedsjernbanetrafikken næsten blev fordoblet mellem 2001 og 2018, hvilket viser, at der er efterspørgsel efter højhastighedsforbindelser, når de er tilgængelige (9); |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at antallet af passagerer i højhastighedsjernbanetrafikken næsten blev fordoblet mellem 2001 og 2018, hvilket viser, at der er efterspørgsel efter højhastighedsforbindelser, når de er tilgængelige (9);

| C. | der henviser til, at EU's lufthavne oplever en betydelig stigning i forsinkelser (10); der henviser til, at der forventes en betydelig kapacitetsmangel (ca. 1,5 millioner flyvninger i 2040), hvis der ikke vedtages akutte afhjælpende foranstaltninger (11); der henviser til, at trængsel på vejene koster EU ca. 110 mia. EUR om året (1 % af EU's BNP) (12); |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EU's lufthavne oplever en betydelig stigning i forsinkelser (10); der henviser til, at der forventes en betydelig kapacitetsmangel (ca. 1,5 millioner flyvninger i 2040), hvis der ikke vedtages akutte afhjælpende foranstaltninger (11); der henviser til, at trængsel på vejene koster EU ca. 110 mia. EUR om året (1 % af EU's BNP) (12);

| D. | der henviser til, at højhastighedstog medfører mange fordele såsom færre dræbte, mindre trængsel og færre emissioner og har en positiv økonomisk indvirkning ved at forbedre tilgængeligheden, nedbringe rejsetiden og skabe beskæftigelsesmuligheder; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at højhastighedstog medfører mange fordele såsom færre dræbte, mindre trængsel og færre emissioner og har en positiv økonomisk indvirkning ved at forbedre tilgængeligheden, nedbringe rejsetiden og skabe beskæftigelsesmuligheder;

| E. | der henviser til, at der er taget vigtige lovgivningsmæssige skridt hen imod fuldførelsen af det fælles europæiske jernbaneområde; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der er taget vigtige lovgivningsmæssige skridt hen imod fuldførelsen af det fælles europæiske jernbaneområde;

| F. | der henviser til, at finansiering af stationært og mobilt ERTMS-udstyr spiller en afgørende rolle for at sikre et hurtigere udbygningstempo og øget sikkerhed og interoperabilitet i hele TEN-T og samtidig fremmer gennemførelsen af et virkeligt interoperabelt europæisk jernbaneområde; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at finansiering af stationært og mobilt ERTMS-udstyr spiller en afgørende rolle for at sikre et hurtigere udbygningstempo og øget sikkerhed og interoperabilitet i hele TEN-T og samtidig fremmer gennemførelsen af et virkeligt interoperabelt europæisk jernbaneområde;

| G. | der henviser til, at færdiggørelsen af TEN-T — samtidig med at bevare kapaciteten til at udvikle sekundære netværk — er afgørende for at man kan bevæge sig i retning af mere bæredygtige transportformer, navnlig jernbanetransport, og for at fremme multimodale forbindelser mellem EU's byer, regioner, randområder og øer; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at færdiggørelsen af TEN-T — samtidig med at bevare kapaciteten til at udvikle sekundære netværk — er afgørende for at man kan bevæge sig i retning af mere bæredygtige transportformer, navnlig jernbanetransport, og for at fremme multimodale forbindelser mellem EU's byer, regioner, randområder og øer;

| H. | der henviser til, at der stadig er teknologiske forhindringer for interoperabiliteten mellem tog i de forskellige EU-medlemsstater; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der stadig er teknologiske forhindringer for interoperabiliteten mellem tog i de forskellige EU-medlemsstater;

| I. | der henviser til, at intelligent multimodal billetudstedelse er et vigtigt instrument til at tilskynde til øget brug af bæredygtig jernbanetransport og multimodal transport; der henviser til, at jernbanenettet og banegårdene kan spille en central rolle med hensyn til at integrere andre transportformer i forbindelser til den første/sidste kilometer; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at intelligent multimodal billetudstedelse er et vigtigt instrument til at tilskynde til øget brug af bæredygtig jernbanetransport og multimodal transport; der henviser til, at jernbanenettet og banegårdene kan spille en central rolle med hensyn til at integrere andre transportformer i forbindelser til den første/sidste kilometer;

| J. | der henviser til, at det europæiske år for jernbanetransport 2021 var en mulighed for at fremme et skift med hensyn til at gøre jernbane til rygraden for passagerbefordring i hele Unionen, betjene borgerne bedre og udvikle TEN-T-nettet i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at det europæiske år for jernbanetransport 2021 var en mulighed for at fremme et skift med hensyn til at gøre jernbane til rygraden for passagerbefordring i hele Unionen, betjene borgerne bedre og udvikle TEN-T-nettet i medlemsstaterne;

| K. | der henviser til, at det europæiske år for unge 2022 er en mulighed for at styrke dette momentum gennem foranstaltninger rettet mod unge; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det europæiske år for unge 2022 er en mulighed for at styrke dette momentum gennem foranstaltninger rettet mod unge;

| L. | der henviser til, at byknudepunkter i øjeblikket ikke er tilstrækkeligt integreret i TEN-T-nettet; der henviser til, at der mangler en betydelig mængde sidste kilometer-infrastruktur til fragt og multimodale forbindelser til passagerer; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at byknudepunkter i øjeblikket ikke er tilstrækkeligt integreret i TEN-T-nettet; der henviser til, at der mangler en betydelig mængde sidste kilometer-infrastruktur til fragt og multimodale forbindelser til passagerer;

| 1. | glæder sig over Kommissionens handlingsplan og støtter de foreslåede mål om at gøre jernbanetransport mere attraktiv, konkurrencedygtig og effektiv; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ser med tilfredshed på de vigtigste mål, der forfølges med denne handlingsplan, navnlig at:






  a) | anerkende jernbaners afgørende rolle med hensyn til at dekarbonisere EU's mobilitet og tage initiativer, hvorved det fælles europæiske jernbaneområde kan blive forudsætningen for det skift i transportform, som er nødvendigt (13) |
| --- | --- | --- |

2.

a)

anerkende jernbaners afgørende rolle med hensyn til at dekarbonisere EU's mobilitet og tage initiativer, hvorved det fælles europæiske jernbaneområde kan blive forudsætningen for det skift i transportform, som er nødvendigt (13)

| b) | bidrage til oprettelsen af det fælles europæisk jernbaneområde, som vil medvirke til at forbedre EU's indre marked, tilgodese de europæiske borgeres mobilitetsbehov og fremme den socioøkonomiske samhørighed i Unionen |
| --- | --- |

b)

bidrage til oprettelsen af det fælles europæisk jernbaneområde, som vil medvirke til at forbedre EU's indre marked, tilgodese de europæiske borgeres mobilitetsbehov og fremme den socioøkonomiske samhørighed i Unionen

| c) | øge konnektiviteten i hele Europa, herunder i landdistrikter, fjerntliggende regioner, bjergområder og mindre befolkede områder samt på øer |
| --- | --- |

c)

øge konnektiviteten i hele Europa, herunder i landdistrikter, fjerntliggende regioner, bjergområder og mindre befolkede områder samt på øer

| d) | styrke transportforbindelserne til udvidelseslandene og landene i Det Østlige Partnerskab, navnlig Ukraine og Moldova |
| --- | --- |

d)

styrke transportforbindelserne til udvidelseslandene og landene i Det Østlige Partnerskab, navnlig Ukraine og Moldova

| e) | forbedre transporttjenesternes effektivitet og sikre deres høje kvalitet og samtidig tilbyde tilstrækkelig transportkapacitet og nedbringe rejsetiden i kombination med passende billetpriser |
| --- | --- |

e)

forbedre transporttjenesternes effektivitet og sikre deres høje kvalitet og samtidig tilbyde tilstrækkelig transportkapacitet og nedbringe rejsetiden i kombination med passende billetpriser

| f) | sikre fair konkurrence mellem jernbaneoperatører og etablere både lige konkurrencevilkår og komplementaritet mellem transportformer |
| --- | --- |

f)

sikre fair konkurrence mellem jernbaneoperatører og etablere både lige konkurrencevilkår og komplementaritet mellem transportformer

| g) | sikre det samme beskyttelsesniveau i alle transportformer og yderligere styrkelse af passagerernes rettigheder, hvilket vil gøre det mere attraktivt at køre med tog, navnlig for unge, og sikre lige adgang for alle gennem fuld gennemførelse af den europæiske retsakt om tilgængelighed |
| --- | --- |

g)

sikre det samme beskyttelsesniveau i alle transportformer og yderligere styrkelse af passagerernes rettigheder, hvilket vil gøre det mere attraktivt at køre med tog, navnlig for unge, og sikre lige adgang for alle gennem fuld gennemførelse af den europæiske retsakt om tilgængelighed

| h) | sikre og fremme uddannelse, opkvalificering, omskoling og certificering af lokomotivførere og jernbanepersonale i overensstemmelse med fremtidige behov |
| --- | --- |

h)

sikre og fremme uddannelse, opkvalificering, omskoling og certificering af lokomotivførere og jernbanepersonale i overensstemmelse med fremtidige behov

| i) | skabe en ramme, der skal bane vejen for øgede investeringer i konkurrencedygtig personbefordring med jernbane over lange afstande; |
| --- | --- |

i)

skabe en ramme, der skal bane vejen for øgede investeringer i konkurrencedygtig personbefordring med jernbane over lange afstande;

| 3. | glæder sig over oprettelsen af grænseoverskridende pilottjenester og opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at identificere mulige ressourcer til dette formål og en klar tidsplan med passende delmål og målsætninger; |
| --- | --- |

3.

Bedre gennemførelse af gældende EU-ret på jernbaneområdet og fremskyndet interoperabilitet

| 4. | glæder sig over fremskyndelsen af arbejdet med at sikre fuld gennemførelse af den fjerde jernbanepakke og de tekniske specifikationer for interoperabilitet (TSI); |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger, at fuld udbygning af ERTMS gennem indfrielse af målene i det reviderede lovgivningsmæssige forslag til TEN-T-forordningen vil bidrage til at skabe et digitalt fælles europæisk jernbaneområde og sikre udviklingen af øget netværkskapacitet og sikre, hurtige og effektive tjenester for passagerbefordring med jernbane over lange afstande og på tværs af grænser; |
| --- | --- |

5.

| 6. | fremhæver, at fremme af passagerbefordring med jernbane over lange afstande skal ledsages af en integration heraf i forskellige interregionale, regionale, bymæssige og bynære jernbanenetværk og med andre transportformer og TEN-T, med henblik på at forbedre dør-til-dør-mobilitet; fremhæver, at dette vil være afgørende for at gøre jernbanebefordringstjenester og multimodale passagerbefordringstjenester mere attraktive; |
| --- | --- |

6.

| 7. | understreger vigtigheden af at fremskynde anlæggelsen af nye jernbanelinjer og af yderligere at fremme færdiggørelsen af infrastrukturprojekter, herunder broer, der forbinder øer med fastlandet, med henblik på at lukke eksisterende manglende forbindelsesled og forbedre integrationen af øer med sømotorvejene; |
| --- | --- |

7.

| 8. | glæder sig over Kommissionens forslag om at fremskynde udrulningen af ERTMS i hele EU i forbindelse med revisionen af TEN-T-forordningen, samtidig med at der fastsættes en deadline for dekommissionering af gamle klasse B-systemer; |
| --- | --- |

8.

| 9. | fremhæver, at reguleringsmæssig forudsigelighed, herunder for tekniske specifikationer for interoperabilitet, er en central faktor med hensyn til at tiltrække de nødvendige investeringer fra offentlige og private interessenter med henblik på at opfylde udbygningsmålsætningerne for ERTMS og interoperabilitet på EU-plan og nationalt plan; |
| --- | --- |

9.

| 10. | understreger, at det er vigtigt at sikre en synkroniseret udrulning af stationære systemer og mobile enheder, og at forvaltningen af ERTMS skal forbedres for at sikre denne synkroniserede udrulning både nationalt og på EU-plan, herunder gennem strømlining og fremskyndelse af procedurer; |
| --- | --- |

10.

| 11. | understreger behovet for at sikre hurtig, tilstrækkelig og effektiv finansiering og midler til støtte for investeringer, hvilket bør inddrage de kompetente myndigheder, for at muliggøre den hurtigst mulige udrulning af mobile ERTMS-enheder og andre TSI-standarder (14) inden for offentlige tjenester; |
| --- | --- |

11.

| 12. | roser den rolle, som udfyldes af Den Europæiske Unions Jernbaneagentur, en af grundpillerne i Den Europæiske Unions jernbanepolitik; påpeger, at Den Europæiske Unions Jernbaneagentur skal finansieres tilstrækkeligt, således at det kan yde støtte til målene for færdiggørelse af TEN-T, navnlig på grænseoverskridende strækninger; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage passende initiativer til at gøre det endnu mere attraktivt at investere i ERTMS; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer til bestræbelser for at udbrede de koordinerede tidsplaner, der allerede er blevet indført i nogle medlemsstater, til hele EU med henblik på at gøre grænseoverskridende rejser lette og problemfrie for alle EU-borgere; |
| --- | --- |

14.

Styrket infrastruktur til passagerbefordring med jernbane

| 15. | mener, at en rettidig færdiggørelse af de multimodale, hindringsfrie TEN-T-hovednetkorridorer senest i 2030, et første skridt mod yderligere integration af nettet, er bydende nødvendig og skal indebære fjernelse af flaskehalse og manglende forbindelsesled samt færdiggørelse af grænseoverskridende strækninger; støtter færdiggørelsen af de planlagte højhastighedsjernbaneforbindelser i det udvidede hovednet senest i 2040; mener, at investeringer i udviklingen af højhastighedsjernbaneforbindelser over lange afstande på tværs af grænser også skal prioriteres, navnlig i områder, hvor der i øjeblikket ikke findes nogen højhastighedsjernbaneinfrastruktur; understreger i forbindelse med revisionen af TEN-T-retningslinjerne vigtigheden af at forbinde EU's hovedstæder med økonomisk overkommelige og effektive højhastighedstog og af at forbedre infrastrukturens kvalitet; fremhæver, at nye højhastighedsjernbanelinjer er et effektivt redskab til at gøre jernbanetransport mere konkurrencedygtig; |
| --- | --- |

15.

| 16. | understreger, at det er yderst vigtigt at bygge ny infrastruktur for at imødekomme efterspørgslen efter højhastighedstog; minder om, at en fordobling af højhastighedsjernbanetrafikken inden 2030 som minimum vil kræve, at den nuværende netværkslængde på 11 526 km øges med mindst 75 % (15); |
| --- | --- |

16.

| 17. | understreger den rolle, som TEN-T, jernbaneforbindelser af høj kvalitet og multimodal transport spiller med hensyn til at støtte økonomisk vækst og inklusivitet, især i isolerede regioner og områder, der i strukturel henseende er væsentligt bagud; opfordrer derfor Kommissionen til at vedtage foranstaltninger og projekter til støtte for en forbedring af konnektiviteten af lokal og bæredygtig multimodal jernbanetransport i yderområder og kystområder med lavere udviklingspotentiale; |
| --- | --- |

17.

| 18. | beklager den begrænsede EU-finansiering, som er tilgængelig gennem Connecting Europe-faciliteten 2021-2027 (CEF II), og som kun dækker ca. 5 % af de samlede investeringer, der er nødvendige for at færdiggøre TEN-T-hovednettet (16); |
| --- | --- |

18.

| 19. | understreger behovet for at forbedre anvendelsen af EU-midler ud over Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og samhørighedsfondene, herunder CEF, NextGenerationEU, genopretnings- og resiliensfaciliteten, programmet for genopretningsbistand til samhørighed og til områder i Europa (REACT-EU) eller finansiering fra Den Europæiske Investeringsbank (EIB), med henblik på at sikre massive investeringer af høj kvalitet i bæredygtig og effektiv transportinfrastruktur, herunder manglende højhastighedsjernbaneforbindelser; |
| --- | --- |

19.

| 20. | understreger, at eftersom kun 44 % af indbyggerne i EU's grænseområder i øjeblikket har adgang til jernbanetjenester (17), og at der ofte ikke findes passende multimodale transportløsninger, er der — for at TEN-T kan spille sin rolle med hensyn til at fremme socioøkonomisk og territorial samhørighed i EU's indre marked — behov for intelligent konnektivitet til TEN-T-hovednettet og yderligere integration af forskellige nationale net, herunder i landdistrikter, fjerntliggende områder, øområder, perifere områder og andre ugunstigt stillede områder, med henblik på at fremme deres socioøkonomiske udvikling; |
| --- | --- |

20.

| 21. | understreger vigtigheden af grænseoverskridende jernbaneforbindelser til Vestbalkan, Ukraine og Moldova; bemærker, at en effektiv og hurtig mekanisme for passage af EU's ydre grænser er af central betydning for at sikre hindringsfri personbefordring med jernbane mellem EU og udvidelseslandene og landene i Det Østlige Partnerskab; |
| --- | --- |

21.

| 22. | glæder sig over de lovende alternativer, som brint- og batteridrevne tog byder på, hvis elektrificering af en jernbanestrækning ikke er mulig; |
| --- | --- |

22.

| 23. | støtter Kommissionens fokus på færdiggørelsen af multimodale knudepunkter til den første/sidste kilometer i byknudepunkter, som kan styrke forbindelserne mellem jernbane- og luft-, sø- og vejtransport; minder dog om, at små og mindre befolkede byknudepunkter bør råde over effektive forbindelser til multimodale knudepunkter og terminaler, som er placeret inden for en rimelig afstand; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at styrke jernbanestationers strategiske rolle inden for et integreret og bæredygtigt mobilitetssystem, navnlig ved at støtte modernisering af små stationer; |
| --- | --- |

24.

| 25. | glæder sig over styrkelsen af Den Europæiske Unions Jernbaneagenturs rolle i forbindelse med certificering og godkendelse af rullende materiel med henblik på at sikre smidige og rettidige processer, navnlig for grænseoverskridende forbindelser, samt med hensyn til at konsolidere og reducere antallet af nationale regler; opfordrer endvidere både Det Europæiske Jernbaneagentur og medlemsstaterne til at fremskynde deres samarbejde om specifikationer for rullende materiel til anvendelse på alle strækninger; |
| --- | --- |

25.

Tilstrækkelig tilgængelighed af rullende materiel

| 26. | opfordrer til en præcisering og forenkling af statsstøttereglerne vedrørende offentlig finansiering af interoperabelt rullende materiel til grænseoverskridende transport og dertil knyttet serviceinfrastruktur samt af jernbaneinfrastrukturtjenester i de reviderede retningslinjer for jernbaner, herunder de tilgængelige instrumenter til finansiering af sådanne køretøjer og gennemførelsen af Luxembourg-jernbaneprotokollen; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opfordrer jernbaneselskaberne til at planlægge tilstrækkeligt med bestillinger af rullende højhastighedsmateriel i overensstemmelse med Kommissionens mål om at fordoble antallet af højhastighedstog inden 2040; påpeger ligeledes, at rullende materiel til nattogsforbindelser kræver rettidig planlægning for at lette en renæssance for nattog; henleder endvidere opmærksomheden på, at det skal sikres, at der forefindes tilstrækkeligt meget rullende materiel til den kommende planlagte genindførelse af regionale grænseoverskridende jernbaneforbindelser; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mener, at bedre sikkerhed på skinnenettet bør modsvares af et tilsvarende niveau af teknologisk og mekanisk sikkerhed for de tog, der dagligt anvendes til befordring af passagerer og gods; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opfordrer Kommissionen til i konsekvens af dens udmeldte intentioner yderligere at undersøge og vurdere muligheden for at oprette en europæisk pulje af rullende materiel og fortsætte drøftelserne med Den Europæiske Investeringsbank (EIB) om, hvordan dette gennemføres; |
| --- | --- |

29.

| 30. | understreger behovet for klare krav og specifikationer for interoperabilitet og yderligere investeringer i rullende materiel; |
| --- | --- |

30.

| 31. | understreger, at sådanne investeringer er særligt kritiske, hvis det rullende materiel eftermonteres med multisystemapplikationer, der er nødvendige for at muliggøre grænseoverskridende og international drift i mere end ét land; |
| --- | --- |

31.

| 32. | beklager, at udarbejdelsen af specifikationerne for rullende materiel til anvendelse på alle strækninger er blevet skubbet til næste TSI-revision, hvilket betyder en treårig forsinkelse; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at prioritere samarbejdet med Det Europæiske Jernbaneagentur med henblik på at sætte gang i udviklingen af specifikationer for rullende materiel til anvendelse på alle strækninger; |
| --- | --- |

32.

| 33. | minder om, at den grønne platform for jernbaneinvesteringer, der for nylig blev lanceret af EIB, er et vigtigt initiativ til støtte for og fremme af offentlige og private investeringer i jernbaneprojekter; opfordrer jernbaneoperatører, infrastrukturforvaltere, transportmyndigheder og andre interessenter til at tilgå platformen for at adressere specifikke markedsbehov; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opfordrer til innovative initiativer til støtte for små og mellemstore virksomheder (SMV'er) og mikrovirksomheder; understreger endvidere vigtigheden af at tage hensyn til lokale, regionale og nationale behov med henblik på at styrke og stimulere erhvervslivet og forbinde det med den nye industripolitik på EU-plan; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opfordrer Kommissionen til at overvåge indførelsen af cykelvogne i grænseoverskridende passagertog som fastsat i forordningen om jernbanepassagerers rettigheder; |
| --- | --- |

35.

Tilpasning af uddannelsen og certificeringen af lokomotivførere og jernbanepersonale til fremtidige behov

| 36. | understreger, at den manglende harmonisering af certificeringen af lokomotivførere kan vanskeliggøre deres mobilitet mellem medlemsstaterne og udviklingen af passagerbefordring over lange afstande, navnlig på grænseoverskridende strækninger; |
| --- | --- |

36.

| 37. | tager til efterretning, at sprogspørgsmålet er vigtigt for lokomotivførere, som foretager grænseoverskridende rejser, og opfordrer Kommissionen til at fremme udviklingen af digitale sprogværktøjer som en overkommelig løsning til at bidrage til at overvinde sprogbarrierer og fjerne eksisterende mangler; |
| --- | --- |

37.

| 38. | fremhæver endvidere behovet for at fremme et fælles arbejdssprog i hele EU, nemlig engelsk, for lokomotivførere på jernbanepassagerforbindelser over lang afstande og på tværs af grænser, som ikke taler sprogene i de medlemsstater, som rejsen går igennem; |
| --- | --- |

38.

| 39. | støtter sprogundervisning for togpersonale for at sikre, at de kan betjene alle rejsende på passende vis; |
| --- | --- |

39.

| 40. | understreger vigtigheden af en klar europæisk kvalifikationsstrategi for at fjerne vedvarende tekniske og driftsmæssige barrierer, som hindrer grænseoverskridende trafik; |
| --- | --- |

40.

| 41. | understreger relevansen af den nye industristrategi for Europa med hensyn til at støtte omskoling og opkvalificering af lokomotivførere, navnlig inden for nye digitale færdigheder; understreger endvidere, at det er vigtigt at sikre beskæftigelsesfrekvenserne og lige muligheder for alle; |
| --- | --- |

41.

| 42. | minder om, at der i direktiv (EU) 2016/798 (18) om jernbanesikkerhed fastsættes specifikke certificeringskrav for ledsagende personale; mener, at et kvalificeret personale er nødvendigt ikke alene for at forbedre jernbanetjenesten, men især for at sikre alle sikkerhedsmæssige aspekter af jernbanetransport; |
| --- | --- |

42.

| 43. | opfordrer til yderligere initiativer til at tilskynde kvinder til at tage job i jernbanesektoren; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opfordrer til yderligere initiativer til at bibringe unge og SMV-arbejdsstyrken de relevante færdigheder og den relevante viden; |
| --- | --- |

44.

En mere effektiv brug af netværkene

| 45. | understreger, at det er vigtigt at sikre en bedre udnyttelse af nettet, navnlig langs TEN-T, og opfordrer til foranstaltninger til at lette passagerstrømmen, herunder etablering af transit- og terminalknudepunkter langs højhastighedsruter, samt til at gøre nattog mere attraktive; påpeger, at disse skridt kræver et tæt samarbejde om linjer med blandet trafik ved udformningen af passager- og fragtordninger for at forhindre flaskehalse og overbelastning af spor, som undergraver hele nettets ydeevne; |
| --- | --- |

45.

| 46. | fremhæver, at tilgængeligheden af kapacitet og fraværet af flaskehalse er afgørende for en effektiv udnyttelse af nettet og for at øge jernbanernes transportandel; |
| --- | --- |

46.

| 47. | opfordrer medlemsstaterne til at anlægge et flerårigt perspektiv på finansieringen af deres infrastruktur for at muliggøre planlagt og internationalt koordineret infrastrukturvedligeholdelse og -udvikling, reducere midlertidige kapacitetsbegrænsninger og forbedre pålideligheden af international jernbanetransport; |
| --- | --- |

47.

| 48. | opfordrer Kommissionen til at bruge det »konnektivitetsindeks«, som det er i færd med at udvikle, til præcist at identificere de infrastrukturinvesteringer, som er nødvendige for at sikre netværkseffekten; |
| --- | --- |

48.

| 49. | fremhæver den rolle, som digitalisering spiller, og behovet for tilstrækkeligt høj cybersikkerhed og bedre koordinering, navnlig for grænseoverskridende jernbanetrafik; understreger i denne forbindelse, at der er behov for bedre koordinering af den måde, hvorpå kapaciteten forvaltes på tværs af medlemsstaternes net, med henblik på at forbedre udnyttelsen af den tilgængelige kapacitet; opfordrer derfor til i højere grad at harmonisere procedurerne og kriterierne for planlægning og tildeling af kapacitet og gøre digitale værktøjer fuldt interoperable; anmoder Kommissionen om at overveje at oprette koordineringsmekanismer til at integrere grænseoverskridende jernbanetrafik bedre i den nationale trafik og dermed opnå en mere effektiv forvaltning af jernbanekapaciteten for både passager- og godstog; |
| --- | --- |

49.

| 50. | fastholder, at der er brug for en mere effektiv anvisning af spor på tværs af grænserne; |
| --- | --- |

50.

Passende prissætning for sporadgang

| 51. | glæder sig over Kommissionens kommende planer om at offentliggøre retningslinjer for fastsættelse af sporadgangsafgifter og tilskynde til reducerede sporadgangsafgifter for etablering af grænseoverskridende tjenester samt gennemsigtighed i beregningen heraf; |
| --- | --- |

51.

| 52. | gentager, at sporadgangsafgifter er vigtige som en afgørende faktor, der påvirker jernbanemarkedet; opfordrer Kommissionen til at foreslå anbefalinger om særlige infrastrukturafgifter for nattog i de kommende retningslinjer; |
| --- | --- |

52.

| 53. | understreger vigtigheden af rimelige og passende priser for sporadgang for alle operatører, samtidig med at eksisterende og nye operatører garanteres lige behandling, og der sikres tilstrækkelig finansiering af infrastrukturnettene; |
| --- | --- |

53.

| 54. | understreger, at sporadgangsafgifter er en relevant indtægtskilde for infrastrukturforvaltere, og minder om, at én beregning af sporafgifter er baseret på knaphed som følge af manglen på tilstrækkelig infrastrukturkapacitet (19); |
| --- | --- |

54.

Brugervenlige billetsystemer og adgang til jernbanesystemet

| 55. | Anerkender, at dét at gøre personbefordring med jernbane over lange afstande mere attraktiv kræver:






  a) | mere tilgængelige intelligente billetsystemer for at lette multimodal rejseplanlægning: passagererne bør have en problemfri brugeroplevelse, når de søger, udvælger og køber deres jernbanetjenester gennem upartisk billetsalg — hvilket betyder, at alle jernbaneoperatørers billetter sælges gennem alle kanaler for billetsalg; for at opnå problemfri billetudstedelse bør gennemgående billetsystemer, som allerede rummer muligheden for en senere indførelse af kombinerede billetter, overvejes og fremmes |
| --- | --- | --- |

55.

a)

mere tilgængelige intelligente billetsystemer for at lette multimodal rejseplanlægning: passagererne bør have en problemfri brugeroplevelse, når de søger, udvælger og køber deres jernbanetjenester gennem upartisk billetsalg — hvilket betyder, at alle jernbaneoperatørers billetter sælges gennem alle kanaler for billetsalg; for at opnå problemfri billetudstedelse bør gennemgående billetsystemer, som allerede rummer muligheden for en senere indførelse af kombinerede billetter, overvejes og fremmes

| b) | passende beskyttelse af passagerer i tilfælde af forsinkelser eller mistede forbindelser: Uanset om de har booket en gennemgående billet eller separate billetter, bør passagererne som minimum drage fordel af fortsættelse af rejsen, hvilket spiller en afgørende rolle for deres valg af transportform; |
| --- | --- |

b)

passende beskyttelse af passagerer i tilfælde af forsinkelser eller mistede forbindelser: Uanset om de har booket en gennemgående billet eller separate billetter, bør passagererne som minimum drage fordel af fortsættelse af rejsen, hvilket spiller en afgørende rolle for deres valg af transportform;

| 56. | opfordrer til, at togbilletter tydeligt skal oplyse om den bestilte rejses CO2-fodaftryk, som allerede er offentligt tilgængeligt (f.eks. på websteder som EcoPassenger), for yderligere at tilskynde til skift af transportform gennem velinformeret mobilitetsplanlægning; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ser frem til Kommissionens kommende forslag om multimodale digitale mobilitetstjenester med henblik på yderligere at forbedre adgangen til, tilgængeligheden og udvekslingen af rejsedata og på at lette indgåelsen af rimelige kommercielle aftaler, idet begge principper er afgørende for alle markedsdeltagere; fremhæver behovet for samarbejde mellem jernbanevirksomheder og billetudstedere for at forbedre billetdistributionen og etablere retfærdige, rimelige og ikkediskriminerende betingelser for udveksling af data via maskinlæsbare formater baseret på åbne standarder gennem applikationsprogrammeringsgrænseflader (API'er) med specifikke bestemmelser vedrørende forstyrrelser og/eller aflysninger af tjenester; |
| --- | --- |

57.

| 58. | understreger vigtigheden af at sikre rimelige, lettilgængelige, overkommelige og fordelagtige billetpriser for alle kategorier af passagerer, herunder de mest sårbare, samt tilgængelighed til perroner og billetsalg, navnlig for ældre passagerer og personer med nedsat mobilitet; |
| --- | --- |

58.

| 59. | fremhæver behovet for en omfattende tilgang med klare delmål for gennemførelsen af tiltag til at opnå lettere adgang til multimodale forbindelser, som er baseret på formålstjenlige, interoperable løsninger; |
| --- | --- |

59.

| 60. | opfordrer Kommissionen til fortsat at overvåge overholdelsen af den nye forordning om jernbanepassagerers rettigheder; |
| --- | --- |

60.

Lige konkurrencevilkår i forhold til andre transportformer

| 61. | mener, at alle muligheder bør undersøges for at sikre lige konkurrencevilkår i forhold til andre transportformer; glæder sig over Kommissionens meddelelse om, at den vil overveje muligheden for en momsfritagelse for internationale togtjenester i hele EU og revision og forenkling af statsstøttereglerne; |
| --- | --- |

61.

| 62. | understreger, at passagererne bør have adgang til gennemsigtige oplysninger, så de kan træffe mere bæredygtige valg, og at »CountEmission EU«-initiativet kan bidrage til at etablere en ramme for sammenligning af emissioner; |
| --- | --- |

62.

| 63. | opfordrer medlemsstaterne til at optimere anvendelsen af offentlige midler til at forbedre offentlig transport, f.eks. jernbanetjenester, som kan transportere et stort antal passagerer og opfylde den stadigt voksende transportefterspørgsel; |
| --- | --- |

63.

Offentlige serviceforpligtelser til fremme af bæredygtig grænseoverskridende og/eller multimodal kollektiv transport

| 64. | fremhæver den afgørende rolle, som jernbanetransport spiller med hensyn til at sikre, at transporten fungerer, selv i krisesituationer, ved at håndtere en enormt stort passagertilstrømning inden for korte perioder; |
| --- | --- |

64.

| 65. | understreger, at kontrakter om offentlige tjenesteydelser ud over en klar forbedring af en ikke-diskriminerende markedsramme for kommercielt drevne tjenester kan spille en afgørende rolle med hensyn til at fremme kontinuiteten af grænseoverskridende tjenester for europæiske borgere og forbedre forbindelser til interessante destinationer, såsom turistmål og mål af historiske interesse, ved at levere jernbanetjenester, der bidrager til opretholdelsen af et jernbanenetværk, som er tæt, regelmæssigt, pålideligt og af god kvalitet, selv til mindre attraktive destinationer; |
| --- | --- |

65.

| 66. | mener, at forpligtelser til offentlige tjenesteydelser ved siden af en forbedret og retfærdig markedsramme kan fremme brugen af jernbane, herunder inden for passagerbefordring over lange afstande, navnlig i tilfælde af markedssvigt på grænseoverskridende strækninger, navnlig sidste kilometer-ruter, eventuelt kombineret med andre rentable dele af nettet; |
| --- | --- |

66.

Styrkelse af unge

| 67. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fastholde dynamikken i det europæiske år for jernbanetransport 2021 i det europæiske ungdomsår 2022 ved at tilskynde unge til at rejse med tog og tiltrække dem til job i jernbanesektoren, der som følge af innovation og digitalisering står over for mangel på kvalificeret arbejdskraft, ved at sikre passende lønniveauer og arbejdsvilkår; |
| --- | --- |

67.

| 68. | mener, at et fælles europæisk højhastighedsjernbanenet er vigtigt for at forbinde mennesker, herunder unge; mener, at forbedret adgang til uddannelse og job vil styrke samhørigheden i Europa; |
| --- | --- |

68.

| 69. | glæder sig over Kommissionens planlagte initiativer med henblik på at gøre det lettere at levere grænseoverskridende nattogstjenester og opfordrer jernbaneselskaberne til at realisere nattogenes fulde potentiale; |
| --- | --- |

69.

o

o o

| 70. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

70.

---

(1)  EUT L 151 af 7.6.2019, s. 70.

(2)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 32.

(3)  EUT L 348 af 20.12.2013, s. 1.

(4)  EUT L 258 af 20.7.2021, s. 1.

(5)  EUT C 456 af 10.11.2021, s. 47.

(6)  EUT C 99 af 1.3.2022, s. 2.

(7)  EUT L 462 af 28.12.2021, s. 1.

(8)  EUT L 172 af 17.5.2021, s. 1.

(9)  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Mobilitet og Transport, »EU transport in figures: statistical pocketbook 2021«, Publikationskontoret, 2021.

(10)  https://www.eurocontrol.int/press-release/european-aviation-facing-serious-capacity-challenges-now-and-future

(11)  https://www.eurocontrol.int/sites/default/files/2020-01/eurocontrol-nm-user-forum-2020-airport-perspective-schiphol.pdf

(12)  https://www.eca.europa.eu/lists/ecadocuments/ap19_07/ap_urban_mobility_en.pdf

(13)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, »Den europæiske grønne pagt« (COM(2019)0640).

(14)  De tekniske specifikationer for interoperabilitet (TSI'er) definerer de tekniske og operationelle standarder med henblik på at sikre, at Den Europæiske Unions jernbanesystem er interoperabelt. TSI'en for delsystemet Trafiktelematik vedrører applikationer til passagertjenester, herunder systemer, der informerer rejsende før og under rejsen, reserverings- og betalingssystemer, bagagehåndtering samt styring af korrespondancen mellem tog og med andre transportmidler.

(15)  Den Europæiske Jernbanesammenslutnings (CER's) Faktablad »A TEN-T to make modal shift and the European Green Deal a reality« (Et TEN-T, der vil gøre skift i transportformer og den europæiske grønne pagt til virkelighed), Bruxelles, december 2021.

(16)  Ibid.

(17)  Medeiros, E. et al., »Boosting cross-border regions through better cross-border transport services. The European case« (Fremme af grænseregioner ved hjælp af bedre grænseoverskridende transporttjenester. Det europæiske eksempel), Case Studies on Transport Policy9, marts 2021.

(18)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/798 af 11. maj 2016 om jernbanesikkerhed (omarbejdning) (EUT L 138 af 26.5.2016, s. 102).

(19)  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Mobilitet og Transport, »Grænseoverskridende personbefordring med jernbane over lange afstande: endelig beretning«. Den Europæiske Unions Publikationskontor, 2021.

---

| 17.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/57 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/57

---

P9_TA(2022)0438

Den digitale kløft: De sociale forskelle, som er skabt af digitaliseringen

Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2022 om den digitale kløft: de sociale forskelle, som er skabt af digitaliseringen (2022/2810(RSP))

(2023/C 177/06)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 2, artikel 3, stk. 3, og artikel 6 i traktaten om Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2, artikel 3, stk. 3, og artikel 6 i traktaten om Den Europæiske Union,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 9, 10, 12, 14, 16, 19, 26, 36, artikel 67, stk. 4, artikel 114, stk. 3, artikel 153, 165, artikel 169, stk. 1, og artikel 174, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 9, 10, 12, 14, 16, 19, 26, 36, artikel 67, stk. 4, artikel 114, stk. 3, artikel 153, 165, artikel 169, stk. 1, og artikel 174,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 3, 8, 11, 21, 26, 34, 38 og 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 3, 8, 11, 21, 26, 34, 38 og 52,

| — | der henviser til den europæiske menneskerettighedskonvention, særlig artikel 14, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske menneskerettighedskonvention, særlig artikel 14,

| — | der henviser til den europæiske søjle for sociale rettigheder, navnlig princip nr. 3, 17 og 20, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske søjle for sociale rettigheder, navnlig princip nr. 3, 17 og 20,

| — | der henviser til Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udviklings (OECD's) definition af »digital kløft«, som henviser til kløften mellem enkeltpersoner, husholdninger, virksomheder og geografiske områder på forskellige socioøkonomiske niveauer, både hvad angår deres muligheder for at få adgang til informations- og kommunikationsteknologi (IKT) og deres brug af internettet til en lang række aktiviteter (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udviklings (OECD's) definition af »digital kløft«, som henviser til kløften mellem enkeltpersoner, husholdninger, virksomheder og geografiske områder på forskellige socioøkonomiske niveauer, både hvad angår deres muligheder for at få adgang til informations- og kommunikationsteknologi (IKT) og deres brug af internettet til en lang række aktiviteter (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 27. november 2014 om støtte til forbrugerrettigheder på det digitale indre marked (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 27. november 2014 om støtte til forbrugerrettigheder på det digitale indre marked (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/2366 af 25. november 2015 om betalingstjenester i det indre marked (3) (PSD2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/2366 af 25. november 2015 om betalingstjenester i det indre marked (3) (PSD2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2102 af 26. oktober 2016 om tilgængeligheden af offentlige organers websteder og mobilapplikationer (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2102 af 26. oktober 2016 om tilgængeligheden af offentlige organers websteder og mobilapplikationer (4),

| — | der henviser til Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/389 af 27. november 2017 om supplerende regler til direktiv (EU) 2015/2366 for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder for stærk kundeautentifikation og fælles og sikre åbne standarder for kommunikation (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/389 af 27. november 2017 om supplerende regler til direktiv (EU) 2015/2366 for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder for stærk kundeautentifikation og fælles og sikre åbne standarder for kommunikation (5),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/882 af 17. april 2019 om tilgængelighedskrav for produkter og tjenester (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/882 af 17. april 2019 om tilgængelighedskrav for produkter og tjenester (6),

| — | der henviser til Den Europæiske Centralbanks (ECB) 2020-undersøgelse af forbrugernes betalingsadfærd i euroområdet (SPACE), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Centralbanks (ECB) 2020-undersøgelse af forbrugernes betalingsadfærd i euroområdet (SPACE),

| — | der henviser til artiklen i ECB's økonomiske bulletin nr. 5, 2022, med titlen »Guaranteeing freedom of payment choice: access to cash in the euro area«, |
| --- | --- |

—

der henviser til artiklen i ECB's økonomiske bulletin nr. 5, 2022, med titlen »Guaranteeing freedom of payment choice: access to cash in the euro area«,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 9. marts 2021 med titlen »Det digitale kompas 2030: Europas kurs i det digitale årti« (COM(2021)0118), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 9. marts 2021 med titlen »Det digitale kompas 2030: Europas kurs i det digitale årti« (COM(2021)0118),

| — | der henviser til forslag af 15. september 2021 til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om etablering af politikprogrammet for 2030: »Vejen mod det digitale årti« (COM(2021)0574), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag af 15. september 2021 til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om etablering af politikprogrammet for 2030: »Vejen mod det digitale årti« (COM(2021)0574),

| — | der henviser til rapporten fra maj 2022 om det endelige resultat af konferencen om Europas fremtid, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra maj 2022 om det endelige resultat af konferencen om Europas fremtid,

| — | der henviser til drøftelserne om andragende nr. 1123/2021 på mødet i Udvalget for Andragender den 17. maj 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til drøftelserne om andragende nr. 1123/2021 på mødet i Udvalget for Andragender den 17. maj 2022,

| — | der henviser til sin beslutning af 7. oktober 2021 om beskyttelse af personer med handicap gennem andragender: erfaringer (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. oktober 2021 om beskyttelse af personer med handicap gennem andragender: erfaringer (7),

| — | der henviser til FN's mål for bæredygtig udvikling, som vil medføre en mindskelse af den digitale kløft, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's mål for bæredygtig udvikling, som vil medføre en mindskelse af den digitale kløft,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 227, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 227, stk. 2,

| A. | der henviser til, at Udvalget for Andragender har modtaget et andragende, hvori der gives udtryk for begrundet bekymring over, at det ikke er muligt at få adgang til basale banktjenester, såsom bekræftelse af en betaling eller adgang til en personlig bankkonto, uden at have en mobiltelefon, selv om der ikke er nogen retlig forpligtelse til at være i besiddelse af en sådan anordning; der henviser til, at der eksisterer en kløft mellem personer, der i stigende grad anvender digitale betalingsmidler, og andre, som ikke kan eller er tilbageholdende med at bruge dem; der henviser til, at dette andragende rejser det bredere spørgsmål om digitaliseringens indvirkning på borgere og kunder og brugere af offentlige og private tjenester; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Udvalget for Andragender har modtaget et andragende, hvori der gives udtryk for begrundet bekymring over, at det ikke er muligt at få adgang til basale banktjenester, såsom bekræftelse af en betaling eller adgang til en personlig bankkonto, uden at have en mobiltelefon, selv om der ikke er nogen retlig forpligtelse til at være i besiddelse af en sådan anordning; der henviser til, at der eksisterer en kløft mellem personer, der i stigende grad anvender digitale betalingsmidler, og andre, som ikke kan eller er tilbageholdende med at bruge dem; der henviser til, at dette andragende rejser det bredere spørgsmål om digitaliseringens indvirkning på borgere og kunder og brugere af offentlige og private tjenester;

| B. | der henviser til, at kontanter er det mest anvendte betalingsinstrument i euroområdet; der henviser til, at det samlede antal kontantautomater i euroområdet ifølge de seneste ECB-data faldt med 4,2 % til 0,28 millioner i 2021 (8); der henviser til, at der har været et parallelt fald i antallet af bankfilialer pr. indbygger i hele euroområdet; der henviser til, at 127 mia. EUR er blevet øremærket til reformer på det digitale område og investeringer i de nationale genopretnings- og resiliensplaner (9); der henviser til, at medlemsstaterne har gjort fremskridt med hensyn til deres digitaliseringsindsats under covid-19-pandemien, men stadig kæmper for at indsnævre hullerne i digitale færdigheder og i den digitale omstilling af små og mellemstore virksomheder; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at kontanter er det mest anvendte betalingsinstrument i euroområdet; der henviser til, at det samlede antal kontantautomater i euroområdet ifølge de seneste ECB-data faldt med 4,2 % til 0,28 millioner i 2021 (8); der henviser til, at der har været et parallelt fald i antallet af bankfilialer pr. indbygger i hele euroområdet; der henviser til, at 127 mia. EUR er blevet øremærket til reformer på det digitale område og investeringer i de nationale genopretnings- og resiliensplaner (9); der henviser til, at medlemsstaterne har gjort fremskridt med hensyn til deres digitaliseringsindsats under covid-19-pandemien, men stadig kæmper for at indsnævre hullerne i digitale færdigheder og i den digitale omstilling af små og mellemstore virksomheder;

| C. | der henviser til, at Udvalget for Andragender har modtaget et andragende, hvori der gives udtryk for bekymring over, at de fleste tjenesteudbydere kun stiller oplysninger til rådighed online og ofte kun via kanaler, der kun er kompatible med smartphones, hvilket stiller ældre mennesker, personer med handicap, personer med lave indkomster, personer med manglende digitale kompetencer og personer med begrænset internetadgang ringere; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Udvalget for Andragender har modtaget et andragende, hvori der gives udtryk for bekymring over, at de fleste tjenesteudbydere kun stiller oplysninger til rådighed online og ofte kun via kanaler, der kun er kompatible med smartphones, hvilket stiller ældre mennesker, personer med handicap, personer med lave indkomster, personer med manglende digitale kompetencer og personer med begrænset internetadgang ringere;

| D. | der henviser til, at selv om digitalisering og hensigtsmæssig anvendelse af digitale værktøjer har medført mange økonomiske og samfundsmæssige fordele og muligheder, er der opstået en række etiske, juridiske og beskæftigelsesmæssige udfordringer, som kan forårsage alvorlige ulemper eller skade for enkeltpersoner og samfundet som helhed; der henviser til, at potentialet i nye teknologier er ambivalent, da de, afhængigt af hvordan de anvendes og reguleres, enten kan bidrage til at skabe et mere inklusivt samfund og mindske ulighederne, eller de kan forstærke eksisterende uligheder og skabe nye former for forskelsbehandling; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at selv om digitalisering og hensigtsmæssig anvendelse af digitale værktøjer har medført mange økonomiske og samfundsmæssige fordele og muligheder, er der opstået en række etiske, juridiske og beskæftigelsesmæssige udfordringer, som kan forårsage alvorlige ulemper eller skade for enkeltpersoner og samfundet som helhed; der henviser til, at potentialet i nye teknologier er ambivalent, da de, afhængigt af hvordan de anvendes og reguleres, enten kan bidrage til at skabe et mere inklusivt samfund og mindske ulighederne, eller de kan forstærke eksisterende uligheder og skabe nye former for forskelsbehandling;

| E. | der henviser til, at digitaliseringen har stor indvirkning på borgernes, arbejdstagernes og forbrugernes daglige sociale, økonomiske, politiske og kulturelle liv og påvirker alle dele af samfundet; der henviser til, at digitaliseringen er årsag til en række sociale forskelle, hvor der opstår en ny digital kløft, ikke blot mellem velforbundne byområder og landdistrikter og fjerntliggende områder, men også mellem de mennesker, der kan drage fuld fordel af et beriget, tilgængeligt og sikkert digitalt rum med en bred vifte af tjenester, og dem, der ikke kan gøre det; der henviser til, at den stadig mere udbredte brug af digitale betalinger, herunder kort, digitale tegnebøger eller mobilapps, medfører, at nogle detailhandlere ikke længere accepterer kontanter; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at digitaliseringen har stor indvirkning på borgernes, arbejdstagernes og forbrugernes daglige sociale, økonomiske, politiske og kulturelle liv og påvirker alle dele af samfundet; der henviser til, at digitaliseringen er årsag til en række sociale forskelle, hvor der opstår en ny digital kløft, ikke blot mellem velforbundne byområder og landdistrikter og fjerntliggende områder, men også mellem de mennesker, der kan drage fuld fordel af et beriget, tilgængeligt og sikkert digitalt rum med en bred vifte af tjenester, og dem, der ikke kan gøre det; der henviser til, at den stadig mere udbredte brug af digitale betalinger, herunder kort, digitale tegnebøger eller mobilapps, medfører, at nogle detailhandlere ikke længere accepterer kontanter;

| F. | der henviser til, at faldende anvendelse af kontanttransaktioner kan føre til en forringelse af kontantinfrastrukturen og dermed reducere folks adgang til kontanter; der henviser til, at det er nødvendigt hurtigst muligt at afhjælpe mangler i adgangen til kontanter og at sikre frit valg af betaling; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at faldende anvendelse af kontanttransaktioner kan føre til en forringelse af kontantinfrastrukturen og dermed reducere folks adgang til kontanter; der henviser til, at det er nødvendigt hurtigst muligt at afhjælpe mangler i adgangen til kontanter og at sikre frit valg af betaling;

| G. | der henviser til, at overdreven brug af teknologiske anordninger kan forværre mentale og fysiske sundhedsfænomener såsom isolation, teknologianvendelsesrelaterede afhængighedsproblemer, søvnmangel, følelsesmæssig udmattelse, angst og udbrændthed; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at overdreven brug af teknologiske anordninger kan forværre mentale og fysiske sundhedsfænomener såsom isolation, teknologianvendelsesrelaterede afhængighedsproblemer, søvnmangel, følelsesmæssig udmattelse, angst og udbrændthed;

| H. | der henviser til, at digitalisering kan have en negativ indvirkning på personer, der mangler tilstrækkelige digitale færdigheder, eller som ikke har adgang til en internetforbindelse eller til digitalt udstyr; der henviser til, at den kan forstærke de sociale forskelle ved at reducere nogle arbejdstageres muligheder for at opnå beskæftigelse af høj kvalitet; der henviser til, at det er nødvendigt at rejse spørgsmålet om de negative konsekvenser af digitaliseringen af offentlige og private tjenester for arbejdstagere og personer såsom ældre og personer med handicap, lavindkomstborgere, socialt dårligt stillede eller arbejdsløse borgere, migranter og flygtninge eller personer i landdistrikter og fjerntliggende områder; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at digitalisering kan have en negativ indvirkning på personer, der mangler tilstrækkelige digitale færdigheder, eller som ikke har adgang til en internetforbindelse eller til digitalt udstyr; der henviser til, at den kan forstærke de sociale forskelle ved at reducere nogle arbejdstageres muligheder for at opnå beskæftigelse af høj kvalitet; der henviser til, at det er nødvendigt at rejse spørgsmålet om de negative konsekvenser af digitaliseringen af offentlige og private tjenester for arbejdstagere og personer såsom ældre og personer med handicap, lavindkomstborgere, socialt dårligt stillede eller arbejdsløse borgere, migranter og flygtninge eller personer i landdistrikter og fjerntliggende områder;

| I. | der henviser til, at EU's indikator for digitale færdigheder i øjeblikket kun ligger på 56 %; der henviser til, at EU's digitale mål sigter mod at øge denne indikator for færdigheder til 80 % inden 2030 (10); der henviser til, at pandemien har forværret de eksisterende uligheder, herunder den digitale kløft, og gjort det bydende nødvendigt at sikre, at alle europæiske borgere og virksomheder kan drage fordel af den digitale omstilling med henblik på et bedre, sikrere og mere velstående liv; der henviser til, at pandemien har vist virkningerne af den digitale kløft inden for uddannelse, hvor nogle lærere og studerende er blevet udeladt af kredsløbet, fordi de mangler tilstrækkelige teknologiske og digitale færdigheder og adgang til udstyr; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at EU's indikator for digitale færdigheder i øjeblikket kun ligger på 56 %; der henviser til, at EU's digitale mål sigter mod at øge denne indikator for færdigheder til 80 % inden 2030 (10); der henviser til, at pandemien har forværret de eksisterende uligheder, herunder den digitale kløft, og gjort det bydende nødvendigt at sikre, at alle europæiske borgere og virksomheder kan drage fordel af den digitale omstilling med henblik på et bedre, sikrere og mere velstående liv; der henviser til, at pandemien har vist virkningerne af den digitale kløft inden for uddannelse, hvor nogle lærere og studerende er blevet udeladt af kredsløbet, fordi de mangler tilstrækkelige teknologiske og digitale færdigheder og adgang til udstyr;

| J. | der henviser til, at det anslås, at 87 millioner mennesker i EU har et handicap af en eller anden art (11); der henviser til, at tilgængeligheden af onlineformularer ofte ignoreres, således at brugere, der benytter en skærmlæser, måske ikke engang kan finde »send«-knappen; der henviser til, at webtilgængelighed bør sikres, således at alle, herunder personer med handicap, kan opfatte, forstå, navigere i og interagere med internettet; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at det anslås, at 87 millioner mennesker i EU har et handicap af en eller anden art (11); der henviser til, at tilgængeligheden af onlineformularer ofte ignoreres, således at brugere, der benytter en skærmlæser, måske ikke engang kan finde »send«-knappen; der henviser til, at webtilgængelighed bør sikres, således at alle, herunder personer med handicap, kan opfatte, forstå, navigere i og interagere med internettet;

| K. | der henviser til, at effektiv beskyttelse af personoplysninger, privatlivets fred og aktiver, sikkerheden i netværk og elektronik samt borgernes opfattelse af, at deres data, privatliv og aktiver er beskyttet og sikre, er afgørende for at sikre borgernes tillid og sætte dem i stand til at overvinde deres modvilje mod at anvende digitale tjenester; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at effektiv beskyttelse af personoplysninger, privatlivets fred og aktiver, sikkerheden i netværk og elektronik samt borgernes opfattelse af, at deres data, privatliv og aktiver er beskyttet og sikre, er afgørende for at sikre borgernes tillid og sætte dem i stand til at overvinde deres modvilje mod at anvende digitale tjenester;

| L. | der henviser til, at forslaget til en europæisk erklæring om digitale rettigheder og principper af 26. januar 2022 (COM(2022)0027) understreger, at alle bør have mulighed for effektivt at vælge, hvilke digitale tjenester der skal anvendes, på grundlag af objektive, gennemsigtige og pålidelige oplysninger; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at forslaget til en europæisk erklæring om digitale rettigheder og principper af 26. januar 2022 (COM(2022)0027) understreger, at alle bør have mulighed for effektivt at vælge, hvilke digitale tjenester der skal anvendes, på grundlag af objektive, gennemsigtige og pålidelige oplysninger;

| M. | der henviser til, at konferencen om Europas fremtid omhandlede digital uddannelse og anbefalede, at EU gjorde en indsats for at gøre teknologien mere tilgængelig for den ældre generation ved at fremme programmer og initiativer, f.eks. i form af klasser, der er skræddersyet til deres behov; der henviser til, at EU bør garantere retten til digitalisering for dem, der ønsker det, og foreslå alternativer for dem, der ikke gør det; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at konferencen om Europas fremtid omhandlede digital uddannelse og anbefalede, at EU gjorde en indsats for at gøre teknologien mere tilgængelig for den ældre generation ved at fremme programmer og initiativer, f.eks. i form af klasser, der er skræddersyet til deres behov; der henviser til, at EU bør garantere retten til digitalisering for dem, der ønsker det, og foreslå alternativer for dem, der ikke gør det;

| N. | der henviser til, at 5,3 % af alle børn i skolealderen i Europa er digitalt dårligt stillede, og at der er store forskelle mellem EU-landene (12), og at børn, hvis familier lever i fattigdom eller lider alvorlige materielle afsavn, og som ikke har råd til at have en computer og/eller en internetforbindelse, er hårdest ramt; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at 5,3 % af alle børn i skolealderen i Europa er digitalt dårligt stillede, og at der er store forskelle mellem EU-landene (12), og at børn, hvis familier lever i fattigdom eller lider alvorlige materielle afsavn, og som ikke har råd til at have en computer og/eller en internetforbindelse, er hårdest ramt;

| 1. | er bekymret over den vedvarende digitale kløft, da den stadig er langt fra at lukke og skaber betydelige udfordringer med hensyn til brugen af internettet og mobiltelefoner samt med hensyn til levering af offentlige og private tjenester udelukkende via digitale kanaler; minder om, at digitalisering kan skabe socioøkonomiske forskelle mellem mennesker og mellem lande, fordi det kræver investeringer og infrastruktur, der er meget omkostningskrævende for mindre udviklede regioner og landdistrikter; opfordrer til en omhyggelig undersøgelse af folks behov med hensyn til digital udvikling og innovation, navnlig sårbare gruppers behov, med henblik på at vurdere, hvordan de kan drage fordel af disse nye teknologier; understreger, at den digitale omstilling skal finde sted på en måde, der er til gavn for alle; |
| --- | --- |

1.

| 2. | beklager, at mange mennesker enten ikke regelmæssigt bruger digitale tjenester eller føler sig usikre ved at gennemføre onlinetransaktioner, da dette kan have en betydelig negativ indvirkning på deres privatliv, økonomiske og sociale situation og deres grundlæggende rettigheder, herunder beskyttelse af deres personoplysninger og andre cybersikkerhedsspørgsmål; beklager, at der findes barrierer, som navnlig forhindrer sårbare borgere, personer med lavere uddannelsesniveau, ældre, personer med handicap, personer med indlæringsvanskeligheder og personer med lav indkomst i at deltage fuldt ud i en verden, hvor grundlæggende tjenester såsom banktjenester eller administrative tjenester er digitale, da de risikerer at blive udelukket fra samfundet og gå glip af økonomiske muligheder; understreger betydningen af at give alle mulighed for at tilpasse sig de ændringer, som digitaliseringen medfører, navnlig gennem tidlig digital uddannelse, ajourførte læseplaner for digital uddannelse, livslang læring eller omskoling og opkvalificering med henblik på at tackle digital udstødelse, overvinde den digitale kløft i samfundet og muliggøre inklusion af alle borgere; |
| --- | --- |

2.

| 3. | understreger, at brugen af forskellige betalingstjenester varierer betydeligt i EU og internt i medlemsstaterne; bemærker, at mange borgere stadig er afhængige af kontanter som deres eneste betalingsmulighed; |
| --- | --- |

3.

| 4. | anerkender, at kontantløse betalinger og PSD2 har medført en række fordele for det indre marked, herunder nedbringelse af svig, økonomiske gevinster for små virksomheder og tilgængeligheden af en bredere vifte af produkter; opfordrer Kommissionen til i forbindelse med den omfattende gennemgang af anvendelsen og virkningen af PSD2 at undersøge, hvordan man yderligere kan øge sikkerheden i forbindelse med digitale betalinger og bekæmpe betalingssvig, herunder onlinesvindel, samt sikre forbrugerbeskyttelse, samtidig med at der tages hensyn til borgernes specifikke behov og sikres, at alle har mulighed for at vælge betalingsmetoder; understreger betydningen af beskyttelse af personoplysninger og privatlivets fred, navnlig for personer, der ikke er fortrolige med onlinedatasikkerhed; understreger, at det er nødvendigt at medtage bestemmelser for at sikre brugervenlige softwaregrænseflader for digitale betalingsmuligheder, høje standarder for databeskyttelse og datainteroperabilitet, brugervenlighed og effektiv adgang til kontanter; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger, at EU's lovgivningsmæssige ramme skal sikre, at digitaliseringen er menneskecentreret, og at de grundlæggende rettigheder respekteres fuldt ud i den digitale økonomi, navnlig for arbejdstagere; |
| --- | --- |

5.

| 6. | minder om, at det demokratiske liv og offentlige onlinetjenester skal være inkluderende og fuldt tilgængelige for alle, og at teknologisk forskelsbehandling er en form for fattigdom og social udstødelse, der fratager nogle borgere væsentlige ressourcer til udvikling og skabelse af velstand; understreger, at alle bør drage fordel af det digitale miljø af højeste kvalitet med brugervenlige, effektive og individualiserede tjenester og værktøjer, der tilbyder høje standarder for sikkerhed og privatlivets fred, samtidig med at der sikres beskyttelse mod enhver potentiel forskelsbehandling i forbindelse med adgang til grundlæggende tjenester, der kræver brug af digitale færdigheder; |
| --- | --- |

6.

| 7. | understreger, at mange daglige tjenester bør tilbyde en ikkedigital løsning for at opfylde behovene hos de borgere, der ikke har de nødvendige færdigheder eller den fornødne viden til at bruge onlinetjenester, og som ønsker at bruge tjenester offline, eller som ikke har adgang til digitale enheder og applikationer; insisterer i denne forbindelse på at opretholde lige vilkår mellem online- og offlineverdenen; opfordrer offentlige forvaltninger og virksomheder til at være inklusive og udforme deres onlinetjenester på en forståelig måde, så de kan tilgås og anvendes af mennesker i alle aldre og på alle uddannelsesniveauer med henblik på at bidrage til at lukke de huller i vores samfund, der stadig eksisterer på grund af ulige adgang til teknologi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | understreger behovet for at tackle den digitale kløft og den økonomiske udstødelse af sårbare sociale grupper, således at ingen lades i stikken med den digitale omstilling, navnlig dem, der er mest udsatte for at mangle de digitale færdigheder, de har brug for med henblik på at få mest muligt ud af potentialet i digitaliseringen af offentlige og private tjenester, således at alle borgere kan blive inddraget i det digitale samfund, uanset deres indkomst, sociale situation, geografiske placering, sundhed eller alder; understreger, at eftersom personer i de mest usikre situationer er mest tilbøjelige til at forlade sig på administrative procedurer for at få adgang til deres finansielle rettigheder, bør der iværksættes flere initiativer for at lette adgangen til teknologi, herunder programmer for digitale færdigheder, og gentager betydningen af uddannelse og løbende læring for at udvikle de færdigheder, der er behov for i den digitale tidsalder, og bekæmpe digital udstødelse; |
| --- | --- |

8.

| 9. | er bekymret over nedgangen i den fysiske tilstedeværelse af offentlige tjenester, navnlig i landdistrikter og forstadsområder; understreger, at det er yderst vigtigt, at fysiske lokaler til alle offentlige tjenester bevares i tillæg til udviklingen af onlinetjenester; opfordrer til, at der tages skridt til at fremme specifik beskyttelse af adgang til grundlæggende tjenester for alle uden forskelsbehandling på grund af utilstrækkelig beherskelse af teknologi; går ind for en menneskecentreret kundeservicemodel, der ikke lader nogen i stikken; fremhæver, at det med hensyn til adgang til offentlige tjenester i digital form er vigtigt at bevæge sig væk fra den tilgang, hvor en del af det administrative arbejde videregives til brugeren, og at denne overførsel af arbejdsbyrden ledsages af en overførsel af ansvaret og en forpligtelse for brugeren til at lære, hvordan den digitale teknologi skal anvendes, være uafhængig og overholde forvaltningens forventninger til en eksemplarisk bruger; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer til en model for levering af offentlige tjenester baseret på den enkelte brugers valgfrihed med hensyn til, hvordan man ønsker at være i kontakt med administrationen, og understreger behovet for at forbedre udformningen og udbredelsen af offentlige websteder for at løse problemer med tilgængelighed og for at yde den nødvendige juridiske, tekniske og administrative støtte til brugerne for at kunne anvende disse websteder uafhængigt; |
| --- | --- |

10.

| 11. | erkender, at gennemførelsen af denne public service-model kræver menneskelige, tekniske og økonomiske ressourcer, og minder om, at EU-midler, navnlig NextGenerationEU-midlerne, kan være en stor mulighed for at gennemføre denne omstilling; |
| --- | --- |

11.

| 12. | er opmærksom på virkningerne af stærk kundeautentifikation for brugere, der ikke har en mobiltelefon; opfordrer til, at denne autentifikation udvides til andre midler såsom e-mail, telefonopkald eller menneskelig betjening ved en skranke; beklager, at PSD2 ikke giver forbrugerne en direkte ret til at kræve en alternativ autentifikationsmetode; opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til risikoen for forskelsbehandling af ældre og andre sårbare grupper i sin vurdering af bestemmelserne i PSD2; |
| --- | --- |

12.

| 13. | understreger betydningen af en fælles europæisk tilgang til de etiske aspekter af digitalisering; glæder sig over EU's udkast til erklæring om digitale rettigheder og principper for det digitale årti fra januar 2022 og understreger, at Kommissionen og medlemsstaterne bør sikre, at teknologiske løsninger respekterer borgernes rettigheder, og at den digitale omstilling ikke lader nogen i stikken, idet det overordnede mål er at udrydde den digitale kløft; |
| --- | --- |

13.

| 14. | minder om, at sociodemografiske faktorer i væsentlig grad påvirker niveauet af digitale færdigheder, f.eks. har over to tredjedele af unge voksne, personer med et højt formelt uddannelsesniveau og studerende på videregående uddannelser som minimum grundlæggende digitale færdigheder; bemærker derimod, at kun omkring en tredjedel af de 55-74-årige, pensionister og inaktive som minimum har grundlæggende digitale færdigheder; bemærker endvidere, at kløften mellem de digitale færdigheder blandt mennesker, der bor i landdistrikter og byområder, stadig er betydelig (13); bemærker, at digital konnektivitet er en afgørende faktor for at tackle og mindske den digitale kløft mellem tætbefolkede og tyndt befolkede områder, og opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at afhjælpe den eksisterende digitale kløft i en ajourført samhørighedspolitik; |
| --- | --- |

14.

| 15. | understreger betydningen af at overvinde den digitale kløft, navnlig ved at fremme grundlæggende og specialiserede færdigheder med særligt fokus på de mest sårbare grupper af mennesker og udviklingen af uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer, herunder livslang læring, omskoling og opkvalificering; minder om, at ikke alle kan tilegne sig digitale færdigheder, og understreger, at der ikke må finde nogen forskelsbehandling sted på grundlag af folks digitale færdigheder; gentager, at princippet om digital effektivitet ikke kan berettige, at mennesker udelukkes fra adgang til basale tjenester; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer til, at der gøres en indsats for at sikre, at den digitale omstilling garanterer nye digitale rettigheder for alle som følge af behovet for at få adgang til digitale medier på alle områder for at undgå digitale kløfter mellem territorier, mennesker fra forskellige områder, baggrunde og aldre, navnlig under hensyntagen til kønsskævheden og behovene hos ældre, som i modsætning til unge ofte er mindre fortrolige med brugen af nye teknologier; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mener, at nye teknologier kan bidrage til at lukke den digitale kløft, der berører omkring 87 millioner europæere, der lider af en eller anden form for handicap, med henblik på at støtte deres inklusion i økonomien og deres adgang til basale tjenester; er overbevist om, at brugen af digitale teknologier kan mindske de hindringer, som personer med handicap står over for med hensyn til at komme ind på arbejdsmarkedet, såsom fuldførelse af arbejdsopgaver, kommunikation, interaktion eller fleksibilitet; |
| --- | --- |

17.

| 18. | bemærker, at den digitale kløft har store konsekvenser for indvandrere, da forskelsbehandling kan forværres, hvis der er ufuldstændig eller utilstrækkelig adgang til offentlige og private onlinetjenester og til digitale medier (14); |
| --- | --- |

18.

| 19. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  OECD, »Understanding the Digital Divide«, 2001.

(2)  EUT C 289 af 9.8.2016, s. 65.

(3)  EUT L 337 af 23.12.2015, s. 35.

(4)  EUT L 327 af 2.12.2016, s. 1.

(5)  EUT L 69 af 13.3.2018, s. 23.

(6)  EUT L 151 af 7.6.2019, s. 70.

(7)  EUT C 132 af 24.3.2022, s. 129.

(8)  ECB's statistik for 2021 over kontantløse betalinger.

(9)  Digital Economy and Society Index (DESI), 2022-rapport.

(10)  Digital Economy and Society Index 2021.

(11)  Eurostat, »Functional and activity limitations statistics«. Se også: https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Functional_and_activity_limitations_statistics

(12)  DigiGen, »The impact of technological transformations on the Digital Generation«, 2021.

(13)  »Digital Economy and Society Index (DESI) 2022: Human Capital«.

(14)  »Divides — Impact of the digital divide on the foreign population«, 2018.

---

Onsdag den 14. december 2022

| 17.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/63 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/63

---

P9_TA(2022)0442

Årlig gennemførelsesbetænkning om EU’s associeringsaftale med Georgien

Europa-Parlamentets beslutning af 14. december 2022 om gennemførelsen af EU's associeringsaftale med Georgien (2021/2236(INI))

(2023/C 177/07)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 8 og afsnit V, særlig artikel 21, 22, 36 og 37, i traktaten om Den Europæiske Union samt til del V i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 8 og afsnit V, særlig artikel 21, 22, 36 og 37, i traktaten om Den Europæiske Union samt til del V i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til associeringsaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab og deres medlemsstater på den ene side og Georgien på den anden side (1), som trådte fuldt ud i kraft den 1. juli 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til associeringsaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab og deres medlemsstater på den ene side og Georgien på den anden side (1), som trådte fuldt ud i kraft den 1. juli 2016,

| — | der henviser til Kommissionens udtalelse af 17. juni 2022 om Georgiens ansøgning om medlemskab af Den Europæiske Union (COM(2022)0405), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens udtalelse af 17. juni 2022 om Georgiens ansøgning om medlemskab af Den Europæiske Union (COM(2022)0405),

| — | der henviser til Det Europæiske Råd konklusioner af 23.-24. juni 2022 om Ukraines, Republikken Moldovas og Georgiens ansøgninger om medlemskab, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råd konklusioner af 23.-24. juni 2022 om Ukraines, Republikken Moldovas og Georgiens ansøgninger om medlemskab,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Georgien, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Georgien,

| — | der henviser til sin henstilling af 8. juni 2022 til Rådet og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om EU's udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitik efter den russiske angrebskrig mod Ukraine (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin henstilling af 8. juni 2022 til Rådet og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om EU's udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitik efter den russiske angrebskrig mod Ukraine (2),

| — | der henviser til den aftale, der blev indgået mellem de georgiske politiske aktører den 19. april 2021 efter mægling ved formanden for Det Europæiske Råd, |
| --- | --- |

—

der henviser til den aftale, der blev indgået mellem de georgiske politiske aktører den 19. april 2021 efter mægling ved formanden for Det Europæiske Råd,

| — | der henviser til gennemførelsesrapport om Georgiens associering af 10. august 2022 (SWD(2022)0215), |
| --- | --- |

—

der henviser til gennemførelsesrapport om Georgiens associering af 10. august 2022 (SWD(2022)0215),

| — | der henviser til associeringsdagsordenen mellem Den Europæiske Union og Georgien 2021-2027, som blev vedtaget den 16. august 2022 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til associeringsdagsordenen mellem Den Europæiske Union og Georgien 2021-2027, som blev vedtaget den 16. august 2022 (3),

| — | der henviser til resultatet af det syvende møde i associeringsrådet mellem EU og Georgien den 6. september 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til resultatet af det syvende møde i associeringsrådet mellem EU og Georgien den 6. september 2022,

| — | der henviser til den økonomiske plan og investeringsplanen for landene i Det Østlige Partnerskab som beskrevet i bilag I til »Recovery, resilience and reform: post 2020 Eastern Partnership priorities« (Genopretning, resiliens og reform: prioriteterne for Det Østlige Partnerskab efter 2020) af 2. juli 2021 (SWD(2021)0186), |
| --- | --- |

—

der henviser til den økonomiske plan og investeringsplanen for landene i Det Østlige Partnerskab som beskrevet i bilag I til »Recovery, resilience and reform: post 2020 Eastern Partnership priorities« (Genopretning, resiliens og reform: prioriteterne for Det Østlige Partnerskab efter 2020) af 2. juli 2021 (SWD(2021)0186),

| — | der henviser til det internationale pressefrihedsindeks for 2022, der er offentliggjort af Journalister uden Grænser, |
| --- | --- |

—

der henviser til det internationale pressefrihedsindeks for 2022, der er offentliggjort af Journalister uden Grænser,

| — | der henviser til hasteudtalelse af 26. august 2022 fra Europarådets Venedigkommission om lovforslaget om ændringer af strafferetsplejeloven, som blev vedtaget af det georgiske parlament den 7. juni 2022, dens udtalelse af 20. juni 2022 om ændringer af den organiske lov om almindelige domstole i december 2021, dens hasteudtalelse af 2. juli 2021 om ændringer af den organiske lov om almindelige domstole, dens hasteudtalelse af 5. juli 2022 om revideret forslag til ændringer af valgloven, dens udtalelse af 8. oktober 2020 om forslag til organisk lov om ændring af den organiske lov om almindelige domstole og dens hasteudtalelse af 16. april 2019 om udvælgelse og udnævnelse af højesteretsdommere, |
| --- | --- |

—

der henviser til hasteudtalelse af 26. august 2022 fra Europarådets Venedigkommission om lovforslaget om ændringer af strafferetsplejeloven, som blev vedtaget af det georgiske parlament den 7. juni 2022, dens udtalelse af 20. juni 2022 om ændringer af den organiske lov om almindelige domstole i december 2021, dens hasteudtalelse af 2. juli 2021 om ændringer af den organiske lov om almindelige domstole, dens hasteudtalelse af 5. juli 2022 om revideret forslag til ændringer af valgloven, dens udtalelse af 8. oktober 2020 om forslag til organisk lov om ændring af den organiske lov om almindelige domstole og dens hasteudtalelse af 16. april 2019 om udvælgelse og udnævnelse af højesteretsdommere,

| — | der henviser til udtalelse af 18. februar 2022 fra OSCE's Kontor for Demokratiske Institutioner og Menneskerettigheder (ODIHR) om lovgivningsmæssige ændringer vedrørende Georgiens statslige inspektorat og dets endelige rapport af 23. august 2021 om indstilling og udnævnelse af højesteretsdommere i Georgien, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 18. februar 2022 fra OSCE's Kontor for Demokratiske Institutioner og Menneskerettigheder (ODIHR) om lovgivningsmæssige ændringer vedrørende Georgiens statslige inspektorat og dets endelige rapport af 23. august 2021 om indstilling og udnævnelse af højesteretsdommere i Georgien,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54 og til artikel 1, stk. 1, litra e), i og bilag 3 til afgørelse truffet af Formandskonferencen den 12. december 2002 om proceduren for tilladelse til at udarbejde initiativbetænkninger, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54 og til artikel 1, stk. 1, litra e), i og bilag 3 til afgørelse truffet af Formandskonferencen den 12. december 2002 om proceduren for tilladelse til at udarbejde initiativbetænkninger,

| — | der henviser til udtalelse fra Udvalget om International Handel, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Udvalget om International Handel,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A9-0274/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A9-0274/2022),

| A. | der henviser til, at Georgien indgav sin ansøgning om EU-medlemskab den 3. marts 2022 i forbindelse med den fortsat stærke offentlige opbakning til Georgiens europæiske ambitioner og den nye geopolitiske situation som følge af Ruslands angrebskrig mod Ukraine; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Georgien indgav sin ansøgning om EU-medlemskab den 3. marts 2022 i forbindelse med den fortsat stærke offentlige opbakning til Georgiens europæiske ambitioner og den nye geopolitiske situation som følge af Ruslands angrebskrig mod Ukraine;

| B. | der henviser til, at Det Europæiske Råd i sine konklusioner af 23.-24. juni 2022 anerkendte Georgiens europæiske perspektiv og erklærede sig rede til at tildele landet status som kandidatland, når der er blevet taget hånd om de prioriteter, der er angivet i Kommissionens udtalelse om Georgiens ansøgning; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Det Europæiske Råd i sine konklusioner af 23.-24. juni 2022 anerkendte Georgiens europæiske perspektiv og erklærede sig rede til at tildele landet status som kandidatland, når der er blevet taget hånd om de prioriteter, der er angivet i Kommissionens udtalelse om Georgiens ansøgning;

| C. | der henviser til, at Den Russiske Føderation fortsætter sin ulovlige besættelse af de georgiske regioner Abkhasien og Tskhnivali/Sydossetien i strid med Georgiens suverænitet og territoriale integritet samt den af EU formidlede våbenhvileaftale af 12. august 2008; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Den Russiske Føderation fortsætter sin ulovlige besættelse af de georgiske regioner Abkhasien og Tskhnivali/Sydossetien i strid med Georgiens suverænitet og territoriale integritet samt den af EU formidlede våbenhvileaftale af 12. august 2008;

| D. | der henviser til, at Den Russiske Føderation og dens besættelsesregimer bevidst hæmmer sikker og værdig tilbagevenden for de internt fordrevne og flygtninge, som blev tvangsudvist som følge af den etniske udrensning i de russiskbesatte georgiske regioner Abkhasien og Tskhinvali/Sydossetien; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Den Russiske Føderation og dens besættelsesregimer bevidst hæmmer sikker og værdig tilbagevenden for de internt fordrevne og flygtninge, som blev tvangsudvist som følge af den etniske udrensning i de russiskbesatte georgiske regioner Abkhasien og Tskhinvali/Sydossetien;

| E. | der henviser til, at Den Russiske Føderation fortsætter sin »snigende« proces med annektering af de georgiske besatte områder, herunder via dens intention om at afholde en »folkeafstemning« i Tskhinvaliregionen om »tilslutningen« til Rusland, overførelsen af ejendomskomplekset i Bichvinta og det omkringliggende område til Den Russiske Føderation og den yderligere inddragelse af de georgiske regioner Abkhasien og Tskhinvali/Sydossetien i Den Russiske Føderations militære, økonomiske, retlige og sociale sektor samt andre sektorer; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Den Russiske Føderation fortsætter sin »snigende« proces med annektering af de georgiske besatte områder, herunder via dens intention om at afholde en »folkeafstemning« i Tskhinvaliregionen om »tilslutningen« til Rusland, overførelsen af ejendomskomplekset i Bichvinta og det omkringliggende område til Den Russiske Føderation og den yderligere inddragelse af de georgiske regioner Abkhasien og Tskhinvali/Sydossetien i Den Russiske Føderations militære, økonomiske, retlige og sociale sektor samt andre sektorer;

| F. | der henviser til, at den fortsatte etniske forskelsbehandling og andre alvorlige krænkelser af menneskerettighederne for de georgiere, der befinder sig i de russisk besatte områder i Georgien, opsætningen af pigtrådshegn og andre kunstige barrierer, den langvarige nedlukning af såkaldte grænseovergange langs besættelseslinjen og de russiske besættelsesstyrkers ulovlige frihedsberøvelser og bortførelser af georgiske borgere destabiliserer situationen i hele landet; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den fortsatte etniske forskelsbehandling og andre alvorlige krænkelser af menneskerettighederne for de georgiere, der befinder sig i de russisk besatte områder i Georgien, opsætningen af pigtrådshegn og andre kunstige barrierer, den langvarige nedlukning af såkaldte grænseovergange langs besættelseslinjen og de russiske besættelsesstyrkers ulovlige frihedsberøvelser og bortførelser af georgiske borgere destabiliserer situationen i hele landet;

| G. | der henviser til, at tusindvis af russere siden starten på Ruslands angrebskrig mod Ukraine er ankommet til Georgien for at undslippe vestlige sanktioner og den mobilisering, som Putin har beordret, ligesom talrige belarusere, herunder dem, der forsøger at undslippe forfølgelse; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at tusindvis af russere siden starten på Ruslands angrebskrig mod Ukraine er ankommet til Georgien for at undslippe vestlige sanktioner og den mobilisering, som Putin har beordret, ligesom talrige belarusere, herunder dem, der forsøger at undslippe forfølgelse;

| H. | der henviser til, at Rusland fortsat anvender desinformation, cyberangreb og andre hybride metoder til at undergrave Georgiens samfundsmæssige og institutionelle modstandsdygtighed; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Rusland fortsat anvender desinformation, cyberangreb og andre hybride metoder til at undergrave Georgiens samfundsmæssige og institutionelle modstandsdygtighed;

| I. | der henviser til, at Georgien fortsat deltager i civile og militære krisestyringsoperationer under den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) og har stillet 32 tropper til rådighed for EU's militære uddannelsesmission i Den Centralafrikanske Republik og en officer til EU's uddannelsesmission i Mali; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Georgien fortsat deltager i civile og militære krisestyringsoperationer under den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) og har stillet 32 tropper til rådighed for EU's militære uddannelsesmission i Den Centralafrikanske Republik og en officer til EU's uddannelsesmission i Mali;

| J. | der henviser til, at den tidligere georgiske præsident, Mikheil Saakashvili, hvis helbred fortsat forværres ifølge nylige forlydender, fortsat ikke modtager ordentlig pleje, hvilket medfører frygt for hans liv; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at den tidligere georgiske præsident, Mikheil Saakashvili, hvis helbred fortsat forværres ifølge nylige forlydender, fortsat ikke modtager ordentlig pleje, hvilket medfører frygt for hans liv;

| K. | der henviser til, at en toksikologisk rapport fra dr. David E. Smith, M.D. & Associates, konkluderede, at test af hår- og negleprøver fra Mikheil Saakashvili havde afsløret forekomsten af tungmetaller og andre agenser, bl.a. kviksølv og arsen, og at mange af de patologiske symptomer, som Mikheil Saakashvili udviste, er resultatet af forgiftning af tungmetaller, hvilket bidrager til hans hastigt svigtende helbred; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at en toksikologisk rapport fra dr. David E. Smith, M.D. & Associates, konkluderede, at test af hår- og negleprøver fra Mikheil Saakashvili havde afsløret forekomsten af tungmetaller og andre agenser, bl.a. kviksølv og arsen, og at mange af de patologiske symptomer, som Mikheil Saakashvili udviste, er resultatet af forgiftning af tungmetaller, hvilket bidrager til hans hastigt svigtende helbred;

| L. | der henviser til, at Georgien og EU i deres associeringsaftale, der har været i kraft siden den 1. juli 2016, forpligtede sig til at fremme politisk associering og økonomisk integration baseret på deres fælles værdier og principper om demokrati, retsstatsprincippet, god regeringsførelse, menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Georgien og EU i deres associeringsaftale, der har været i kraft siden den 1. juli 2016, forpligtede sig til at fremme politisk associering og økonomisk integration baseret på deres fælles værdier og principper om demokrati, retsstatsprincippet, god regeringsførelse, menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder;

| M. | der henviser til, at Georgien fortsat gør fremskridt med gennemførelsen af associeringsaftalen og det vidtgående og brede frihandelsområde (DCFTA) og fortsætter med at tilpasse sig gældende EU-ret og EU-standarder; der henviser til, at selv om EU er Georgiens vigtigste handelspartner, er potentialet i dette samarbejde endnu ikke blevet udnyttet fuldt ud; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Georgien fortsat gør fremskridt med gennemførelsen af associeringsaftalen og det vidtgående og brede frihandelsområde (DCFTA) og fortsætter med at tilpasse sig gældende EU-ret og EU-standarder; der henviser til, at selv om EU er Georgiens vigtigste handelspartner, er potentialet i dette samarbejde endnu ikke blevet udnyttet fuldt ud;

| N. | der henviser til, at det i Kommissionens gennemførelsesrapport om Georgiens associering fra 2022 bemærkes, at en række vigtige love, herunder om retsvæsenets funktionsmåde og centrale udnævnelsesprocedurer, procedurer for hemmelig overvågning og nedlæggelsen af det statslige inspektorat, blev hastet igennem det georgiske parlamentet uden de fornødne høringer eller analyser af overensstemmelsen med EU's eller Europarådets standarder; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at det i Kommissionens gennemførelsesrapport om Georgiens associering fra 2022 bemærkes, at en række vigtige love, herunder om retsvæsenets funktionsmåde og centrale udnævnelsesprocedurer, procedurer for hemmelig overvågning og nedlæggelsen af det statslige inspektorat, blev hastet igennem det georgiske parlamentet uden de fornødne høringer eller analyser af overensstemmelsen med EU's eller Europarådets standarder;

| O. | der henviser til, at den af formanden for Det Europæiske Råd formidlede aftale af 19. april 2021 understreger behovet for at imødegå opfattelsen af et politiseret retsvæsen via retlige reformer med henblik på at øge uafhængigheden, gennemsigtigheden og ansvarligheden i retssystemet; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at den af formanden for Det Europæiske Råd formidlede aftale af 19. april 2021 understreger behovet for at imødegå opfattelsen af et politiseret retsvæsen via retlige reformer med henblik på at øge uafhængigheden, gennemsigtigheden og ansvarligheden i retssystemet;

| P. | der henviser til, at selektive efterforskninger og retsforfølgelser, som er målrettet de mennesker, der er kritiske over for den nuværende regering, undergraver offentlighedens tillid til ikke blot de retlige institutioner, men også til de georgiske myndigheder; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at selektive efterforskninger og retsforfølgelser, som er målrettet de mennesker, der er kritiske over for den nuværende regering, undergraver offentlighedens tillid til ikke blot de retlige institutioner, men også til de georgiske myndigheder;

| Q. | der henviser til, at situationen med hensyn til ytringsfrihed, mediefrihed og journalisters sikkerhed, som er hjørnestenene i et velfungerende demokrati, fortsat forværres, og at Georgien i 2022 faldt fra en 60. plads til en 89. plads ud af 180 i det internationale pressefrihedsindeks; der henviser til, at offentlighedens tillid til medierne er meget lav i Georgien; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at situationen med hensyn til ytringsfrihed, mediefrihed og journalisters sikkerhed, som er hjørnestenene i et velfungerende demokrati, fortsat forværres, og at Georgien i 2022 faldt fra en 60. plads til en 89. plads ud af 180 i det internationale pressefrihedsindeks; der henviser til, at offentlighedens tillid til medierne er meget lav i Georgien;

| R. | der henviser til, at Nika Gvaramia, direktøren for tv-kanalen Mtavari, er blevet idømt 3,5 års fængsel på baggrund af tvivlsomme anklager om hvidvask af penge, bestikkelse og dokumentfalsk; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at Nika Gvaramia, direktøren for tv-kanalen Mtavari, er blevet idømt 3,5 års fængsel på baggrund af tvivlsomme anklager om hvidvask af penge, bestikkelse og dokumentfalsk;

| S. | der henviser til, at omfanget af antivestlig propaganda og desinformation for nyligt er steget væsentligt i de georgiske medier og sociale netværk; der henviser til, at medlemmer af regeringspartiet fortsat anvender polariserende og fjendtligt sprog i deres omtale af EU-institutioner og disses repræsentanter; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at omfanget af antivestlig propaganda og desinformation for nyligt er steget væsentligt i de georgiske medier og sociale netværk; der henviser til, at medlemmer af regeringspartiet fortsat anvender polariserende og fjendtligt sprog i deres omtale af EU-institutioner og disses repræsentanter;

| T. | der henviser til, at ligestilling mellem kønnene fortsat er en udfordring, hvilket bevidnes af Georgiens fald fra en 49. plads ud af 154 lande i 2021 til en 55. plads ud af 146 lande i 2022 i Det Verdensøkonomiske Forums globale indeks over kønsskævhed, hvad der indikerer en nedgang i uddannelsesniveau, sundhed og overlevelse og politisk indflydelse; der henviser til, at problemerne med kønsbaseret vold og vold i hjemmet og forskelsbehandling af LGBTQI+-personer stadig giver anledning til bekymring; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at ligestilling mellem kønnene fortsat er en udfordring, hvilket bevidnes af Georgiens fald fra en 49. plads ud af 154 lande i 2021 til en 55. plads ud af 146 lande i 2022 i Det Verdensøkonomiske Forums globale indeks over kønsskævhed, hvad der indikerer en nedgang i uddannelsesniveau, sundhed og overlevelse og politisk indflydelse; der henviser til, at problemerne med kønsbaseret vold og vold i hjemmet og forskelsbehandling af LGBTQI+-personer stadig giver anledning til bekymring;

| 1. | glæder sig over Det Europæiske Råds beslutning om at anerkende Georgiens europæiske perspektiv inden for dets internationalt anerkendte grænser; bemærker, at denne beslutning er et stærkt signal om politisk støtte til det georgiske folks europæiske ambitioner og opfordrer derfor indtrængende Georgien til at udnytte denne historiske mulighed; gentager, at Georgien for at få status som kandidatland skal lykkes med sin håndtering af de 12 nøgleprioriteter, som Kommissionen har angivet i sin udtalelse om Georgiens ansøgning om medlemskab af Den Europæiske Union, der støttes af Det Europæiske Råd; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer de georgiske myndigheder til at opretholde de højeste standarder for demokrati, retsstatsprincippet, menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder og til beslutsomt at forfølge de reformprioriteter, der er fastsat i Kommissionens udtalelse, og som reflekterer den indgåede aftale af 19. april 2021, for utvetydigt at vise deres politiske vilje til at gennemføre nationens ambitiøse europæiske ambitioner som udtrykt i den ansøgning om EU-medlemskab, som Georgien indgav den 3. marts 2022; glæder sig over de omgående skridt, som Georgien har taget med henblik på at indlede arbejdsprocessen vedrørende håndteringen af disse prioriteter og tilskynder de georgiske myndigheder til at lede denne proces på en inklusiv og gennemsigtig måde; opfordrer alle georgiske politiske kræfter til at deltage konstruktivt i og bidrage til disse bestræbelser og opfordrer de georgiske myndigheder til at tage hensyn til forslag fra civilsamfundsorganisationer med henblik på at sikre en meningsfuld og troværdig inddragelse af civilsamfundet i beslutningsprocesserne på alle niveauer, navnlig med hensyn til disse vigtige reformer; understreger, at Georgiens ansøgning om tiltrædelse af EU fortsat vil blive vurderet på grundlag af landets egne resultater og dets succes med at opfylde Københavnskriterierne for EU-medlemskab, navnlig hvad angår demokratiske reformer; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer Georgien til at fortsætte sit styrkede samarbejde med Ukraine og Republikken Moldova på alle forvaltningsniveauer, til at udveksle bedste praksis om opfyldelse af kriterierne for EU-medlemskab for den fremtidige tiltrædelsesproces og til at styrke det regionale samarbejde i Det Østlige Partnerskab; |
| --- | --- |

3.

Territorial integritet og sikkerhed

| 4. | Understreger, at Ruslands angrebskrig mod Ukraine kræver sammenhold og solidaritet fra det internationale samfunds side, eftersom dette også vil være afgørende for genoprettelsen af Georgiens territoriale integritet, som det internationale samfund ikke forsøgte at forsvare med tilstrækkelig styrke i 2008; glæder sig over det georgiske samfunds stærke reaktion til støtte for Ukraine; hylder soldaterne fra den georgiske legion i Ukraine, som har kæmpet mod de russiske aggressorer siden 2014; opfordrer de georgiske myndigheder til at tilpasse sig relevante erklæringer fra næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik på vegne af EU og Rådets afgørelser i overensstemmelse med landets europæiske ambitioner; opfordrer myndighederne til at tilpasse sig EU's sanktioner og til at sikre, at internationale sanktioner i forbindelse med Ruslands angrebskrig mod Ukraine ikke omgås via Georgien; |
| --- | --- |

4.

| 5. | er bekymret over beretninger om, at russiske folk og enheder angiveligt anvender Georgien til at omgå vestlige sanktioner; opfordrer EU-institutionerne til at undersøge disse påstande yderligere, navnlig forskellige rapporter, herunder én fra det ukrainske nationale agentur for forebyggelse af korruption (Ukrainian National Agency on Corruption Prevention), om Bidzina Ivanishvilis forbindelser til Rusland; opfordrer til, såfremt disse påstande bekræftes, at der indføres personlige sanktioner mod ham og hans nærmeste samarbejdspartnere; minder om, at medlemmer af Ivanishvilis familie og hans nære samarbejdspartnere er blevet pålagt sanktioner af Ukraine for deres forbindelser til Kreml, der står bag den nuværende georgiske regerings tvetydige holdning over for Rusland; glæder sig i denne forbindelse over vedtagelsen af den ottende pakke af sanktioner mod Rusland, som omfatter et nyt opførelseskriterium, som vil gøre det muligt for EU at indføre sanktioner mod personer, der letter overtrædelser af forbuddet mod omgåelse af sanktioner; |
| --- | --- |

5.

| 6. | gentager sin stærke støtte til Georgiens suverænitet og territoriale integritet inden for dets internationalt anerkendte grænser; opfordrer til at fortsætte bestræbelserne på at opnå en fredelig forhandlingsløsning på konflikten og bringe den russiske besættelse af georgisk territorium til ophør; erkender den udfordrende situation, men tilskynder Georgien til yderligere at indgå i en konstruktiv dialog med befolkningerne i de georgiske regioner Abkhasien og Tskhinvali/Sydossetien for at opbygge tillid og tiltro med henblik på en holdbar konfliktløsning; opfordrer EU til at fortsætte sit engagement med henblik på at opnå en fredelig løsning på den russisk-georgiske konflikt ved på effektiv vis at anvende alle tilgængelige instrumenter, herunder den særlige repræsentant for Sydkaukasus og krisen i Georgien, de internationale drøftelser i Genève, mekanismerne til forebyggelse af og reaktion på hændelser, Den Europæiske Unions observatørmission i Georgien og ikkeanerkendelses- og engagementspolitikken; glæder sig over forlængelsen af mandatet for EU's observatørmission i Georgien indtil den 14. december 2024 for at give den mulighed for at opfylde sine opgaver med at stabilisere og normalisere situationen og opbygge tillid mellem konfliktens parter i et stadig mere anspændt sikkerhedsmiljø; |
| --- | --- |

6.

| 7. | fordømmer kraftigt Den Russiske Føderations ulovlige besættelse af de georgiske regioner Abkhasien og Tskhinvali/Sydossetien og de fortsatte ulovlige »grænsedragningsaktiviteter« i disse regioner; udtrykker bekymring over den alvorlige sikkerhedsmæssige og humanitære situation samt menneskerettighedssituation i Georgiens besatte områder og fordømmer kraftigt forskelsbehandlingen af etniske georgiere i Gali- og Akhalgori-distrikterne, krænkelsen af deres ret til adgang til uddannelse på deres modersmål, de ulovlige tilbageholdelser, kidnapninger og begrænsninger af den frie bevægelighed, der finder sted langs den administrative grænselinje, og krænkelsen af retten for de internt fordrevne og flygtninge, der er blevet tvangsfordrevet fra Georgiens besatte områder, herunder som følge af etnisk udrensning, til at vende tilbage til deres hjem på en sikker og værdig måde; understreger vigtigheden af kontakt mellem mennesker og tillidsskabende foranstaltninger mellem de samfund, der er blevet splittet på grund af konflikten; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer Den Russiske Føderation til at opfylde sine internationale forpligtelser i henhold til den af EU formidlede våbenhvileaftale af 12. august 2008, især dens forpligtelse til at trække alt militært personale og sikkerhedspersonale ud af Georgiens besatte områder og gøre det muligt at oprette internationale sikkerhedsmekanismer i disse områder og give Den Europæiske Unions observatørmission uhindret adgang til hele Georgiens territorium i henhold til dens mandat; |
| --- | --- |

8.

| 9. | understreger Georgiens rolle som en pålidelig sikkerhedspartner for EU via landets betydelige bidrag til EU's FSFP-operationer; opfordrer Rådet og EU-Udenrigstjenesten til at samarbejde yderligere med Georgien om FSFP, navnlig set i lyset af Georgiens interesse i at deltage i projekter inden for det permanente strukturerede samarbejde og udvikle samarbejdet med de relevante EU-agenturer; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer til øget bistand til Georgien og til et styrket partnerskab med det på sikkerheds- og forsvarsområdet som erklæret i EU's strategiske kompas, herunder via den europæiske fredsfacilitet; glæder sig over EU's tilsagn om og vilje til at støtte Georgien i at imødegå hybride trusler og glæder sig over dets anerkendelse af, at maritim sikkerhed i Sortehavet er af afgørende betydning for EU's sikkerhed; |
| --- | --- |

10.

Politisk dialog og valg

| 11. | beklager, at dyb polarisering fortsat er det, der kendetegner Georgiens politiske miljø; opfordrer alle politiske interessenter til at afstå fra at anvende splittende og aggressiv retorik og til at forene deres kræfter med henblik på at undgå at bringe deres centrale mål om at opnå georgisk EU-medlemskab ved at gennemføre ambitiøse demokratiske reformer, reformer af retsvæsenet og korruptionsbekæmpende reformer i fare; fremhæver behovet for at opbygge og øge tilliden blandt alle politiske og institutionelle interessenter samt mellem disse og den georgiske befolkning; understreger imidlertid, at det regerende parti har de fleste af værktøjerne og bærer hovedansvaret for at levere resultater; gentager, at de centrale bestemmelser i den EU-formidlede aftale af 19. april 2021 fortsat udgør en vej hen imod en styrkelse af demokratiet og retsstatsprincippet og en nedbringelse af polariseringen i Georgien, og at de derfor er reflekteret i associeringsdagsordenen mellem EU og Georgien 2021-2027; beklager, at det regerende georgiske parti Dream har trukket sig ud af aftalen af 19. april, og opfordrer alle politiske kræfter til at opfylde de forpligtelser, der er indgået som led i aftalen; bemærker, at rettens afgørelse om at dømme lederne af partiet Lelo for Georgia, Mamuka Khazaradze og Badri Japaridze, og anvendelsen af rettens dom til at fratage Japaridze sit parlamentariske mandat er et tydeligt eksempel på politiseret domstolsprøvelse; understreger, at yderligere domfældelser af politiske ledere vil være i modstrid med de erklærede intentioner om at mindske polariseringen; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer de georgiske politiske ledere til at standse aggressive verbale angreb på medlemmer af Europa-Parlamentet og andre repræsentanter for euro-atlantiske partnere såsom EU eller USA samt den grundløse og skadelige retorik, der bruges til at hævde, at internationale partnere har til hensigt at »trække Georgien ind i krigen«; bemærker med bekymring den stigende antivestlige propaganda, desinformation og retorik i Georgien, som er i modstrid med den uformindskede og ekstraordinært store offentlige støtte til landets euro-atlantiske integration; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer de georgiske myndigheder til at fuldføre landets valgreform og afhjælpe vedvarende mangler i forbindelse med valgkampagner og afholdelse af valg i god tid inden parlamentsvalget i 2024 og i overensstemmelse med OSCE's/ODIHR's henstillinger, navnlig om offentlige embedsmænds og modkandidaters pres på vælgere og kandidater samt påstande om intimidering, tvang og køb af stemmer og om misbrug af administrative ressourcer under valgprocessen; glæder sig over, at de georgiske myndigheder har forelagt udkastet til ændringer af valgloven for OSCE/ODIHR og Venedigkommissionen med henblik på en udtalelse, og opfordrer myndighederne til fuldt ud at gennemføre de kommende henstillinger fra disse organer, inden udkastet til ændringer vedtages; opfordrer de georgiske myndigheder til at behandle spørgsmålet om stemmeretten for georgiske statsborgere, der bor i udlandet; beklager udelukkelsen af International Society for Fair Elections and Democracy fra den parlamentariske arbejdsgruppe om valgreformen og opfordrer til, at det inddrages i processen; minder de georgiske myndigheder om deres tilsagn om at sænke spærregrænsen for parlamentsvalg; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger behovet for at fjerne den overdrevne indflydelse fra særlige interesser i det økonomiske, politiske og offentlige liv som en af de prioriteter, som Kommissionen har udpeget, og som der skal tages hånd om, inden Georgien tildeles kandidatstatus; henstiller, at der tages fat på den overdrevne indflydelse fra særlige interesser, navnlig fra oligarken Bidzina Ivanishvili, der er tidligere premierminister, på en systemisk måde gennem strukturelle og lovgivningsmæssige reformer på forskellige områder af landets politiske, økonomiske og offentlige liv; gentager sin opfordring til Rådet og de demokratiske partnere til at træffe passende foranstaltninger, herunder indføre personlige sanktioner mod Ivanishvili og alle de enkeltpersoner, der muliggør og er ansvarlige for forringelsen af den politiske proces; |
| --- | --- |

14.

| 15. | glæder sig over, at Venedigkommissionen er blevet hørt om det nylige lovforslag om fjernelse af oligarkier; opfordrer indtrængende Georgiens parlament til at tage behørigt hensyn til Venedigkommissionens kommende udtalelse og til at sikre, at ethvert lovforslag på området er i overensstemmelse med Venedigkommissionens henstillinger, når det vedtages, og at det er baseret på målet om at fjerne enhver overdreven indflydelse fra særinteresser på det økonomiske, politiske og offentlige liv gennem en systemisk tilgang; |
| --- | --- |

15.

| 16. | udtrykker dyb bekymring over den toksikologiske rapport fra dr. David E. Smith, M.D. & Associates, som konkluderede, at mange af de patologiske symptomer, som Mikheil Saakashvili udviste, er resultatet af forgiftning af tungmetaller, hvilket bidrager til hans hastigt svigtende helbred; gentager, at den georgiske regering bærer det fulde ansvar for den tidligere præsidents sundhed og trivsel og skal drages til ansvar, hvis der sker noget med ham; opfordrer den georgiske præsident til at anvende sine konstitutionelle beføjelser til at løse dette problem; opfordrer næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik til at engagere sig aktivt i at sikre løsladelsen af den tidligere præsident; gentager sin opfordring til de georgiske myndigheder om at løslade den tidligere præsident Mikheil Saakashvili og give ham lov til at modtage ordentlig lægebehandling i udlandet i overensstemmelse med artikel 283 i den georgiske strafferetsplejelov af humanitære årsager og som en måde til at reducere den politiske polarisering på; |
| --- | --- |

16.

Retsstatsprincippet, god regeringsførelse og mediefrihed

| 17. | understreger betydningen af at gennemføre en ambitiøs, reel og grundig reform af retsvæsenet på grundlag af en gennemsigtig og effektiv strategi og handlingsplan for reform af retsvæsenet efter 2021 gennem en bred, inklusiv høringsproces på tværs af partierne; beklager, at reformen af retsvæsenet er gået i stå og endda er blevet forringet på flere centrale områder; opfordrer myndighederne til at afhjælpe de mangler, som Venedigkommissionen har påpeget i forbindelse med indstillingen og udnævnelsen af dommere på alle niveauer, navnlig til højesteret, og af den offentlige anklager, med henblik på at bringe processen i fuld overensstemmelse med europæiske standarder; glæder sig over de skridt, der er taget til at tilpasse udnævnelsen af den offentlige anklager til Venedigkommissionens henstillinger; opfordrer til en gennemgribende reform af det øverste domstolsråd, som bør gennemføres, inden dets resterende medlemmer udnævnes, og hvis procedure bør være gennemsigtig, meritbaseret og i overensstemmelse med europæiske standarder; fremhæver den i fællesskab aftalte associeringsdagsorden mellem EU og Georgien for 2021-2027 og de relevante tilsagn, som de georgiske myndigheder har afgivet i den forbindelse, navnlig om det øverste domstolsråd og den offentlige anklager; |
| --- | --- |

17.

| 18. | understreger, at forhastede og uigennemsigtige handlinger i forbindelse med vigtige udnævnelser eller institutionelle ændringer fører til yderligere politisering af retsvæsenet, hvilket der straks bør tages hånd om; beklager i den forbindelse navnlig, at højesteretsdommerne blev udnævnt for livslange perioder, før de mangler i udnævnelsesprocessen, som ODIHR og Venedigkommissionen havde påpeget, blev taget op, og på trods af gentagne opfordringer til at sætte udnævnelsesprocessen på pause og bringe den i overensstemmelse med europæiske standarder; gentager, at de manglende fremskridt med hensyn til reformen af retsvæsenet betød, at betingelserne for at modtage tranchen på 75 mio. EUR i makrofinansiel EU-bistand inden september 2021 ikke blev opfyldt; understreger, at alle udnævnelser skal være gennemsigtige, være fuldt ud i overensstemmelse med europæiske standarder og ske på baggrund af integritet, uafhængighed, upartiskhed og kompetence; |
| --- | --- |

18.

| 19. | udtrykker bekymring over den fortsatte politiske korruption og stagnationen i kampen mod korruption; gentager sin opfordring til de georgiske myndigheder om at intensivere bekæmpelsen af korruption og organiseret kriminalitet; noterer sig vedtagelsen af de lovgivningsmæssige ændringer om oprettelse af et nyt kontor for korruptionsbekæmpelse og opfordrer de georgiske myndigheder til at forelægge dem for Venedigkommissionen til udtalelse og til fuldt ud at gennemføre de kommende henstillinger, navnlig således at det nye kontor for korruptionsbekæmpelse kan tage nøje hånd om sager vedrørende korruption på højt niveau, og til at tildele agenturet tilstrækkelige midler og ressourcer til, at det kan gøre fuldt ud brug af sit mandat; opfordrer endvidere de georgiske myndigheder til at hævde de lovmæssige normer for forebyggelse af korruption, principperne om integritet og interessekonflikter i den offentlige forvaltning og til at sikre, at eventuelle overtrædelser heraf opdages; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer de georgiske myndigheder til effektivt at undersøge de omfattende ulovlige aflytninger, der blev afsløret i september 2021, og som omfattede den kommunikation, som chefen for EU's delegation i Georgien havde haft; er bekymret over ændringerne af Georgiens strafferetsplejelov, der øger antallet af forbrydelser, for hvilke diskrete undersøgelser er tilladt, og varigheden af disse handlinger, som blev vedtaget af det georgiske parlament den 7. juni 2022, og som præsidenten nedlagde veto mod den 22. juni 2022; opfordrer de georgiske myndigheder til at gennemføre Venedigkommissionens henstillinger, som blev udstedt den 26. august 2022, navnlig for at sikre en gennemsigtig og inklusiv lovgivningsproces ved at inddrage de relevante interessenter og civilsamfund; |
| --- | --- |

20.

| 21. | understreger den vægt, som Kommissionen i sin udtalelse lagde på regeringsførelse på flere niveauer, decentraliseringsprocessen og offentlige forvaltningsreformer for at skabe succesrigt selvstyre på lokalt plan med europæiske standarder og forhindre, at magten koncentreres på centralt niveau; insisterer på den vigtige rolle, som decentraliseret samarbejde mellem EU og Georgien spiller; understreger vigtigheden af at styrke den administrative kapacitet på centralt og lokalt regeringsniveau yderligere; |
| --- | --- |

21.

| 22. | udtrykker alvorlig bekymring over, at mediemiljøet og journalisternes sikkerhed forringedes i 2021 til trods for Georgiens solide retlige rammer for sikring af ytringsfrihed og mediefrihed; fordømmer tilfældene af intimidering, trusler, vold mod og forfølgelse af journalister, herunder et stigende antal strafferetlige efterforskninger af mediearbejdere og -ejere; opfordrer de georgiske myndigheder til straks at reagere på og effektivt efterforske påstande om ulovlig indblanding og magtmisbrug over for medierepræsentanter samt bringe love om mediefrihed, f.eks. loven om elektronisk kommunikation, i overensstemmelse med internationale standarder og Venedigkommissionens henstillinger; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opfordrer Georgien til at sikre mediefrihed, hvilket omfatter redaktionel uafhængighed, gennemsigtigt medieejerskab og pluralistisk, upartisk og ikkediskriminerende dækning af politiske synspunkter i private og navnlig offentlige radio- og tv-selskabers programlægning, især under valgkampagner, og sikre uhindret adgang til oplysninger, der er tiltænkt at skulle være offentligt tilgængelige, og garantere journalisters og andre mediefolks sikkerhed og beskyttelse samt styrkelsen af deres position; opfordrer alle repræsentanterne for de georgiske myndigheder til at afstå fra at anvende aggressiv retorik og forskelsbehandling af medierepræsentanter i Georgien og til at slå til lyd for en tolerant tilgang, der respekterer menneskerettighederne, i deres offentlige udtalelser; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opfordrer de georgiske myndigheder til at standse politisk motiverede straffesager og til at gennemgå de igangværende straffesager mod mediefolk, ejere af medieforetagender, der er kritiske over for regeringen, og deres nære familiemedlemmer; minder i denne forbindelse om sagen om Nika Gvaramia, direktør for Mtavari TV, og sagerne om direktører og stiftere af andre medieforetagender såsom Formula TV og Pirveli TV; udtrykker sin dybe bekymring over, at appelretten i Tbilisi Appeldomstol den 2. november 2022 stadfæstede dommen over Nika Gvaramia på baggrund af tvivlsomme anklager på trods af de væsentlige spørgsmålstegn, der var blevet sat ved sagen, navnlig dens timing og anklager; opfordrer Georgiens præsident, Salome Zourabichvili, til at benåde Nika Gvaramia; minder om de centrale prioriteter, som Kommissionen anførte i sin udtalelse af 17. juni 2022, herunder opfordringen til de georgiske myndigheder om at sikre, at straffesager mod medieejere opfylder de højeste retlige standarder; noterer sig Georgiens offentlige forsvarers erklæring af 7. december 2022, hvori Georgiens præsident opfordres til at gøre brug af benådningsmekanismen i forbindelse med Nika Gvaramia, da sagen ikke er berettiget og ikke er i overensstemmelse med de grundlæggende strafferetlige principper; forventer, at EU-Udenrigstjenesten og EU-delegationen i Georgien fortsat overvåger alle retssager relateret til politisk motiverede sager på stedet i Georgien; |
| --- | --- |

24.

| 25. | forventer, at den georgiske regering og de georgiske myndigheder tager deres forpligtelse til at yde sikkerhed til dem, der er flygtet fra autoritære regimer, alvorligt set i lyset af rapporter om, at ikkegeorgiske journalister har været udsat for chikane og indblanding fra regeringens side ved den georgiske grænse; |
| --- | --- |

25.

| 26. | minder om, at Georgien i omfattende grad udsættes for russisk propaganda og russiske desinformationskampagner; understreger betydningen af at fortsætte bestræbelserne på at øge det georgiske samfunds modstand mod sådanne kampagner og forsøg på at påvirke Georgiens politik og den offentlige opinion, herunder ved at beskytte mediernes pluralisme og uafhængighed og forbedre mediekendskab; opfordrer EU-institutionerne og -medlemsstaterne til at fortsætte med at styrke samarbejdet med relevante georgiske institutioner for at bekæmpe russisk desinformation og konsekvenserne heraf; |
| --- | --- |

26.

| 27. | bemærker, at russisk propaganda anvender den totalitære fortid og totalitære kommunistiske lederes kult som intimideringsværktøj i Georgien; understreger, at forherligelse af Stalin, herunder gennem opførelse af nye statuer, forvrider kommunismens blodige og grusomme arv og er en krænkelse af de millioner af ofre for Stalins terror; roser civilsamfundet for at bekæmpe russisk desinformation, herunder gennem initiativer som Soviet Past Research Laboratory (SovLab); |
| --- | --- |

27.

Respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder

| 28. | fordømmer den vold, der blev begået mod fredelige deltagere i Tbilisi Pride-marchen den 5. juli 2021 og mod journalister, der dækkede begivenheden; fordømmer på det kraftigste manglen på omhyggelig efterforskning eller retsforfølgning af de ansvarlige for tilrettelæggelsen af volden; bemærker, at seks gerningsmænd bag volden blev idømt maksimalt fem års fængsel i april 2022, men opfordrer den offentlige anklagemyndighed til at foretage en omfattende og effektiv efterforskning af alle arrangører og gerningsmænd bag volden i lyset af den overvældende mængde beviser, som medierne, civilsamfundet og Georgiens offentlige forsvarer har samlet; bemærker, at de planlagte begivenheder for Tbilisi Pride i 2022 fandt sted indendørs, og at politiet reagerede i tide til at forhindre indblanding og vold fra grupper, som er imod Pride-arrangementerne; opfordrer indtrængende den georgiske regering til at håndhæve retten til at deltage i fredelige forsamlinger og ytringsfriheden og opfordrer de georgiske myndigheder til at sikre demonstranternes sikkerhed; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opfordrer myndighederne til at sikre beskyttelse af menneskerettighederne, navnlig for kvinder og andre sårbare grupper såsom LGBTQI+-samfundet og etniske mindretal og til fuldt ud at gennemføre menneskerettigheds- og antidiskriminationslovgivningen i praksis og effektivt bekæmpe straffrihed for alle krænkelser af menneskerettighederne, navnlig for alvorlige krænkelser; opfordrer indtrængende til, at strategien og handlingsplanen vedrørende menneskerettighederne 2021-2030 gennemføres; roser den georgiske regering for at oprette den tværinstitutionelle koordinerede komité, der er ansvarlig for at gennemføre FN's konvention om rettigheder for personer med handicap, under tilsyn af premierministeren; opfordrer de georgiske myndigheder til at arbejde på sin strategi og handlingsplan vedrørende afinstitutionalisering i overensstemmelse med kravene i loven om barnets rettigheder, da vold mod børn i familiemæssig sammenhæng og i institutionspleje, i familiepleje og på uddannelsesinstitutioner fortsat er et stort problem; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opfordrer de georgiske myndigheder til yderligere at forbedre kvinders repræsentation og ligebehandling på alle niveauer af det politiske, økonomiske og sociale liv med henblik på at udrydde uligheden på arbejdsmarkedet og løngabet mellem kønnene; opfordrer indtrængende den georgiske regering og de georgiske myndigheder til at vedtage og effektivt gennemføre lovgivning mod kønsbaseret vold og vold i hjemmet, øge støtten til overlevere og gennemføre rehabiliteringsprogrammer for gerningsmænd og oplysningskampagner, især på lokalsamfundsniveau; |
| --- | --- |

30.

| 31. | fordømmer den fortsatte forskelsbehandling af LGBTQI+-grupper og -personer, herunder på det arbejdsmæssige, sundhedsmæssige, sociale og økonomiske område, samt at ultranationalistiske hadegruppesr går målrettet efter dem; |
| --- | --- |

31.

| 32. | gentager betydningen af et uafhængigt tilsyn med Georgiens statslige institutioner; udtrykker i den forbindelse alvorlig bekymring over nedlæggelsen af det statslige inspektorat imod ODIHR's henstillinger og uden meningsfulde forudgående høringer; fremhæver den positive rolle, som Nino Lomjaria, Georgiens offentlige forsvarer, spiller med hensyn til at beskytte menneskerettighederne, fremme god regeringsførelse, styrke retsstatsprincippet, beskytte mediefriheden og føre tilsyn med, at den udøvende magts politikker og handlinger overholder internationale menneskerettighedsstandarder; fordømmer de regelmæssige forsøg, herunder fra myndighedernes side, på at undergrave Georgiens offentlige forsvarers uafhængighed og skabe tvivl om embedets og dets personales integritet; glæder sig over oprettelsen af et uafhængigt råd, der skal evaluere kandidaterne til stillingen som offentlig forsvarer, og opfordrer det parlamentariske flertal til straks at udvælge en af de tre bedste uafhængige kandidater, som rådet har foreslået; |
| --- | --- |

32.

| 33. | understreger civilsamfundsorganisationernes afgørende rolle i forbindelse med demokratisk kontrol; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at yde politisk, teknisk og økonomisk støtte til civilsamfundet og uafhængige medier og til at fordele kritiske midler til civilsamfundet med henblik på at øge kapacitetsopbygning og ekspertise; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opfordrer Georgien til at begrænse anvendelsen af strategiske retssager til at imødegå offentligt engagement, som er målrettet menneskerettighedsforkæmpere og medierepræsentanter og derved hæmmer deres vigtige og uafhængige arbejde; |
| --- | --- |

34.

| 35. | udtrykker bekymring over antallet af georgiske asylansøgere i EU og opfordrer de georgiske myndigheder til at øge samarbejdet med deres europæiske partnere og træffe yderligere foranstaltninger for at imødegå dette problem; |
| --- | --- |

35.

Økonomiske og handelsmæssige forbindelser

| 36. | påskønner Georgiens positive resultater med hensyn til tilnærmelse af landets lovgivning og opbygning af en fuldt fungerende markedsøkonomi; opfordrer til, at mulighederne i den økonomiske plan og investeringsplanen udnyttes til at opbygge en dynamisk og modstandsdygtig økonomi, der er klar til at blive integreret i EU's indre marked; glæder sig endvidere over, at EU er Georgiens førende handelspartner, da omkring 21 % af Georgiens samlede handel foregår med EU; opfordrer Kommissionen til at revidere DCFTA's potentiale til at øge handelsmængderne mellem EU og Georgien gennem koordineret bistand med fokus på støtte til små og mellemstore virksomheder og strukturreformer, herunder udvikling af infrastruktur af god kvalitet såsom laboratorier i Georgien til EU-certificering af sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger, og tekniske hindringer for handelsstandarder; bifalder Georgiens ansøgning om at blive medlem af det fælles eurobetalingsområde; |
| --- | --- |

36.

| 37. | tilskynder de georgiske myndigheder til at fremme små og mellemstore virksomheders deltagelse i DCFTA, navnlig ved at øge kommunikationen omkring de muligheder, som står til deres rådighed, ved at øge adgangen til eksportfaciliteter og ved at udnytte Kommissionens eksisterende program ENPARD (det europæiske naboskabsprogram for landbrug og udvikling af landdistrikter) i Georgien og EU4Business bedst muligt; |
| --- | --- |

37.

Sektorsamarbejde

| 38. | gentager, at associeringsaftalen, DCFTA og associeringsdagsordenen for 2021-2027 udgør en solid ramme for at bringe Georgien tættere på EU gennem gradvis integration i EU's indre marked og styrket sektorsamarbejde; |
| --- | --- |

38.

| 39. | opfordrer Kommissionen og Rådet til at oprette en udvidet og struktureret politisk dialog med Georgien og andre kandidatlande og potentielle kandidatlande med henblik på at fremme økonomisk integration og lovgivningsmæssig harmonisering yderligere; mener, at denne dialog bør omfatte møder med ledere af de relevante lande i tilknytning til Det Europæiske Råd, at deres repræsentanter bør deltage regelmæssigt i de møder, der afholdes i Det Europæiske Råds arbejdsgrupper og udvalg, på et struktureret grundlag, og at disse lande bør medtages som observatører af arbejdet i de udvalg, der er nedsat i henhold til artikel 291 i TEUF og forordning (EU) nr. 182/2011 (4), med henblik på at styrke disse landes reformtilpasning og administrative know-how; |
| --- | --- |

39.

| 40. | understreger vigtigheden af øget transport, energi og digital konnektivitet som et middel til at udnytte Georgiens geografiske og økonomiske potentiale fuldt ud på alle niveauer, især i små og mellemstore kommuner og i kommuner i landdistrikter; |
| --- | --- |

40.

| 41. | opfordrer Georgien til at forbedre energisektoren og konnektiviteten og samtidig fremme den miljømæssige bæredygtighed, intensivere bekæmpelsen af klimaændringer og beskyttelsen af miljøet, navnlig ved at bevare biodiversiteten og beskyttede områder, herunder via yderligere tilnærmelse af lovgivningen til EU-retten og de europæiske politikker vedrørende den grønne pagt, og ved at styrke Georgiens forvaltning med henblik på at muliggøre den grønne omstilling; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opfordrer de georgiske myndigheder til at tage afgørende skridt for at opdele og certificere elektricitets- og gastransmissionssystemoperatører med henblik på at fremskynde den grønne omstilling og undgå energiafhængighed af Rusland i overensstemmelse med RePowerEU-planen; |
| --- | --- |

42.

| 43. | opfordrer Kommissionen, det europæiske net af transmissionssystemoperatører og Georgien til at vurdere mulighederne for at synkronisere det georgiske elnet med det europæiske kontinentalnet og medtage Georgien i det kontinentale Europas synkrone område; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opfordrer den georgiske regering til at intensivere sine bestræbelser på at øge og opretholde den socioøkonomiske udvikling med henblik på at sikre stigende indkomstniveauer og regionaludvikling; gentager sin støtte til udviklingen af menneskelig kapital gennem en styrkelse af den private sektors rolle i forvaltningen af erhvervsuddannelsessystemet og afhjælpning af den manglende overensstemmelse mellem udbudte og efterspurgte færdigheder og kompetencer for at forbedre beskæftigelsesudsigterne; |
| --- | --- |

44.

| 45. | opfordrer indtrængende Kommissionen, medlemsstaterne og Georgien til at øge samarbejdet om folkesundhedens modstandsdygtighed — herunder mellem de offentlige sundhedsmyndigheder — og samarbejdet om forskningsfaciliteter og om beredskabskapaciteter samt til at udveksle bedste praksis og samarbejde med civilsamfundet om at udarbejde epidemistrategier, som fokuserer på de mest sårbare grupper, herunder ældre, hjemløse, sæsonarbejdere og migranter; |
| --- | --- |

45.

| 46. | glæder sig over vedtagelsen af Georgiens overordnede nationale strategi for folkesundheden for 2022-2030 og den tilhørende handlingsplan samt den nye strategi om mental sundhed for 2022-2030 og den tilhørende handlingsplan; |
| --- | --- |

46.

| 47. | glæder sig over Georgiens fortsatte bestræbelser på at styrke landets internationale retshåndhævelsessamarbejde med EU's Agentur for Retshåndhævelsessamarbejde (Europol) og Den Europæiske Unions Agentur for Uddannelse inden for Retshåndhævelse (Cepol), herunder underskrivelsen af en ny arbejdsfordeling mellem Cepol og Georgien den 22. juni 2022, som vil øge videndeling, ekspertise, bedste praksis og koordinerede tilgange til læring; |
| --- | --- |

47.

| 48. | glæder sig over vedtagelsen af arbejdsreformer og opfordrer Georgiens regering til yderligere at forbedre Georgiens ramme for beskyttelse af arbejdstagerrettigheder, herunder ved at sikre et effektivt arbejdstilsynssystem med tilstrækkelige kompetencer, kapaciteter og ressourcer, forbedre den centrale arbejdsmarkedslovgivning med henblik på at bringe den i fuld overensstemmelse med Den Internationale Arbejdsorganisations standarder og EU's forordninger, indføre en mindsteløn i samråd med arbejdsmarkedets parter og arbejdstagerrettighedsorganisationer, udvikle effektive sociale beskyttelsesordninger for arbejdstagere og udarbejde en handlingsplan for formaliseringen af den uformelle sektor; |
| --- | --- |

48.

| 49. | opfordrer Kommissionen til at støtte oprettelsen af et fælles roamingområde mellem Georgien og EU ved hjælp af koordineret bistand med fokus på en gradvis reducering af internationale roamingafgifter mellem Georgien og EU i overensstemmelse med EU's forordninger — og derved beskytte forbrugernes rettigheder — og bistå Georgien med gradvist at tilnærme sig EU-retten samt bidrage til Georgiens europæiske integrationsproces; |
| --- | --- |

49.

| 50. | opfordrer Kommissionen til at støtte Georgiens indsats for at positionere sig som et regionalt knudepunkt for digital konnektivitet og digitale tjenester og fremme sin digitale suverænitet ved at udvikle strategisk international konnektivitet og digitale transportkorridorer mellem Europa og forskellige dele af Asien via Georgien; glæder sig over EU-bistandsprogrammerne til støtte for digitalisering såsom EU4Digital og EaPConnect, men fremhæver også nødvendigheden af tilgængelig digital konnektivitet, især i landdistrikter, og den indsats, der er gjort for at opnå dette; glæder sig over investeringsinitiativet for hurtigt bredbånd til bebyggelser i landdistrikterne; glæder sig over vedtagelsen af den nationale cybersikkerhedsstrategi og -handlingsplan for 2021-2024; opfordrer myndighederne i Georgien til at arbejde sammen med EU om at styrke landets cyberrobusthed i overensstemmelse med EU's bedste praksis og lovgivning, navnlig EU-direktivet om net- og informationssikkerhed (5); |
| --- | --- |

50.

| 51. | opfordrer Kommissionen og Georgien til at overveje at øge antallet af projekter relateret til det transeuropæiske transportnet i Georgien; fremhæver de negative sikkerhedsmæssige konsekvenser af kinesiske investeringer i strategisk infrastruktur; beklager de fortsatte forsinkelser i udviklingen af Anaklia Deep Sea Port som følge af den georgiske regerings annullering af projektkontrakten med Anaklia Development Consortium i 2020; udtrykker håb om, at Georgien vil fremskynde opførelsen af havnen i overensstemmelse med Georgiens strategiske euro-atlantiske målsætninger; |
| --- | --- |

51.

| 52. | glæder sig over Georgiens association til Horisont Europa, EU's forsknings- og innovationsprogram for 2021-2027, som åbner op for nye muligheder for det georgiske videnskabs- og innovationssamfund, og glæder sig over Georgiens tilsagn om at indlede processen med at blive et associeret tredjeland i Erasmus+-programmet; |
| --- | --- |

52.

Institutionelle bestemmelser

| 53. | bekræfter på ny sit tilsagn om at støtte Georgiens parlamentariske demokrati gennem kapacitetsudvikling; beklager, at Europa-Parlamentets tilbud til Georgiens parlament om at etablere en Jean Monnet-dialog ikke er blevet accepteret; |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Georgiens regering og parlament. |
| --- | --- |

54.

---

(1)  EUT L 261 af 30.8.2014, s. 4.

(2)  Vedtagne tekster, P9_TA(2022)0235.

(3)  EUT L 218 af 23.8.2022, s. 40.

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/1148 af 6. juli 2016 om foranstaltninger, der skal sikre et højt fælles sikkerhedsniveau for net- og informationssystemer i hele Unionen (EUT L 194 af 19.7.2016, s. 1).

---

| 17.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/73 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/73

---

P9_TA(2022)0443

Fremtidsudsigter for tostatsløsningen for Israel og Palæstina

Europa-Parlamentets beslutning af 14. december 2022 om fremtidsudsigterne for tostatsløsningen for Israel og Palæstina (2022/2949(RSP))

(2023/C 177/08)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om fredsprocessen i Mellemøsten, navnlig beslutningen af 18. maj 2017 om opnåelse af en tostatsløsning i Mellemøsten (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om fredsprocessen i Mellemøsten, navnlig beslutningen af 18. maj 2017 om opnåelse af en tostatsløsning i Mellemøsten (1),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 18. januar 2016 og 20. juni 2016 om fredsprocessen i Mellemøsten, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 18. januar 2016 og 20. juni 2016 om fredsprocessen i Mellemøsten,

| — | der henviser til mødet i Associeringsrådet EU-Israel, der fandt sted den 3. oktober 2022, og dets konklusioner, |
| --- | --- |

—

der henviser til mødet i Associeringsrådet EU-Israel, der fandt sted den 3. oktober 2022, og dets konklusioner,

| — | der henviser til EU-rapporten af 2021 om israelske bosættelser på den besatte Vestbred, herunder Østjerusalem, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-rapporten af 2021 om israelske bosættelser på den besatte Vestbred, herunder Østjerusalem,

| — | der henviser til EU's terroristliste, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's terroristliste,

| — | der henviser til de relevante resolutioner fra FN's Sikkerhedsråd, |
| --- | --- |

—

der henviser til de relevante resolutioner fra FN's Sikkerhedsråd,

| — | der henviser til Genèvekonventionerne fra 1949, |
| --- | --- |

—

der henviser til Genèvekonventionerne fra 1949,

| — | der henviser til Osloaftalerne fra 1993 og 1995, |
| --- | --- |

—

der henviser til Osloaftalerne fra 1993 og 1995,

| — | der henviser til det arabiske fredsinitiativ fra 2002, |
| --- | --- |

—

der henviser til det arabiske fredsinitiativ fra 2002,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2 og 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2 og 4,

| A. | der henviser til, at EU gentagne gange har bekræftet sin støtte til tostatsløsningen, hvor to suveræne, demokratiske stater lever side om side i fred og garanteret sikkerhed med Jerusalem som hovedstad for begge stater; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU gentagne gange har bekræftet sin støtte til tostatsløsningen, hvor to suveræne, demokratiske stater lever side om side i fred og garanteret sikkerhed med Jerusalem som hovedstad for begge stater;

| B. | der henviser til, at FN's Sikkerhedsråd har vedtaget adskillige resolutioner om dette spørgsmål, herunder resolution 2334 (2016); der henviser til, at EU-27 henviste til disse resolutioner og behovet for at respektere dem i sin erklæring efter det seneste møde i Associeringsrådet EU-Israel; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at FN's Sikkerhedsråd har vedtaget adskillige resolutioner om dette spørgsmål, herunder resolution 2334 (2016); der henviser til, at EU-27 henviste til disse resolutioner og behovet for at respektere dem i sin erklæring efter det seneste møde i Associeringsrådet EU-Israel;

| C. | der henviser til, at ifølge rapporten fra 2021 fra Kontoret for Den Europæiske Unions repræsentant steg antallet af israelske bosættelsesenheder i de besatte palæstinensiske områder sidste år yderligere (22 030), navnlig i Østjerusalem, hvor antallet af nye boliger mere end fordobledes i forhold til 2020 (fra 6 288 til 14 894) som led i den fortsatte israelske ekspansion i form af bosættelser; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at ifølge rapporten fra 2021 fra Kontoret for Den Europæiske Unions repræsentant steg antallet af israelske bosættelsesenheder i de besatte palæstinensiske områder sidste år yderligere (22 030), navnlig i Østjerusalem, hvor antallet af nye boliger mere end fordobledes i forhold til 2020 (fra 6 288 til 14 894) som led i den fortsatte israelske ekspansion i form af bosættelser;

| D. | der henviser til, at vold, terrorisme, herunder angreb på civile, og tilskyndelse til vold forværres af provokerende foranstaltninger og opildnende retorik og er grundlæggende uforenelige med en fredelig løsning på konflikten; der henviser til, at Unionen giver udtryk for sin dybe medfølelse med alle ofres familier; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at vold, terrorisme, herunder angreb på civile, og tilskyndelse til vold forværres af provokerende foranstaltninger og opildnende retorik og er grundlæggende uforenelige med en fredelig løsning på konflikten; der henviser til, at Unionen giver udtryk for sin dybe medfølelse med alle ofres familier;

| E. | der henviser til, at både israelere og palæstinensere har ret til at leve i sikkerhed; der henviser til, at dette omfatter retten til at beskytte deres område og forsvare deres legitime sikkerhedsinteresser; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at både israelere og palæstinensere har ret til at leve i sikkerhed; der henviser til, at dette omfatter retten til at beskytte deres område og forsvare deres legitime sikkerhedsinteresser;

| F. | der henviser til, at den russiske angrebskrig mod Ukraine har forværret skrøbeligheden og de geopolitiske spændinger i regionen, og at fødevareusikkerheden stiger drastisk; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den russiske angrebskrig mod Ukraine har forværret skrøbeligheden og de geopolitiske spændinger i regionen, og at fødevareusikkerheden stiger drastisk;

| G. | der henviser til, at journalisten Shireen Abu Aqla den 11. maj 2022 blev dræbt under et israelsk militært indfald i Jenin på den besatte Vestbred; der henviser til, at der på trods af talrige opfordringer hertil ikke er blevet foretaget nogen uafhængig efterforskning af drabet på hende, så gerningsmændene endnu ikke er blevet draget til ansvar; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at journalisten Shireen Abu Aqla den 11. maj 2022 blev dræbt under et israelsk militært indfald i Jenin på den besatte Vestbred; der henviser til, at der på trods af talrige opfordringer hertil ikke er blevet foretaget nogen uafhængig efterforskning af drabet på hende, så gerningsmændene endnu ikke er blevet draget til ansvar;

| H. | der henviser til, at Domstolen den 12. november 2019 traf en afgørelse om EU's differentieringspolitik med hensyn til handel, der stammer fra staten Israels område og de besatte palæstinensiske områder (2); der henviser til, at EU er nødt til at efterleve denne afgørelse; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Domstolen den 12. november 2019 traf en afgørelse om EU's differentieringspolitik med hensyn til handel, der stammer fra staten Israels område og de besatte palæstinensiske områder (2); der henviser til, at EU er nødt til at efterleve denne afgørelse;

| I. | der henviser til, at Israel er en demokratisk stat, der afholdt sit seneste parlamentsvalg den 1. november 2022; der henviser til, at det seneste palæstinensiske parlamentsvalg blev afholdt i 2006 og i Gaza resulterede i en sejr for Hamas, der er opført på EU's liste over terrororganisationer; der henviser til, at det seneste palæstinensiske præsidentvalg blev afholdt i januar 2005; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Israel er en demokratisk stat, der afholdt sit seneste parlamentsvalg den 1. november 2022; der henviser til, at det seneste palæstinensiske parlamentsvalg blev afholdt i 2006 og i Gaza resulterede i en sejr for Hamas, der er opført på EU's liste over terrororganisationer; der henviser til, at det seneste palæstinensiske præsidentvalg blev afholdt i januar 2005;

| J. | der henviser til, at Gazastriben har været under blokade i 15 år, så to millioner indbyggere har været indespærret i et område på 40 gange 11 km; der henviser til, at 53 % af Gazas indbyggere ifølge FN's Kontor for Koordination af Humanitære Anliggender (UNOCHA) lever under fattigdomsgrænsen; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Gazastriben har været under blokade i 15 år, så to millioner indbyggere har været indespærret i et område på 40 gange 11 km; der henviser til, at 53 % af Gazas indbyggere ifølge FN's Kontor for Koordination af Humanitære Anliggender (UNOCHA) lever under fattigdomsgrænsen;

| K. | der henviser til, at det internationale samfund gentagne gange har opfordret til, at de jordiske rester af Hadar Goldin og Oron Shaul sendes tilbage til Israel, da disse tilbageholdes i Gaza i strid med den humanitære folkeret, og til, at det internationale samfund har udtrykt enstemmig solidaritet med Goldins og Shauls familier; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det internationale samfund gentagne gange har opfordret til, at de jordiske rester af Hadar Goldin og Oron Shaul sendes tilbage til Israel, da disse tilbageholdes i Gaza i strid med den humanitære folkeret, og til, at det internationale samfund har udtrykt enstemmig solidaritet med Goldins og Shauls familier;

| L. | der henviser til, at de israelske myndigheder har nedrevet vigtig infrastruktur finansieret af internationale donorer til levering af basale tjenester; der henviser til, at der er blevet udstedt ordrer om byggestop for eller nedrivning af flere strukturer, som er finansieret af EU eller medlemsstater; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at de israelske myndigheder har nedrevet vigtig infrastruktur finansieret af internationale donorer til levering af basale tjenester; der henviser til, at der er blevet udstedt ordrer om byggestop for eller nedrivning af flere strukturer, som er finansieret af EU eller medlemsstater;

| M. | der henviser til, at det israelske forsvarsministerium i oktober 2021 udstedte en militær ordre, der udpegede seks palæstinensiske NGO'er som »ulovlige foreninger« (terrororganisationer); der henviser til, at disse organisationers kontorer blev ransaget i august 2022, hvorved dokumenter blev konfiskeret, og udstyr blev destrueret af israelske styrker; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at det israelske forsvarsministerium i oktober 2021 udstedte en militær ordre, der udpegede seks palæstinensiske NGO'er som »ulovlige foreninger« (terrororganisationer); der henviser til, at disse organisationers kontorer blev ransaget i august 2022, hvorved dokumenter blev konfiskeret, og udstyr blev destrueret af israelske styrker;

| N. | der henviser til, at civilsamfundet i regionen, og mere specifikt i Israel, på Vestbredden og i Gaza, har en central rolle at spille med hensyn til at bygge broer i samfundet og fremme en atmosfære af fred, tolerance og ikkevold; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at civilsamfundet i regionen, og mere specifikt i Israel, på Vestbredden og i Gaza, har en central rolle at spille med hensyn til at bygge broer i samfundet og fremme en atmosfære af fred, tolerance og ikkevold;

Generelle principper

| 1. | gentager sin ufravigelige støtte til en tostatsløsning baseret på grænsedragningen fra 1967 med to suveræne, demokratiske stater, der lever side om side i fred og garanteret sikkerhed med Jerusalem som hovedstad for begge stater, og under fuld respekt for folkeretten; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer til, at den langvarige israelsk-palæstinensiske konflikt og besættelsen af palæstinensiske områder bringes til ophør gennem genoptagelse af reelle fredsforhandlinger mellem begge parter på grundlag af de fastlagte parametre for tostatsløsningen med støtte fra det internationale samfund, der vil føre til en forhandlet aftale om endelig status og gensidig anerkendelse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer indtrængende begge parter til at gentage deres engagement i tostatsløsningen; anmoder den næste israelske regering om at give et klart tilsagn til fordel for tostatsløsningen; opfordrer de israelske og palæstinensiske ledere til at afstå fra provokerende handlinger og retorik og ensidige afgørelser; |
| --- | --- |

3.

| 4. | beklager manglen på håndgribelige resultater i fredsprocessen i Mellemøsten i de seneste årtier, hvilket har resulteret i fortsat vold og terrorisme, en konstant forværret situation på stedet i de besatte palæstinensiske områder, stigende frustration i det palæstinensiske samfund, voksende spændinger og usikkerhed i Israel og terrorgruppers og ekstremistiske gruppers instrumentalisering af konflikten; |
| --- | --- |

4.

Hindringer for tostatsløsningen

| 5. | minder om, at bosættelser er ulovlige i henhold til folkeretten, opfordrer til et øjeblikkeligt ophør af deres opførelse og understreger, at de nylige beslutninger om at etablere nye bosættelser yderligere undergraver mulighederne for en holdbar tostatsløsning, navnlig i E1-området og på Vestbredden; fordømmer bosætternes voldshandlinger og opfordrer til ansvarlighed; |
| --- | --- |

5.

| 6. | anmoder Israel om at overholde sit ansvar og sine forpligtelser som besættelsesmagt i henhold til folkeretten og at respektere palæstinensernes menneskerettigheder; |
| --- | --- |

6.

| 7. | fordømmer på det kraftigste den fortsatte terrorisme mod Israel og minder om Israels ret til at eksistere og forsvare sig; anerkender fuldt ud Israels legitime sikkerhedsbekymringer og de udfordringer, landet står over for; gentager Israels fulde ret til at bekæmpe voldshandlinger og dets ret til at beskytte sin civilbefolkning; |
| --- | --- |

7.

| 8. | fordømmer og opfordrer til, at alle voldshandlinger mellem israelere og palæstinensere øjeblikkeligt bringes til ophør, herunder den israelske hærs uforholdsmæssig magtanvendelse i militære operationer, terrorangreb på uskyldige civile og angreb på civil infrastruktur, stigende bosættervold og vilkårlige angreb, herunder raketangreb udført af palæstinensiske organisationer, der er opført på EU's liste over terrorganisationer, bl.a. Hamas, Palæstinensisk Islamisk Jihad og Folkefronten til Palæstinas Befrielse; |
| --- | --- |

8.

| 9. | understreger, at det er bydende nødvendigt, at EU i partnerskab med Israel, Den Palæstinensiske Myndighed, USA og de arabiske partnere i regionen arbejder for at undgå en genoprustning af terrorgrupper i Gazastriben og på Vestbredden og forhindre, at de smugler våben, fremstiller raketter og bygger tunneller; understreger igen, at der er et overvældende behov for at afvæbne alle terrorgrupper i Gaza i overensstemmelse med Udenrigsrådets tidligere konklusioner; fordømmer de uacceptable aktiviteter, som gennemføres af de facto-myndighederne i Gaza, og gentager i den forbindelse behovet for, at Den Palæstinensiske Myndighed overtager magten i Gazastriben; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer til, at gerningsmændene til disse voldshandlinger drages til ansvar i overensstemmelse med den internationale menneskerettighedslovgivning; minder om, at staters og ikkestatslige aktørers efterlevelse af den humanitære folkeret og den internationale menneskerettighedslovgivning, herunder ansvar for deres aktiviteter, er en hjørnesten for fred og sikkerhed; |
| --- | --- |

10.

| 11. | bekræfter på ny sit engagement i de relevante resolutioner fra FN's Sikkerhedsråd, herunder senest resolution 2334 (2016), og understreger, at de skal respekteres, hvilket EU-27 gentog i sin erklæring efter det seneste møde i Associeringsrådet EU-Israel; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger, at demokratiet i Palæstina bør støttes yderligere, og opfordrer det internationale samfund til at forstærke bestræbelserne på at styrke dets institutioner med henblik på at opnå enhed inden for Palæstina som et vigtigt element for at nå frem til en tostatsløsning; opfordrer de palæstinensiske magthavere til hurtigst muligt at genoptage bestræbelserne på forsoning, navnlig gennem afholdelse af længe ventede præsident- og parlamentsvalg; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer til, at der afholdes gennemsigtige, troværdige og inklusive valg i Palæstina; udtrykker dyb bekymring over, at personer med tilknytning til terrororganisationer, der er opført på EU's liste, opstiller eller søger at opstille som kandidater til palæstinensiske politiske hverv; opfordrer Israel til at tillade, at disse valg finder sted i Østjerusalem; insisterer igen på, at EU og Parlamentet skal have mulighed for at observere disse valg, hvis de opfordres hertil; |
| --- | --- |

13.

| 14. | fordømmer Den Palæstinensiske Myndigheds og de facto-myndighederne i Gazas bestræbelser på at lægge låg på oppositionskræfter, herunder ved vilkårligt at arrestere kritikere og modstandere, der ofte derefter udsættes for tortur eller anden mishandling, og at begrænse ytrings-, forenings- og forsamlingsfriheden; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer indtrængende Israel til at ophøre med sin udbredte praksis med administrative tilbageholdelser af palæstinensere, herunder mindreårige, uden rettergang, og opfordrer til, at retten til en retfærdig rettergang respekteres; fordømmer palæstinensiske militante gruppers brug af mindreårige som selvmordsbombere; |
| --- | --- |

15.

| 16. | fremhæver, at det palæstinensiske folk har ret til at anvende deres egne naturressourcer, herunder vandressourcer, energiressourcer og landbrugsjord på deres eget område; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tilkendegiver sin medfølelse med familierne til de israelske soldater Hadar Goldin og Oron Shaul; beklager, at Hamas nægter at sende deres jordiske rester tilbage til Israel, så de kan begraves; opfordrer til, at der gøres alt for at sikre øjeblikkelig hjemtransport af deres jordiske rester; opfordrer desuden til øjeblikkelig løsladelse af de israelske statsborgere Avraham Mengistu og Hisham al-Sayed, som ikke har begået nogen forbrydelse eller lovovertrædelse, der begrunder deres fangenskab hos Hamas i Gazastriben; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer staten Israel til at tillade humanitær bistand at nå ud til de mest sårbare både på Vestbredden og i Gaza; gentager sine opfordringer til øjeblikkeligt at bringe blokaden til ophør og at lette den humanitære krise i Gazastriben, samtidig med at der træffes de nødvendige sikkerhedsgarantier for at forhindre vold mod Israel; gentager behovet for, at EU-finansiering kun går til specifikke projekter i Gaza, der er i overensstemmelse med den tresidede mekanisme for finansiel støtte til civile formål; opfordrer til uhindret adgang for medlemmer af Europa-Parlamentet til Gazastriben; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer til, at nedrivningen af palæstinensiske hjem øjeblikkeligt bringes til ophør; opfordrer EU og dets medlemsstater til at kræve kompensation for nedrivningen af al EU-finansieret infrastruktur i de besatte palæstinensiske områder; |
| --- | --- |

19.

| 20. | er bekymret over det stadig mindre råderum for civilsamfundet i Israel og i de besatte palæstinensiske områder og opfordrer indtrængende EU til at gøre dette spørgsmål til en prioritet på dagsordenen for sin politiske dialog med den israelske regering og Den Palæstinensiske Myndighed; |
| --- | --- |

20.

Den Europæiske Unions rolle

| 21. | opfordrer næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og EU's særlige repræsentant for fredsprocessen i Mellemøsten (EUSR) til at iværksætte et europæisk fredsinitiativ med henblik på at genskabe en politisk horisont for en rimelig, omfattende, langvarige fred mellem Israel og Palæstina; opfordrer med henblik herpå til, at mandatet for EUSR forlænges, indtil der er fundet en effektiv løsning på den langvarige konflikt; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opfordrer til, at dette initiativ tager form af en international konference som et første skridt i en multilateral ramme, der sigter mod at nå dette mål; glæder sig over initiativer som f.eks. München-formatet og opfordrer EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne til at tage et europæisk initiativ til at bringe tostatsløsningen tilbage på sporet; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opfordrer EU til sammen med de berørte arabiske lande at undersøge, hvordan deres respektive normaliseringsaftaler med Israel kan bidrage til tostatsløsningen og den økonomiske udvikling i regionen; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opfordrer EU og dets medlemsstater til at støtte alle initiativer til at opretholde ansvarligheden for krænkelser af den humanitære folkeret og den internationale menneskerettighedslovgivning; fremhæver i denne sammenhæng Den Internationale Straffedomstols arbejde; |
| --- | --- |

24.

| 25. | glæder sig over Udenrigsrådets beslutning om at relancere Associeringsrådet med Israel; mener, at det bør styrke partnerskabet mellem EU og Israel, drøfte spørgsmål vedrørende den israelsk-palæstinensiske konflikt og sigte mod at genoplive fredsprocessen i Mellemøsten; |
| --- | --- |

25.

| 26. | betragter EU-finansiering til civilsamfundet som et konstruktivt engagement i at bygge bro mellem israelere og palæstinensere; opfordrer til, at EU-programmer styrker de mellemfolkelige kontakter mellem forskellige etniske og religiøse mindretal, menneskerettighedsforkæmpere, journalister og kvindeorganisationer; |
| --- | --- |

26.

| 27. | understreger behovet for, at EU og dets medlemsstater støtter fælles initiativer i de sociale og økonomiske sektorer, herunder hvad angår vand og energi, for at fremme velstand og social udveksling mellem de to områder; gentager sin støtte til Global Gateway-strategien, som i synergi med den økonomiske plan og investeringsplanen for de sydlige nabolande skal udvikle handelsforbindelser i regionen; |
| --- | --- |

27.

| 28. | anerkender den rolle, som FN's Hjælpeorganisation for Palæstinaflygtninge i Mellemøsten spiller med hensyn til at yde livsnødvendige tjenester til palæstinensiske flygtninge; gentager betydningen af uddannelse for opbygningen af perspektiver for en tostatsløsning; gentager, at had, tilskyndelse til vold og antisemitisme er i strid med EU's værdier og er en afgørende hindring for løsningen af konflikten; gentager sin holdning om, at alle skolebøger og undervisningsmaterialer, der støttes med EU-midler, skal være i overensstemmelse med UNESCO's standarder for fred, tolerance, sameksistens og ikkevold; understreger, at EU-finansiering skal suspenderes, hvis der fremlægges klare og dokumenterede beviser for misbrug; |
| --- | --- |

28.

| 29. | minder om, at alle læseplaner, der finansieres af EU, skal være i overensstemmelse med UNESCO's standarder for fred, tolerance, sameksistens og ikkevold, og fordømmer på det kraftigste den hadefulde tale, vold og antisemitisme, der fortsat findes i Den Palæstinensiske Myndigheds læseplaner; |
| --- | --- |

29.

o

o o

| 30. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, EU's særlige repræsentant for fredsprocessen i Mellemøsten, FN's generalsekretær, generalsekretæren for Den Arabiske Liga, Knesset og Israels regering, præsidenten for Den Palæstinensiske Myndighed og Det Palæstinensiske Lovgivende Råd. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  EUT C 307 af 30.8.2018, s. 113.

(2)  Dom af 12. november 2019, Organisation juive européenne og Vignoble Psagot Ltd mod Ministre de l'Économie et des Finances, C-363/18, ECLI:EU:C:2019:954.

---

| 17.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/78 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/78

---

P9_TA(2022)0444

Gennemførelsen af den nye europæiske kulturdagsorden og EU-strategien for internationale kulturelle forbindelser

Europa-Parlamentets beslutning af 14. december 2022 om gennemførelsen af den nye europæiske kulturdagsorden og EU-strategien for internationale kulturelle forbindelser (2022/2047(INI))

(2023/C 177/09)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling og FN's verdensmål for bæredygtig udvikling, navnlig verdensmål 17 om at puste nyt liv i det globale partnerskab for bæredygtig udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling og FN's verdensmål for bæredygtig udvikling, navnlig verdensmål 17 om at puste nyt liv i det globale partnerskab for bæredygtig udvikling,

| — | der henviser til sluterklæringen fra UNESCO's verdenskonference om kulturpolitik og bæredygtig udvikling — MONDIACULT 2022, der blev afholdt i Mexico City den 28.-30. september 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til sluterklæringen fra UNESCO's verdenskonference om kulturpolitik og bæredygtig udvikling — MONDIACULT 2022, der blev afholdt i Mexico City den 28.-30. september 2022,

| — | der henviser til den erklæring, der blev vedtaget efter det uformelle møde for Den Europæiske Unions medlemsstaters ministre for kultur og europæiske anliggender, der blev afholdt i Paris den 3. maj 2019, |
| --- | --- |

—

der henviser til den erklæring, der blev vedtaget efter det uformelle møde for Den Europæiske Unions medlemsstaters ministre for kultur og europæiske anliggender, der blev afholdt i Paris den 3. maj 2019,

| — | der henviser til Europarådets resolution af 8. december 2010 om en udvidet delvis aftale om kulturruter, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets resolution af 8. december 2010 om en udvidet delvis aftale om kulturruter,

| — | der henviser til rapporten af 4. maj 2017 fra arbejdsgruppen vedrørende den åbne koordinationsmetode bestående af medlemsstaternes eksperter med titlen »How culture and the arts can promote intercultural dialogue in the context of the migratory and refugee crisis«, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 4. maj 2017 fra arbejdsgruppen vedrørende den åbne koordinationsmetode bestående af medlemsstaternes eksperter med titlen »How culture and the arts can promote intercultural dialogue in the context of the migratory and refugee crisis«,

| — | der henviser til rapporten af 17. december 2019 fra arbejdsgruppen vedrørende den åbne koordinationsmetode bestående af eksperter fra medlemsstaterne om bæredygtig kulturturisme (»Sustainable cultural tourism«), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 17. december 2019 fra arbejdsgruppen vedrørende den åbne koordinationsmetode bestående af eksperter fra medlemsstaterne om bæredygtig kulturturisme (»Sustainable cultural tourism«),

| — | der henviser til rapporten af 4. juni 2021 fra arbejdsgruppen vedrørende den åbne koordinationsmetode bestående af eksperter fra medlemsstaterne med titlen »Towards gender equality in the cultural and creative sectors«, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 4. juni 2021 fra arbejdsgruppen vedrørende den åbne koordinationsmetode bestående af eksperter fra medlemsstaterne med titlen »Towards gender equality in the cultural and creative sectors«,

| — | der henviser til rapporten af 5. september 2022 fra arbejdsgruppen vedrørende den åbne koordinationsmetode bestående af eksperter fra medlemsstaterne med titlen »Strengthening cultural heritage resilience for climate change«, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 5. september 2022 fra arbejdsgruppen vedrørende den åbne koordinationsmetode bestående af eksperter fra medlemsstaterne med titlen »Strengthening cultural heritage resilience for climate change«,

| — | der henviser til rapporten af 22. september 2022 fra arbejdsgruppen vedrørende den åbne koordinationsmetode bestående af eksperter fra medlemsstaterne med titlen »Stormy Times. Nature and Humans: Cultural Courage for Change«, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 22. september 2022 fra arbejdsgruppen vedrørende den åbne koordinationsmetode bestående af eksperter fra medlemsstaterne med titlen »Stormy Times. Nature and Humans: Cultural Courage for Change«,

| — | der henviser til konventionen om rettigheder for personer med handicap (CRPD), |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen om rettigheder for personer med handicap (CRPD),

| — | der henviser til G20-kulturministrenes Romerklæring af 30. juli 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til G20-kulturministrenes Romerklæring af 30. juli 2021,

| — | der henviser til artikel 8, stk. 2, i Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 8, stk. 2, i Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol,

| — | der henviser til Europarådets konvention om lovovertrædelser i tilknytning til kulturgoder (Nicosiakonventionen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets konvention om lovovertrædelser i tilknytning til kulturgoder (Nicosiakonventionen),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 22. maj 2018 om »En ny europæisk kulturdagsorden« (COM(2018)0267), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 22. maj 2018 om »En ny europæisk kulturdagsorden« (COM(2018)0267),

| — | der henviser til den fælles meddelelse af 8. juni 2016 fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik med titlen En EU-strategi for internationale kulturelle forbindelser (JOIN(2016)0029), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse af 8. juni 2016 fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik med titlen En EU-strategi for internationale kulturelle forbindelser (JOIN(2016)0029),

| — | der henviser til den globale strategi med titlen »Fælles vision, fælles handling: Et stærkere Europa — En global strategi for Den Europæiske Unions udenrigs- og sikkerhedspolitik«, der fremlagdes af næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) den 28. juni 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til den globale strategi med titlen »Fælles vision, fælles handling: Et stærkere Europa — En global strategi for Den Europæiske Unions udenrigs- og sikkerhedspolitik«, der fremlagdes af næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) den 28. juni 2016,

| — | der henviser til de fælles retningslinjer fra Tjenesten for EU's Optræden Udadtil og EU's nationale kulturinstitutioner, der blev offentliggjort i januar 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til de fælles retningslinjer fra Tjenesten for EU's Optræden Udadtil og EU's nationale kulturinstitutioner, der blev offentliggjort i januar 2021,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 28. oktober 2018 om gennemførelsen, resultaterne og den samlede evaluering af det europæiske år for kulturarv 2018 (COM(2019)0548), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 28. oktober 2018 om gennemførelsen, resultaterne og den samlede evaluering af det europæiske år for kulturarv 2018 (COM(2019)0548),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. september 2021 med titlen »Det nye europæiske Bauhaus: Smukt, bæredygtigt, sammen« (COM(2021)0573), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. september 2021 med titlen »Det nye europæiske Bauhaus: Smukt, bæredygtigt, sammen« (COM(2021)0573),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 29. juni 2022 om arbejdsplanen på kulturområdet 2019-2022 (COM(2022)0317), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 29. juni 2022 om arbejdsplanen på kulturområdet 2019-2022 (COM(2022)0317),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 15. november 2018 om arbejdsplanen på kulturområdet (2019-2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 15. november 2018 om arbejdsplanen på kulturområdet (2019-2022),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 7. juni 2019 om en strategisk EU-tilgang til internationale kulturelle forbindelser og en handlingsramme, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 7. juni 2019 om en strategisk EU-tilgang til internationale kulturelle forbindelser og en handlingsramme,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 22. januar 2018 om den integrerede tilgang til eksterne konflikter og kriser, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 22. januar 2018 om den integrerede tilgang til eksterne konflikter og kriser,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 21. juni 2021 om EU's tilgang til kulturarv i konflikter og kriser, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 21. juni 2021 om EU's tilgang til kulturarv i konflikter og kriser,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 18. maj 2021 om den kulturelle og kreative sektors genopretning, modstandskraft og bæredygtighed, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 18. maj 2021 om den kulturelle og kreative sektors genopretning, modstandskraft og bæredygtighed,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 8. juni 2018 om behovet for at fremhæve kulturarven i alle politikker i EU, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 8. juni 2018 om behovet for at fremhæve kulturarven i alle politikker i EU,

| — | der henviser til Romerklæringen af 25. marts 2017 fra lederne af 27 medlemsstater og Det Europæiske Råd, Europa-Parlamentet og Europa-Kommissionen, |
| --- | --- |

—

der henviser til Romerklæringen af 25. marts 2017 fra lederne af 27 medlemsstater og Det Europæiske Råd, Europa-Parlamentet og Europa-Kommissionen,

| — | der henviser til sin beslutning af 11. december 2018 om den nye europæiske kulturdagsorden (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. december 2018 om den nye europæiske kulturdagsorden (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 5. juli 2017 om en EU-strategi for internationale kulturelle forbindelser (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. juli 2017 om en EU-strategi for internationale kulturelle forbindelser (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. januar 2021 om opnåelse af en reel politisk virkning af det europæiske år for kulturarv (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. januar 2021 om opnåelse af en reel politisk virkning af det europæiske år for kulturarv (3),

| — | der henviser til sine beslutninger af 7. juni 2007 om kunstneres sociale status (4) og af 20. oktober 2021 om situationen for kunstnere og den kulturelle genopbygning i EU (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 7. juni 2007 om kunstneres sociale status (4) og af 20. oktober 2021 om situationen for kunstnere og den kulturelle genopbygning i EU (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. marts 2022 om den rolle, som kultur, uddannelse, medier og idræt spiller i bekæmpelsen af racisme (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. marts 2022 om den rolle, som kultur, uddannelse, medier og idræt spiller i bekæmpelsen af racisme (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. september 2020 om kulturel genopbygning af Europa (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. september 2020 om kulturel genopbygning af Europa (7),

| — | der henviser til sin betænkning af 14. september 2022 om Det nye europæiske Bauhaus (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin betænkning af 14. september 2022 om Det nye europæiske Bauhaus (8),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 15. september 2020 om effektive foranstaltninger til at gøre Erasmus+, Et Kreativt Europa og Det Europæiske Solidaritetskorps grønnere (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 15. september 2020 om effektive foranstaltninger til at gøre Erasmus+, Et Kreativt Europa og Det Europæiske Solidaritetskorps grønnere (9),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/818 af 20. maj 2021 om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2021-2027) (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/818 af 20. maj 2021 om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2021-2027) (10),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/817 af 20. maj 2021 om oprettelse af Erasmus+: EU-programmet for uddannelse, ungdom og idræt (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/817 af 20. maj 2021 om oprettelse af Erasmus+: EU-programmet for uddannelse, ungdom og idræt (11),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/888 af 20. maj 2021 om oprettelse af programmet Det Europæiske Solidaritetskorps (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/888 af 20. maj 2021 om oprettelse af programmet Det Europæiske Solidaritetskorps (12),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2021/2316 af 22. december 2021 om et europæisk ungdomsår (2022) (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2021/2316 af 22. december 2021 om et europæisk ungdomsår (2022) (13),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2020/2229 af 23. december 2020 om ændring af afgørelse nr. 445/2014/EU om en EU-aktion vedrørende Den Europæiske Kulturhovedstad 2020-2033 (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2020/2229 af 23. december 2020 om ændring af afgørelse nr. 445/2014/EU om en EU-aktion vedrørende Den Europæiske Kulturhovedstad 2020-2033 (14),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2017/864 af 17. maj 2017 om et europæisk år for kulturarv (2018) (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2017/864 af 17. maj 2017 om et europæisk år for kulturarv (2018) (15),

| — | der henviser til UNESCO's konvention af 2005 om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed, |
| --- | --- |

—

der henviser til UNESCO's konvention af 2005 om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder, særlig artikel 27 om retten til at deltage i kulturlivet, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder, særlig artikel 27 om retten til at deltage i kulturlivet,

| — | der henviser til rapporten af 2020 fra Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD), The Culture Fix: Creative people, places and industries, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 2020 fra Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD), The Culture Fix: Creative people, places and industries,

| — | der henviser til den forberedende foranstaltning om kultur i Unionens eksterne forbindelser og dens henstillinger, |
| --- | --- |

—

der henviser til den forberedende foranstaltning om kultur i Unionens eksterne forbindelser og dens henstillinger,

| — | der henviser til EU's handlingsplan mod ulovlig handel med kulturgoder, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's handlingsplan mod ulovlig handel med kulturgoder,

| — | der henviser til Europarådets Santiago de Compostela-erklæring af 23. oktober 1987 i anledning af udnævnelsen af Camino de Santiago-ruten som den første europæiske kulturrute, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets Santiago de Compostela-erklæring af 23. oktober 1987 i anledning af udnævnelsen af Camino de Santiago-ruten som den første europæiske kulturrute,

| — | der henviser til artikel 3, stk. 3 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 3, stk. 3 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU),

| — | der henviser til artikel 6 og 167 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 6 og 167 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54 og til artikel 1, stk. 1, litra e), i og bilag 3 til Formandskonferencens afgørelse af 12. december 2002 om proceduren for tilladelse til at udarbejde initiativbetænkninger, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54 og til artikel 1, stk. 1, litra e), i og bilag 3 til Formandskonferencens afgørelse af 12. december 2002 om proceduren for tilladelse til at udarbejde initiativbetænkninger,

| — | der henviser til udtalelser fra Udenrigsudvalget og Udviklingsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelser fra Udenrigsudvalget og Udviklingsudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget (A9-0279/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget (A9-0279/2022),

| A. | der henviser til, at Kommissionens meddelelse fra 2018 om en ny europæisk kulturdagsorden (COM(2018)0267) og den fælles meddelelse fra 2016 om en EU-strategi for internationale kulturelle forbindelser (JOIN(2016)0029) har spillet en afgørende rolle i udformningen af EU's og medlemsstaternes kulturpolitikker, både i deres nationale og internationale dimension; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Kommissionens meddelelse fra 2018 om en ny europæisk kulturdagsorden (COM(2018)0267) og den fælles meddelelse fra 2016 om en EU-strategi for internationale kulturelle forbindelser (JOIN(2016)0029) har spillet en afgørende rolle i udformningen af EU's og medlemsstaternes kulturpolitikker, både i deres nationale og internationale dimension;

| B. | der henviser til, at Rådets arbejdsplan for kultur 2023-2026 vil fungere som den vigtigste køreplan for koordineringen af EU's kulturpolitikker i de kommende år og vil udgøre en mulighed for at udløse et paradigmeskift, der gør det muligt for de kulturelle og kreative sektorer at tilpasse sig en ny normalitet efter pandemien og udvikle modstandsdygtighed over for eventuelle kommende udfordringer; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Rådets arbejdsplan for kultur 2023-2026 vil fungere som den vigtigste køreplan for koordineringen af EU's kulturpolitikker i de kommende år og vil udgøre en mulighed for at udløse et paradigmeskift, der gør det muligt for de kulturelle og kreative sektorer at tilpasse sig en ny normalitet efter pandemien og udvikle modstandsdygtighed over for eventuelle kommende udfordringer;

| C. | der henviser til, at kultur er et offentligt gode, og at de kulturelle og kreative sektorer og industrier bør støttes med ambitiøse politiske rammer, tilstrækkelig offentlig og privat finansiering og et befordrende miljø for arbejdere i de kulturelle og kreative sektorer samt for målgruppernes adgang til kultur; der henviser til, at den nye europæiske kulturdagsorden bør sigte mod at bevare, udvide og formidle en dynamisk og mangfoldig europæisk kulturel scene, der fremmer alles deltagelse, hvor ingen lades i stikken; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at kultur er et offentligt gode, og at de kulturelle og kreative sektorer og industrier bør støttes med ambitiøse politiske rammer, tilstrækkelig offentlig og privat finansiering og et befordrende miljø for arbejdere i de kulturelle og kreative sektorer samt for målgruppernes adgang til kultur; der henviser til, at den nye europæiske kulturdagsorden bør sigte mod at bevare, udvide og formidle en dynamisk og mangfoldig europæisk kulturel scene, der fremmer alles deltagelse, hvor ingen lades i stikken;

| D. | der henviser til, at kulturel skabelse er en vigtig måde at formidle meninger på, herunder kritiske meninger om magthaverne, og at det derfor er afgørende at garantere ytringsfriheden i kulturen, herunder ytringsfriheden i medierne; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at kulturel skabelse er en vigtig måde at formidle meninger på, herunder kritiske meninger om magthaverne, og at det derfor er afgørende at garantere ytringsfriheden i kulturen, herunder ytringsfriheden i medierne;

| E. | der henviser til, at Europa er et kulturelt fællesskab, der er baseret på nogle fælles værdier og en fælles historie og på den fortsatte økonomiske integration; der henviser til, at kulturen og kulturarven, herunder de europæiske kulturruter, har et stort potentiale til at fremme Den Europæiske Unions værdier, styrke dens forskellige identiteter og bidrage til at nå dens mål på globalt plan samt bidrage til løsningen af globale udfordringer; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Europa er et kulturelt fællesskab, der er baseret på nogle fælles værdier og en fælles historie og på den fortsatte økonomiske integration; der henviser til, at kulturen og kulturarven, herunder de europæiske kulturruter, har et stort potentiale til at fremme Den Europæiske Unions værdier, styrke dens forskellige identiteter og bidrage til at nå dens mål på globalt plan samt bidrage til løsningen af globale udfordringer;

| F. | der henviser til, at det europæiske år for kulturarv 2018 støttede og fremmede kultur og kulturarv som »en fælles kilde til erindring, forståelse, identitet, dialog, samhørighed og kreativitet for Europa«; der henviser til, at de overordnede mål med året var at »fremme og støtte Unionens, medlemsstaternes og regionale og lokale myndigheders indsats for i samarbejde med kulturarvssektoren og det bredere civilsamfund at beskytte, sikre, genbruge, opgradere, værdsætte og fremme Europas kulturarv« (16); der henviser til, at bevarelse, beskyttelse og fremme af kulturarv i alle former kan fungere som katalysator for styrkelse af interkulturelle forbindelser, fred, demokrati, langsigtet bæredygtig økonomisk genopretning, bæredygtig turisme og regional udvikling samt forsoning og kulturel sameksistens og dermed øge inddragelsen af lokalsamfund, både på europæisk og internationalt plan; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det europæiske år for kulturarv 2018 støttede og fremmede kultur og kulturarv som »en fælles kilde til erindring, forståelse, identitet, dialog, samhørighed og kreativitet for Europa«; der henviser til, at de overordnede mål med året var at »fremme og støtte Unionens, medlemsstaternes og regionale og lokale myndigheders indsats for i samarbejde med kulturarvssektoren og det bredere civilsamfund at beskytte, sikre, genbruge, opgradere, værdsætte og fremme Europas kulturarv« (16); der henviser til, at bevarelse, beskyttelse og fremme af kulturarv i alle former kan fungere som katalysator for styrkelse af interkulturelle forbindelser, fred, demokrati, langsigtet bæredygtig økonomisk genopretning, bæredygtig turisme og regional udvikling samt forsoning og kulturel sameksistens og dermed øge inddragelsen af lokalsamfund, både på europæisk og internationalt plan;

| G. | der henviser til, at kultur skaber sociale og økonomiske fordele, både i og uden for Unionen, og har en vigtig funktion i økonomien og i jobskabelsen; der henviser til, at de kulturelle og kreative sektorer udgør mindst 4,4 % af EU's BNP og beskæftiger omkring 7,6 millioner mennesker og dermed har potentiale til at være drivkræfter for lokal og regional udvikling; der henviser til, at de kulturelle og kreative sektorer og industrier har en høj grad af fragmentering, idet over 90 % af virksomhederne i de kulturelle og kreative sektorer er små og mellemstore virksomheder, og at 33 % af arbejdsstyrken er selvstændige (17) og har atypiske arbejdsordninger; der henviser til, at de kulturelle og kreative sektorer og brancher kun opnår en minimal andel af den økonomiske værdi, de skaber, hvilket har en negativ indvirkning på kulturelle og kreative arbejdstagere; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at kultur skaber sociale og økonomiske fordele, både i og uden for Unionen, og har en vigtig funktion i økonomien og i jobskabelsen; der henviser til, at de kulturelle og kreative sektorer udgør mindst 4,4 % af EU's BNP og beskæftiger omkring 7,6 millioner mennesker og dermed har potentiale til at være drivkræfter for lokal og regional udvikling; der henviser til, at de kulturelle og kreative sektorer og industrier har en høj grad af fragmentering, idet over 90 % af virksomhederne i de kulturelle og kreative sektorer er små og mellemstore virksomheder, og at 33 % af arbejdsstyrken er selvstændige (17) og har atypiske arbejdsordninger; der henviser til, at de kulturelle og kreative sektorer og brancher kun opnår en minimal andel af den økonomiske værdi, de skaber, hvilket har en negativ indvirkning på kulturelle og kreative arbejdstagere;

| H. | der henviser til, at covid-19-pandemiens indvirkning på de europæiske kulturelle og kreative sektorer og industrier har været dramatisk, men af forskellig grad i de enkelte sektorer, og har forværret de udfordringer, som sektorerne står over for, og de ofte atypiske leve- og arbejdsvilkår, der gælder for kunstnere og kulturarbejdere; der henviser til, at lokalitetsbaserede aktiviteter er blevet stærkt påvirket af nedlukninger, rejserestriktioner og andre nødvendige folkesundhedsforanstaltninger, mens sektorer med en stærkere digital kapacitet var bedre i stand til at håndtere krisen; der henviser til, at nogle kulturelle vaner, der er gået tabt under pandemien, ikke systematisk er blevet genoptaget i nogle sektorer; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at covid-19-pandemiens indvirkning på de europæiske kulturelle og kreative sektorer og industrier har været dramatisk, men af forskellig grad i de enkelte sektorer, og har forværret de udfordringer, som sektorerne står over for, og de ofte atypiske leve- og arbejdsvilkår, der gælder for kunstnere og kulturarbejdere; der henviser til, at lokalitetsbaserede aktiviteter er blevet stærkt påvirket af nedlukninger, rejserestriktioner og andre nødvendige folkesundhedsforanstaltninger, mens sektorer med en stærkere digital kapacitet var bedre i stand til at håndtere krisen; der henviser til, at nogle kulturelle vaner, der er gået tabt under pandemien, ikke systematisk er blevet genoptaget i nogle sektorer;

| I. | der henviser til, at investeringerne under genopretnings- og resiliensfaciliteten ikke afspejler de kulturelle og kreative sektorers og industriers enorme økonomiske og sociale betydning, hvilket efterlader disse sektorer betydeligt underrepræsenteret i EU's samlede indsats for at støtte den europæiske økonomis genopretning og modstandsdygtighed efter pandemien; der henviser til, at Europa-Parlamentet har opfordret til en investering på 2 % af genopretningsfaciliteten i de kulturelle og kreative sektorer og industrier og endnu en gang har påpeget betydningen af passende investeringer i EU's kulturdagsorden (18); der henviser til, at kun 16 medlemsstater har medtaget kultur i deres nationale genopretnings- og resiliensplaner, og at størstedelen af medlemsstaterne er forblevet et godt stykke under dette tal, selv om målet på 2 % i gennemsnit er blevet nået på EU-plan; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at investeringerne under genopretnings- og resiliensfaciliteten ikke afspejler de kulturelle og kreative sektorers og industriers enorme økonomiske og sociale betydning, hvilket efterlader disse sektorer betydeligt underrepræsenteret i EU's samlede indsats for at støtte den europæiske økonomis genopretning og modstandsdygtighed efter pandemien; der henviser til, at Europa-Parlamentet har opfordret til en investering på 2 % af genopretningsfaciliteten i de kulturelle og kreative sektorer og industrier og endnu en gang har påpeget betydningen af passende investeringer i EU's kulturdagsorden (18); der henviser til, at kun 16 medlemsstater har medtaget kultur i deres nationale genopretnings- og resiliensplaner, og at størstedelen af medlemsstaterne er forblevet et godt stykke under dette tal, selv om målet på 2 % i gennemsnit er blevet nået på EU-plan;

| J. | der henviser til, at Parlamentet i sine beslutninger af 7. juni 2007 og 20. oktober 2021 slog til lyd for at forbedre arbejdsvilkårene i Europas kulturelle og kreative sektorer og opfordrede til indførelse af en »europæisk status for kunstneren« som en fælles ramme for arbejdsvilkår og minimumsstandarder, der er fælles for alle EU-lande; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Parlamentet i sine beslutninger af 7. juni 2007 og 20. oktober 2021 slog til lyd for at forbedre arbejdsvilkårene i Europas kulturelle og kreative sektorer og opfordrede til indførelse af en »europæisk status for kunstneren« som en fælles ramme for arbejdsvilkår og minimumsstandarder, der er fælles for alle EU-lande;

| K. | der henviser til, at kulturel deltagelse kan være tænkt både som passiv deltagelse og som aktiv skabelse, uanset hvilket niveau — amatørmæssigt eller professionelt — aktiviteten udføres på; der henviser til, at både aktiv og passiv kulturel deltagelse har mange økonomiske, sociale og sundhedsmæssige fordele; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at kulturel deltagelse kan være tænkt både som passiv deltagelse og som aktiv skabelse, uanset hvilket niveau — amatørmæssigt eller professionelt — aktiviteten udføres på; der henviser til, at både aktiv og passiv kulturel deltagelse har mange økonomiske, sociale og sundhedsmæssige fordele;

| L. | der henviser til, at Kommissionens meddelelse af 22. maj 2018 om en ny europæisk kulturdagsorden (COM(2018)0267) understregede kulturens og kunstens betydning for integrationen af flygtninge og andre migranter; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Kommissionens meddelelse af 22. maj 2018 om en ny europæisk kulturdagsorden (COM(2018)0267) understregede kulturens og kunstens betydning for integrationen af flygtninge og andre migranter;

| M. | der henviser til, at kunst og kulturelle aktiviteter længe har været anerkendt af Verdenssundhedsorganisationen (WHO) (19) som gavnlige for sundhed, herunder mental sundhed, og for individuel og samfundsmæssig trivsel, navnlig takket være deres mangefacetterede karakter og komponenter, herunder social interaktion, sensorisk aktivering, følelsesmæssig udtryksform, kognitiv stimulering og fysisk aktivitet, og takket være deres evne til at stimulere flere psykologiske, adfærdsmæssige og sociale processer; der henviser til, at kunst og kultur har vist, at de er uvurderlige for samfundets modstandsdygtighed i krisetider; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at kunst og kulturelle aktiviteter længe har været anerkendt af Verdenssundhedsorganisationen (WHO) (19) som gavnlige for sundhed, herunder mental sundhed, og for individuel og samfundsmæssig trivsel, navnlig takket være deres mangefacetterede karakter og komponenter, herunder social interaktion, sensorisk aktivering, følelsesmæssig udtryksform, kognitiv stimulering og fysisk aktivitet, og takket være deres evne til at stimulere flere psykologiske, adfærdsmæssige og sociale processer; der henviser til, at kunst og kultur har vist, at de er uvurderlige for samfundets modstandsdygtighed i krisetider;

| N. | der henviser til, at kunst og kunstneriske discipliner er vigtige elementer og drivkræfter for både formel, uformel og ikkeformel uddannelse og personlig udvikling; der henviser til, at læring gennem og om kunst og kunstneriske discipliner bidrager til udvikling af færdigheder og kompetencer, såsom af kreativ tænkning og andre overførbare færdigheder; der henviser til, at disse elementer ikke udvikles tilstrækkeligt i de nationale læseplaner; der henviser til, at medlemsstaterne ved at styrke videnskab, teknologi, ingeniørvirksomhed, kunst og matematik (STEAM) kan fremme en innovationskultur og kreativitet fra en ung alder med livslang læring for øje; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at kunst og kunstneriske discipliner er vigtige elementer og drivkræfter for både formel, uformel og ikkeformel uddannelse og personlig udvikling; der henviser til, at læring gennem og om kunst og kunstneriske discipliner bidrager til udvikling af færdigheder og kompetencer, såsom af kreativ tænkning og andre overførbare færdigheder; der henviser til, at disse elementer ikke udvikles tilstrækkeligt i de nationale læseplaner; der henviser til, at medlemsstaterne ved at styrke videnskab, teknologi, ingeniørvirksomhed, kunst og matematik (STEAM) kan fremme en innovationskultur og kreativitet fra en ung alder med livslang læring for øje;

| O. | der henviser til, at kunstnerisk forskning bør indgå i en peerdialog med andre forskningsdiscipliner og finansieres som sådan, både på grund af dens egenværdi og dens afgørende bidrag til at udløse innovation; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at kunstnerisk forskning bør indgå i en peerdialog med andre forskningsdiscipliner og finansieres som sådan, både på grund af dens egenværdi og dens afgørende bidrag til at udløse innovation;

| P. | der henviser til, at EU's program Et Kreativt Europa for de kulturelle og kreative sektorer spiller en central rolle med hensyn til at fremme kunst, kultur og audiovisuelt indhold og støtte medier af høj kvalitet, især ved at støtte græsrodsprojekter, små virksomheder og individuelle kunstnere; der henviser til, at det bidrager til Unionens strategi for internationale kulturelle forbindelser med henblik på at sikre strategiens langsigtede virkning gennem en mellemfolkelig tilgang, der omfatter kulturelle netværk, civilsamfundsorganisationer og lokale organisationer; der henviser til, at de fleste af målresultaterne i Rådets arbejdsplan for kultur 2019-2022 er blevet nået gennem de foranstaltninger, der er fastsat i programmet; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at EU's program Et Kreativt Europa for de kulturelle og kreative sektorer spiller en central rolle med hensyn til at fremme kunst, kultur og audiovisuelt indhold og støtte medier af høj kvalitet, især ved at støtte græsrodsprojekter, små virksomheder og individuelle kunstnere; der henviser til, at det bidrager til Unionens strategi for internationale kulturelle forbindelser med henblik på at sikre strategiens langsigtede virkning gennem en mellemfolkelig tilgang, der omfatter kulturelle netværk, civilsamfundsorganisationer og lokale organisationer; der henviser til, at de fleste af målresultaterne i Rådets arbejdsplan for kultur 2019-2022 er blevet nået gennem de foranstaltninger, der er fastsat i programmet;

| Q. | der henviser til, at kulturelle forbindelser almindeligvis defineres (20) som gensidige, utvungne, tværnationale interaktioner mellem to eller flere kulturer, der omfatter en række aktiviteter, der gennemføres af både statslige og ikke-statslige aktører på det kulturelle og civilsamfundsmæssig område; der henviser til, at de overordnede resultater af kulturelle forbindelser er større konnektivitet, bedre gensidig forståelse, flere og dybere forbindelser, gensidigt fordelagtige transaktioner og øget bæredygtig dialog mellem stater, mennesker, ikkestatslige aktører og kulturer, hvilket skaber mere modstandsdygtige samfund; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at kulturelle forbindelser almindeligvis defineres (20) som gensidige, utvungne, tværnationale interaktioner mellem to eller flere kulturer, der omfatter en række aktiviteter, der gennemføres af både statslige og ikke-statslige aktører på det kulturelle og civilsamfundsmæssig område; der henviser til, at de overordnede resultater af kulturelle forbindelser er større konnektivitet, bedre gensidig forståelse, flere og dybere forbindelser, gensidigt fordelagtige transaktioner og øget bæredygtig dialog mellem stater, mennesker, ikkestatslige aktører og kulturer, hvilket skaber mere modstandsdygtige samfund;

| R. | der henviser til, at kulturdiplomati bruges, hvor stater samarbejder med andre stater eller deres befolkninger gennem mediet kultur, idet der er en dominans af det statslige perspektiv og dets envejskommunikation i forhold til et perspektiv af gensidige fordele og dialog i forhold til perspektivet med gensidige fordele og dialog; der henviser til, at kulturdiplomati påvirkes af udenrigspolitikkens iboende dynamikker, er ansvarligt over for de relevante statslige institutioner og kan anvendes til at støtte politiske mål (21); |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at kulturdiplomati bruges, hvor stater samarbejder med andre stater eller deres befolkninger gennem mediet kultur, idet der er en dominans af det statslige perspektiv og dets envejskommunikation i forhold til et perspektiv af gensidige fordele og dialog i forhold til perspektivet med gensidige fordele og dialog; der henviser til, at kulturdiplomati påvirkes af udenrigspolitikkens iboende dynamikker, er ansvarligt over for de relevante statslige institutioner og kan anvendes til at støtte politiske mål (21);

| S. | der henviser til, at EU's indsats inden for internationale kulturrelationer og kulturdiplomati, som er værdifulde værktøjer i dets diplomatiske værktøjskasse, bør sigte mod at fremme værdier såsom solidaritet og broderskab under inddragelse af aktører på alle niveauer af offentlige institutioner og civilsamfundet; der henviser til, at tildeling af finansielle midler specifikt til internationale kulturelle forbindelser til disse aktører i betydelig grad ville øge deres kapacitet til at udnytte deres potentiale; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at EU's indsats inden for internationale kulturrelationer og kulturdiplomati, som er værdifulde værktøjer i dets diplomatiske værktøjskasse, bør sigte mod at fremme værdier såsom solidaritet og broderskab under inddragelse af aktører på alle niveauer af offentlige institutioner og civilsamfundet; der henviser til, at tildeling af finansielle midler specifikt til internationale kulturelle forbindelser til disse aktører i betydelig grad ville øge deres kapacitet til at udnytte deres potentiale;

| T. | der henviser til, at tredjelandes diaspora i EU og europæiske diasporaer i tredjelande kan være vigtige aktører i styrkelsen af de kulturelle forbindelser mellem EU og andre lande; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at tredjelandes diaspora i EU og europæiske diasporaer i tredjelande kan være vigtige aktører i styrkelsen af de kulturelle forbindelser mellem EU og andre lande;

| U. | der henviser til, at EU i 1993 oprettede et særligt system kendt som »den kulturelle undtagelse« for at beskytte kulturelle varer og tjenesteydelser mod frihandelsregler, da kultur ikke bør betragtes som en handelsvare og ikke bør være underlagt markedsbehov; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at EU i 1993 oprettede et særligt system kendt som »den kulturelle undtagelse« for at beskytte kulturelle varer og tjenesteydelser mod frihandelsregler, da kultur ikke bør betragtes som en handelsvare og ikke bør være underlagt markedsbehov;

| V. | der henviser til, at FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling og FN's verdensmål for bæredygtig udvikling ikke udtrykkeligt omhandler kultur, selv om kultur er et globalt offentligt gode og både en tværgående dimension af bæredygtig udvikling og et mål i sig selv, som det fremgår af globale kampagner som #Culture2030Goal; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling og FN's verdensmål for bæredygtig udvikling ikke udtrykkeligt omhandler kultur, selv om kultur er et globalt offentligt gode og både en tværgående dimension af bæredygtig udvikling og et mål i sig selv, som det fremgår af globale kampagner som #Culture2030Goal;

| W. | der henviser til, at digitale teknologier påvirker alle aspekter af kulturlivet samt kunstneres, kulturarbejderes, organisationers og institutioners arbejde og kan hjælpe dem med at lette interaktionen med forskellige målgrupper og åbne adgangen til deres arbejde; der henviser til, at forskellige EU-finansieringsprogrammer og -initiativer støtter sektorens digitale omstilling, navnlig Horizon Europe, Erasmus+, Et Kreativt Europa og Det nye europæiske Bauhaus; der henviser til, at digitalisering har et kæmpe potentiale og har ændret de måder, hvorpå de kulturelle og kreative sektorer og industrier skaber, producerer og deler indhold, hvilket fremmer mulighederne for vækst og øger den kulturelle deltagelse; der henviser til, at digitaliseringen også giver udfordringer med hensyn til mangfoldighed, rimelig aflønning og adgang til kultur, og at den forværrer uligheden, herunder som et resultat af manglende tilstrækkelige digitale færdigheder; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at digitale teknologier påvirker alle aspekter af kulturlivet samt kunstneres, kulturarbejderes, organisationers og institutioners arbejde og kan hjælpe dem med at lette interaktionen med forskellige målgrupper og åbne adgangen til deres arbejde; der henviser til, at forskellige EU-finansieringsprogrammer og -initiativer støtter sektorens digitale omstilling, navnlig Horizon Europe, Erasmus+, Et Kreativt Europa og Det nye europæiske Bauhaus; der henviser til, at digitalisering har et kæmpe potentiale og har ændret de måder, hvorpå de kulturelle og kreative sektorer og industrier skaber, producerer og deler indhold, hvilket fremmer mulighederne for vækst og øger den kulturelle deltagelse; der henviser til, at digitaliseringen også giver udfordringer med hensyn til mangfoldighed, rimelig aflønning og adgang til kultur, og at den forværrer uligheden, herunder som et resultat af manglende tilstrækkelige digitale færdigheder;

| 1. | anerkender, at gennemførelsen af den nye europæiske kulturdagsorden og EU-strategien for internationale kulturelle forbindelser overordnet har været tilfredsstillende; bemærker ikke desto mindre, at vurderingen af gennemførelsen af den nye europæiske kulturdagsorden har påvist mangler, navnlig hvad prioriteter angår; understreger, at selv om de to dokumenter har stået over for de udfordringer, der er forbundet med uforudsete kriser såsom covid-19-pandemien, er det nødvendigt at ajourføre deres strategiske ramme for at fastlægge de overordnede mål for EU's kulturpolitik samt de praktiske værktøjer, der skal bruges til at gennemføre dem, herunder ved at præcisere, hvordan Rådets arbejdsplan på kulturområdet og EU's strategi for internationale kulturelle forbindelser bidrager til at gøre den ajourførte nye europæiske kulturdagsorden operationel; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anerkender, at Rådets arbejdsplan på kulturområdet 2023-2026 udgør et væsentligt værktøj til at styre medlemsstaternes strategier, når de skal imødegå de problemer, der er relevante for de kulturelle og kreative sektorer og brancher i Europa; i den henseende bør Rådets kommende arbejdsplan på kulturområdet 2023-2026, hvad prioriteter angår, fokusere på:






  i) | de kulturelle og kreative sektorer og branchers genopretning og modstandskraft gennem en yderligere styrkelse af deres evne til at reagere på chok i fremtiden |
| --- | --- | --- |

2.

i)

de kulturelle og kreative sektorer og branchers genopretning og modstandskraft gennem en yderligere styrkelse af deres evne til at reagere på chok i fremtiden

| ii) | kultur og bæredygtighed ved at bruge kultur som en drivkraft for bæredygtig udvikling, trivsel og social retfærdighed |
| --- | --- |

ii)

kultur og bæredygtighed ved at bruge kultur som en drivkraft for bæredygtig udvikling, trivsel og social retfærdighed

| iii) | status, arbejdsvilkår og sociale betingelser for fagfolk inden for de kulturelle og kreative sektorer og brancher |
| --- | --- |

iii)

status, arbejdsvilkår og sociale betingelser for fagfolk inden for de kulturelle og kreative sektorer og brancher

| iv) | beskyttelse og fremme af kulturarven |
| --- | --- |

iv)

beskyttelse og fremme af kulturarven

| v) | styrkelse og sikring af en effektiv udvikling og gennemførelse af strategier for internationale kulturelle forbindelser |
| --- | --- |

v)

styrkelse og sikring af en effektiv udvikling og gennemførelse af strategier for internationale kulturelle forbindelser

| 3. | fremhæver, at Rådets arbejdsplan på kulturområdet 2023-2026 bør øge samarbejdet inden for kulturpolitik og bør indeholde evalueringsrammer som en tilgang til at overvåge gennemførelse; påpeger, at de arbejdsmetoder, som Rådets kommende arbejdsplan på kulturområdet forudser, bør revideres med henblik på at gøre dem proceduremæssigt lettere og mere effektive, og at etableringen af målrettede arbejdsgrupper bør overvejes; |
| --- | --- |

3.

| 4. | minder om, at Rådets arbejdsplan på kulturområdet 2023-2026 udgør en mulighed for at bevæge sig hen imod en mere omfattende kulturpolitik på EU-plan; understreger, at denne ambition kræver tilstrækkelig finansiering; minder om, at de kulturelle og kreative sektorer og industrier kun genvinder en minimal andel af den økonomiske værdi, de genererer, og kræver nye, alternative og stabile finansieringskilder; |
| --- | --- |

4.

| 5. | glæder sig over styrkelsen af programmet Et Kreativt Europa 2021-2027, navnlig fordoblingen af dets budget i forhold til dets forgænger og den større vægt på kulturel mangfoldighed, inddragelse, mobilitet, transnational kreativitet og politiksamarbejde samt de kulturelle og kreative sektorer og branchers digitalisering, forgrønnelse og modstandsdygtighed; er ikke desto mindre dybt bekymret over, at programmet Et Kreativt Europa stadig er betydeligt underfinansieret med hensyn til at nå sine mål, og at eventuelle årlige budgetnedskæringer i programmet i alvorlig grad vil skade genopretningen af de kulturelle og kreative sektorer og industrier; insisterer derfor på, at det er nødvendigt at sikre tilstrækkelig finansiering af Et Kreativt Europa gennem en kommende revision af den flerårige finansielle ramme (FFR); |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer medlemsstaterne til fuldt ud at udnytte potentialet i EU's finansiering, programmer og politikker, der er dedikeret til kultur, og deres synergier med relevante programmer, navnlig Horisont Europa, Erasmus +, Det nye europæiske Bauhaus m.fl.; opfordrer Kommissionen til fortsat at udnytte disse synergier med henblik på at maksimere deres positive effekter, både hvad angår substans og tilgængeligheden af finansiering for såvel deres interne som deres eksterne dimension; insisterer på, at kultur og kulturarv bør integreres tværgående i alle EU-politikker, navnlig politikkerne for grøn og digital omstilling; opfordrer medlemsstaterne til at fremme udviklingen af kultur og teknisk forskning og til at beskytte den naturlige, historiske og kunstneriske arv, også i de kommende generationers interesse; |
| --- | --- |

6.

| 7. | erkender, at den kulturelle åbne koordinationsmetode mangler konkrete og institutionaliserede opfølgningsmekanismer; anbefaler derfor gennemførelse af specifikke tidslinjer og indikatorer, som muliggør opfølgende handling eller evaluering af medlemsstaternes resultater; opfordrer til at udvide samarbejdet med ikke-EU-lande i grupper under den åbne koordinationsmetode, da dette har vist sig gavnligt; |
| --- | --- |

7.

| 8. | beklager, at rapporter produceret som led i den åbne koordinationsmetode har begrænset direkte indflydelse på beslutningsprocesser på nationalt, regionalt og lokalt plan på grund af manglende fyldestgørende formidling og konnektivitet mellem de deltagende lande og nationale ministerier; anbefaler derfor, at der produceres rapporter med klare og konkrete politikanbefalinger, der understøttes af en mere evidensbaseret tilgang; opfordrer ydermere Kommissionen til at formidle oplysninger digitalt om resultaterne af den åbne koordinationsmetode i bredt omfang på nationalt plan og EU-plan på så mange sprog som muligt; |
| --- | --- |

8.

| 9. | glæder sig over etableringen af den strukturerede dialog gennem »Voices of Culture«, som giver civilsamfundsorganisationer i den kulturelle sektor en platform til at samarbejde med Kommissionen og den åbne koordinationsmetode; anerkender, at den strukturerede dialog med civilsamfundet har lettet samarbejdet hen over sektorgrænser samt netværksdannelse og udvekslinger; fremhæver imidlertid de utilstrækkelige interaktioner mellem platformene for den åbne koordinationsmetode og den strukturerede dialog og tilskynder derfor til hyppigere og mere systematisk udveksling mellem medlemmerne af den strukturerede dialog og den åbne koordinationsmetode samt til udvidet deltagelse, som inddrager alle delsektorer; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til jævnligt at følge op på anbefalingerne i de endelige rapporter og fra konferencer, workshopper og andre arrangementer som led i den åbne koordinationsmetode og den strukturerede dialog; opfordrer medlemsstaterne til at følge op på anbefalinger med konkrete politikændringer og handlingsplaner; |
| --- | --- |

9.

| 10. | glæder sig over pilotprojektet om oprettelse af et europæisk kulturarvscenter, der skal støtte en holistisk og omkostningseffektiv opfølgning på det europæiske år for kulturarv; anmoder jævnfør Parlamentets beslutning om opnåelse af en reel politisk virkning af det europæiske år for kulturarv (22) Kommissionen og medlemsstaterne om at støtte oprettelsen af flere partnerskaber med de private, offentlige og almennyttige sektorer med henblik på bevarelse af kulturarven i fuld overensstemmelse med additionalitetsprincippet og om at revidere og ajourføre den europæiske handlingsramme for kulturarv med henblik på at sikre beskyttelsen af kulturarven i Europa efter pandemien; understreger betydningen af at fortsætte med at bygge på denne arv med de rette ressourcer; gentager betydningen af det europæiske kulturarvsmærke som et projekt, der styrker bevidstheden om EU's kulturelle og historiske rødder på en innovativ måde; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer medlemsstaterne til fuldt ud at følge det princip, der er forankret i artikel 27 i verdenserklæringen om menneskerettigheder, og til at anerkende retten til et kulturelt, kunstnerisk og videnskabeligt liv og de tilhørende kulturelle rettigheder som menneskerettigheder, der tilkommer alle, idet de giver samtlige borgere mulighed for at deltage i samfundets kulturliv, glæde sig over kunst og nyde fordelene derved; opfordrer medlemsstaterne til at træffe alle passende foranstaltninger for at fjerne enhver forhindring for udøvelsen af sådanne rettigheder, herunder men ikke begrænset til forhindringer forbundet med socioøkonomiske kendetegn, indkomst og fysisk tilgængelighed, og sikre de nødvendige vilkår, så alle frit kan deltage i kulturelle aktiviteter; |
| --- | --- |

11.

| 12. | fastholder, at kunstnerisk ytringsfrihed er et centralt element i kreativitet og kulturel produktion, da den sikrer, at kunstneriske værker afspejler vores samfunds mangfoldighed og rigdom, og at den derfor fortsat skal være garanteret for alle skabere; tilskynder Kommissionen til at integrere friheden til kunstnerisk udfoldelse som en selvstændig indikator for respekten for retsstatsprincippet i sine årsrapporter; tilskynder Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) til at udforske konkrete veje til at bevare friheden til kunstnerisk udfoldelse for udsatte kunstnere, navnlig som følge af krig og geopolitisk ustabilitet; |
| --- | --- |

12.

| 13. | bekræfter sit stærke engagement i ligestilling mellem kønnene og godkender integration af kønsaspektet som en af sine politiske tilgange til at sikre denne ligestilling; understreger endnu en gang, at kulturen spiller en betragtelig rolle for fremme af ligestilling mellem kønnene samt styrkelse af kvinders og kønsmindretals økonomiske og kulturelle indflydelse; opfordrer Kommissionen til at gå videre end sit forslag om at indføre udvælgelseskriterier, som belønner projekter, der garanterer ligestilling i deres organisation, og at indføre overvågnings- og evalueringsmekanismer med henblik på at indsamle tilstrækkelige data om ligestilling og integrering af kønsaspektet hos modtagerne af de forskellige europæiske støtteprogrammer og om mulige forbedrende foranstaltninger; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at lette adgangen til de kulturelle og kreative sektorer og industrier, herunder til iværksætteri, for kvinder og kønsmindretal; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger, at dataindsamling bør overvejes som en vigtig tværgående prioritet i Rådets arbejdsplan på kulturområdet 2023-2026; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at arbejde mere med at indsamle ajourførte og sammenlignelige data om kultur, herunder ved at kortlægge og benchmarke god praksis og strukturelt inddrage eksperter, interessenter og offentlige myndigheder samt publikum, ikke bare fra den kulturelle sektor, men også fra andre sektorer af økonomien; |
| --- | --- |

14.

| 15. | understreger behovet for et strengere tilsyn med og evaluering af gennemførelsen af alle foranstaltninger inden for rammerne af den nye europæiske kulturdagsorden og den fælles meddelelse fra 2016 om »En EU-strategi for internationale kulturelle forbindelser«, både på strategisk plan og på projektplan, baseret på såvel kvantitative som kvalitative målsætninger og for en systematisk rapportering af høj standard; opfordrer Kommissionen til at udvikle flere indikatorer og et bredere perspektiv på evaluering af projektresultater ved også at tage hensyn til kvalitative resultater såsom opbygning af fællesskaber og erfaringer fra projekter, der har måttet indstilles; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre bæredygtigheden ved EU-finansierede kulturprojekter og -initiativer over tid; |
| --- | --- |

15.

Den sociale dimension

| 16. | opfordrer medlemsstaterne til at fremme og investere i menneskers aktive såvel som passive deltagelse i kulturelle og kunstneriske aktiviteter, ikke alene via kommunikations- og outreachkampagner, men også og primært gennem sammenhængende, omfattende og inklusive politiske foranstaltninger og incitamenter til at identificere og fjerne administrative, finansielle og sproglige hindringer for deltagelse, herunder dem, der vedrører socioøkonomiske karakteristika, indkomst og fysisk tilgængelighed, og for marginaliserede, ugunstigt stillede og sårbare grupper med særligt fokus på forstæder, landdistrikter og isolerede områder samt områder med risiko for affolkning; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opfordrer medlemsstaterne til at fremme eksisterende kulturelle og kunstneriske aktiviteter og skabe yderligere muligheder for aktiv deltagelse, til at øge kapaciteten til at nå ud til et nyt publikum, til at integrere og indarbejde mål for kulturel deltagelse i politikudformningen ud over kulturpolitikken og til at vedtage en tilgang med kulturelle rettigheder, der bevæger sig væk fra et snævert fokus på adgang til meningsfuld deltagelse, uden at nogen lades i stikken; |
| --- | --- |

17.

| 18. | beklager det faktum, at de senest tilgængelige data fra Eurostat vedrørende kulturel deltagelse er helt tilbage fra 2015; tilskynder i lyset af de drastiske forandringer, som de kulturelle og kreative sektorer og brancher siden da har gennemgået — navnlig som følge af covid-19-pandemien og den innovative og teknologiske udvikling — Kommissionen til at indlede en Eurostat-undersøgelse af kulturel deltagelse og tendenser i EU, som indsamler og analyserer statistisk data med forskellig geografisk dækning (national, regional osv.), med særlig opmærksomhed på deltagelse i forstadsområder og landlige og perifere områder og i marginaliserede socioøkonomiske samfund samt for de dårligst stillede og sårbare grupper; |
| --- | --- |

18.

| 19. | anerkender den indsats, Kommissionen har gjort for at gribe og udnytte kraften ved kultur og kulturel mangfoldighed til gavn for social samhørighed, velfærd og deltagelse og for styrkelse af borgerskab generelt, kendskab til EU-rettigheder og værdier og til demokrati; fremhæver kulturens rolle i krisetider og opfordrer til en vurdering af, hvilke kulturelle strategier og politikker der har vist sig at være effektive med hensyn til at have en positiv indvirkning på social inklusion, beskæftigelsesmuligheder og økonomisk udvikling; anbefaler, at man fortsætter arbejdet i dette øjemed og bygger videre på resultaterne af og erfaringerne fra alle relevante projekter og workshopper, såsom workshoppen for eksperter fra EU's medlemsstater om kultur for social samhørighed, der blev afholdt i november 2020, og fra Porto Santo-chartret om kulturelt demokrati; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at de mest marginaliserede og underrepræsenterede grupper inddrages i kulturelle aktiviteter og initiativer, ikke kun som passive modtagere, men også som aktive skabere af disse aktiviteter, for at fremme et fælles tilhørsforhold og en fælles fremtid for alle mennesker; glæder sig i den forbindelse over lanceringen af en uafhængig undersøgelse af »betydningen af borgernes deltagelse i kultur for et aktivt medborgerskab og demokrati — politiske erfaringer fra international forskning« og ser frem til dens offentliggørelse i november 2022; opfordrer Kommissionen til at bekendtgøre resultaterne af undersøgelsen og træffe de nødvendige opfølgende foranstaltninger; |
| --- | --- |

20.

| 21. | understreger, hvor vigtige kulturprogrammer er for integrationen af flygtninge og migranter i europæiske samfund, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til fortsat at fremme indsatserne nævnt i Kommissionens nye europæiske kulturdagsorden — integration af flygtninge og andre migranter; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opfordrer medlemsstaterne til at anerkende den rolle, som kunst og kultur spiller for fremme af en sund livsstil, af mental trivsel og af personlig og samfundsmæssig trivsel; understreger betydningen af kulturelle og kunstneriske initiativer, der har til formål at forbedre sundheden og livskvaliteten for personer med handicap; beklager den skade, der blev forårsaget af afbrydelsen af disse aktiviteter under covid-19-pandemien; opfordrer derfor medlemsstaterne til at medtage kunst og kultur som led i en fuldstændig psykosocial støtte til de mest sårbare og ugunstigt stillede grupper og samfund; |
| --- | --- |

22.

| 23. | understreger kulturens grundlæggende betydning for udviklingen af identiteter og individuelle udtryk, navnlig for dem, der ofte er ofre for forskelsbehandling, f.eks. kvinder, etniske og andre mindretal, personer med handicap og medlemmer af LGBTIQ+-samfundet, samt for at udvikle en forståelse af samfundet og af de interkulturelle kompetencer, bidrage til at bekæmpe had og racisme og opbygge fredelige samfund; |
| --- | --- |

23.

| 24. | fremhæver kulturens betydning for livslang uddannelse af mennesker i alle aldre; udtrykker bekymring over den almindelige indsnævring af skolernes læseplaner, hvor der er tendens til at forvise kunst og kunstneriske fag til en mere marginal plads i forhold til andre fag; minder om betydningen af omfattende og velstrukturerede læseplaner, som omfatter kunst og kunstneriske fag, med henblik på at styrke den enkeltes ansvar og evne til at deltage i kulturelle aktiviteter, og insisterer på behovet for at fremme de relevante færdigheder; opfordrer derfor indtrængende medlemsstaterne til at afsætte passende finansielle og menneskelige ressourcer og incitamenter til kunst og kunstneriske fag som undervisningsaktiviteter såvel som fritidsaktiviteter i alle uddannelsesfaser og ved at uddanne undervisere i kulturens betydning og styrke for samfundet og den generelle trivsel; opfordrer i denne forbindelse indtrængende Kommissionen til at gå videre end en »STEM-tilgang« og fuldt ud anlægge en »STEAM-tilgang« (Sciences, Technologies, Engineering, Arts, and Mathematics — naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed, kunst og matematik) i stedet; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opfordrer sideløbende med arbejdet for en fortsat professionalisering af de kulturelle og kreative sektorer og industrier og til, at der udvikles strategier til understøttelse af de mange amatørkunstnere i Europa; |
| --- | --- |

25.

| 26. | minder om, at mobilitet på tværs af grænserne fortsat er et væsentligt element i kunstneres og kulturarbejderes karrierer, herunder for kunstnere og kulturarbejdere, der er tredjelandsstatsborgere; understreger betydningen af gensidig anerkendelse og grænseoverskridende portabilitet af kunstneriske kompetencer og kreative færdigheder for at fremme dette; erindrer om, at finansieringsinstrumenter, der støtter og øger mulighederne for international mobilitet, også bør fremme balancen mellem arbejde og privatliv for kunstnere og kulturarbejdere og stimulere miljømæssigt og socialt bæredygtig mobilitet så meget som muligt; |
| --- | --- |

26.

| 27. | understreger betydningen af mobilitet for studerende og unge fagfolk i de kulturelle og kreative sektorer og industrier for at muliggøre en bredere og mere diversificeret uddannelse, skabe mere konkrete og attraktive karrieremuligheder og præsentere en bred og mangfoldig vifte af kulturelle aktiviteter; tilskynder Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre bedre mobilitetsmuligheder i dette øjemed, herunder gennem Erasmus+-programmet og andre europæiske og nationale initiativer; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opfordrer Kommissionen til på basis af succesen med det gratis Interrail-initiativ for unge »DiscoverEU« at overveje at lave et tiltag inden for rammerne af Erasmus+-programmet, så de unge europæere får en rejsebonus, så de kan besøge og opdage Camino de Santiago-ruterne og de øvrige europæiske kulturruter; |
| --- | --- |

28.

| 29. | minder Kommissionen og medlemsstaterne om de forpligtelser, der kommer til udtryk gennem EU's ratificering af UNESCO's konvention af 2005 om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed, navnlig hvad angår mobilitetsudvekslinger og lempelse af rejser til medlemsstaterne i overensstemmelse med særbehandlingen af kunstnere og andre beskæftigede inden for de kulturelle sektorer samt af kulturgoder og ydelser fra udviklingslande; opfordrer Kommissionen til at foreslå metoder til at lette mobiliteten for kulturarbejdere fra tredjelande, navnlig fra det globale Syd, gennem passende institutionelle og retlige rammer, herunder visumlempelse; |
| --- | --- |

29.

| 30. | glæder sig over oprettelsen af mobilitetsordningen Culture Moves Europe for fagfolk i de kulturelle og kreative sektorer og brancher under Et Kreativt Europa; understreger, at denne ordning vil kunne opnå sit fulde potentiale, hvis den fremover understøttes af et tilstrækkeligt budget, og hvis den er i stand til at nå ud til et bredere publikum; beklager imidlertid, at der stadig er administrative, finansielle og sproglige hindringer for mobilitet, og opfordrer til, at denne ordning skal afvikle de fortsatte strukturelle hindringer for kunstnerisk og kulturel mobilitet; opfordrer til fremme af grænseoverskridende tilgange til kultur og søgning efter partnere til skabelse af større europæiske og internationale kulturelle samproduktioner og programmer for kunstnerophold med henblik på at fremme mobiliteten for kunstnere og kunstskabere ved at styrke samarbejdet mellem alle involverede aktører og udveksling af bedste praksis, herunder med tredjelande; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at styrke deres indsats for at levere oplysninger af høj kvalitet om mobilitets- og udvekslingsprogrammer for kunstnere og andre kulturarbejdere og udøvende kunstnere samt materiel støtte til at afhjælpe alle former for hindringer for mobiliteten inden for de kulturelle og kreative sektorer og brancher, herunder administrative, økonomiske og sproglige hindringer samt hindringer på grund af handicap; |
| --- | --- |

31.

Den økonomiske dimension

| 32. | mener, at de beskæftigede inden for de kulturelle og kreative sektorer og industrier er blevet alvorligt ramt af covid-19-panedemien og bør have gavn af en virkelig og målrettet EU-genopretning, navnlig i lyset af at denne sektor hovedsagelig består af enkeltpersoner og små organisationer og mikroorganisationer og -virksomheder, der fungerer på grundlag af atypiske, deltids- eller projektbaserede ansættelsesordninger, er afhængige af uregelmæssige indtægter og mangler langsigtet økonomisk forudsigelighed; opfordrer medlemsstaterne til at afsætte 2 % af deres budget til kultur, således som Parlamentet har opfordret til gentagne gange; |
| --- | --- |

32.

| 33. | glæder sig over Kommissionens støtte til medlemsstaterne med henblik på at sikre rimelige lønforhold og forbedre de socioøkonomiske betingelser for kunstnere og kunstskabere gennem generelle og sektorspecifikke dialoger; understreger, at støtten fra genopretnings- og resiliensfaciliteten ud over foranstaltninger til støtte for den økonomiske genopretning inden for kultur- og kreativitetssektorerne navnlig bør anvendes til at forbedre arbejdsvilkår, uddannelse, opkvalificering og omskoling for beskæftigede i de kulturelle og kreative sektorer og industrier med henblik på at holde trit med de igangværende strukturelle ændringer inden for disse sektorer; |
| --- | --- |

33.

| 34. | minder imidlertid om, at forskelligartetheden i de offentlige investeringer fører til, at genopretningen af kultur- og kreativitetssektorerne foregår i forskellige tempi, hvilket vil skabe øgede forskelle i EU's kulturelle økosystem, der har brug for en stabil og pålidelig struktur og finansiering, og i sidste ende true Europas kulturelle mangfoldighed; understreger, at genopretningen af de kulturelle og kreative sektorer og industrier skal tage hensyn til de igangværende bestræbelser på at øge bæredygtigheden og digitaliseringen samt forbedre arbejds- og lønvilkårene for arbejdstagere i de kulturelle og kreative sektorer og industrier for at overvinde de strukturelle problemer, der allerede eksisterede før covid-19-pandemien; |
| --- | --- |

34.

| 35. | minder Kommissionen om Parlamentets gentagne opfordringer til at foreslå en »europæisk status for kunstneren«, der ville give en fælles ramme for passende, rimelige og gennemsigtige arbejdsbetingelser og minimumsstandarder, der er fælles for alle EU-lande, herunder rimelige vederlag, i fuld respekt for medlemsstaternes og EU's ansvarsområder vedrørende arbejdsmarkeds- og kulturpolitik med henblik på at forbedre de socioøkonomiske betingelser for alle arbejdere i de kulturelle og kreative sektorer og industrier i alle medlemsstater og for at sikre de grundlæggende vilkår, der de facto garanterer ægte kreativitet og ytringsfrihed; ser frem til offentliggørelsen af den relevante rapport om den åbne koordinationsmetode, der ventes medio 2023; opfordrer til input fra relevante civilsamfundsorganisationer, herunder arbejdsmarkedets parter, om spørgsmål vedrørende social sikring, som der skal tages behørigt hensyn til med henblik på at sikre en hensigtsmæssig opfølgning på dette spørgsmål; |
| --- | --- |

35.

| 36. | tilskynder endvidere alle medlemsstater til at gennemføre direktiv (EU) 2019/790 om ophavsret og beslægtede rettigheder på det digitale indre marked (23) og opfordrer de medlemsstater, der endnu ikke har gjort det, til at omsætte direktivet i deres nationale lovgivning, idet de garanterer et rimeligt, passende og forholdsmæssigt vederlag til ophavsmænd og udøvende kunstnere; opfordrer Kommissionen til at støtte foranstaltningerne med henblik på at omsætte og gennemføre direktivet; |
| --- | --- |

36.

| 37. | bemærker med beklagelse, at procedurerne for ansøgning om EU-finansiering, herunder procedurerne for programmet Et Kreativt Europa, stadig ofte er alt for besværlige og skaber unødvendige forhindringer for alle potentielle modtagere, navnlig små organisationer og mikroorganisationer inden for de kulturelle og kreative sektorer og brancher, der har begrænset administrativ kapacitet, og at dette gælder organisationer både i Europa og i tredjelande; opfordrer derfor Kommissionen til at arbejde hen imod en øget bevidsthed om de forskellige finansieringsmuligheder og yderligere forenkle disse procedurer for at gøre det muligt for en bredere pulje og et bredere udvalg af organisationer, herunder små og mellemstore organisationer i de dårligst stillede områder, at få adgang til EU-finansiering; |
| --- | --- |

37.

| 38. | anmoder Kommissionen om at implementere princippet om flersprogethed og kulturel diversitet, når den forenkler disse procedurer, idet den tillader ansøgninger på flere sprog, begyndende med de europæiske sprog, for at give organisationer og enkeltpersoner, som hverken har kapacitet eller midler til at sørge for oversættelse til engelsk, en rimelig chance; |
| --- | --- |

38.

| 39. | glæder sig over den nylige etablering af »kaskadefinansiering« som et middel til bedre at nå ud til alle modtagere, navnlig enkeltpersoner samt små og mellemstore organisationer; opfordrer Kommissionen til at udvikle disse strategier yderligere inden for alle programmer af relevans for de kulturelle og kreative sektorer og brancher; råder Kommissionen til ved udformningen af disse strategier at overveje at inddrage organisationer, der fungerer som mellemled, spørgsmålene om potentielle interessekonflikter mellem mellemleddet og de endelige modtagere, de faste omkostninger til mellemled vedrørende tilskuddenes logistik og administration samt kriterierne for udvælgelse og endelig vurdering af tilskuddene; |
| --- | --- |

39.

| 40. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at EU's og de nationale kulturpolitikker og -initiativer bakkes op med tilstrækkelig finansiering. lettere adgang til kredit og kapacitet, navnlig i tider med økonomiske vanskeligheder, med henblik på at komme ud over en tilgang med krisestyring og i stedet indføre en langsigtet strategi for kulturpolitikker; |
| --- | --- |

40.

| 41. | minder om Kommissionens centrale mål om, at den vil ledsage udviklingen af kreative partnerskaber mellem de kulturelle og andre sektorer; |
| --- | --- |

41.

| 42. | fremhæver den succes, som initiativet vedrørende de europæiske kulturhovedstæder har haft med hensyn til udviklingen af byer og regioner i hele EU og associerede lande; understreger behovet for supplerende finansiering til projektet med de europæiske kulturhovedstæder, eftersom covid-19-pandemien efterfulgt af stigende inflation har ført til en betydelig forværring af rammebetingelserne for gennemførelsen af dette projekt; glæder sig over Kommissionens målingsværktøj for kultur og kreativitet i byer, som er udviklet af Det Fælles Forskningscenter, og som bidrager til en objektiv vurdering af kultur- og naturaktiver i regioner og byer på grundlag af forbindelsen mellem kultur og turisme; opfordrer Kommissionen til at følge op på det politiske projekt Kulturelle og kreative rum og byer for at fremme deltagelse i kulturen samt social fornyelse og byfornyelse; |
| --- | --- |

42.

| 43. | råder Kommissionen og medlemsstaterne til at bygge videre på anbefalingerne i rapporten fra den åbne koordinationsmetode om bæredygtig kulturturisme for at sikre den rette balance mellem sikring og bevarelse af kulturarv på den ene side og forbedring af adgang og faciliteter for besøgende på den anden; opfordrer samtidig indtrængende medlemsstaterne til fortsat at være opmærksomme på de risici, der er forbundet med masseturisme, for kulturarven og de naturlige økosystemer, og understreger behovet for at finde en balance mellem væksten og udviklingen af turismesektoren i byer, der er kunst- og turistmål, og livskvaliteten for de borgere, der bor der permanent; |
| --- | --- |

43.

| 44. | anerkender det vigtige bidrag fra initiativet Det nye europæiske Bauhaus, der er et kreativt og inter- og tværfagligt initiativ, som sigter mod at opfylde målene i EU's grønne pagt ved at bygge bro mellem videnskab, teknologi, kunst og kultur og indarbejde miljømæssig bæredygtighed i alle EU's politikker; minder om, at dette initiativ bør baseres på innovation på alle niveauer samt aktiv deltagelse og meningsfuld inddragelse af alle mennesker, herunder folk fra socialt dårligt stillede miljøer og lokalsamfund; understreger, at Rådets nye arbejdsplan på kulturområdet bør afspejle relevansen af NEB-initiativet, herunder dets eksterne dimension, med klare målresultater; opfordrer endnu en gang Kommissionen til snarest muligt at fremsætte et forslag om at gøre Det nye europæiske Bauhaus til et nyt selvstændigt nyfinansieret EU-program inden for den næste FFR; |
| --- | --- |

44.

| 45. | fremhæver det enorme bidrag, som kunst og kultur yder til at øge bevidstheden om miljømæssige, klimamæssige og bæredygtighedsrelaterede spørgsmål og deres sociale dimension og til at inspirere til positive adfærdsændringer; minder især om, at traditionel viden, som udgør en del af kulturarven, er nøglen til at fremme modvirkning af klimaændringerne og tilpasningsbestræbelserne; opfordrer med henblik herpå Kommissionen til at arbejde tættere sammen med medlemsstaterne og civilsamfundet og nationale og lokale organisationer for at øge bevidstheden om dette emne blandt borgerne og til at yde specifik finansiering til sådanne kulturelle initiativer gennem synergier med andre dedikerede EU-programmer, -fonde og -politikker; |
| --- | --- |

45.

| 46. | opfordrer Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne til at udforme deres kulturprogrammer i overensstemmelse med principperne om miljømæssig bæredygtighed og bekæmpelse af klimakrisen og vurdere miljøvirkningen af samtlige EU-støttede projekter i alle deres faser; henstiller, at interessenter og modtagere af EU-midler tilstræber de mest miljøvenlige metoder og tilgange i design, planlægning og gennemførelse af deres projekter; |
| --- | --- |

46.

| 47. | glæder sig over OMC-rapporten med titlen »Strengthening Cultural Heritage Resilience for Climate Change — Where the European Green Deal meets Cultural Heritage« og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til aktivt at følge op på anbefalingerne og benytte sig af eksemplerne på god praksis; |
| --- | --- |

47.

| 48. | påpeger, at der bør lægges særlig vægt på spørgsmål om bæredygtighed under restaureringen af kulturarv og traditionelle bygninger; anerkender Det nye europæiske Bauhaus’ potentiale med hensyn til at bidrage til beskyttelse og genopretning af byer og deres kulturarv i tilfælde af katastrofer forårsaget af naturkatastrofer og menneskeskabte farer; understreger behovet for yderligere udveksling af bedste praksis mellem medlemsstaterne og med tredjelande om beskyttelse, bevarelse og restaurering af kulturarven, herunder innovative foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten i eksisterende bygninger, samtidig med at deres arkitektoniske interesse eller historiske karakter bevares, idet der tages særligt hensyn til ægtheden og kvaliteten af det endelige resultat af restaureringen for at undgå at påvirke den fysiske integritet, den arkitektoniske sammenhæng, den historiske karakter eller værdien af historiske bygninger eller historiske centre i overensstemmelse med de relevante nationale regler om bevarelse og Venedigchartret fra 1964 om bevarelse og restaurering af monumenter og lokaliteter; |
| --- | --- |

48.

| 49. | minder om artikel 3 i TEU, der fastsætter, at EU skal sikre, at den europæiske kulturarv beskyttes og udvikles; insisterer på, at opretholdelse af det krævede beskyttelsesniveau for menneskers sundhed og miljøet ikke er i strid med bevarelsen af den europæiske kulturarv; påpeger, at det i en rapport om styrkelse af kulturarvens modstandsdygtighed over for klimaændringer fra eksperter fra Kommissionen og medlemsstaterne, som blev offentliggjort i 2022, klart anføres, at klimakrisen ikke kan løses med en kulturarvskrise; opfordrer derfor Kommissionen til at tage højde for dette hensyn, når den træffer afgørelse om medtagelse af metallisk bly på listen over stoffer, der kræver tilladelse, opført i bilag XIV til forordning om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH-forordningen), når disse stoffer er nødvendige for genoprettelsen af kulturarven; anmoder Kommissionen om i sådanne tilfælde nøje at vurdere de socioøkonomiske fordele ved anvendelsen af sådanne stoffer i forhold til risikoen for menneskers sundhed eller miljøet, således at begge interesser beskyttes på passende vis; anmoder om, at den også overvejer, om der findes egnede alternative stoffer eller teknologier i overensstemmelse med artikel 60 og artikel 58, stk. 2, (og andre relevante artikler) i REACH-forordningen; understreger, at kulturarvssektoren har taget eksemplariske skridt med hensyn til retlige krav for at beskytte håndværkere og kunstnere, der udfører deres erhvervsmæssige aktiviteter; anmoder om fritagelser og undtagelser for kultursektoren og kulturarvsrelaterede aktiviteter fra ovennævnte forordning, hvor det er relevant, for at undgå lukning eller udflytning af mange håndværksvirksomheder og enhver negativ indvirkning på restaureringen, vedligeholdelsen og bevarelsen af EU's enorme kulturarv; opfordrer EU-institutionerne til at høre og inddrage kulturarvssektoren i alle indledende drøftelser vedrørende reguleringsmæssige eller lovgivningsmæssige ændringer, der har direkte indvirkning på deres aktiviteter; |
| --- | --- |

49.

| 50. | anmoder Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil om at styrke samarbejdet med Europarådet, herunder med hensyn til den udvidede delvise aftale om kulturruter, med henblik på at fremme de grundlæggende værdier med kulturel diversitet, interkulturel dialog og bæredygtig territorial udvikling af mindre kendte destinationer, samtidig med at disse steders fælles kulturarv bevares og genoprettes; |
| --- | --- |

50.

| 51. | anerkender digitalisering som et middel til at maksimere de fordele, der kan drages af kulturarven; fremhæver de udfordringer, som digitaliseringen pålægger de kulturelle og kreative sektorer og brancher, og deres behov for konstant at nytænke og omskabe forretningsmodeller samt for at opkvalificere beskæftigede inden for de kulturelle og kreative sektorer og industrier; understreger betydningen af garanteret finansiering til bæredygtig digitalisering og bevarelse af og onlineadgang til kulturelt og kreativt indhold og vores europæiske kulturarv; minder om betydningen af at investere i digitale færdigheder for alle, herunder som et middel til at nyde kulturen; |
| --- | --- |

51.

| 52. | anmoder i forbindelse med digitaliseringen af kulturarven Kommissionen og medlemsstaterne om at være opmærksomme på udviklingen i forbindelse med metaverset ved at bevare den europæiske kulturarv, når den kopieres virtuelt eller på nogen måde omsættes i metaverset; |
| --- | --- |

52.

| 53. | bemærker navnlig det positive bidrag fra EU's digitale innovationsknudepunkter og kreative innovationslaboratorier, som støtter de europæiske kulturelle og kreative sektorer og industrier med deres innovationskapacitet inden for henholdsvis det digitale og det audiovisuelle område; |
| --- | --- |

53.

| 54. | glæder sig over medtagelsen af klyngen »Kultur, kreativitet og inkluderende samfund« i Horisont Europa og stigningen i antallet af opfordringer til forskning og innovation på området for kulturarv og de kulturelle og kreative sektorer og brancher og bifalder den nylige lancering af Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologis (EIT) nye videns- og innovationsfællesskab (VIF) vedrørende kultur og kreativitet; imødeser resultaterne af disse indkaldelser af forslag, navnlig det bidrag forskning og innovation kan give til udvikling af europæiske internationale kulturelle forbindelser; |
| --- | --- |

54.

| 55. | anerkender den afgørende betydning, som immaterielle aktiver og industrier med intensiv brug af intellektuel ejendomsret (IP) har for EU's økonomiske vækst samt dets kulturelle modstandsdygtighed og synlighed, og fremhæver den afgørende rolle, som intellektuel ejendomsret allerede spiller i Europas digitale omstilling; understreger behovet for retslig beskyttelse af disse aktiver og erhverv i tilstrækkelig grad for at give alle skabere af kulturelle og kreative værker mulighed for at drage fordel af deres intellektuelle ejendomsrettigheder; anmoder i denne forbindelse Kommissionen om at træffe alle nødvendige foranstaltninger for at beskytte den intellektuelle ejendomsret til det digitaliserede europæiske landskab; |
| --- | --- |

55.

| 56. | beklager udfasningen af kulturelt materiale i papirform og de følgevirkninger, som denne tendens har for forlagssektoren, specielt små og mellemstore forlagsvirksomheder og biblioteker; |
| --- | --- |

56.

Den eksterne dimension og internationale kulturelle forbindelser

| 57. | mener, at kultur og interkulturel dialog yder et vigtigt bidrag til at fremme gensidig forståelse i et samfund og mellem forskellige samfund og til at genoprette kommunikationen ud over de sproglige grænser på den internationale scene i globale sammenhænge, der indebærer udfordring, og demonstrere værdien af, respektere og støtte kulturel mangfoldighed og menneskerettigheder; fremhæver EU's rolle med hensyn til at fremme en løbende dialog om kulturpolitikker mellem medlemsstaterne og tredjelande og opfordrer medlemsstaterne til at sikre tilstrækkelig finansiering som følge heraf med henblik på at styrke EU's internationale kapacitet på kulturområdet og gøre det muligt for de europæiske kulturelle og kreative sektorer og industrier, herunder mindre organisationer og kunstnere, at blive aktive på internationalt plan; |
| --- | --- |

57.

| 58. | fordømmer især autoritære regeringers brug af kultur, herunder gennem deres kultur- og uddannelsesinstitutioner, idet disse regimer forsøger at omdefinere internationale regler og værdier ved at udfordre deres universalitet og udøve deres politiske indflydelse ved at krænke kunstnerisk og akademisk frihed; |
| --- | --- |

58.

| 59. | understreger potentialet i EU's internationale kulturelle forbindelser med hensyn til at imødegå desinformation i tredjelande og udenlandsk indblanding i EU samt de EU-fjendtlige narrativer i illiberale og autoritære regimer; opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at analysere omfanget af og indflydelsen fra ondsindede statslige aktørers side i europæiske internationale kulturelle forbindelser, som EU er involveret i; |
| --- | --- |

59.

| 60. | påpeger, at der med hensyn til beslutningsprocesser, udformning og gennemførelse af programmer og den overordnede anskuelse er forskel på »EU’s kulturelle forbindelser« og »EU-kulturdiplomati«; fremhæver, at begge tilgange kan eksistere side om side og supplere hinanden, men at de hver især tjener forskellige formål; |
| --- | --- |

60.

| 61. | beklager manglen på en klar og sammenhængende EU-strategi for internationale kulturelle forbindelser; opfordrer kraftigt Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til regelmæssigt at udveksle praksis og erfaringer og til i samarbejde med Den Europæiske Unions nationale kulturinstitutters klynger (EUNIC-klyngerne) og CSO'er i tredjelande at udforme sammenhængende strategier, der bygger på en fælles kollektiv forståelse af, hvad der ligger i begrebet internationale kulturelle forbindelser, herunder tiltag med henblik på gennemførelsen heraf og specialtilpassede retningslinjer for aktiviteter omkring kulturelle forbindelser, som skal gennemføres af EU's delegationer i tredjelande og medlemsstaternes diplomatiske repræsentationer; anbefaler, at disse strategier kommer til at omfatte investeringer i synlighed af og strategisk kommunikation om EU's fælles kulturarv og dens bidrag til fremme af demokrati og værdier; |
| --- | --- |

61.

| 62. | understreger, at EU er nødt til at engagere sig i internationale kulturelle forbindelser ved hjælp af sine egne instrumenter for at præsentere et kulturelt billede af EU på den globale scene, der er større end summen af dets bestanddele, og derved supplere arbejdet i medlemsstaternes kulturinstitutter i udlandet; opfordrer til, at der udvikles en selvstændig værktøjskasse for EU's internationale kulturelle forbindelser og kulturdiplomati, som bygger på erfaringerne og partnerskaberne med EUNIC og medlemsstaternes kulturinstitutter i udlandet samt i civilsamfundet og de kulturelle sektorer i tredjelandes samfund; understreger, at en sådan værktøjskasse bør arbejde hen imod at gennemføre aktiviteter både for at fremme europæisk kultur i udlandet og for at sikre de kulturelle og kreative sektorer i tredjelande teknisk og materiel kapacitetsopbygning og finansiel støtte og derfor bør understøttes af tilstrækkelige egne ressourcer og midler; |
| --- | --- |

62.

| 63. | opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at foretage en undersøgelse for at vurdere, hvorvidt det er muligt enten at indføre et særligt kapitel for internationale kulturelle forbindelser i instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde (NDICI) — Et Globalt Europa eller at styrke den eksterne dimension af Et Kreativt Europa, eventuelt gennem oprettelse af et indsatsområde til finansiering af projekter på området for internationale kulturelle forbindelser; opfordrer indtrængende Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at stille nye midler til rådighed til dette formål for at sikre, at eventuelle nye foranstaltninger ikke finansieres på bekostning af de eksisterende programmer; |
| --- | --- |

63.

| 64. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne, Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik til at fordoble deres bestræbelser på at nå frem til fælles EU-holdninger i multilaterale fora og netværk og til, hvor det er relevant, at tale med én stemme i spørgsmål, der har indvirkning på de internationale kulturelle forbindelser; |
| --- | --- |

64.

| 65. | understreger behovet for, at EU er massivt til stede ved kulturbegivenheder verden over, navnlig begivenheder af global karakter såsom verdensudstillinger; opfordrer til, at EU får mulighed for at være vært for en verdensudstilling, der vil kunne afholdes i forskellige medlemsstater; |
| --- | --- |

65.

| 66. | bifalder de anbefalinger, som Voices of Culture (SD) har offentliggjort om internationale kulturelle forbindelser, og opfordrer Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne til at tage behørigt hensyn til disse anbefalinger, når de udvikler deres strategier for internationale kulturelle forbindelser; opfordrer navnlig Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne til at anvende en menneskerettighedsorienteret bottom-up-tilgang og en mellemfolkelig tilgang, når de opbygger deres kulturelle forbindelser med tredjelande, og til at udforme og gennemføre deres strategi for internationale kulturelle forbindelser og projektprogrammering, på en sådan måde, at der tages hensyn til deres partnerlandes og lokale samfunds behov og krav, samtidig med at de behandler dem som ligeværdige partnere; understreger, at disse strategier bør svare til de enkelte partnerlandes eller regioners behov og særlige politiske og socioøkonomiske situation, snarere end at være produktet af en universalløsning-tilgang; opfordrer til passende finansiering af internationale kulturelle forbindelser i de nuværende programmer for kultur og uddannelse, gennem NDICI's geografiske samt dets tematiske programmer; bemærker, at samarbejde med lokale organisationer, herunder interkulturelle og interreligiøse aktører, er afgørende for at styrke forbindelser baseret på fælles værdier såsom fred, tolerance og gensidig forståelse og for at sikre EU-finansierede projekters langsigtede bæredygtighed; |
| --- | --- |

66.

| 67. | glæder sig over det arbejde, som medlemsstaternes kulturinstitutter og -organisationer og EUNIC-klyngerne i tredjelande har udført; tilskynder til yderligere samarbejde mellem dem og udviklingen af deres netværk med lokale civilsamfundsorganisationer, hvor der lægges særlig vægt på mindre medlemsstater og medlemsstater med begrænset eller ingen kulturel synlighed i udlandet og på deres kulturelle repræsentationsbehov; |
| --- | --- |

67.

| 68. | glæder sig over, at flere af Kommissionens og EU-Udenrigstjenestens enheder deltager i tværgående arbejde med internationale kulturelle forbindelser; opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at forbedre samordningsmekanismerne mellem de berørte enheder, herunder gennem skabelsen af mere sammenhængende og strømlinede arbejdsmetoder for at maksimere effektiviteten, undgå overlappende aktioner og sikre institutionel erindring; |
| --- | --- |

68.

| 69. | glæder sig over oprettelsen af kulturelle samlingspunkter i EU-delegationerne; opfordrer EU-delegationerne til at styrke deres rolle, øge deres færdigheder og integrere dem i deres politiske hold snarere end deres kommunikations- og eventgrupper; opfordrer til, at der afsættes de nødvendige budget- og personalemæssige ressourcer til EU's hold for internationale kulturelle forbindelser og kulturdiplomati i Kommissionens og EU-Udenrigstjenestens hovedkvarter samt i EU-delegationerne med henblik på at befordre og styrke kultursamarbejde med alle relevante lokale aktører, herunder offentlige institutioner, civilsamfundsorganisationer og den akademiske verden i tredjelande; |
| --- | --- |

69.

| 70. | opfordrer medlemsstaterne og EU-Udenrigstjenesten til at integrere kulturpolitikker, internationale kulturelle forbindelser og kulturdiplomati i oplæringen af alt deres diplomatiske personale for at skabe bevidsthed blandt diplomater om internationale kulturelle forbindelser som et centralt, uafhængigt område inden for offentligt diplomati og opbygge passende politiske kompetencer på området for internationale kulturelle forbindelser og kulturdiplomati; imødeser resultaterne af det nye europæiske diplomatakademi, der er baseret på et pilotprojekt gennemført af Europa-Parlamentet, og offentliggørelsen i november af den gennemførlighedsundersøgelse, som er bestilt af EU-Udenrigstjenesten; |
| --- | --- |

70.

| 71. | glæder sig over de første resultater af den forberedende foranstaltning Europæiske Kulturrum; understreger de positive resultater af de innovative samarbejdsmodeller opnået af projektpartnerne på baggrund af en indkaldelse af idéer i samarbejde med lokale interessenter baseret på ligeværdigt partnerskab; opfordrer Kommissionen til fortsat at finansiere denne yderst vellykkede foranstaltning; opfordrer kulturaktører i EU og tredjelande til at undersøge yderligere samarbejdsordninger såsom samskabelse af fælles kunstværker og internationale samproduktioner for at fremme den gensidige tværsproglige og grænseoverskrivende forståelse; |
| --- | --- |

71.

| 72. | understreger, at EU har potentiale til at styrke sine internationale kulturelle samarbejdspartnerskaber gennem sine regioner i den yderste periferi og oversøiske lande og territorier (OLT'er), som er beliggende ved geografiske, kulturelle og sproglige skilleveje rundt om i verden; opfordrer EU til at udforme internationale kulturelle samarbejdsprojekter, der involverer regionerne i den yderste periferi og de oversøiske lande og territorier, med henblik på at fremme regional integration og opbygge nye partnerskaber med partnerlande; |
| --- | --- |

72.

| 73. | fastholder, at der er behov for at intensivere bekæmpelsen af ulovlig handel med kulturgoder; glæder sig over Kommissionens nylige høring i forbindelse med forberedelsen af en ny handlingsplan for at danne en klar, omfattende og effektiv ramme for EU's bidrag til bekæmpelse af ulovlig handel med kulturgenstande med det formål at optrævle kriminelle aktiviteter på det indre marked, som en del af EU-strategien vedrørende organiseret kriminalitet; opfordrer til bedre samarbejde mellem EU og tredjelande om bevarelse og beskyttelse af kulturarven og bekæmpelsen af ulovlig handel med kulturgenstande; |
| --- | --- |

73.

| 74. | minder om, at arkæologisk arv og kulturarv udgør en integreret del af et folks identitet; fordømmer derfor den ulovlige fjernelse af og handel med kulturgoder; glæder sig over den indsats, som visse medlemsstater har gjort for at returnere kulturelle værker og kulturgenstande til deres oprindelsessteder som en del af deres udenrigspolitiske strategi og for at fremme den gensidige forståelse for hinandens kulturarv samt støtte udviklingen af selvstændige kulturpolitikker i tredjelande; opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til aktivt at støtte disse medlemsstater i deres forhandlingsprocesser med tredjelande i en helhedsorienteret tilgang og til aktivt at støtte alle medlemsstaternes bestræbelser med hensyn til beskyttelse og reparation af deres kulturelle og historiske arv i overensstemmelse med MONDIACULT 2022-erklæringen; |
| --- | --- |

74.

| 75. | minder om betydningen af at fremme kultur som formidler af bæredygtig udvikling, hvilket indebærer stor mulighed for social og økonomisk vækst; opfordrer Kommissionen til at lette kulturaktørers og civilsamfundsorganisationers bidrag til bæredygtig udvikling gennem deres aktive deltagelse i regelmæssige dialoger, faglige netværk og multiinteressentpartnerskaber samt gennem aktioner på kulturområdet, der er finansieret af instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde — et globalt Europa; opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at overvåge og regelmæssigt aflægge rapport til Parlamentet om status for gennemførelsen af foranstaltninger vedrørende internationalt kulturelt samarbejde og de resultater, der er opnået med NDICI i denne henseende; |
| --- | --- |

75.

| 76. | minder om, at fremme og beskyttelse af kulturen både er et mål i sig selv inden for verdensmålene for bæredygtig udvikling, navnlig som nedfældet i mål 4.7, 8.9 og 11.4, og et vigtigt bidrag til gennemførelsen af FN's 2030-dagsorden; understreger kulturs og kulturprojekters tværgående karakter, som gør det muligt at bidrage positivt til opfyldelsen af alle verdensmålene for bæredygtig udvikling; opfordrer Kommissionen, EU-delegationerne til tredjelande og medlemsstaterne til yderligere at undersøge de indbyrdes forbindelser mellem kultur og kulturpolitikker og opfyldelsen af alle målene for bæredygtig udvikling, herunder gennem kunstneres og kulturarbejderes deltagelse i inklusiv dialog, faglige netværker, udvekslinger og partnerskaber med flere interessenter samt støtte til civilsamfundsorganisationer; opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at tilrettelægge flere orienteringer, drøftelser og udveksling af praksis med henblik på at sikre en korrekt gennemførelse af disse fælles prioriteter; |
| --- | --- |

76.

| 77. | fremhæver kulturens og den materielle og immaterielle kulturarvs potentiale som vektor for kommunikation, udveksling og fred, idet man fremmer forsoning og konfliktforebyggelse; opfordrer i denne forbindelse til øget samarbejde med UNESCO om beskyttelse af kulturarven og udsendelse af undersøgelsesmissioner; |
| --- | --- |

77.

| 78. | anmoder Kommissionen om kraftigt at fordømme ødelæggelsen af den historiske, kunstneriske og kulturelle arv i de seneste konflikter samt den systematiske ødelæggelse af den historiske, kunstneriske og kulturelle arv, tillige med udslettelsen af suveræne staters, befolkningers eller mindretals identiteter og kulturer, herunder Aserbajdsjans fortsatte politik med at udslette og fornægte den armenske kulturarv i og omkring Nagorno-Karabakh og den bevidste ødelæggelse af kultursteder i Ukraine som følge af den uprovokerede og illegale russiske angrebskrig; minder om, at ødelæggelse af kulturarven kan udgøre en krigsforbrydelse og en krænkelse af menneskerettighederne, og minder i den henseende om ansvaret for at beskytte forpligtelserne, som medlemsstaterne har påtaget sig, bl.a. med hensyn til beskyttelse af kulturarv efter såvel som under væbnede konflikter; opfordrer til, at beskyttelse af kulturarven medtages i EU's missioner og operationer under den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik ved at yde bistand og uddannelse til lokale partnere i håndteringen af de sikkerhedsmæssige udfordringer, der påvirker kulturarven; opfordrer til målrettede sanktioner mod personer og enheder, der er ansvarlige for ødelæggelse, vandalisering eller handel med kulturarven, som et vigtigt skridt i retning af afskrækkelse og sikring af, at man stilles til ansvar for sådanne handlinger; |
| --- | --- |

78.

| 79. | opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at yde teknisk og materiel bistand til partnere i medlemsstaterne og tredjelande med henblik på at øge bevidstheden og udvikle de nødvendige færdigheder og den nødvendige viden til at bevare og forvalte kulturarven, herunder gennem samarbejde med ungdomsorganisationer og uddannelsesinstitutioner i tredjelande; |
| --- | --- |

79.

| 80. | advarer Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten, EU's delegationer i tredjelande og medlemsstaterne om, at EU-finansieret genopbygning af krigshærgede kulturarvsområder i tredjelande ikke må gavne krigsførende parter, der anklages for krænkelser af menneskerettighederne, legitimerer autoritære regimer eller normaliserer forbindelser med sådanne regimer; |
| --- | --- |

80.

| 81. | opfordrer medlemsstaterne til at tage behørigt hensyn til Parlamentets holdning, når de godkender arbejdsplanen på kulturområdet 2023-2026; |
| --- | --- |

81.

o

o o

| 82. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil. |
| --- | --- |

82.

---

(1)  EUT C 388 af 13.11.2020, s. 30.

(2)  EUT C 334 af 19.9.2018, s. 112.

(3)  EUT C 456 af 10.11.2021, s. 24.

(4)  EUT C 125 E af 22.5.2008, s. 223.

(5)  EUT C 184 af 5.5.2022, s. 88.

(6)  EUT C 347 af 9.9.2022, s. 15.

(7)  EUT C 385 af 22.9.2021, s. 152.

(8)  Vedtagne tekster, P9_TA(2022)0319.

(9)  EUT C 385 af 22.9.2021, s. 2.

(10)  EUT L 189 af 28.5.2021, s. 34.

(11)  EUT L 189 af 28.5.2021, s. 1.

(12)  EUT L 202 af 8.6.2021, s. 32.

(13)  EUT L 462 af 28.12.2021, s. 1.

(14)  EUT L 437 af 28.12.2020, s. 116.

(15)  EUT L 131 af 20.5.2017, s. 1.

(16)  EUT L 131 af 20.5.2017, s. 1.

(17)  Ernst & Young: »Rebuilding Europe: The cultural and creative economy before and after the COVID-19 crisis«, januar 2021.

(18)  Europa-Parlamentets beslutning af 17. september 2020 om den kulturelle genopbygning af Europa (EUT C 385 af 22.9.2021, s. 152) og dets beslutning af 20. oktober 2021 om situationen for kunstnere og den kulturelle genopbygning i EU (EUT C 184 af 5.5.2022, s. 88).

(19)  Fancourt, D. and Finn, S.: ”What is the evidence on the role of the arts in improving health and well-being? A scoping review, WHO Regional Office for Europe (Health Evidence Network (HEN) sammenfattende rapport 67), København, 2019.

(20)  British Council og Goethe Institut: »Cultural Value — Cultural Relations in Societies in Transition: A Literature Review«, 2018, s. 7.

(21)  Rivera, T.: »Distinguishing Cultural Relations From Cultural Diplomacy: British Council's Relationship With Her Majesty's Government«, Figueroa Press, Los Angeles, 2015, s. 9-10.

(22)  EUT C 456 af 10.11.2021, s. 24.

(23)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/790 af 17. april 2019 om ophavsret og beslægtede rettigheder på det digitale indre marked og om ændring af direktiv 96/9/EF og 2001/29/EF (EUT L 130 af 17.5.2019, s. 92).

---

Torsdag den 15. december 2022

| 17.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/95 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/95

---

P9_TA(2022)0445

Den kinesiske regerings skærpede kurs over for de fredelige protester i hele Folkerepublikken Kina

Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2022 om den kinesiske regerings skærpede kurs over for de fredelige protester i hele Folkerepublikken Kina (2022/2992(RSP))

(2023/C 177/10)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Kina, især beslutning af 9. juni 2022 om menneskerettighedssituationen i Xinjiang, herunder Xinjiang-politiakterne (1), af 20. januar 2022 om krænkelser af de grundlæggende frihedsrettigheder i Hongkong (2), af 16. september 2021 om en ny EU-Kina-strategi (3), af 20. maj 2021 om kinesiske modsanktioner over for EU-enheder, MEP'er og nationale parlamentsmedlemmer (4), af 21. januar 2021 om undertrykkelsen af den demokratiske opposition i Hongkong (5), af 12. september 2018 om status for forbindelserne mellem EU og Kina (6) og af 16. december 2015 om forbindelserne mellem EU og Kina (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Kina, især beslutning af 9. juni 2022 om menneskerettighedssituationen i Xinjiang, herunder Xinjiang-politiakterne (1), af 20. januar 2022 om krænkelser af de grundlæggende frihedsrettigheder i Hongkong (2), af 16. september 2021 om en ny EU-Kina-strategi (3), af 20. maj 2021 om kinesiske modsanktioner over for EU-enheder, MEP'er og nationale parlamentsmedlemmer (4), af 21. januar 2021 om undertrykkelsen af den demokratiske opposition i Hongkong (5), af 12. september 2018 om status for forbindelserne mellem EU og Kina (6) og af 16. december 2015 om forbindelserne mellem EU og Kina (7),

| — | der henviser til det topmøde mellem EU og Kina, som blev afholdt den 1. april 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til det topmøde mellem EU og Kina, som blev afholdt den 1. april 2022,

| — | der henviser til de afsluttende bemærkninger fra FN's Menneskerettighedskomité om Folkerepublikken Kinas Særlige Administrative Område Hongkong og Folkerepublikken Kinas Særlige Administrative Område Macao om deres gennemførelse af den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, som blev vedtaget den 27. juli 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til de afsluttende bemærkninger fra FN's Menneskerettighedskomité om Folkerepublikken Kinas Særlige Administrative Område Hongkong og Folkerepublikken Kinas Særlige Administrative Område Macao om deres gennemførelse af den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, som blev vedtaget den 27. juli 2022,

| — | der henviser til den kinesisk-britiske fælleserklæring fra 1984 og den kinesisk-portugisiske fælleserklæring fra 1987, |
| --- | --- |

—

der henviser til den kinesisk-britiske fælleserklæring fra 1984 og den kinesisk-portugisiske fælleserklæring fra 1987,

| — | der henviser til fælles meddelelse af 12. marts 2019 fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik med titlen »Forbindelserne mellem EU og Kina i et strategisk perspektiv« (JOIN(2019)0005), |
| --- | --- |

—

der henviser til fælles meddelelse af 12. marts 2019 fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik med titlen »Forbindelserne mellem EU og Kina i et strategisk perspektiv« (JOIN(2019)0005),

| — | der henviser til, at Sakharovprisen i 2019 blev givet til Ilham Tohti, en uighurisk økonom, der fredeligt kæmper for Kinas uighurmindretals rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Sakharovprisen i 2019 blev givet til Ilham Tohti, en uighurisk økonom, der fredeligt kæmper for Kinas uighurmindretals rettigheder,

| — | der henviser til Rådets afgørelse af 5. december 2022 om at forlænge de foranstaltninger, som er truffet i henhold til Rådets forordning (EU) 2020/1998 af 7. december 2020 om restriktive foranstaltninger over for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse af 5. december 2022 om at forlænge de foranstaltninger, som er truffet i henhold til Rådets forordning (EU) 2020/1998 af 7. december 2020 om restriktive foranstaltninger over for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne (8),

| — | der henviser til bemærkningerne fra Charles Michel, formand for Det Europæiske Råd, efter mødet med Xi Jinping, Kinas præsident, den 1. december 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til bemærkningerne fra Charles Michel, formand for Det Europæiske Råd, efter mødet med Xi Jinping, Kinas præsident, den 1. december 2022,

| — | der henviser til pressemeddelelse af 2. december 2022 fra Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) om EU-USA: konsultationer mellem Wendy Sherman, USA's viceudenrigsminister, og Stefano Sannino, generalsekretær for Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, |
| --- | --- |

—

der henviser til pressemeddelelse af 2. december 2022 fra Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) om EU-USA: konsultationer mellem Wendy Sherman, USA's viceudenrigsminister, og Stefano Sannino, generalsekretær for Tjenesten for EU's Optræden Udadtil,

| — | der henviser til den 11. strategiske dialog mellem EU og Kina den 28. september 2021 mellem Josep Borrell, næstformand for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR), og Wang Yi, Kinas statsrådsmedlem/udenrigsminister, |
| --- | --- |

—

der henviser til den 11. strategiske dialog mellem EU og Kina den 28. september 2021 mellem Josep Borrell, næstformand for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR), og Wang Yi, Kinas statsrådsmedlem/udenrigsminister,

| — | der henviser til artikel 35 i Folkerepublikken Kinas forfatning, som fastsætter, at borgere i Folkerepublikken Kina skal have ytringsfrihed, pressefrihed, forsamlingsfrihed, foreningsfrihed, processionsfrihed og demonstrationsfrihed, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 35 i Folkerepublikken Kinas forfatning, som fastsætter, at borgere i Folkerepublikken Kina skal have ytringsfrihed, pressefrihed, forsamlingsfrihed, foreningsfrihed, processionsfrihed og demonstrationsfrihed,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder af 16. december 1966, som Kina undertegnede i 1998, men ikke har ratificeret, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder af 16. december 1966, som Kina undertegnede i 1998, men ikke har ratificeret,

| — | der henviser til EU's handlingsplan om menneskerettigheder og demokrati 2020-2024 og til EU's retningslinjer vedrørende menneskerettighedsforkæmpere, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's handlingsplan om menneskerettigheder og demokrati 2020-2024 og til EU's retningslinjer vedrørende menneskerettighedsforkæmpere,

| — | der henviser til den rapport om Xinjiang fra FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder, som blev offentliggjort den 31. august 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til den rapport om Xinjiang fra FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder, som blev offentliggjort den 31. august 2022,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4,

| A. | der henviser til, at fremme af og respekt for menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet fortsat bør indtage en central plads i EU's forbindelser med Kina i overensstemmelse med EU's tilsagn om at opretholde disse værdier i sin optræden udadtil og Kinas tilsagn om at overholde dem i sit eget udviklingssamarbejde og internationale samarbejde; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at fremme af og respekt for menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet fortsat bør indtage en central plads i EU's forbindelser med Kina i overensstemmelse med EU's tilsagn om at opretholde disse værdier i sin optræden udadtil og Kinas tilsagn om at overholde dem i sit eget udviklingssamarbejde og internationale samarbejde;

| B. | der henviser til, at Kina siden 2020 har ført en meget streng nul-covid-politik med massetest, ad hoc-nedlukninger og langvarige nedlukninger, som i alvorlig grad har begrænset borgernes frihed og rettigheder; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Kina siden 2020 har ført en meget streng nul-covid-politik med massetest, ad hoc-nedlukninger og langvarige nedlukninger, som i alvorlig grad har begrænset borgernes frihed og rettigheder;

| C. | der henviser til, at disse strenge restriktioner har ført til hyppige og langvarige nedlukninger, massive og systematiske krav om test og karantæne og uforholdsmæssige og alvorlige begrænsninger af den frie bevægelighed i Kina; der henviser til, at disse restriktioner også har ført til manglende forsyninger af basale varer, herunder fødevarer, begrænset adgang til sundhedspleje og en stigning i ungdomsarbejdsløsheden i Folkerepublikken Kina; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at disse strenge restriktioner har ført til hyppige og langvarige nedlukninger, massive og systematiske krav om test og karantæne og uforholdsmæssige og alvorlige begrænsninger af den frie bevægelighed i Kina; der henviser til, at disse restriktioner også har ført til manglende forsyninger af basale varer, herunder fødevarer, begrænset adgang til sundhedspleje og en stigning i ungdomsarbejdsløsheden i Folkerepublikken Kina;

| D. | der henviser til, at der i dagene og ugerne op til udbruddet af de omfattende protester var opstået store spændinger på nogle fabrikker, f.eks. på Foxconn-fabrikkerne, hvorfra arbejdstagerne i stort omfang flygtede for at undslippe radikale og fuldstændige fabriksnedlukninger efter covid-udbrud inden for produktionsstederne og i protest mod den gentagne manglende udbetaling af bonusser under nedlukningerne; der henviser til, at fabriksprotesterne udviklede sig voldeligt, og at videoer på de sociale medier viste, at arbejdstagerne blev slået af politiet; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at der i dagene og ugerne op til udbruddet af de omfattende protester var opstået store spændinger på nogle fabrikker, f.eks. på Foxconn-fabrikkerne, hvorfra arbejdstagerne i stort omfang flygtede for at undslippe radikale og fuldstændige fabriksnedlukninger efter covid-udbrud inden for produktionsstederne og i protest mod den gentagne manglende udbetaling af bonusser under nedlukningerne; der henviser til, at fabriksprotesterne udviklede sig voldeligt, og at videoer på de sociale medier viste, at arbejdstagerne blev slået af politiet;

| E. | der henviser til, at hele bygninger, herunder nødudgange, til tider blev afspærret på grund af den strenge håndhævelse af nedlukningerne; der henviser til, at der den 24. november 2022 udbrød en brand i en beboelsesejendom i Ürümqi, Xinjiang, en by, hvor der havde været en vedvarende nedlukning i over 100 dage, og at mindst ti mennesker mistede livet i denne brand; der henviser til, at lokale kilder og talrige opslag på de sociale medier har antydet, at der er et meget højere dødstal (9) på op til 40 ofre; der henviser til, at beboerne i denne bygning angiveligt var låst inde i deres lejligheder, og at brandmændene blev forsinket, sandsynligvis på grund af restriktionerne som følge af nul-covid-politikken; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at hele bygninger, herunder nødudgange, til tider blev afspærret på grund af den strenge håndhævelse af nedlukningerne; der henviser til, at der den 24. november 2022 udbrød en brand i en beboelsesejendom i Ürümqi, Xinjiang, en by, hvor der havde været en vedvarende nedlukning i over 100 dage, og at mindst ti mennesker mistede livet i denne brand; der henviser til, at lokale kilder og talrige opslag på de sociale medier har antydet, at der er et meget højere dødstal (9) på op til 40 ofre; der henviser til, at beboerne i denne bygning angiveligt var låst inde i deres lejligheder, og at brandmændene blev forsinket, sandsynligvis på grund af restriktionerne som følge af nul-covid-politikken;

| F. | der henviser til, at borgere den 26. november 2022 for første gang siden protesterne på Den Himmelske Freds Plads i 1989 gik på gaden i Beijing, Shanghai og andre større kinesiske byer og kommuner og angiveligt ved over 100 universiteter for at protestere mod Kinas nul-covid-politik og fordømme det kinesiske kommunistpartis autoritære styre; der henviser til, at demonstranterne hurtigt begyndte at anvende et ark hvidt papir som et symbol på deres vrede over undertrykkelsen af ytringsfriheden; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at borgere den 26. november 2022 for første gang siden protesterne på Den Himmelske Freds Plads i 1989 gik på gaden i Beijing, Shanghai og andre større kinesiske byer og kommuner og angiveligt ved over 100 universiteter for at protestere mod Kinas nul-covid-politik og fordømme det kinesiske kommunistpartis autoritære styre; der henviser til, at demonstranterne hurtigt begyndte at anvende et ark hvidt papir som et symbol på deres vrede over undertrykkelsen af ytringsfriheden;

| G. | der henviser til, at politistyrker efter først at have udvist tilbageholdenhed hurtigt begyndte at opløse menneskemængder og foretage omfattende anholdelser i flere byer; der henviser til, at politiet i eksempelvis Shanghai brugte peberspray til at sprede omkring 300 demonstranter, som var mødt op; der henviser til, at opslag om protesterne på Kinas sociale medieplatforme straks blev slettet i et forsøg på at undertrykke kritikken; der henviser til, at de kinesiske statslige medier hidtil blot har undgået at dække protesterne; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at politistyrker efter først at have udvist tilbageholdenhed hurtigt begyndte at opløse menneskemængder og foretage omfattende anholdelser i flere byer; der henviser til, at politiet i eksempelvis Shanghai brugte peberspray til at sprede omkring 300 demonstranter, som var mødt op; der henviser til, at opslag om protesterne på Kinas sociale medieplatforme straks blev slettet i et forsøg på at undertrykke kritikken; der henviser til, at de kinesiske statslige medier hidtil blot har undgået at dække protesterne;

| H. | der henviser til, at nogle demonstranter opfordrer præsident Xi Jinping til at træde tilbage, hvilket udgør en hidtil uset anfægtelse af landets nuværende ledelse; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at nogle demonstranter opfordrer præsident Xi Jinping til at træde tilbage, hvilket udgør en hidtil uset anfægtelse af landets nuværende ledelse;

| I. | der henviser til, at kvinder har stået i spidsen for disse protester; der henviser til, at kvinders rettigheder i Kina er blevet forværret i de seneste år; der henviser til, at undersøgelser har vist, at nedlukninger øger risikoen for kønsbaseret vold i hjemmet; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at kvinder har stået i spidsen for disse protester; der henviser til, at kvinders rettigheder i Kina er blevet forværret i de seneste år; der henviser til, at undersøgelser har vist, at nedlukninger øger risikoen for kønsbaseret vold i hjemmet;

| J. | der henviser til, at der har været beretninger om en stærk polititilstedeværelse og politiindgreb, som har ført til talrige anholdelser af fredelige demonstranter; der henviser til, at myndighederne ifølge forskellige menneskerettighedsorganisationer også har grebet ind i demonstranternes ret til advokatbistand, idet visse advokater af de lokale myndigheder er blevet advaret om ikke at tage sagerne; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der har været beretninger om en stærk polititilstedeværelse og politiindgreb, som har ført til talrige anholdelser af fredelige demonstranter; der henviser til, at myndighederne ifølge forskellige menneskerettighedsorganisationer også har grebet ind i demonstranternes ret til advokatbistand, idet visse advokater af de lokale myndigheder er blevet advaret om ikke at tage sagerne;

| K. | der henviser til, at artikel 35 i Folkerepublikken Kinas forfatning fastsætter, at borgere i Folkerepublikken Kina har ytringsfrihed, pressefrihed, forsamlingsfrihed, foreningsfrihed, processionsfrihed og demonstrationsfrihed; der henviser til, at de frihedsrettigheder, som er nedfældet i denne artikel, konstant krænkes; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at artikel 35 i Folkerepublikken Kinas forfatning fastsætter, at borgere i Folkerepublikken Kina har ytringsfrihed, pressefrihed, forsamlingsfrihed, foreningsfrihed, processionsfrihed og demonstrationsfrihed; der henviser til, at de frihedsrettigheder, som er nedfældet i denne artikel, konstant krænkes;

| L. | der henviser til, at menneskerettighedssituationen i Kina er blevet drastisk forværret, siden præsident Xi Jinping kom til magten i marts 2013; der henviser til, at den kinesiske regering har øget sin fjendtlighed over for menneskerettighederne og retsstatsprincippet; der henviser til, at Kinas ulovlige masseovervågning af landets borgere er blevet mere udbredt; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at menneskerettighedssituationen i Kina er blevet drastisk forværret, siden præsident Xi Jinping kom til magten i marts 2013; der henviser til, at den kinesiske regering har øget sin fjendtlighed over for menneskerettighederne og retsstatsprincippet; der henviser til, at Kinas ulovlige masseovervågning af landets borgere er blevet mere udbredt;

| M. | der henviser til, at de kinesiske myndigheder i de seneste år har skærpet onlinecensuren, navnlig siden udbruddet af covid-19; der henviser til, at de kinesiske myndigheder og det kinesiske politi har opbygget et af verdens mest sofistikerede overvågningssystemer ved at få adgang til effektiv software og teknologi til ansigtsgenkendelse med henblik på stærkt at begrænse de grundlæggende frihedsrettigheder på en generel måde eller endda i alvorlig grad krænke menneskerettighederne; der henviser til, at der er bekymring for, at sikkerhedsapparatet på grund af disse masseovervågnings- og ansigtsgenkendelsesteknologier vil retsforfølge demonstranterne på et senere tidspunkt; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at de kinesiske myndigheder i de seneste år har skærpet onlinecensuren, navnlig siden udbruddet af covid-19; der henviser til, at de kinesiske myndigheder og det kinesiske politi har opbygget et af verdens mest sofistikerede overvågningssystemer ved at få adgang til effektiv software og teknologi til ansigtsgenkendelse med henblik på stærkt at begrænse de grundlæggende frihedsrettigheder på en generel måde eller endda i alvorlig grad krænke menneskerettighederne; der henviser til, at der er bekymring for, at sikkerhedsapparatet på grund af disse masseovervågnings- og ansigtsgenkendelsesteknologier vil retsforfølge demonstranterne på et senere tidspunkt;

| N. | der henviser til, at de kinesiske myndigheder ifølge nylige rapporter har gennemført det højeste »beredskabsniveau« for mediecensur i forbindelse med det nylige udbrud af protester; der henviser til, at de sociale medieplatforme har spillet en aktiv og afgørende rolle med hensyn til at udbrede indhold i hele landet; der henviser til, at sikkerhedsstyrkerne også har stoppet borgerne på gaden, inspiceret deres elektroniske udstyr og tvunget dem til at slette visse applikationer, indhold og fotos relateret til protesterne; der henviser til, at de kinesiske myndigheder efter udbruddet af protesterne straks begyndte i massivt omfang at spore beskedapplikationer, sociale medier og mobiltelefondata, som de anså for at være mistænkelige, samt brugen af virtuelle private netværk med henblik på at identificere, intimidere og chikanere personer, som angiveligt organiserer og deltager i demonstrationerne; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at de kinesiske myndigheder ifølge nylige rapporter har gennemført det højeste »beredskabsniveau« for mediecensur i forbindelse med det nylige udbrud af protester; der henviser til, at de sociale medieplatforme har spillet en aktiv og afgørende rolle med hensyn til at udbrede indhold i hele landet; der henviser til, at sikkerhedsstyrkerne også har stoppet borgerne på gaden, inspiceret deres elektroniske udstyr og tvunget dem til at slette visse applikationer, indhold og fotos relateret til protesterne; der henviser til, at de kinesiske myndigheder efter udbruddet af protesterne straks begyndte i massivt omfang at spore beskedapplikationer, sociale medier og mobiltelefondata, som de anså for at være mistænkelige, samt brugen af virtuelle private netværk med henblik på at identificere, intimidere og chikanere personer, som angiveligt organiserer og deltager i demonstrationerne;

| O. | der henviser til, at de kinesiske myndigheder i de seneste år har nedlagt civilsamfundsgrupper og fængslet mange uafhængige aktivister, hvilket gør det yderst vanskeligt at gennemføre omfattende protester; der henviser til, at der i de seneste måneder er blevet gennemført sporadiske protester mod covid-19-politikken, økonomiske vanskeligheder, censur og præsident Xis udvidede beføjelser i Kina og af kinesiske statsborgere uden for landet; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at de kinesiske myndigheder i de seneste år har nedlagt civilsamfundsgrupper og fængslet mange uafhængige aktivister, hvilket gør det yderst vanskeligt at gennemføre omfattende protester; der henviser til, at der i de seneste måneder er blevet gennemført sporadiske protester mod covid-19-politikken, økonomiske vanskeligheder, censur og præsident Xis udvidede beføjelser i Kina og af kinesiske statsborgere uden for landet;

| P. | der henviser til, at Kina deltager i grænseoverskridende undertrykkelse og overvågning gennem forskellige aktiviteter, lige fra spionage, cyberangreb, fysiske angreb og udstedelse af »efterlysningsblade« via INTERPOL til »politistationer uden for Kina« på EU's område; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Kina deltager i grænseoverskridende undertrykkelse og overvågning gennem forskellige aktiviteter, lige fra spionage, cyberangreb, fysiske angreb og udstedelse af »efterlysningsblade« via INTERPOL til »politistationer uden for Kina« på EU's område;

| Q. | der henviser til, at studerende i et nationalt koordineret træk blev sendt hjem fra universiteterne en måned tidligere for at forhindre dem i fortsat deltagelse i de organiserede protester; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at studerende i et nationalt koordineret træk blev sendt hjem fra universiteterne en måned tidligere for at forhindre dem i fortsat deltagelse i de organiserede protester;

| R. | der henviser til, at nogle kinesiske diplomater har været involveret i vold og trusler mod kinesiske studerende og modstandere i udlandet og krævet, at de skulle »modstå forvanskning og miskreditering af Kinas politikker til forebyggelse og bekæmpelse af epidemier«; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at nogle kinesiske diplomater har været involveret i vold og trusler mod kinesiske studerende og modstandere i udlandet og krævet, at de skulle »modstå forvanskning og miskreditering af Kinas politikker til forebyggelse og bekæmpelse af epidemier«;

| S. | der henviser til Kinas systematiske forfølgelse af uighurerne og andre etniske mindretal, menneskerettighedsforkæmpere, sociale aktivister, religiøse grupper, journalister og demonstranter, der protesterer mod uretfærdigheder, og den stadigt tiltagende undertrykkelse af alle dissidenter og oppositionskræfter; der henviser til, at tabet af menneskeliv i Ürümqi-branden føjer endnu en tragedie til de grove menneskerettighedskrænkelser, som finder sted i den autonome Xinjiang-region; |
| --- | --- |

S.

der henviser til Kinas systematiske forfølgelse af uighurerne og andre etniske mindretal, menneskerettighedsforkæmpere, sociale aktivister, religiøse grupper, journalister og demonstranter, der protesterer mod uretfærdigheder, og den stadigt tiltagende undertrykkelse af alle dissidenter og oppositionskræfter; der henviser til, at tabet af menneskeliv i Ürümqi-branden føjer endnu en tragedie til de grove menneskerettighedskrænkelser, som finder sted i den autonome Xinjiang-region;

| 1. | fordømmer på det kraftigste den kinesiske regerings reaktion på de fredelige protester og forfølgelsen af fredelige demonstranter i hele Folkerepublikken Kina; udtrykker sin medfølelse og solidaritet med ofrene for Ürümqi-branden og deres familiemedlemmer; opfordrer den kinesiske regering til åbenhed omkring antallet af ofre og omstændighederne, hvorunder de døde; opfordrer til en hurtig, effektiv og grundig efterforskning af Ürümqi-branden; |
| --- | --- |

1.

| 2. | udtrykker sin solidaritet med det kinesiske folk i deres kamp for grundlæggende frihedsrettigheder; fordømmer forfølgelsen af de fredelige demonstranter; opfordrer indtrængende alle politistyrker til at agere i overensstemmelse med internationale standarder, herunder De Forenede Nationers grundprincipper for retshåndhævelsespersonales magtanvendelse og brug af skydevåben; |
| --- | --- |

2.

| 3. | udtrykker sin alvorlige bekymring over menneskerettighedskrænkelser i Kina, herunder i forbindelse med landets politik om nultolerance over for covid-19; |
| --- | --- |

3.

| 4. | bemærker, at alle ofrene for Ürümqi-branden er etniske uighurer (10), hvilket forværrer tragikken for denne etniske gruppe, der er blevet offer for de systematiske grove menneskerettighedskrænkelser i den autonome Xinjiang-region, som Europa-Parlamentet har anerkendt som forbrydelser mod menneskeheden og som udgørende en alvorlig risiko for folkedrab (11); |
| --- | --- |

4.

| 5. | fordømmer på det kraftigste, at ytringsfriheden, forsamlingsfriheden, pressefriheden og adgangen til de sociale medier er stærkt begrænset i Kina; opfordrer den kinesiske regering til at sikre ytrings-, forenings-, forsamlings-, presse- og mediefriheden som nedfældet i den kinesiske forfatning og den internationale menneskerettighedslovgivning; |
| --- | --- |

5.

| 6. | fordømmer på det kraftigste det voldelige angreb på og tilbageholdelsen af en udenlandsk journalist, som dækkede disse protester; minder om, at pressefriheden er et grundlæggende princip og en hjørnesten i ethvert demokrati; opfordrer Kina til at sikre, at alle journalister kan udføre deres arbejde frit og uden hindringer eller frygt for repressalier som fastsat i kinesisk lovgivning; understreger, at presse- og mediefriheden bør sikres; opfordrer indtrængende de kinesiske myndigheder til at ophøre med at blande sig i, chikanere og intimidere advokater og retlige aktører, menneskerettighedsforkæmpere og andre, der åbent udtrykker bekymring over demonstranterne, eller som forsvarer retten til fredelige protester; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer indtrængende Kina til øjeblikkeligt at sætte en stopper for undertrykkelsen og intimideringen af fredelige demonstranter og garantere grundlæggende rettigheder for alle; opfordrer de kinesiske myndigheder til straks at løslade alle demonstranter, der uretmæssigt holdes tilbage; kræver, at alle data, der for nylig er indsamlet om fredelige demonstranter, slettes og ikke anvendes i nogen fremtidig sag; anmoder om, at alle de frihedsberøvedes familiemedlemmer bliver underrettet om, hvor de befinder sig, og hvad de er anklaget for; |
| --- | --- |

7.

| 8. | anerkender udfordringerne ved at udforme covid-19-politikken, så der er en rimelig balance mellem hensynet til folkesundheden og hensynet til beskyttelsen af rettigheder og friheder; minder om vigtigheden af forholdsmæssighed; noterer sig, at Kina for nylig har ophævet nogle af de mest undertrykkende covid-19-restriktioner; |
| --- | --- |

8.

| 9. | bemærker, at protestbevægelsen har forenet mennesker fra meget forskellige baggrunde og har fundet sted i hele landet; fremhæver den bemærkelsesværdige omstændighed, at der er blevet udtrykt interetnisk solidaritet med ofrene for branden i Xinjiang, eftersom Kinas hanbefolkning ikke tidligere har reageret nævneværdigt på uighurernes forfærdelige skæbne gennem de seneste seks år; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer de kinesiske og de lokale myndigheder til at sætte en stopper for undertrykkelsen af uighurer og minder om, at regionens uighurer blandt andre krænkelser af rettigheder er blevet udsat for intensiv overvågning, tvangsarbejde, ufrivillige steriliseringer og fødselsforebyggende foranstaltninger, som udgør forbrydelser mod menneskeheden og indebærer en alvorlig risiko for folkedrab; bifalder i den forbindelse Kommissionens forslag til forordning om forbud mod produkter fremstillet ved tvangsarbejde på EU-markedet; |
| --- | --- |

10.

| 11. | fordømmer kraftigt den omfattende brug af masseovervågning og den aktuelle censur på de sociale netværk; opfordrer indtrængende de kinesiske myndigheder til at sætte en stopper for disse krænkelser af de grundlæggende rettigheder privatlivets fred og ytringsfrihed og for manipulationen af oplysninger på sociale netværk; |
| --- | --- |

11.

| 12. | fordømmer, at de kinesiske teknologivirksomheder TikTok og Tencent samarbejder med den kinesiske stat om at indsamle bevismateriale til at identificere demonstranter, så de kan pågribes, og til at udøve censur på internettet; opfordrer europæiske pensionsfonde til at afhænde aktiver i kinesiske virksomheder, der undergraver menneskerettighederne; |
| --- | --- |

12.

| 13. | udtrykker dyb bekymring over Apple Inc.'s adfærd i Kina under demonstrationerne, da selskabet reelt set samarbejdede med det kinesiske kommunistparti om at undertrykke spredningen af optagelser af fredelige anti-nedlukningsdemonstrationer ved, at AirDrop-funktionen blev deaktiveret på enheder i Kina; bemærker, at denne funktion havde gjort det muligt for demonstranterne at dele optagelser og organisere demonstrationer uden brug af Wi-Fi, som bliver konstant overvåget og kontrolleret af det kinesiske kommunistparti; understreger, at det forhold, at virksomheder kan holdes som gidsler af det kinesiske kommunistparti og muliggøre grove krænkelser af menneskerettighederne, bør være et vink med en vognstang til vestlige regeringer om, at der må lovgives for at tilskynde vestlige virksomheder til at intensivere deres bestræbelser på at flytte produktionen ud af Kina; |
| --- | --- |

13.

| 14. | gentager sine betænkeligheder over, at de kinesiske myndigheder ikke lod Michelle Bachelet, FN's højkommissær for menneskerettigheder, få fuld adgang til uafhængige civilsamfundsorganisationer og menneskerettighedsforkæmpere, da hun besøgte Kina; gentager sin opfordring til de kinesiske myndigheder om at tillade den samme frie, meningsfulde og uhindrede adgang for uafhængige journalister, internationale observatører og undersøgelsesorganer, herunder navnlig mandatindehaverne under FN's Menneskerettighedsråds særlige procedurer og EU's særlige repræsentant for menneskerettigheder; støtter opfordringen fra 50 FN-menneskerettighedseksperter om etablering af et særligt mandat i FN's Menneskerettighedsråd til at overvåge og rapportere om menneskerettighedsforholdene i hele Kina; opfordrer EU og dets medlemsstater til fortsat at samarbejde med ligesindede partnere om etablering af en undersøgelsesmekanisme under FN's Menneskerettighedsråd til at overvåge, vurdere og offentligt rapportere om alvorlige menneskerettighedskrænkelser i hele Kina; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer indtrængende EU og medlemsstaterne til at yde menneskerettigheds- og demokratiaktivister i Kina beskyttelse og støtte, navnlig ved at række ud til de lokale og nationale myndigheder og gennem fuld anvendelse af EU's retningslinjer vedrørende menneskerettighedsforkæmpere og andre relevante EU-politikker, herunder den nye EU-handlingsplan om menneskerettigheder og demokrati; glæder sig over fortsættelsen af den etablerede bilaterale dialog mellem EU og USA om Kina, navnlig udtalelsen om, at »USA's og Den Europæiske Unions strategiske anskuelser aldrig har stemt bedre overens«; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer EU og andre internationale organisationer til at overvåge og vurdere, hvordan Kinas reaktion på disse protester harmonerer med de internationale menneskerettighedsstandarder og med landets forpligtelser i henhold til den internationale menneskerettighedslovgivning; understreger vigtigheden af, at EU's delegation i Beijing fortsætter med at overvåge tilbageholdelsen af fredelige demonstranter og alle retssager mod de personer, der retsforfølges for at udøve deres ret til frit at deltage i fredelige forsamlinger og deres ytringsfrihed, under fuld anvendelse af EU's retningslinjer vedrørende menneskerettighedsforkæmpere og andre relevante EU-politikker; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opfordrer NF/HR Josep Borrell til med konkrete skridt at følge op på de seneste drøftelser i Det Europæiske Råd ved at intensivere drøftelserne med medlemsstaternes udenrigsministre; opfordrer EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen til at indlede en permanent drøftelse om Kina i Gruppen vedrørende Asien og Oceanien; hilser beslutningen om at forlænge sanktionerne som reaktion på menneskerettighedskrænkelserne i Xinjiang til den 8. december 2023 velkommen; gentager sin opfordring til yderligere EU-sanktioner mod kinesiske embedsmænd og enheder, der er ansvarlige for forbrydelser mod menneskeheden; opfordrer EU-medlemsstaternes myndigheder til at overveje at retsforfølge kinesiske embedsmænd, der antages at være ansvarlige for forbrydelser mod menneskeheden, på grundlag af princippet om universel jurisdiktion; |
| --- | --- |

17.

| 18. | udtrykker sin dybe bekymring over de seneste afsløringer vedrørende tilstedeværelsen af kinesiske politistationer uden for Kina i en lang række EU-medlemsstater og i hele verden; opfordrer Kommissionen, Rådet og de nationale retshåndhævende myndigheder til hurtigst muligt at sikre god koordination for at kaste lys over denne praksis, træffe passende foranstaltninger og lukke alle kinesiske politistationer uden for Kina; opfordrer EU og dets medlemsstater til i samarbejde med ligesindede partnere at identificere og lukke alle kanaler, der muliggør Kinas kampagner for grænseoverskridende undertrykkelse, navnlig af medlemmer af dets diaspora; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at opsige alle deres udleveringsaftaler med Kina og Hongkong; opfordrer endvidere indtrængende medlemsstaterne til at udvise forsigtighed, når de samarbejder i internationale retshåndhævelsesfora såsom INTERPOL og FN's Kontor for Narkotikakontrol og Kriminalitetsbekæmpelse; opfordrer endvidere medlemsstaterne til på passende vis at garantere sikkerheden for kinesiske flygtninge under deres jurisdiktion for at undgå, at de bliver fanget, »overtalt til at vende tilbage« eller lokket til et land uden for EU, hvorfra de let kan sendes tilbage til Kina; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer alle medlemmer af det internationale samfund og alle interessenter til at tage spørgsmålet om ytringsfrihed op, når de interagerer med Folkerepublikken Kina; glæder sig over, at Det Europæiske Råds formand, Charles Michel, tog emnet om protesterne op over for Xi Jinping; opfordrer til ubetinget villighed til at genoptage menneskerettighedsdialogen mellem EU og Kina, som ikke har fundet sted i over tre år; bemærker også, at alle europæiske ledere klart bør meddele de kinesiske myndigheder, at EU er fast besluttet på at reagere på en eskalering af undertrykkelsen af demonstranter ved at tage spørgsmålet op i internationale organisationer og eventuelt indføre flere sanktioner, hvis det er nødvendigt; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, FN's generalsekretær, FN's højkommissær for menneskerettigheder, Folkerepublikken Kinas regering og parlament og alle Folkerepublikken Kinas ambassadører i EU's medlemsstater. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  Vedtagne tekster, P9_TA(2022)0237.

(2)  EUT C 336 af 2.9.2022, s. 2.

(3)  EUT C 117 af 11.3.2022, s. 40.

(4)  EUT C 15 af 12.1.2022, s. 170.

(5)  EUT C 456 af 10.11.2021, s. 242.

(6)  EUT C 433 af 23.12.2019, s. 103.

(7)  EUT C 399 af 24.11.2017, s. 92.

(8)  EUT L 410 I af 7.12.2020, s. 1.

(9)  https://edition.cnn.com/2022/12/01/china/china-protests-urumqi-fire-deaths-covid-dst-intl-hnk/index.html.

(10)  https://www.rfa.org/english/news/uyghur/urumqi-fire-12022022172846.html.

(11)  Vedtagne tekster, P9_TA(2022)0237.

---

| 17.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/101 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/101

---

P9_TA(2022)0446

Militærjuntaens nedkæmpelse af fredelige demonstrationer i Tchad

Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2022 om militærjuntaens undertrykkelse af fredelige demonstrationer i Tchad (2022/2993(RSP))

(2023/C 177/11)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sin beslutning af 20. maj 2021 om situationen i Tchad (1) og af 16. september 2020 om sikkerhedssamarbejdet mellem EU og Afrika i Sahelregionen, Vestafrika og Afrikas Horn (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. maj 2021 om situationen i Tchad (1) og af 16. september 2020 om sikkerhedssamarbejdet mellem EU og Afrika i Sahelregionen, Vestafrika og Afrikas Horn (2),

| — | der henviser til erklæringen af 20. april 2021 fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om præsident Idriss Déby Itnos død, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 20. april 2021 fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om præsident Idriss Déby Itnos død,

| — | der henviser til erklæring af 19. oktober 2022 fra EU's delegation til Tchad, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæring af 19. oktober 2022 fra EU's delegation til Tchad,

| — | der henviser til udtalelserne fra FN's generalsekretærs talsmand af 20. april 2021 om Tchad, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelserne fra FN's generalsekretærs talsmand af 20. april 2021 om Tchad,

| — | der henviser til rapporten fra undersøgelsesmissionen til Tchad fra Den Afrikanske Unions Freds- og Sikkerhedsråd, der fandt sted 29. april — 6. maj 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra undersøgelsesmissionen til Tchad fra Den Afrikanske Unions Freds- og Sikkerhedsråd, der fandt sted 29. april — 6. maj 2021,

| — | der henviser til den multinationale fælles taskforce (MNJTF) mod Boko Haram, der er bemyndiget af Den Afrikanske Unions Freds- og Sikkerhedsråd og støttes af EU's fredsfacilitet for Afrika, |
| --- | --- |

—

der henviser til den multinationale fælles taskforce (MNJTF) mod Boko Haram, der er bemyndiget af Den Afrikanske Unions Freds- og Sikkerhedsråd og støttes af EU's fredsfacilitet for Afrika,

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 2359 (2017) om indsættelse af G5 Sahels fælles styrke (FC-G5S), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 2359 (2017) om indsættelse af G5 Sahels fælles styrke (FC-G5S),

| — | der henviser til den fælles erklæring af 28. april 2020 fra medlemmerne af Det Europæiske Råd og medlemsstaterne i G5 Sahel om sikkerhed, stabilitet og udvikling i Sahel, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring af 28. april 2020 fra medlemmerne af Det Europæiske Råd og medlemsstaterne i G5 Sahel om sikkerhed, stabilitet og udvikling i Sahel,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 16. april 2021 om Den Europæiske Unions integrerede strategi i Sahel, som på ny understregede betydningen af et solidt og langsigtet partnerskab mellem EU og Sahel, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 16. april 2021 om Den Europæiske Unions integrerede strategi i Sahel, som på ny understregede betydningen af et solidt og langsigtet partnerskab mellem EU og Sahel,

| — | der henviser til Den Europæiske Udviklingsfonds nationale vejledende program for Tchad for 2014-2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Udviklingsfonds nationale vejledende program for Tchad for 2014-2020,

| — | der henviser til Tchads forfatning, |
| --- | --- |

—

der henviser til Tchads forfatning,

| — | der henviser til partnerskabsaftalen mellem medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) på den ene side og Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den anden side, undertegnet den 23. juni 2000 i Cotonou (3) (Cotonou-aftalen), |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabsaftalen mellem medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) på den ene side og Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den anden side, undertegnet den 23. juni 2000 i Cotonou (3) (Cotonou-aftalen),

| — | der henviser til det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder, der blev vedtaget den 27. juni 1981 og trådte i kraft den 21. oktober 1986, |
| --- | --- |

—

der henviser til det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder, der blev vedtaget den 27. juni 1981 og trådte i kraft den 21. oktober 1986,

| — | der henviser til det afrikanske charter om demokrati, valg og regeringsførelse, der blev vedtaget den 30. januar 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til det afrikanske charter om demokrati, valg og regeringsførelse, der blev vedtaget den 30. januar 2007,

| — | der henviser til den reviderede overgangscharter for Tchad, |
| --- | --- |

—

der henviser til den reviderede overgangscharter for Tchad,

| — | der henviser til Global Terrorism Index for 2019, |
| --- | --- |

—

der henviser til Global Terrorism Index for 2019,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4,

| A. | der henviser til, at Tchad siden den tidligere præsident Idriss Déby Itnos død i april 2021 er blevet ledet af hans søn, Mahamat Idriss Déby Itno; der henviser til, at det militære overgangsråd tidligere havde suspenderet forfatningen og opløst regeringen og nationalforsamlingen; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Tchad siden den tidligere præsident Idriss Déby Itnos død i april 2021 er blevet ledet af hans søn, Mahamat Idriss Déby Itno; der henviser til, at det militære overgangsråd tidligere havde suspenderet forfatningen og opløst regeringen og nationalforsamlingen;

| B. | der henviser til, at det militære overgangsråd lovede at afholde demokratiske valg inden for 18 måneder efter magtovertagelse; der henviser til, at der den 1. oktober 2022 formelt blev vedtaget foranstaltninger inden for rammerne af den nationale dialog, hvorved det meddeltes, at valget ville blive udskudt med yderligere to år; der henviser til, at Den Afrikanske Union udstedte betingelser, herunder afvisning af enhver forlængelse af den oprindelige 18-måneders overgangsperiode, og respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det militære overgangsråd lovede at afholde demokratiske valg inden for 18 måneder efter magtovertagelse; der henviser til, at der den 1. oktober 2022 formelt blev vedtaget foranstaltninger inden for rammerne af den nationale dialog, hvorved det meddeltes, at valget ville blive udskudt med yderligere to år; der henviser til, at Den Afrikanske Union udstedte betingelser, herunder afvisning af enhver forlængelse af den oprindelige 18-måneders overgangsperiode, og respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder;

| C. | der henviser til, at der blev organiseret en national dialog for at fastlægge overgangsprocessen; der henviser til, at ikke alle oppositionsgrupper deltog i denne proces; der henviser til, at dialogen mundede ud i henstillinger om at udsætte overgangsprocessen og ikke udelukke nogen, navnlig ikke den nuværende præsident, fra at stille op til fremtidige valg; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der blev organiseret en national dialog for at fastlægge overgangsprocessen; der henviser til, at ikke alle oppositionsgrupper deltog i denne proces; der henviser til, at dialogen mundede ud i henstillinger om at udsætte overgangsprocessen og ikke udelukke nogen, navnlig ikke den nuværende præsident, fra at stille op til fremtidige valg;

| D. | der henviser til, at de tchadiske civilsamfundsorganisationer har udarbejdet en overgangsplan for at bringe krisen til ophør; der henviser til, at visse tchadiske civilsamfundsorganisationer har anbefalet, at international støtte bør tage form af en stabiliseringsmekanisme, der har til formål at genoprette den forfatningsmæssige orden og støtte overgangsplanen; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at de tchadiske civilsamfundsorganisationer har udarbejdet en overgangsplan for at bringe krisen til ophør; der henviser til, at visse tchadiske civilsamfundsorganisationer har anbefalet, at international støtte bør tage form af en stabiliseringsmekanisme, der har til formål at genoprette den forfatningsmæssige orden og støtte overgangsplanen;

| E. | der henviser til, at Tchads regering mellem den 13. marts og den 8. august 2022 indkaldte 53 politisk-militære bevægelser, hvoraf kun 6 var ægte, til forhandlinger i Doha om en fredsaftale; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Tchads regering mellem den 13. marts og den 8. august 2022 indkaldte 53 politisk-militære bevægelser, hvoraf kun 6 var ægte, til forhandlinger i Doha om en fredsaftale;

| F. | der henviser til, at det militære overgangsråd indkaldte mere end 1 300 delegerede, hvoraf næsten alle blev udpeget direkte af regeringen til at deltage i den såkaldt »Nationale Inklusive og Suveræne Dialog« i N'Djamena; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det militære overgangsråd indkaldte mere end 1 300 delegerede, hvoraf næsten alle blev udpeget direkte af regeringen til at deltage i den såkaldt »Nationale Inklusive og Suveræne Dialog« i N'Djamena;

| G. | der henviser til, at disse to begivenheder blev boykottet af de vigtigste politiske partier, civilsamfundsorganisationer og ægte politisk-militære grupper; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at disse to begivenheder blev boykottet af de vigtigste politiske partier, civilsamfundsorganisationer og ægte politisk-militære grupper;

| H. | der henviser til, at tusindvis af mennesker den 20. oktober 2022 protesterede rundt om i Tchad med krav om en øjeblikkelig tilbagevenden til demokratisk styre; der henviser til, at ministeren for offentlig sikkerhed i forventning herom den 19. oktober 2022 forbød alle demonstrationer i landet; der henviser til, at politiet som reaktion på protesterne skød med skarpt og med tåregas mod fredelige demonstranter, som led i en vedvarende og omfattende undertrykkelse over hele landet; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at tusindvis af mennesker den 20. oktober 2022 protesterede rundt om i Tchad med krav om en øjeblikkelig tilbagevenden til demokratisk styre; der henviser til, at ministeren for offentlig sikkerhed i forventning herom den 19. oktober 2022 forbød alle demonstrationer i landet; der henviser til, at politiet som reaktion på protesterne skød med skarpt og med tåregas mod fredelige demonstranter, som led i en vedvarende og omfattende undertrykkelse over hele landet;

| I. | der henviser til, at myndighederne også meddelte, at syv politiske grupper midlertidigt ville blive suspenderet; der henviser til, at de også dekreterede, at de store oppositionsgruppers aktiviteter og civilsamfundskoalitionen Wakit Tamma skulle forbydes i hele landet; der henviser til, at indtil flere byer og kvarterer har været udsat for internetindskrænkninger; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at myndighederne også meddelte, at syv politiske grupper midlertidigt ville blive suspenderet; der henviser til, at de også dekreterede, at de store oppositionsgruppers aktiviteter og civilsamfundskoalitionen Wakit Tamma skulle forbydes i hele landet; der henviser til, at indtil flere byer og kvarterer har været udsat for internetindskrænkninger;

| J. | der henviser til, at rapportøren Sébastien Touzé på mødet i FN's Komité mod Tortur den 4. november 2022 anslog, at mellem 50 og 150 mennesker var døde, 150-184 var forsvundet, 1 369 var blevet anholdt, og mellem 600 og 1 100 var blevet overført til det særligt sikre Koro Toro-fængsel i ørkenen, ca. 600 km fra hovedstaden, som følge af de regeringsfjendtlige protester; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at rapportøren Sébastien Touzé på mødet i FN's Komité mod Tortur den 4. november 2022 anslog, at mellem 50 og 150 mennesker var døde, 150-184 var forsvundet, 1 369 var blevet anholdt, og mellem 600 og 1 100 var blevet overført til det særligt sikre Koro Toro-fængsel i ørkenen, ca. 600 km fra hovedstaden, som følge af de regeringsfjendtlige protester;

| K. | der henviser til, at 400 af de tilbageholdte alle blev dømt i løbet af fire dage og uden tilstedeværelse af forsvarsadvokater; der henviser til, at 262 tilbageholdte demonstranter den 5. december 2022 blev idømt op til tre års fængsel, 80 blev idømt betingede domme og 59 blev frikendt; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at 400 af de tilbageholdte alle blev dømt i løbet af fire dage og uden tilstedeværelse af forsvarsadvokater; der henviser til, at 262 tilbageholdte demonstranter den 5. december 2022 blev idømt op til tre års fængsel, 80 blev idømt betingede domme og 59 blev frikendt;

| L. | der henviser til, at retssagerne blev afholdt uden gennemsigtighed eller offentligt tilgængelige oplysninger; der henviser til, at demonstranter ikke fik en retfærdig rettergang; der henviser til, at advokatsamfundet i Tchad kaldte retssagen for »en parodi på justits« og har appelleret domstolens afgørelse, og at dets advokater derfor boykottede retssagerne; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at retssagerne blev afholdt uden gennemsigtighed eller offentligt tilgængelige oplysninger; der henviser til, at demonstranter ikke fik en retfærdig rettergang; der henviser til, at advokatsamfundet i Tchad kaldte retssagen for »en parodi på justits« og har appelleret domstolens afgørelse, og at dets advokater derfor boykottede retssagerne;

| M. | der henviser til, at FN's Komité mod Tortur i sine observationer konkluderede, at vold i fængslerne, herunder voldshandlinger begået af fængselspersonale mod tilbageholdte, var vidt udbredt og alarmerende, og anmodede de statslige myndigheder om at undersøge alle dødsfald i fængsler og alle påstande om tortur og mishandling fra fangevogternes side; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at FN's Komité mod Tortur i sine observationer konkluderede, at vold i fængslerne, herunder voldshandlinger begået af fængselspersonale mod tilbageholdte, var vidt udbredt og alarmerende, og anmodede de statslige myndigheder om at undersøge alle dødsfald i fængsler og alle påstande om tortur og mishandling fra fangevogternes side;

| N. | der henviser til, at sikkerhedssituationen i Sahelregionen er blevet betydeligt forværret i de senere år og udgør en alvorlig trussel mod den regionale og internationale sikkerhed; der henviser til, at menneskerettighedskrænkelser og massedrab er udbredte, og at stigende fødevareusikkerhed, korruption, ekstrem fattigdom og oversvømmelser har gjort forholdene yderligere usikre; der henviser til, at Sahel var regionen med den hurtigste stigning i antallet af voldelige ekstremistiske aktiviteter i 2019; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at sikkerhedssituationen i Sahelregionen er blevet betydeligt forværret i de senere år og udgør en alvorlig trussel mod den regionale og internationale sikkerhed; der henviser til, at menneskerettighedskrænkelser og massedrab er udbredte, og at stigende fødevareusikkerhed, korruption, ekstrem fattigdom og oversvømmelser har gjort forholdene yderligere usikre; der henviser til, at Sahel var regionen med den hurtigste stigning i antallet af voldelige ekstremistiske aktiviteter i 2019;

| O. | der henviser til, at EU i sin integrerede strategi for Sahel, der blev vedtaget af Rådet den 16. april 2021, forpligtede sig til at støtte vigtige momenter for demokrati i regionen, til at lægge særlig vægt på indsatsen inden for regeringsførelse og retsstatsprincippet og til fortsat at opfordre til, at interne sikkerhedsstyrker spiller en mere central rolle med hensyn til at styrke tilliden mellem mennesker og statsmagt; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at EU i sin integrerede strategi for Sahel, der blev vedtaget af Rådet den 16. april 2021, forpligtede sig til at støtte vigtige momenter for demokrati i regionen, til at lægge særlig vægt på indsatsen inden for regeringsførelse og retsstatsprincippet og til fortsat at opfordre til, at interne sikkerhedsstyrker spiller en mere central rolle med hensyn til at styrke tilliden mellem mennesker og statsmagt;

| P. | der henviser til, at Tchad ifølge FN har modtaget over 577 000 flygtninge fra bl.a. Darfur, Den Centralafrikanske Republik, Nigeria og Cameroun ud over at have 381 000 internt fordrevne; der henviser til, at stabiliteten i Tchad er afgørende for Sahel og det nordlige og østlige Afrika; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Tchad ifølge FN har modtaget over 577 000 flygtninge fra bl.a. Darfur, Den Centralafrikanske Republik, Nigeria og Cameroun ud over at have 381 000 internt fordrevne; der henviser til, at stabiliteten i Tchad er afgørende for Sahel og det nordlige og østlige Afrika;

| Q. | der henviser til, at Tchad ligger i en strategisk region og står over for alvorlige sikkerhedsmæssige udfordringer i betragtning af landets nærhed til regionale militante styrker, navnlig i områderne omkring Tchadsøen, hvor Islamisk Stat Vestafrika og Boko Haram, en militant islamistisk gruppe med hjemsted i Nigeria, opererer; der henviser til, at Tchad spiller en central rolle i den regionale fredsbevarende indsats som en del af G5 Sahels fælles styrke samt MNJTF; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at Tchad ligger i en strategisk region og står over for alvorlige sikkerhedsmæssige udfordringer i betragtning af landets nærhed til regionale militante styrker, navnlig i områderne omkring Tchadsøen, hvor Islamisk Stat Vestafrika og Boko Haram, en militant islamistisk gruppe med hjemsted i Nigeria, opererer; der henviser til, at Tchad spiller en central rolle i den regionale fredsbevarende indsats som en del af G5 Sahels fælles styrke samt MNJTF;

| 1. | fordømmer kraftigt den dødbringende vold og undertrykkelse af prodemokratiske demonstranter, der blev begået i forbindelse med demonstrationerne i oktober 2022, og udtrykker sin beklagelse over tabet af menneskeliv; gentager sin fordømmelse af det militærkup, som det militære overgangsråd gennemførte den 20. april 2021, og den efterfølgende suspension af Tchads forfatning og opløsningen af nationalforsamlingen og regeringen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | fordømmer begrænsningen af den grundlæggende ret til at demonstrere og den voldelige fremfærd mod demonstranter og civilsamfundet i Tchad; finder det stærkt beklageligt, at regeringens fremfærd risikerer at undergrave den igangværende proces frem mod demokrati; opfordrer indtrængende myndighederne til nøje at respektere landets nationale og internationale forpligtelser, navnlig retten til frit at deltage i fredelige forsamlinger, foreningsfriheden og retten til fysisk integritet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer til, at FN og Den Afrikanske Union indleder en uafhængig og upartisk undersøgelse af de rapporterede voldshandlinger, herunder rapporter om tortur i tchadiske fængsler, med henblik på at retsforfølge gerningsmændene til vold mod enkeltpersoner og civilsamfundet; opfordrer til, at de ansvarlige for volden og drabene drages til ansvar, og opfordrer indtrængende de tchadiske myndigheder til at sikre, at Tchads militær, gendarmer og politi uddannes i og overholder FN's adfærdskodeks for retshåndhævelsespersonale og de grundlæggende principper for retshåndhævelsespersonales magtanvendelse og brug af skydevåben; |
| --- | --- |

3.

| 4. | fordømmer retsforfølgelsen af prodemokratiske demonstranter i masseretssager, der ikke overholder internationale standarder for gennemsigtighed og retfærdig rettergang; opfordrer til, at dommene omstødes, og at demonstranterne løslades; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer indtrængende regeringen til at sikre, at alle de tiltalte efter protesterne den 20. oktober 2022 har fuld adgang til retsbeskyttelse; understreger, at EU meget nøje vil følge det videre forløb af retssagerne, og at udfaldene vil være en afgørende faktor i de fremtidige forbindelser mellem EU og Tchad; |
| --- | --- |

5.

| 6. | beklager dybt, at regimet har svigtet sit tilsagn om at arbejde for en demokratisk overgang; gentager betydningen af en hurtig tilbagevenden til den forfatningsmæssige orden og af en tidsbunden, civilt ledet overgang, der sikrer respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, og minder om, at et meningsfuldt engagement med alle civile og politiske aktører er afgørende for at sikre troværdigheden og legitimiteten af den igangværende proces; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer indtrængende til, at der hurtigst muligt afholdes nye gennemsigtige, inklusive og troværdige parlaments- og præsidentvalg, som fuldt ud overholder landets forfatning og internationale valgnormer, herunder fuld deltagelse af oppositionspartier; bemærker betydningen af en uafhængig og gennemsigtig national valgkommission og samarbejde med internationale partnere i den henseende; beklager dybt myndighedernes tilsidesættelse af det klare direktiv fra Den Afrikanske Unions Freds- og Sikkerhedsråd baseret på det afrikanske charter om demokrati, valg og regeringsførelse og overgangsrådets tidligere offentlige tilsagn om, at dets ledere ikke vil være kandidater ved kommende valg; |
| --- | --- |

7.

| 8. | minder om, at ægte demokratisk overgang og reform skal være civilt ledet og give mulighed for fuld og aktiv inddragelse af civilsamfundsorganisationer, oppositionspartier, kvinder og unge og en fri presse, som skal kunne operere uden frygt for vold, intimidering eller restriktioner; |
| --- | --- |

8.

| 9. | beklager de fortsatte voldshandlinger og terrorangreb, der stadig finder sted i Tchad; gentager sin bekymring over den langvarige krise i Tchad og den ustabile sikkerhedssituation i nord og fordømmer på det kraftigste de gentagne krænkelser af menneskerettighederne, folkeretten og den humanitære folkeret; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer regeringen til at søge støtte fra nationale og internationale mæglere, FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder, Den Afrikanske Union, EU's særlige repræsentant for Sahel, Det Centralafrikanske Økonomiske Fællesskab og andre internationale organisationer med henblik på at løse op for den nuværende politiske hårdknude og skabe fremgang i den nationale dialog og den demokratiske overgangsproces; |
| --- | --- |

10.

| 11. | er yderst bekymret over den fortsatte høje grad af korruption og straffrihed i Tchad; bemærker, at fraværet af skridt til at stille gerningsmænd til menneskerettighedskrænkelser til ansvar bidrager til, at der begås nye sådanne overgreb, og til at svække offentlighedens tillid til statslige institutioner; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer derfor Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne til at øge støtten til uafhængige ikkestatslige organisationer, menneskerettighedsforkæmpere og uafhængige medier, der er aktive i Tchad, herunder i form af finansiering og støtte til dem, der har behov for beskyttelse; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer indtrængende EU og dets medlemsstater til at tage disse menneskerettighedsspørgsmål op over for de tchadiske myndigheder, til at yde teknisk støtte til Tchad i hele overgangsperioden og til at overveje at indlede en procedure i henhold til artikel 96 i Cotonouaftalen, der som en sidste udvej kan føre til suspension af EU's udviklingssamarbejde med Tchad, indtil den legitime forfatningsmæssige orden er genetableret; |
| --- | --- |

13.

| 14. | minder om, at klimaforandringer, fødevareusikkerhed, befolkningstilvækst, udnyttelse af naturressourcer, fattigdom og manglende uddannelsesmæssige og økonomiske muligheder er grundlæggende årsager til ustabilitet, vold og rekruttering af terrorister i Sahel; understreger, at koordinering af sikkerhed, udvikling, humanitær bistand og støtte til demokrati er nødvendigt for at sikre en vedvarende bæredygtig udvikling i hele regionen; |
| --- | --- |

14.

| 15. | bemærker, at regionalt samarbejde og regionale initiativer, herunder Den Afrikanske Union og G5 Sahel-gruppen, er afgørende for at støtte en afrikansk ledet strategi til bekæmpelse af terrorisme og ustabilitet i Sahel; understreger sin støtte til den europæiske fredsfacilitet og dens samarbejde med MJTF; |
| --- | --- |

15.

| 16. | glæder sig over regionaliseringen af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitiks tilstedeværelse i Sahelregionen, som har til formål at styrke den regionale tilgang til EU's arbejde i regionen med henblik på at støtte det grænseoverskridende samarbejde i Sahel og mellem regionale samarbejdsstrukturer og styrke de nationale kapaciteter i G5 Sahel-landene; opfordrer EU og dets medlemsstater til hurtigt at gennemføre forslaget om et Team Europe-initiativ for Tchad om regeringsførelse, demokratisering, fred og sikkerhed; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opfordrer EU, dets medlemsstater og det internationale samfund til hurtigst muligt at reagere på den humanitære situation, der er ved at opstå som følge af menneskerettighedssituationen i Tchad, og til at yde landet den nødvendige bistand til hurtigt at imødekomme dets presserende behov for beskyttelse af internt fordrevne og flygtninge; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Den Afrikanske Union og dens institutioner og Qatars regering og rådgivende forsamling. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  EUT C 15 af 12.1.2022, s. 166.

(2)  EUT C 385 af 22.9.2021, s. 24.

(3)  EUT L 317 af 15.12.2000, s. 3.

---

| 17.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/105 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/105

---

P9_TA(2022)0447

Sagen om menneskerettighedsforkæmperen Abdulhadi Al-Khawaja i Bahrain

Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2022 om sagen om menneskerettighedsforkæmperen Abdulhadi Al-Khawaja i Bahrain (2022/2994(RSP))

(2023/C 177/12)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Bahrain, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Bahrain,

| — | der henviser til rapporten fra november 2011 fra Bahrains uafhængige undersøgelseskommission (BICI), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra november 2011 fra Bahrains uafhængige undersøgelseskommission (BICI),

| — | der henviser til erklæringen af 22. september 2022 fra FN's særlige rapportør om menneskerettighedsforkæmpere om den fængslede menneskerettighedsforkæmper Abdulhadi Al-Khawaja, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 22. september 2022 fra FN's særlige rapportør om menneskerettighedsforkæmpere om den fængslede menneskerettighedsforkæmper Abdulhadi Al-Khawaja,

| — | der henviser til Danmarks indlæg på Menneskerettighedsrådets 51. samling med opfordring til løsladelse af menneskerettighedsforkæmperen Abdulhadi Al-Khawaja, og henviser til de seneste erklæringer fra det danske udenrigsministerium, navnlig erklæringen af 29. september 2022 og af 7. november 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til Danmarks indlæg på Menneskerettighedsrådets 51. samling med opfordring til løsladelse af menneskerettighedsforkæmperen Abdulhadi Al-Khawaja, og henviser til de seneste erklæringer fra det danske udenrigsministerium, navnlig erklæringen af 29. september 2022 og af 7. november 2022,

| — | der henviser til samarbejdsaftalen mellem EU og Bahrain, der blev undertegnet den 10. februar 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til samarbejdsaftalen mellem EU og Bahrain, der blev undertegnet den 10. februar 2022,

| — | der henviser til den fælles meddelelse af 18. maj 2022 fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og Kommissionen om »et strategisk partnerskab med Golfstaterne« (JOIN(2022)0013) og til Rådets konklusioner herom af 20. juni 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse af 18. maj 2022 fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og Kommissionen om »et strategisk partnerskab med Golfstaterne« (JOIN(2022)0013) og til Rådets konklusioner herom af 20. juni 2022,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions retningslinjer vedrørende menneskerettighedsforkæmpere, dødsstraf, tortur og ytringsfrihed, menneskerettighedsdialoger med tredjelande og om ytringsfrihed online og offline, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions retningslinjer vedrørende menneskerettighedsforkæmpere, dødsstraf, tortur og ytringsfrihed, menneskerettighedsdialoger med tredjelande og om ytringsfrihed online og offline,

| — | der henviser til FN's universelle regelmæssige gennemgang af Bahrain af 7. november 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's universelle regelmæssige gennemgang af Bahrain af 7. november 2022,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/821 af 20. maj 2021 om en EU-ordning for kontrol med eksport, mæglervirksomhed, teknisk bistand, transit og overførsel i forbindelse med produkter med dobbelt anvendelse (omarbejdning) (1) (»forordningen om produkter med dobbelt anvendelse«) og til tidligere omarbejdninger, navnlig Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1232/2011 af 16. november 2011 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 428/2009 om en fællesskabsordning for kontrol med udførsel, overførsel, mæglervirksomhed og transit i forbindelse med produkter med dobbelt anvendelse (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/821 af 20. maj 2021 om en EU-ordning for kontrol med eksport, mæglervirksomhed, teknisk bistand, transit og overførsel i forbindelse med produkter med dobbelt anvendelse (omarbejdning) (1) (»forordningen om produkter med dobbelt anvendelse«) og til tidligere omarbejdninger, navnlig Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1232/2011 af 16. november 2011 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 428/2009 om en fællesskabsordning for kontrol med udførsel, overførsel, mæglervirksomhed og transit i forbindelse med produkter med dobbelt anvendelse (2),

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966 og FN's konvention mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf og det arabiske menneskerettighedscharter, som Bahrain alle har ratificeret, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966 og FN's konvention mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf og det arabiske menneskerettighedscharter, som Bahrain alle har ratificeret,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4,

| A. | der henviser til, at menneskerettighedsforkæmperen Abdulhadi Al-Khawaja, en dansk-bahrainsk statsborger, medstifter af Bahrains Center for Menneskerettigheder og Golfcentret for Menneskerettigheder og vinder af Martin Ennals-prisen i 2022, i øjeblikket afslutter sit 11. år i fængsel og afsoner en livstidsdom for at indtage en ledende rolle i protester, der krævede demokratiske reformer under den folkelige opstand i Bahrain i 2011; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at menneskerettighedsforkæmperen Abdulhadi Al-Khawaja, en dansk-bahrainsk statsborger, medstifter af Bahrains Center for Menneskerettigheder og Golfcentret for Menneskerettigheder og vinder af Martin Ennals-prisen i 2022, i øjeblikket afslutter sit 11. år i fængsel og afsoner en livstidsdom for at indtage en ledende rolle i protester, der krævede demokratiske reformer under den folkelige opstand i Bahrain i 2011;

| B. | der henviser til, at Abdulhadi Al-Khawaja efter sin anholdelse blev slået, tortureret og dømt i en uretfærdig retssag, der ikke var i overensstemmelse med Bahrains strafferet eller internationale standarder for retfærdig rettergang; der henviser til, at Al-Khawaja blev dømt for opdigtede anklager vedrørende »finansiering og deltagelse i terrorisme for at vælte regeringen og spionere for et fremmed land«; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Abdulhadi Al-Khawaja efter sin anholdelse blev slået, tortureret og dømt i en uretfærdig retssag, der ikke var i overensstemmelse med Bahrains strafferet eller internationale standarder for retfærdig rettergang; der henviser til, at Al-Khawaja blev dømt for opdigtede anklager vedrørende »finansiering og deltagelse i terrorisme for at vælte regeringen og spionere for et fremmed land«;

| C. | der henviser til, at FN's arbejdsgruppe om vilkårlig tilbageholdelse og fængsling i juli 2012 konkluderede, at Al-Khawajas anholdelse var vilkårlig, da den skyldtes hans udøvelse af den grundlæggende ret til ytringsfrihed, fredelig forsamling og foreningsfrihed, og opfordrede til at løslade ham; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at FN's arbejdsgruppe om vilkårlig tilbageholdelse og fængsling i juli 2012 konkluderede, at Al-Khawajas anholdelse var vilkårlig, da den skyldtes hans udøvelse af den grundlæggende ret til ytringsfrihed, fredelig forsamling og foreningsfrihed, og opfordrede til at løslade ham;

| D. | der henviser til, at Abdulhadi Al Khawaja udsættes for fornyet juridisk chikane gennem en række yderligere separate retssager; der henviser til, at den anden lavere straffedomstol i Bahrain den 28. november 2022 dømte Abdulhadi Al-Khawaja for yderligere strafferetlige anklager for angiveligt at have smadret en stol i fængslet og verbalt fornærmet en politibetjent for at nægte ham ret til et telefonopkald til hans familie; der henviser til, at Abdulhadi Al-Khawaja blev nægtet retten til at deltage i retsmødet og retten til advokatbistand på trods af en retskendelse, der var underskrevet af chefen for den anden lavere straffedomstol, der pålagde generalsekretæren for forvaltningen af rehabiliterings- og reformcentret at give tiltalte mulighed for at blive repræenteret af en befuldmægtiget; der henviser til, at dette var en krænkelse af menneskerettighedsforkæmperens ret til en retfærdig rettergang og juridisk bistand; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Abdulhadi Al Khawaja udsættes for fornyet juridisk chikane gennem en række yderligere separate retssager; der henviser til, at den anden lavere straffedomstol i Bahrain den 28. november 2022 dømte Abdulhadi Al-Khawaja for yderligere strafferetlige anklager for angiveligt at have smadret en stol i fængslet og verbalt fornærmet en politibetjent for at nægte ham ret til et telefonopkald til hans familie; der henviser til, at Abdulhadi Al-Khawaja blev nægtet retten til at deltage i retsmødet og retten til advokatbistand på trods af en retskendelse, der var underskrevet af chefen for den anden lavere straffedomstol, der pålagde generalsekretæren for forvaltningen af rehabiliterings- og reformcentret at give tiltalte mulighed for at blive repræenteret af en befuldmægtiget; der henviser til, at dette var en krænkelse af menneskerettighedsforkæmperens ret til en retfærdig rettergang og juridisk bistand;

| E. | der henviser til, at Abdulhadi Al Khawaja er statsborger i Kongeriget Danmark og har været tvunget til at leve adskilt fra sin familie siden 2011; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Abdulhadi Al Khawaja er statsborger i Kongeriget Danmark og har været tvunget til at leve adskilt fra sin familie siden 2011;

| F. | der henviser til, at Abdulhadi Al-Khawaja, som en direkte følge af hans fængsling, tortur og fratagelse af adgang til lægebehandling lider af en række kroniske og degenerative helbredsproblemer, herunder ekstreme rygsmerter og nedsat syn, og har behov for akut lægehjælp; der henviser til, at de mange sultestrejker, som Al-Khawaja har gennemført for at protestere mod mishandlingen af ham, har forværret hans helbredstilstand; der henviser til, at fængselsmyndighederne har nægtet ham tilstrækkelig lægebehandling; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Abdulhadi Al-Khawaja, som en direkte følge af hans fængsling, tortur og fratagelse af adgang til lægebehandling lider af en række kroniske og degenerative helbredsproblemer, herunder ekstreme rygsmerter og nedsat syn, og har behov for akut lægehjælp; der henviser til, at de mange sultestrejker, som Al-Khawaja har gennemført for at protestere mod mishandlingen af ham, har forværret hans helbredstilstand; der henviser til, at fængselsmyndighederne har nægtet ham tilstrækkelig lægebehandling;

| G. | der henviser til, at timingen af disse nye anklager følger i kølvandet på en omfattende fortalervirksomhed for Abdulhadi Al-Khawajas sag på både FN-plan og EU-plan, herunder den sag, der blev fremhævet i september 2022 i FN's generalsekretærs årsrapport om repressalier, i oktober 2022 i menneskerettighedsdialogen mellem EU og Bahrain og i november 2022 i FN's universelle regelmæssige gennemgang af Bahrain; der henviser til, at den danske regering i over ti år har forsøgt sig med privat diplomati over for Bahrains regering for at sikre løsladelsen af Al-Khawaja, uden at dens krav er blevet imødekommet; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at timingen af disse nye anklager følger i kølvandet på en omfattende fortalervirksomhed for Abdulhadi Al-Khawajas sag på både FN-plan og EU-plan, herunder den sag, der blev fremhævet i september 2022 i FN's generalsekretærs årsrapport om repressalier, i oktober 2022 i menneskerettighedsdialogen mellem EU og Bahrain og i november 2022 i FN's universelle regelmæssige gennemgang af Bahrain; der henviser til, at den danske regering i over ti år har forsøgt sig med privat diplomati over for Bahrains regering for at sikre løsladelsen af Al-Khawaja, uden at dens krav er blevet imødekommet;

| H. | der henviser til, at Bahrains regering fortsat fører en kraftig undertrykkelse af retten til ytringsfrihed, foreningsfrihed og retten til frit at deltage i fredelige forsamlinger; der henviser til, at menneskerettighedsforkæmpere, advokater, journalister og politiske aktivister retsforfølges alvorligt og udsættes for anholdelser, trusler om fængsling eller tortur, intimidering, rejseforbud og inddragelse af statsborgerskab; der henviser til, at de bahrainske myndigheder har arresteret, tilbageholdt, forhørt og retsforfulgt menneskerettighedsforkæmpere og politiske aktivister; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Bahrains regering fortsat fører en kraftig undertrykkelse af retten til ytringsfrihed, foreningsfrihed og retten til frit at deltage i fredelige forsamlinger; der henviser til, at menneskerettighedsforkæmpere, advokater, journalister og politiske aktivister retsforfølges alvorligt og udsættes for anholdelser, trusler om fængsling eller tortur, intimidering, rejseforbud og inddragelse af statsborgerskab; der henviser til, at de bahrainske myndigheder har arresteret, tilbageholdt, forhørt og retsforfulgt menneskerettighedsforkæmpere og politiske aktivister;

| I. | der henviser til, at Abdulhadi Al-Khawaja er en af flere menneskerettighedsforkæmpere, der oplever langvarig vilkårlig fængsling i Bahrain; der henviser til, at andre politiske fanger, der i øjeblikket sidder fængslet i Bahrain, omfatter højt profilerede politiske oppositionsledere, aktivister, bloggere og menneskerettighedsforkæmpere, der er idømt livsvarigt fængsel for deres rolle i de prodemokratiske demonstrationer i 2011; der henviser til, at menneskerettighedsforkæmperen Naji Fateel blev arresteret i maj 2013 og idømt 15 års fængsel i maj 2014; der henviser til, at Naji Fateel er blevet tortureret, holdt i isolation, forbudt at modtage telefonopkald og besøg fra sin familie og advokat og holdt i isolation; der henviser til, at menneskerettighedsforkæmperen Abduljalil Al-Singace blev arresteret i august 2010, løsladt kort i 21 dage mellem februar og marts 2011, anholdt igen den 17. marts 2011 og idømt livsvarigt fængsel i juni 2011; der henviser til, at Bahrains menneskerettighedsforkæmpere og deres familiemedlemmer udsættes for chikane, intimidering og retsforfølgning; der henviser til, at nogle er gået i eksil, og at mange er blevet vilkårligt frataget deres statsborgerskab; der henviser til, at Nabeel Rajab, en af de mest fremtrædende bahrainske menneskerettighedsforkæmpere, blev løsladt fra fængslet den 9. juni 2020 for at afsone resten af sin femårige straf i henhold til den alternative sanktionslov; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Abdulhadi Al-Khawaja er en af flere menneskerettighedsforkæmpere, der oplever langvarig vilkårlig fængsling i Bahrain; der henviser til, at andre politiske fanger, der i øjeblikket sidder fængslet i Bahrain, omfatter højt profilerede politiske oppositionsledere, aktivister, bloggere og menneskerettighedsforkæmpere, der er idømt livsvarigt fængsel for deres rolle i de prodemokratiske demonstrationer i 2011; der henviser til, at menneskerettighedsforkæmperen Naji Fateel blev arresteret i maj 2013 og idømt 15 års fængsel i maj 2014; der henviser til, at Naji Fateel er blevet tortureret, holdt i isolation, forbudt at modtage telefonopkald og besøg fra sin familie og advokat og holdt i isolation; der henviser til, at menneskerettighedsforkæmperen Abduljalil Al-Singace blev arresteret i august 2010, løsladt kort i 21 dage mellem februar og marts 2011, anholdt igen den 17. marts 2011 og idømt livsvarigt fængsel i juni 2011; der henviser til, at Bahrains menneskerettighedsforkæmpere og deres familiemedlemmer udsættes for chikane, intimidering og retsforfølgning; der henviser til, at nogle er gået i eksil, og at mange er blevet vilkårligt frataget deres statsborgerskab; der henviser til, at Nabeel Rajab, en af de mest fremtrædende bahrainske menneskerettighedsforkæmpere, blev løsladt fra fængslet den 9. juni 2020 for at afsone resten af sin femårige straf i henhold til den alternative sanktionslov;

| J. | der henviser til, at de bahrainske myndigheder ifølge rapporter har øget undertrykkelsen af onlineaktiviteter og aktiviteter på de sociale medier og retsforfulgt kritikere for fredelige ytringer; der henviser til, at det i rapporter konstateres, at covid-19-pandemien blev brugt som et påskud for yderligere at begrænse ytringsfriheden i Kongeriget; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at de bahrainske myndigheder ifølge rapporter har øget undertrykkelsen af onlineaktiviteter og aktiviteter på de sociale medier og retsforfulgt kritikere for fredelige ytringer; der henviser til, at det i rapporter konstateres, at covid-19-pandemien blev brugt som et påskud for yderligere at begrænse ytringsfriheden i Kongeriget;

| K. | der henviser til, at 26 personer i øjeblikket befinder sig på dødsgangen i Bahrain, og at de alle er i overhængende fare for at blive henrettet, efter at alle retsmidler er udtømt; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at 26 personer i øjeblikket befinder sig på dødsgangen i Bahrain, og at de alle er i overhængende fare for at blive henrettet, efter at alle retsmidler er udtømt;

| L. | der henviser til, at den digitale overvågning i Bahrain er steget betydeligt i de seneste år med aflytning af tekstbeskeder, grundig pakkeinspektion, overvågning af sociale medier og opkald med NSO's Pegasus-software ifølge avisen The Guardian og Amnesty International; der henviser til, at der er europæiske virksomheder blandt de virksomheder, der har leveret aflytningsteknologier til de bahrainske myndigheder; der henviser til, at Bahrain anvender overvågningsteknologi til at opfange menneskerettighedsaktivisters kommunikation, hvilket fører til deres anholdelse; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at den digitale overvågning i Bahrain er steget betydeligt i de seneste år med aflytning af tekstbeskeder, grundig pakkeinspektion, overvågning af sociale medier og opkald med NSO's Pegasus-software ifølge avisen The Guardian og Amnesty International; der henviser til, at der er europæiske virksomheder blandt de virksomheder, der har leveret aflytningsteknologier til de bahrainske myndigheder; der henviser til, at Bahrain anvender overvågningsteknologi til at opfange menneskerettighedsaktivisters kommunikation, hvilket fører til deres anholdelse;

| M. | der henviser til, at der blev vedtaget eksportkontrol af overvågningsteknologi i forbindelse med 2011-revisionen af forordning (EF) nr. 428/2009; der henviser til, at 2021-omarbejdningen af denne forordning blev vedtaget for yderligere at styrke disse foranstaltninger; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at der blev vedtaget eksportkontrol af overvågningsteknologi i forbindelse med 2011-revisionen af forordning (EF) nr. 428/2009; der henviser til, at 2021-omarbejdningen af denne forordning blev vedtaget for yderligere at styrke disse foranstaltninger;

| N. | der henviser til, at Den Europæiske Union og Bahrain afholdt deres sjette menneskerettighedsdialog i Manama den 27. oktober 2022; der henviser til, at menneskerettighedsdialogen dækker en bred vifte af emner såsom ytrings- og foreningsfrihed, retsstatsprincippet, herunder retten til en retfærdig rettergang og dødsstraffen, kvinders rettigheder og ligestilling mellem kønnene, arbejdstagerrettigheder og religions- og trosfrihed; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Den Europæiske Union og Bahrain afholdt deres sjette menneskerettighedsdialog i Manama den 27. oktober 2022; der henviser til, at menneskerettighedsdialogen dækker en bred vifte af emner såsom ytrings- og foreningsfrihed, retsstatsprincippet, herunder retten til en retfærdig rettergang og dødsstraffen, kvinders rettigheder og ligestilling mellem kønnene, arbejdstagerrettigheder og religions- og trosfrihed;

| 1. | opfordrer indtrængende Bahrain til omgående og betingelsesløst at løslade Abdulhadi Al Khawaja; understreger, at alle landets samvittighedsfanger bør løslades, herunder Abduljalil al-Singace, Naji Fateel, Abdulwahab Hussain, Ali Hajee, Sheikh Ali Salman og Hassan Mshaima, som er blevet tilbageholdt og dømt for blot at udøve deres ret til ytringsfrihed; opfordrer til, at alle anklager mod dem frafaldes; glæder sig over løsladelsen af Nabeel Rajab i 2020 i henhold til den alternative sanktionslov, men opfordrer indtrængende de bahrainske myndigheder til at ophæve hans rejseforbud; |
| --- | --- |

1.

| 2. | udtrykker sin beklagelse over behandlingen af Abdulhadi Al Khawaja og andre politiske fanger; gentager sin stærke fordømmelse af den juridiske chikane, intimidering, tortur og mangel på en retfærdig rettergang, som han og andre politiske fanger samt deres familier fortsat udsættes for; kræver, at de bahrainske myndigheder overholder deres forpligtelser i henhold til FN's konvention mod tortur, og at de sætter en stopper for brugen af tortur og anden mishandling samt brugen af enhver erklæring, der er fremsat under tortur, som bevis i enhver retssag; opfordrer de bahrainske myndigheder til at gøre noget ved straffrihedskulturen ved at undersøge alle påstande om tortur, drage gerningsmændene til ansvar og sikre effektive mekanismer til, at ofre kan få retfærdighed og oprejsning, herunder i sagen om Al-Khawaja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer de bahrainske myndigheder til at sikre en fair og retfærdig proces, og at de tilbageholdtes rettigheder respekteres, herunder Abdulhadi al-Khawajas rettigheder; opfordrer Bahrain til at sikre, at de grundlæggende principper for behandling af fanger gennemføres fuldt ud; understreger, at fangernes rettigheder til enhver tid skal garanteres, herunder deres mulighed for at modtage passende lægebehandling og fuld adgang til deres familier og advokater efter eget valg; opfordrer Bahrain til at gennemgå uafhængigheden og effektiviteten af interne organer, der overvåger misbrug begået af sikkerheds- og fængselspersonale, herunder dets ombudsmand, den særlige efterforskningsenhed og kommissionen for indsattes og tilbageholdtes rettigheder; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer Bahrain til at genoprette det bahrainske statsborgerskab for de næsten 300 personer, der har fået det frataget; |
| --- | --- |

4.

| 5. | udtrykker sin dybeste bekymring for, at de bahrainske myndigheder fortsat krænker og begrænser befolkningens rettigheder og frihedsrettigheder, navnlig den enkeltes ret til fredelig protest, ytringsfrihed og digital frihed både online og offline; opfordrer de bahrainske myndigheder til at garantere et sikkert rum for civilsamfundsorganisationer og uafhængige medier og til at sikre, at retten til ytringsfrihed kan udøves; fordømmer Bahrains gentagne brug af antiterrorlove til at begrænse ytringsfriheden; |
| --- | --- |

5.

| 6. | beklager ophævelsen af det 7-årige de facto-moratorium for dødsstraf i 2017; bekræfter på ny sin stærke modstand mod dødsstraf; gentager sin opfordring til Hans Majestæt Sheikh Hamad bin Isa Al Khalifa om at genindføre et moratorium for dødsstraf med henblik på at afskaffe dødsstraffen og omgående løslade Mohamed Ramadan, Husain Ali Moosa, Maher Abbas al-Khabbaz, Salman Isa Ali Salman, Hussein Abdullah Khalil Ebrahim, Mohammad Radhi Abdulla Hassan, Sayed Ahmed Fuad Abbas Isa Ahmed Al-Abar, Hussein Ali Mahdi Jasim Mohamed, Hussein Ebrahim Ali Hussein Marzooq, Moosa Abdallah Moosa Jafaar, Hussain Abdullah Marhoon Rashid og Zuhair Ebrahim Jasim Abdullah |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer Bahrains regering til at samarbejde fuldt ud med FN-organerne og at udstede en stående invitation til at alle FN's Menneskerettighedsråds særlige procedurer og til at samarbejde proaktivt med dem; opfordrer Bahrains regering til at give EU-embedsmænd, uafhængige observatører og menneskerettighedsgrupper mulighed for at besøge Bahrains fængsler; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik Josep Borrell (NF/HR), Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) og alle EU-embedsmænd, der besøger Bahrain, samt EU's medlemsstater, navnlig den danske regering, til at fortsætte med at rejse sagen om Abdulhadi Al-Khawaja og alle andre menneskerettighedsforkæmpere i landet, både offentligt og privat, og kræve deres betingelsesløse løsladelse; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer indtrængende alle EU-embedsmænd og repræsentanter for EU's medlemsstater, der besøger Bahrain, til at besøge fængslerne og møde menneskerettighedsforkæmperne og udtrykkeligt anmode om at besøge Abdulhadi Al-Khawaja, Naji Fateel og Abduljalil Al-Singace; beklager dybt, at Al Khawajas familie kun har fået tilladelse til ét besøg i de seneste to år; opfordrer derfor indtrængende Bahrain til at opretholde samværsretten for alle fangers familier; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer NF/HR, EU-Udenrigstjenesten, Rådet og medlemsstaterne til systematisk at give udtryk for bekymring over menneskerettighedskrænkelser i Bahrain og rejse sager bilateralt og i alle internationale fora, herunder FN's Menneskerettighedsråd, samt i forbindelse med samarbejdsaftalen mellem EU og Bahrain; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer EU-delegationen i Riyadh og alle medlemsstaternes diplomatiske missioner, der dækker Bahrain, til at deltage i fremtidige høringer af Abdulhadi Al-Khawaja og overvåge udviklingen i disse høringer; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer EU og medlemsstaterne til at øge deres beskyttelse af og støtte til menneskerettighedsforkæmpere og samvittighedsfanger i Bahrain, herunder gennem nødtilskud; |
| --- | --- |

12.

| 13. | fordømmer på det kraftigste brugen af overvågningsteknologi over for bahrainske menneskerettighedsforkæmpere; opfordrer EU og dets medlemsstater til nøje at håndhæve den ajourførte forordning om produkter med dobbelt anvendelse, som omfatter omfattende teknologi, der anvendes til overvågning, og forhindre virksomheder i at eksportere, sælge, ajourføre eller vedligeholde overvågningsteknologi, der kan anvendes til at slå ned på fredelige oppositionsstemmer i Bahrain; beklager, at det er blevet konstateret, at europæiske virksomheder har krænket menneskerettighederne ved at sælge teknologi med dobbelt anvendelse; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer Den Europæiske Union og dens medlemsstater til at styrke dialogen med Bahrain om menneskerettigheder; mener, at en løsladelse af Abdulhadi Al Khawaja og alle andre menneskerettighedsforkæmpere ville være et vigtigt skridt i retning af at forbedre forbindelserne mellem EU og Bahrain; |
| --- | --- |

14.

| 15. | fordømmer på det kraftigste enhver utilbørlig påvirkning af Europa-Parlamentets arbejde, hvad enten det er direkte fra tredjelandes side eller indirekte gennem regeringskontrollerede NGO'er; opfordrer indtrængende alle EU-institutionerne til yderligere at styrke åbenhedsregistret ved at vedtage strengere regler og til at oprette et uafhængigt etisk udvalg for alle EU-institutionerne; minder om henstillingerne i sin beslutning af 9. marts 2022 om udenlandsk indblanding, herunder spredning af desinformation, i alle demokratiske processer i Den Europæiske Union (3), navnlig om, hvordan EU's reaktion på udenlandsk indblanding i EU's demokratiske processer kan styrkes; opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at foretage en undersøgelse af ondsindede statslige aktørers tilstedeværelse og indflydelse i europæiske institutioner, tænketanke, universiteter, religiøse organisationer og medieinstitutioner; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, regeringen og parlamentet i Kongeriget Bahrain og til medlemmerne af Golfstaternes Samarbejdsråd. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  EUT L 206 af 11.6.2021, s. 1.

(2)  EUT L 326 af 8.12.2011, s. 26.

(3)  EUT C 347 af 9.9.2022, s. 61.

---

| 17.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/109 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/109

---

P9_TA(2022)0448

Mistanke om korruption fra Qatar og det bredere behov for gennemsigtighed og ansvarlighed i EU-institutionerne

Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2022 om mistanke om korruption fra Qatar og det bredere behov for gennemsigtighed og ansvarlighed i EU-institutionerne (2022/3012(RSP))

(2023/C 177/13)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets afgørelse af 27. april 2021 om indgåelse af en interinstitutionel aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om et obligatorisk åbenhedsregister (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets afgørelse af 27. april 2021 om indgåelse af en interinstitutionel aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om et obligatorisk åbenhedsregister (1),

| — | der henviser sin beslutning af 16. september 2021 om styrkelse af gennemsigtigheden og integriteten i EU-institutionerne gennem oprettelse af et uafhængigt etisk organ i EU (2), |
| --- | --- |

—

der henviser sin beslutning af 16. september 2021 om styrkelse af gennemsigtigheden og integriteten i EU-institutionerne gennem oprettelse af et uafhængigt etisk organ i EU (2),

| — | der henviser til det retlige princip om uskyldsformodning, |
| --- | --- |

—

der henviser til det retlige princip om uskyldsformodning,

| — | der henviser til sin beslutning af 9. marts 2022 om udenlandsk indblanding, herunder spredning af desinformation (3), i alle demokratiske processer i Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. marts 2022 om udenlandsk indblanding, herunder spredning af desinformation (3), i alle demokratiske processer i Den Europæiske Union,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 10 og 11, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 10 og 11,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2 og 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2 og 4,

| A. | der henviser til, at den belgiske føderale anklagemyndighed har indledt en igangværende efterforskning af påstande om hvidvaskning af penge, korruption og deltagelse i en kriminel organisation; der henviser til, at der har fundet adskillige anholdelser og ransagninger sted siden den 9. december 2022, hvori både nuværende og tidligere medlemmer af Europa-Parlamentet og ansatte er impliceret; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den belgiske føderale anklagemyndighed har indledt en igangværende efterforskning af påstande om hvidvaskning af penge, korruption og deltagelse i en kriminel organisation; der henviser til, at der har fundet adskillige anholdelser og ransagninger sted siden den 9. december 2022, hvori både nuværende og tidligere medlemmer af Europa-Parlamentet og ansatte er impliceret;

| B. | der henviser til, at flere mistænkte allerede er blevet anklaget for hvidvaskning af penge, korruption og deltagelse i en kriminel organisation; der henviser til, at politiet har beslaglagt betydelige pengebeløb, der var i de mistænktes besiddelse, efter ransagninger af deres hjem; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at flere mistænkte allerede er blevet anklaget for hvidvaskning af penge, korruption og deltagelse i en kriminel organisation; der henviser til, at politiet har beslaglagt betydelige pengebeløb, der var i de mistænktes besiddelse, efter ransagninger af deres hjem;

| C. | der henviser til, at tillid til Parlamentets integritet og retsstatsprincippet er af afgørende betydning for, at det europæiske demokrati kan fungere; der henviser til, at det er vigtigt at sikre, at de demokratiske processer ikke underlægges private og eksterne interesser, og at borgernes rettigheder respekteres fuldt ud; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at tillid til Parlamentets integritet og retsstatsprincippet er af afgørende betydning for, at det europæiske demokrati kan fungere; der henviser til, at det er vigtigt at sikre, at de demokratiske processer ikke underlægges private og eksterne interesser, og at borgernes rettigheder respekteres fuldt ud;

| D. | der henviser til, at interessegrupperepræsentanters evne til at påvirke beslutningstagningen i Parlamentet gennem argumenter er en afgørende del af det europæiske demokrati; der henviser til, at uhensigtsmæssige midler til at påvirke, bestikkelse og andre strafbare handlinger på den anden side er uacceptable; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at interessegrupperepræsentanters evne til at påvirke beslutningstagningen i Parlamentet gennem argumenter er en afgørende del af det europæiske demokrati; der henviser til, at uhensigtsmæssige midler til at påvirke, bestikkelse og andre strafbare handlinger på den anden side er uacceptable;

| E. | der henviser til, at Parlamentet redegjorde for sin holdning med en opfordring til et ambitiøst etisk organ i sin beslutning af 16. september 2021; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Parlamentet redegjorde for sin holdning med en opfordring til et ambitiøst etisk organ i sin beslutning af 16. september 2021;

| F. | der henviser til, at direktiv (EU) 2019/1937 (4) beskytter whistleblowere, når de under særlige omstændigheder direkte og offentligt afslører uregelmæssigheder; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at direktiv (EU) 2019/1937 (4) beskytter whistleblowere, når de under særlige omstændigheder direkte og offentligt afslører uregelmæssigheder;

| G. | der henviser til, at åbenhedsregistret er et centralt element i EU-institutionernes etiske rammer og gennemsigtighedsbestræbelser; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at åbenhedsregistret er et centralt element i EU-institutionernes etiske rammer og gennemsigtighedsbestræbelser;

| H. | der henviser til, at den ikke-statslige organisation Fight Impunity endnu ikke er blevet registreret i åbenhedsregistret; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at den ikke-statslige organisation Fight Impunity endnu ikke er blevet registreret i åbenhedsregistret;

| 1. | er forfærdet over og udtrykker alvorlig bekymring over de påståede tilfælde af korruption, hvidvaskning af penge og deltagelse i en kriminel organisation fra Europa-Parlamentets medlemmers, tidligere medlemmers og ansattes side til gengæld for indflydelse på Parlamentets beslutninger; støtter Parlamentets fulde samarbejde med den igangværende strafferetlige efterforskning; bemærker med bekymring det iøjnefaldende forhold, at EU-institutionernes interne overvågnings- og varslingsmekanismer ikke formåede at afdække den igangværende korruption; |
| --- | --- |

1.

| 2. | fordømmer på det kraftigste Qatars påståede forsøg på at påvirke medlemmer, tidligere medlemmer og ansatte i Europa-Parlamentet gennem korruption, som udgør alvorlig udenlandsk indblanding i EU's demokratiske processer; |
| --- | --- |

2.

| 3. | understreger, at alvoren og omfanget af den aktuelle efterforskning kræver, at Parlamentet og EU-institutionerne reagerer med utvetydig enhed og urokkelig beslutsomhed; |
| --- | --- |

3.

| 4. | fordømmer kraftigt, at de afgørelser, der er vedtaget af de parlamentariske udvalg og plenarforsamlingen om Qatar, sandsynligvis er blevet ændret ved korruption og utilbørlig påvirkning, herunder beslutningen af 24. november 2022 om menneskerettighedssituationen i forbindelse med VM i Qatar; finder det dybt beklageligt, at dette har ført til et lavt ambitionsniveau med hensyn til at forsvare menneskerettighederne for tusindvis af migrantarbejdstagere, der er døde på byggepladser, og hundredtusinder, hvis grundlæggende rettigheder bliver trådt under fode i Qatar; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer til, at der nedsættes et særligt udvalg, der har til opgave at identificere potentielle mangler i Europa-Parlamentets regler om gennemsigtighed, integritet og korruption og fremsætte forslag til reformer på grundlag af arbejdet i Udvalget om Konstitutionelle Anliggender og bedste praksis i andre parlamenter; |
| --- | --- |

5.

| 6. | forpligter sig til at nedsætte et undersøgelsesudvalg i henhold til artikel 226 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på baggrund af resultatet af strafferetlige efterforskninger og eventuelle retssager med henblik på at undersøge tilfælde af korruption og uretmæssige handlinger fra tredjelande, der søger at opnå indflydelse i Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

6.

| 7. | er bekymret over potentielle interessekonflikter som følge af medlemmernes supplerende jobs, navnlig når de fungerer som ledere i bestyrelser eller rådgivende udvalg eller som konsulenter for banker, multinationale selskaber eller børsnoterede selskaber; |
| --- | --- |

7.

| 8. | konstaterer med tilfredshed, at Eva Kaili øjeblikkeligt nedlægger sit hverv som næstformand, jf. forretningsordenens artikel 21; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kræver, at en særlig næstformand får ansvaret for integritet og bekæmpelse af korruption og udenlandsk indblanding i Parlamentet; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremsætte et forslag om oprettelse af det etiske organ så hurtigt som muligt i overensstemmelse med Parlamentets beslutning af 16. september 2021; |
| --- | --- |

10.

| 11. | foreslår, at der indføres en karenstid for tidligere medlemmer for at undgå de negative virkninger af det såkaldte svingdørsfænomen; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer til en grundig evaluering og forbedring af læsbarheden af MEP'ernes lovgivningsmæssige aktiviteter, navnlig ved at offentliggøre det lovgivningsmæssige spor efter forslag til lovtekster og ændringsforslag; |
| --- | --- |

12.

| 13. | forpligter sig til at sikre fuld gennemsigtighed i medlemmernes supplerende indtægter ved angivelse af nøjagtige beløb og til at forbyde enhver ekstern finansiering af medlemmernes og gruppernes personale; forpligter sig til at indføre et forbud på EU-plan mod donationer fra tredjelande til medlemmer og politiske partier for at lukke smuthuller reglerne på medlemsstatsplan; anmoder Kommissionen om hurtigst muligt at fremsætte et forslag desangående; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer indtrængende til, at adgangskort til repræsentanter for Qatarske interesser suspenderes i overensstemmelse med forretningsordenens artikel 123, indtil den retslige efterforskning frembringer relevante oplysninger og præciseringer; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mener, at EU's åbenhedsregister bør styrkes ved at øge budgettet og antallet af ansatte, således at det er i stand til at kontrollere oplysningerne fra ansøgere og registrerede grundigere; mener endvidere, at dets mandat bør udvides til også at omfatte repræsentanter for tredjelande; |
| --- | --- |

15.

| 16. | understreger, at korrekt regulering og overvågning af venskabsgrupper er en forudsætning for deres fortsatte eksistens i Parlamentet; pålægger kvæstorerne at gennemføre de eksisterende regler og udvikle og føre et tilgængeligt og ajourført register over venskabsgrupper og -erklæringer; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opfordrer til, at åbenhedsregistret gøres obligatorisk; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer til, at åbenhedsregistret skal omfatte tidligere medlemmer; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer EU-institutionerne til hurtigst muligt at vedtage foranstaltninger med henblik på at indføre en praksis med minimumsafkølingsperioder for EU-ansatte på højt plan og tidligere medlemmer for at undgå »svingdørsfænomenet«; |
| --- | --- |

19.

| 20. | anbefaler en revision af personalevedtægten, navnlig artikel 22c, med henblik på at bringe den i overensstemmelse med standarderne i whistleblowerdirektivet; opfordrer Præsidiet til i mellemtiden straks at revidere Parlamentets interne gennemførelsesbestemmelser til artikel 22c, i personalevedtægten for at bringe dem i overensstemmelse med den beskyttelse, der er fastsat i whistleblowerdirektivet; |
| --- | --- |

20.

| 21. | understreger den rolle, som Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO), Den Europæiske Unions Agentur for Strafferetligt Samarbejde (Eurojust), Europol og Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) spiller i bekæmpelsen af korruption; opfordrer til, at EPPO's kapacitet og samarbejdet mellem EPPO og OLAF styrkes yderligere; opfordrer til, at der indføres fælles regler for bekæmpelse af korruption for medlemmer og ansatte i EU-organer; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mener, at en erklæring om aktiver fra medlemmerne i begyndelsen og slutningen af hvert mandat vil give yderligere garantier mod korruption, som efterfølgelse af praksis i flere medlemsstater; mener, at angivelsen af aktiver kan gøres tilgængelig for de relevante myndigheder, så de kan kontrollere, om de angivne aktiver er i overensstemmelse med de medlemmets angivne indtægter, når de foreligger begrundede påstande om uregelmæssigheder, hvilket ville gøre det betydeligt vanskeligere at bruge ulovligt opnåede midler; |
| --- | --- |

22.

| 23. | suspenderer alt arbejde med lovgivningssager vedrørende Qatar, navnlig for så vidt angår visumliberalisering, EU-luftfartsaftalen med Qatar og planlagte besøg, indtil påstandene enten er blevet bekræftet eller afvist; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og Qatars regering og rådgivende forsamling. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  EUT C 506 af 15.12.2021, s. 127.

(2)  EUT C 117 af 11.3.2022, s. 159.

(3)  EUT C 347 af 9.9.2022, s. 61.

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1937 af 23. oktober 2019 om beskyttelse af personer, der indberetter overtrædelser af EU-retten (EUT L 305 af 26.11.2019, s. 17).

---

| 17.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/112 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/112

---

P9_TA(2022)0449

90 år efter Holodomor: anerkendelse af massedrabene som følge af hungersnød som folkedrab

Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2022 om 90 år efter Holodomor: anerkendelse af massedrabene som følge af hungersnød som folkedrab (2022/3001(RSP))

(2023/C 177/14)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Ukraine og Rusland, navnlig sin beslutning af 23. oktober 2008 til minde om Holodomor, den kunstigt fremkaldte hungersnød i Ukraine (1932-1933) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Ukraine og Rusland, navnlig sin beslutning af 23. oktober 2008 til minde om Holodomor, den kunstigt fremkaldte hungersnød i Ukraine (1932-1933) (1),

| — | der henviser til den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder,

| — | der henviser til FN's konvention om forebyggelse af og straf for folkedrab, verdenserklæringen om menneskerettigheder og andre FN-menneskerettighedstraktater og -instrumenter, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om forebyggelse af og straf for folkedrab, verdenserklæringen om menneskerettigheder og andre FN-menneskerettighedstraktater og -instrumenter,

| — | der henviser til de fælles erklæringer om årsdagene for Holodomor, der blev vedtaget på FN's Generalforsamlings plenarforsamlinger, |
| --- | --- |

—

der henviser til de fælles erklæringer om årsdagene for Holodomor, der blev vedtaget på FN's Generalforsamlings plenarforsamlinger,

| — | der henviser til Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol, |
| --- | --- |

—

der henviser til Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol,

| — | der henviser til beslutningen fra det ukrainske Verkhovna Rada fra 2003, hvorved den bevidst fremkaldte hungersnød blev erklæret for folkedrab, til den ukrainske lov af 28. november 2006 om »Holodomor i Ukraine i 1932-1933« og til appellen fra det ukrainske Verkhovna Rada af 16. november 2022 til verdens parlamenter om anerkendelse af Holodomor i 1932-1933 som folkedrab på det ukrainske folk, |
| --- | --- |

—

der henviser til beslutningen fra det ukrainske Verkhovna Rada fra 2003, hvorved den bevidst fremkaldte hungersnød blev erklæret for folkedrab, til den ukrainske lov af 28. november 2006 om »Holodomor i Ukraine i 1932-1933« og til appellen fra det ukrainske Verkhovna Rada af 16. november 2022 til verdens parlamenter om anerkendelse af Holodomor i 1932-1933 som folkedrab på det ukrainske folk,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2 og 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2 og 4,

| A. | der henviser til, at FN’s konvention om forebyggelse af og straf for folkedrab gør følgende række handlinger, der begås i den hensigt helt eller delvist at ødelægge en national, etnologisk, racemæssig eller religiøs gruppe, til kriminelle handlinger: der henviser til, at disse handlinger omfatter: at dræbe medlemmer af gruppen, at tilføje medlemmer af gruppen betydelig legemlig eller åndelig skade, med forsæt at påføre gruppen levevilkår, der er beregnet på at bevirke gruppens fuldstændige eller delvise fysiske ødelæggelse, at gennemføre forholdsregler, der tilsigter at hindre fødsler inden for gruppen, og med magt at overføre en gruppes børn til en anden gruppe; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at FN’s konvention om forebyggelse af og straf for folkedrab gør følgende række handlinger, der begås i den hensigt helt eller delvist at ødelægge en national, etnologisk, racemæssig eller religiøs gruppe, til kriminelle handlinger: der henviser til, at disse handlinger omfatter: at dræbe medlemmer af gruppen, at tilføje medlemmer af gruppen betydelig legemlig eller åndelig skade, med forsæt at påføre gruppen levevilkår, der er beregnet på at bevirke gruppens fuldstændige eller delvise fysiske ødelæggelse, at gennemføre forholdsregler, der tilsigter at hindre fødsler inden for gruppen, og med magt at overføre en gruppes børn til en anden gruppe;

| B. | der henviser til, at Holodomor-hungersnøden i 1932-1933, som kostede millioner af ukrainere livet, blev kynisk planlagt og på grusom vis gennemført af det sovjetiske regime med henblik på at gennemtvinge Sovjetunionens politik om kollektivisering af landbruget og undertrykke det ukrainske folk og deres nationale identitet; der henviser til, at det sovjetiske regime anvendte lignende grusomme metoder i andre dele af Sovjetunionen, navnlig i Kasakhstan, Belarus, Nordkaukasus og andre steder; der henviser til, at undertrykkelsen af ukrainsk identitet også blev gennemført gennem et terrorherredømme mod indehaverne af Ukraines kulturelle identitet; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Holodomor-hungersnøden i 1932-1933, som kostede millioner af ukrainere livet, blev kynisk planlagt og på grusom vis gennemført af det sovjetiske regime med henblik på at gennemtvinge Sovjetunionens politik om kollektivisering af landbruget og undertrykke det ukrainske folk og deres nationale identitet; der henviser til, at det sovjetiske regime anvendte lignende grusomme metoder i andre dele af Sovjetunionen, navnlig i Kasakhstan, Belarus, Nordkaukasus og andre steder; der henviser til, at undertrykkelsen af ukrainsk identitet også blev gennemført gennem et terrorherredømme mod indehaverne af Ukraines kulturelle identitet;

| C. | der henviser til, at der er dokumentation for, at det sovjetiske regime bevidst konfiskerede kornhøsten og forseglede grænserne for at forhindre ukrainere i at slippe væk fra hungersnøden; der henviser til, at Sovjetunionen i 1932 og 1933 eksporterede korn fra Ukraines område, mens folk på stedet sultede; der henviser til, at drabet på især den ukrainske landbefolkning ofte blev ledsaget af agitprop, der udpegede bønderne som syndebukke og fremstillede dem som gerningsmænd til hungersnøden; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der er dokumentation for, at det sovjetiske regime bevidst konfiskerede kornhøsten og forseglede grænserne for at forhindre ukrainere i at slippe væk fra hungersnøden; der henviser til, at Sovjetunionen i 1932 og 1933 eksporterede korn fra Ukraines område, mens folk på stedet sultede; der henviser til, at drabet på især den ukrainske landbefolkning ofte blev ledsaget af agitprop, der udpegede bønderne som syndebukke og fremstillede dem som gerningsmænd til hungersnøden;

| D. | der henviser til, at Ruslands igangværende angrebskrig mod Ukraine, ødelæggelsen af landets energi- og landbrugsinfrastruktur, blokeringen af eksporten af ukrainsk korn og Ruslands tyveri af millioner af ton korn har fornyet frygten for omfattende, kunstig hungersnød, navnlig i det globale syd, som er afhængig af ukrainsk korn til en overkommelig pris; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Ruslands igangværende angrebskrig mod Ukraine, ødelæggelsen af landets energi- og landbrugsinfrastruktur, blokeringen af eksporten af ukrainsk korn og Ruslands tyveri af millioner af ton korn har fornyet frygten for omfattende, kunstig hungersnød, navnlig i det globale syd, som er afhængig af ukrainsk korn til en overkommelig pris;

| E. | der henviser til, at det internationale samfund ikke har foretaget en klar juridisk og moralsk vurdering af sovjetiske forbrydelser; der henviser til, at renvaskning og forherligelse af det totalitære sovjetiske regime og genoplivningen af Stalins kult i Rusland har kulmineret med, at Rusland i dag er en statslig sponsor af terrorisme og en stat, der anvender terrorister, og i en gentagelse af forfærdelige forbrydelser mod det ukrainske folk i vor tid, såsom den igangværende »Kholodomor«, Ruslands forsøg på at lade det ukrainske folk fryse ihjel gennem målrettet ødelæggelse af Ukraines civile energiinfrastruktur i løbet af vinteren; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det internationale samfund ikke har foretaget en klar juridisk og moralsk vurdering af sovjetiske forbrydelser; der henviser til, at renvaskning og forherligelse af det totalitære sovjetiske regime og genoplivningen af Stalins kult i Rusland har kulmineret med, at Rusland i dag er en statslig sponsor af terrorisme og en stat, der anvender terrorister, og i en gentagelse af forfærdelige forbrydelser mod det ukrainske folk i vor tid, såsom den igangværende »Kholodomor«, Ruslands forsøg på at lade det ukrainske folk fryse ihjel gennem målrettet ødelæggelse af Ukraines civile energiinfrastruktur i løbet af vinteren;

| F. | der henviser til, at parlamenterne eller andre repræsentative statslige institutioner i over 20 lande i december 2022 havde anerkendt Holodomor som folkedrab eller som en forbrydelse mod det ukrainske folk og mod menneskeheden; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at parlamenterne eller andre repræsentative statslige institutioner i over 20 lande i december 2022 havde anerkendt Holodomor som folkedrab eller som en forbrydelse mod det ukrainske folk og mod menneskeheden;

| G. | der henviser til, at det i 2022 og 2023 90 år siden, Holomodor fandt sted; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det i 2022 og 2023 90 år siden, Holomodor fandt sted;

| 1. | anerkender Holodomor, den kunstigt fremkaldte hungersnød i 1932-1933 i Ukraine som følge af det sovjetiske regimes bevidste politik, som folkedrab mod det ukrainske folk, for så vidt som det blev begået med det formål at ødelægge en gruppe af mennesker ved bevidst at påføre dem livsbetingelser, der ville medføre deres fysiske tilintetgørelse; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mindes alle ofrene for Holodomor og udtrykker sin solidaritet med det ukrainske folk, der har lidt under denne tragedie, navnlig med de sidste overlevende fra Holodomor og deres familier; udtrykker sin respekt over for dem, der døde som følge af disse forbrydelser begået af det totalitære sovjetiske regime; |
| --- | --- |

2.

| 3. | fordømmer på det kraftigste disse folkedrabshandlinger begået af det totalitære sovjetiske regime, som resulterede i millioner af ukraineres død og i betydelig grad skadede grundlaget for det ukrainske samfund; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer alle lande, navnlig Den Russiske Føderation og de andre lande, der opstod efter Sovjetunionens opløsning, til at åbne deres arkiver om den kunstigt fremkaldte hungersnød i 1932-1933 i Ukraine; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer alle de lande og internationale organisationer, der endnu ikke har anerkendt Holodomor som folkedrab, til at gøre dette; opfordrer Den Russiske Føderation til som Sovjetunionens primære efterfølger officielt at anerkende Holodomor og undskylde disse forbrydelser; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer EU's medlemsstater og tredjelande til at fremme bevidstheden om disse begivenheder og andre forbrydelser begået af det sovjetiske regime ved at indarbejde historisk viden om dem i uddannelses- og forskningsprogrammer med henblik på at forhindre lignende tragedier i fremtiden; |
| --- | --- |

6.

| 7. | beklager dybt, at 90-året for Holodomor finder sted, mens Rusland fortsætter sin angrebskrig mod Ukraine, krænker landets suverænitet og territoriale integritet og søger at likvidere Ukraine som nationalstat og ødelægge dets befolknings identitet og kultur; fordømmer endvidere, at Ruslands angrebskrig mod Ukraine har skabt en global fødevarekrise, hvor Rusland har ødelagt og plyndret Ukraines kornlagre og fortsat gør det vanskeligt for Ukraine at eksportere korn til de socialt dårligst stillede lande; |
| --- | --- |

7.

| 8. | fordømmer det nuværende russiske regimes manipulation af den historiske erindring med henblik på regimets overlevelse; gentager i denne forbindelse sin fordømmelse af de russiske myndigheders tvungne lukning af menneskerettigheds- og borgerrettighedsorganisationerne International Memorial Society og Memorial Human Rights Centre, en handling, der understregede det nuværende russiske regimes revisionistiske ideologi; opfordrer EU og medlemsstaterne, offentlige eller private institutioner og civilsamfundet til aktivt at fordømme og tilbagevise alle forsøg på at forvride historiske fakta eller manipulere den offentlige mening i Europa gennem fejlagtige historieopfattelser, der fremstilles og udbredes for at støtte kriminelle regimers ideologi og overlevelse; opfordrer alle EU-institutioner og medlemsstaterne til at støtte den akademiske verden og civilsamfundet i forbindelse med dokumentation af, forskning i og uddannelse i politisk undertrykkelse og totalitære forbrydelser i Sovjetunionen; |
| --- | --- |

8.

| 9. | fordømmer på det kraftigste alle former for totalitarisme; beklager, at de forbrydelser, der er begået af det sovjetiske totalitære regime, endnu ikke er blevet evalueret ud fra et retligt perspektiv, at gerningsmændene hertil ikke er blevet retsforfulgt, og at forbrydelserne aldrig er blevet klart fordømt af det internationale samfund; opfordrer til en omfattende, historisk og juridisk vurdering af det sovjetiske regime og en gennemsigtig offentlig debat om dets forbrydelser, hvilket er af allerstørste betydning for opbygningen af en fælles europæisk historie og historiebevidsthed og dermed også for at styrke vores samfunds modstandsdygtighed over for moderne trusler mod demokratiet; gentager, at vurderingen af det sovjetiske regime og en gennemsigtig offentlig debat om dets forbrydelser er vigtigst for Rusland selv for at øge offentlighedens kendskab, opbygge modstandskraft over for desinformation og forvrængede historieopfattelser og forhindre gentagelser af lignende forbrydelser; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pålægger Europa-Parlamentets ansvarlige tjenestegrene straks at omsætte denne beslutning til russisk og ukrainsk; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Ukraines Verkhovna Rada, præsident og regering, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Den Russiske Føderations præsident, regering og parlament, De Forenede Nationers generalsekretær, generalsekretæren for Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa og Europarådets generalsekretær. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  EUT C 15 E af 21.1.2010, s. 78.

---

| 17.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/115 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/115

---

P9_TA(2022)0450

Opskalering af den flerårige finansielle ramme for 2021-2027

Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2022 om opskalering af den flerårige finansielle ramme for 2021-2027: Et robust EU-budget, der er egnet til nye udfordringer (2022/2046(INI))

(2023/C 177/15)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 311, 312 og 323 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 311, 312 og 323 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (1) (FFR-forordningen) og de fælles erklæringer, der er opnået enighed om mellem Parlamentet, Rådet og Kommissionen i den forbindelse (2), samt de dertil knyttede ensidige erklæringer (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (1) (FFR-forordningen) og de fælles erklæringer, der er opnået enighed om mellem Parlamentet, Rådet og Kommissionen i den forbindelse (2), samt de dertil knyttede ensidige erklæringer (3),

| — | der henviser til Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2020/2053 af 14. december 2020 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter og om ophævelse af afgørelse 2014/335/EU, Euratom (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2020/2053 af 14. december 2020 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter og om ophævelse af afgørelse 2014/335/EU, Euratom (4),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan for indførelse af nye egne indtægter (5) (»IIA'en«), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan for indførelse af nye egne indtægter (5) (»IIA'en«),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2092 af 16. december 2020 om en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2092 af 16. december 2020 om en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget (6),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (7) (finansforordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (7) (finansforordningen),

| — | der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2023 som vedtaget den 23. november 2022 (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2023 som vedtaget den 23. november 2022 (8),

| — | der henviser til forslag af 16. maj 2022 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget (COM(2022)0223), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag af 16. maj 2022 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget (COM(2022)0223),

| — | der henviser til forslag af 22. april 2022 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU, Euratom) 2018/1046 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget (COM(2022)0184), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag af 22. april 2022 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU, Euratom) 2018/1046 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget (COM(2022)0184),

| — | der henviser til den interinstitutionelle proklamation af 13. december 2017 om den europæiske søjle for sociale rettigheder (9) og Kommissionens meddelelse af 4. marts 2021 om handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle proklamation af 13. december 2017 om den europæiske søjle for sociale rettigheder (9) og Kommissionens meddelelse af 4. marts 2021 om handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder,

| — | der henviser til sin beslutning af 19. oktober 2022 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2023 (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. oktober 2022 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2023 (10),

| — | der henviser til betænkningen fra Budgetudvalget og Budgetkontroludvalget, som blev vedtaget den 8. september 2022 og godkendt under Parlamentets mødeperiode den 12.-15. september 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkningen fra Budgetudvalget og Budgetkontroludvalget, som blev vedtaget den 8. september 2022 og godkendt under Parlamentets mødeperiode den 12.-15. september 2022,

| — | der henviser til sin beslutning af 13. september 2022 om forslag til revision af den flerårige finansielle ramme i 2021 (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. september 2022 om forslag til revision af den flerårige finansielle ramme i 2021 (11),

| — | der henviser til sin beslutning af 23. juni 2022 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 3/2022 for regnskabsåret 2022: finansiering af udgifter til modtagelse af personer, der er flygtet fra Ukraine (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. juni 2022 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 3/2022 for regnskabsåret 2022: finansiering af udgifter til modtagelse af personer, der er flygtet fra Ukraine (12),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. maj 2022 om de sociale og økonomiske konsekvenser for EU af den russiske krig i Ukraine — styrkelse af EU's handleevne (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. maj 2022 om de sociale og økonomiske konsekvenser for EU af den russiske krig i Ukraine — styrkelse af EU's handleevne (13),

| — | der henviser til sin beslutning af 24. november 2021 om revisionen af finansforordningen med henblik på ikrafttrædelsen af den flerårige finansielle ramme 2021-2027 (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 24. november 2021 om revisionen af finansforordningen med henblik på ikrafttrædelsen af den flerårige finansielle ramme 2021-2027 (14),

| — | der henviser til sin beslutning af 21. oktober 2021 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2022 (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 21. oktober 2021 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2022 (15),

| — | der henviser til sin holdning af 16. december 2020 om udkast til Rådets forordning om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning af 16. december 2020 om udkast til Rådets forordning om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (16),

| — | der henviser til sin beslutning af 23. juli 2020 om konklusionerne fra det ekstraordinære møde i Det Europæiske Råd den 17.-21. juli 2020 (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. juli 2020 om konklusionerne fra det ekstraordinære møde i Det Europæiske Råd den 17.-21. juli 2020 (17),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. oktober 2019 om den flerårige finansielle ramme 2021-2027 og egne indtægter: Det er tid til at opfylde borgernes forventninger (18), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. oktober 2019 om den flerårige finansielle ramme 2021-2027 og egne indtægter: Det er tid til at opfylde borgernes forventninger (18),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. november 2018 om FFR 2021-2027 — Parlamentets holdning med henblik på en aftale (19), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. november 2018 om FFR 2021-2027 — Parlamentets holdning med henblik på en aftale (19),

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 24. juni 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 24. juni 2022,

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 31. maj 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 31. maj 2022,

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 25. marts 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 25. marts 2022,

| — | der henviser til Versailleserklæringen af 11. marts 2022 efter stats- og regeringschefernes uformelle møde, |
| --- | --- |

—

der henviser til Versailleserklæringen af 11. marts 2022 efter stats- og regeringschefernes uformelle møde,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. oktober 2022 med titlen »Årlig vækstundersøgelse 2023« (COM(2022)0548), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. oktober 2022 med titlen »Årlig vækstundersøgelse 2023« (COM(2022)0548),

| — | der henviser til rapporten fra august 2022 fra Verdensbanken, Ukraines regering og Kommissionen med titlen »The Ukraine Rapid Damage and Needs Assessment«, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra august 2022 fra Verdensbanken, Ukraines regering og Kommissionen med titlen »The Ukraine Rapid Damage and Needs Assessment«,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. maj 2022 om støtte til og genopbygning af Ukraine (COM(2022)0233), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. maj 2022 om støtte til og genopbygning af Ukraine (COM(2022)0233),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 om den europæiske grønne pagt (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 om den europæiske grønne pagt (COM(2019)0640),

| — | der henviser til forslagene fra konferencen om Europas fremtid, som blev fremlagt den 9. maj 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslagene fra konferencen om Europas fremtid, som blev fremlagt den 9. maj 2022,

| — | der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning 09/2022 med titlen »Klimaudgifter i EU-budgettet for 2014-2020 — Ikke så store som rapporteret«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning 09/2022 med titlen »Klimaudgifter i EU-budgettet for 2014-2020 — Ikke så store som rapporteret«,

| — | der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning 22/2021 med titlen »Bæredygtig finansiering. EU bør gøre en mere konsekvent indsats for at omdirigere finansiering i retning af bæredygtige investeringer«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning 22/2021 med titlen »Bæredygtig finansiering. EU bør gøre en mere konsekvent indsats for at omdirigere finansiering i retning af bæredygtige investeringer«,

| — | der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning 10/2021 med titlen »Integration af kønsaspektet i EU budgettet: Det er på tide at omsætte ord til handling«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning 10/2021 med titlen »Integration af kønsaspektet i EU budgettet: Det er på tide at omsætte ord til handling«,

| — | der henviser til FN's verdensmål for bæredygtig udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's verdensmål for bæredygtig udvikling,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til udtalelser fra Udenrigsudvalget, Udviklingsudvalget, Budgetkontroludvalget, Transport- og Turismeudvalget, Regionaludviklingsudvalget, Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, Kultur- og Uddannelsesudvalget og Udvalget om Konstitutionelle Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelser fra Udenrigsudvalget, Udviklingsudvalget, Budgetkontroludvalget, Transport- og Turismeudvalget, Regionaludviklingsudvalget, Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, Kultur- og Uddannelsesudvalget og Udvalget om Konstitutionelle Anliggender,

| — | der henviser til holdning i form af ændringsforslag fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til holdning i form af ændringsforslag fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender,

| — | der henviser til skrivelser fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelser fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A9-0281/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A9-0281/2022),

| A. | der henviser til, at artikel 311 i TEUF fastsætter, at Unionen selv skal tilvejebringe de nødvendige midler til at nå sine mål og gennemføre sine politikker; der henviser til, at den flerårige finansielle ramme (FFR'en) fastsætter Unionens budgetmæssige prioriteter for syv år og tilvejebringer finansielle midler til dens politikker, programmer og behov; der henviser til, at FFR'en er begrænset af loftet for egne indtægter; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at artikel 311 i TEUF fastsætter, at Unionen selv skal tilvejebringe de nødvendige midler til at nå sine mål og gennemføre sine politikker; der henviser til, at den flerårige finansielle ramme (FFR'en) fastsætter Unionens budgetmæssige prioriteter for syv år og tilvejebringer finansielle midler til dens politikker, programmer og behov; der henviser til, at FFR'en er begrænset af loftet for egne indtægter;

| B. | der henviser til, at den politiske, økonomiske og sociale kontekst siden vedtagelsen af den nuværende FFR i december 2020 har ændret sig fuldstændigt, begyndende med det hidtil usete omfang og de dramatiske konsekvenser af covid-19-pandemien, som endnu ikke er overstået; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den politiske, økonomiske og sociale kontekst siden vedtagelsen af den nuværende FFR i december 2020 har ændret sig fuldstændigt, begyndende med det hidtil usete omfang og de dramatiske konsekvenser af covid-19-pandemien, som endnu ikke er overstået;

| C. | der henviser til, at Ruslands uprovokerede og uberettigede invasion af Ukraine har ført til en stor humanitær krise og har udløst et økonomisk og socialt chok af ukendt varighed i hele verden; der henviser til, at stats- og regeringscheferne har beskrevet krigen som en »tektonisk forskydning i europæisk historie«, og at Kommissionen har erklæret, at »de uforudsete behov, der er opstået som følge af krigen i Europa, ligger langt ud over de midler, der er til rådighed i den nuværende flerårige finansielle ramme«, hvilket nødvendiggør nye finansieringskilder; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Ruslands uprovokerede og uberettigede invasion af Ukraine har ført til en stor humanitær krise og har udløst et økonomisk og socialt chok af ukendt varighed i hele verden; der henviser til, at stats- og regeringscheferne har beskrevet krigen som en »tektonisk forskydning i europæisk historie«, og at Kommissionen har erklæret, at »de uforudsete behov, der er opstået som følge af krigen i Europa, ligger langt ud over de midler, der er til rådighed i den nuværende flerårige finansielle ramme«, hvilket nødvendiggør nye finansieringskilder;

| D. | der henviser til, at Unionen og dens befolkning har støttet Ukraine helt fra krigens begyndelse, udvist solidaritet med ukrainerne i deres kamp for at forsvare demokratiet mod et autoritært regime, tilbudt husly til over otte millioner ukrainere og tilbudt fire millioner midlertidig beskyttelse; der henviser til, at EU, medlemsstaterne og de europæiske finansielle institutioner har ydet mere end 19 mia. EUR i bistand til Ukraine; der henviser til, at Unionen ud over humanitær og militær bistand har støttet Ukraine inden for områderne sundhed, energi og landbrug og fremmet handel, navnlig ved at indføre »solidaritetsbaner« for at hjælpe Ukraine med at eksportere landbrugsprodukter; der henviser til, at der vil være behov for yderligere bistand for at opretholde basale tjenester og vigtig infrastruktur i landet; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Unionen og dens befolkning har støttet Ukraine helt fra krigens begyndelse, udvist solidaritet med ukrainerne i deres kamp for at forsvare demokratiet mod et autoritært regime, tilbudt husly til over otte millioner ukrainere og tilbudt fire millioner midlertidig beskyttelse; der henviser til, at EU, medlemsstaterne og de europæiske finansielle institutioner har ydet mere end 19 mia. EUR i bistand til Ukraine; der henviser til, at Unionen ud over humanitær og militær bistand har støttet Ukraine inden for områderne sundhed, energi og landbrug og fremmet handel, navnlig ved at indføre »solidaritetsbaner« for at hjælpe Ukraine med at eksportere landbrugsprodukter; der henviser til, at der vil være behov for yderligere bistand for at opretholde basale tjenester og vigtig infrastruktur i landet;

| E. | der henviser til, at 21,9 % af EU's befolkning er i risiko for at blive ramt af fattigdom og social udstødelse; der henviser til, at energifattigdommen med sikkerhed vil blive forværret som følge af den russiske invasion af Ukraine; der henviser til, at kombinationen af stigende energipriser og kraftigt stigende inflation er drivkraften bag en leveomkostningskrise, truer virksomhedernes overlevelse, navnlig små og mellemstore virksomheder (SMV'er), og presser flere mennesker i retning af fattigdom; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at 21,9 % af EU's befolkning er i risiko for at blive ramt af fattigdom og social udstødelse; der henviser til, at energifattigdommen med sikkerhed vil blive forværret som følge af den russiske invasion af Ukraine; der henviser til, at kombinationen af stigende energipriser og kraftigt stigende inflation er drivkraften bag en leveomkostningskrise, truer virksomhedernes overlevelse, navnlig små og mellemstore virksomheder (SMV'er), og presser flere mennesker i retning af fattigdom;

| F. | der henviser til, at folk med rette forventer, at Unionen og dens budget reagerer hurtigt og effektivt på de behov, der udvikler sig, og yder den nødvendige støtte til dem, navnlig i krisetider; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at folk med rette forventer, at Unionen og dens budget reagerer hurtigt og effektivt på de behov, der udvikler sig, og yder den nødvendige støtte til dem, navnlig i krisetider;

| G. | der henviser til, at EU-budgettet spiller og skal blive ved med at spille en central rolle i opfyldelsen af Unionens politiske prioriteter, herunder at skabe en vellykket grøn og digital omstilling for alle, bane vejen for klimaneutralitet i 2050, fremme en inkluderende og social genopretning, fremme bæredygtig og inkluderende vækst, forbedre konkurrenceevnen, innovation, strategisk autonomi og energisikkerhed og -uafhængighed, yde støtte til udsatte grupper og SMV'er, fremme bæredygtig udvikling, der ikke lader nogen i stikken og sikrer samhørighed og opadgående konvergens, sikring af en mere robust europæisk sundhedsunion efter covid-19-krisen, beskytte og fremme retsstatsprincippet, EU's værdier, grundlæggende rettigheder og ligestilling mellem kønnene i og uden for Unionen, bidrage til øgede muligheder for alle og sikre sine borgere en stærkere Union, som er i stand til at levere resultater med hensyn til sit globale ansvar og tackle klima- og biodiversitetskrisen og konsekvenserne heraf; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EU-budgettet spiller og skal blive ved med at spille en central rolle i opfyldelsen af Unionens politiske prioriteter, herunder at skabe en vellykket grøn og digital omstilling for alle, bane vejen for klimaneutralitet i 2050, fremme en inkluderende og social genopretning, fremme bæredygtig og inkluderende vækst, forbedre konkurrenceevnen, innovation, strategisk autonomi og energisikkerhed og -uafhængighed, yde støtte til udsatte grupper og SMV'er, fremme bæredygtig udvikling, der ikke lader nogen i stikken og sikrer samhørighed og opadgående konvergens, sikring af en mere robust europæisk sundhedsunion efter covid-19-krisen, beskytte og fremme retsstatsprincippet, EU's værdier, grundlæggende rettigheder og ligestilling mellem kønnene i og uden for Unionen, bidrage til øgede muligheder for alle og sikre sine borgere en stærkere Union, som er i stand til at levere resultater med hensyn til sit globale ansvar og tackle klima- og biodiversitetskrisen og konsekvenserne heraf;

| H. | der henviser til, at Kommissionen i sit arbejdsprogram for 2023 fremsætter en række nye politiske initiativer med potentielt betydelige budgetmæssige konsekvenser, navnlig den foreslåede EU-Brintbank, hjælpepakken for SMV'er og Den Europæiske Suverænitetsfond; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Kommissionen i sit arbejdsprogram for 2023 fremsætter en række nye politiske initiativer med potentielt betydelige budgetmæssige konsekvenser, navnlig den foreslåede EU-Brintbank, hjælpepakken for SMV'er og Den Europæiske Suverænitetsfond;

| I. | der henviser til, at den kombinerede effekt af flere kriser, lave FFR-lofter og besværlige procedurer for vedtagelse og revision af FFR'en har givet anledning til en »galakse« af ad hoc-instrumenter uden for EU-budgettet og til øget anvendelse af eksterne formålsbestemte indtægter, der ikke er underlagt budgetproceduren, som det navnlig sås med NextGenerationEU (NGEU); der henviser til, at kun budgetproceduren kræver fuld inddragelse af Parlamentet og sikrer, at det kan udøve kontrol med budgettet; der henviser til, at budgetmyndighedens to parter bør spille ligeværdige roller som fastsat i TEUF; der henviser til, at Parlamentet altid bør spille en fuldgyldig rolle inden for disse nye budgetrammer for at sikre demokratisk ansvarlighed og gennemsigtighed i den resterende del af den nuværende FFR; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at den kombinerede effekt af flere kriser, lave FFR-lofter og besværlige procedurer for vedtagelse og revision af FFR'en har givet anledning til en »galakse« af ad hoc-instrumenter uden for EU-budgettet og til øget anvendelse af eksterne formålsbestemte indtægter, der ikke er underlagt budgetproceduren, som det navnlig sås med NextGenerationEU (NGEU); der henviser til, at kun budgetproceduren kræver fuld inddragelse af Parlamentet og sikrer, at det kan udøve kontrol med budgettet; der henviser til, at budgetmyndighedens to parter bør spille ligeværdige roller som fastsat i TEUF; der henviser til, at Parlamentet altid bør spille en fuldgyldig rolle inden for disse nye budgetrammer for at sikre demokratisk ansvarlighed og gennemsigtighed i den resterende del af den nuværende FFR;

| J. | der henviser til, at IIA'en fastsætter specifikke ordninger for samarbejde og dialog mellem Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetspørgsmål; der henviser til, at der bør tages yderligere skridt til at forbedre gennemsigtigheden af, ansvarligheden for og adgangen til oplysninger om alle udgifter til støtte for EU's politikudformning; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at IIA'en fastsætter specifikke ordninger for samarbejde og dialog mellem Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetspørgsmål; der henviser til, at der bør tages yderligere skridt til at forbedre gennemsigtigheden af, ansvarligheden for og adgangen til oplysninger om alle udgifter til støtte for EU's politikudformning;

| K. | der henviser til, at Kommissionen i overensstemmelse med sin ensidige erklæring som led i aftalen fra december 2020 om FFR'en for 2021-2027 har medtaget en forpligtelse i sit arbejdsprogram for 2023 til at foretage en gennemgang af FFR'en i andet kvartal af 2023, som kan indbefatte en revision; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Kommissionen i overensstemmelse med sin ensidige erklæring som led i aftalen fra december 2020 om FFR'en for 2021-2027 har medtaget en forpligtelse i sit arbejdsprogram for 2023 til at foretage en gennemgang af FFR'en i andet kvartal af 2023, som kan indbefatte en revision;

| L. | der henviser til, at der vil blive redegjort for Parlamentets holdning til egne indtægter i en kommende beslutning; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at der vil blive redegjort for Parlamentets holdning til egne indtægter i en kommende beslutning;

Nye udfordringer og chok, der har afsløret mangler i den nuværende FFR

| 1. | opfordrer Kommissionen til at foreslå en revision af den nuværende FFR med primært fokus på at tackle konsekvenserne af krigen mod Ukraine og give Unionen tilstrækkelig fleksibilitet til at reagere på kriser; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger, at EU-institutionerne er fælles om det synspunkt, at EU i kølvandet på den uprovokerede og uberettigede invasion af Ukraine bør yde den stærkest mulige humanitære, sociale, økonomiske og finansielle bistand til Ukraine og samtidig imødegå de alvorlige økonomiske og sociale konsekvenser af krisen i Unionen og yde den nødvendige støtte til alle dem, der er ramt af dem; fremhæver i den forbindelse Unionens fælles mål om at skabe resultater med hensyn til den europæiske grønne pagt, den digitale omstilling og den europæiske søjle for sociale rettigheder, øge forsvarssamarbejdet og -koordineringen, forbedre dens strategiske autonomi og energiuafhængighed og -sikkerhed, mindske energifattigdom, garantere global fødevaresikkerhed og tackle de udfordringer, der skyldes den høje inflation; |
| --- | --- |

2.

| 3. | understreger, at en stærk Union, der bygger på solidaritet og samarbejde og er i stand til at imødegå de aktuelle udfordringer og afbøde virkningerne af leveomkostningskrisen for mennesker og virksomheder, kræver EU-dækkende løsninger for at sikre lige vilkår for alle medlemsstater i deres evne til at støtte mennesker og virksomheder og dermed bevare det indre markeds integritet og forhindre, at det splittes op eller forvrides; fremhæver i den forbindelse vigtigheden af grænseoverskridende projekter, som er afgørende for opbygningen af en suveræn, strategisk og selvstændig Union; |
| --- | --- |

3.

| 4. | fremhæver, at der i det mindste på kort sigt er behov for omfattende humanitær bistand i Ukraine og finansiel støtte til medlemsstater, der modtager og hjælper med at bosætte de mennesker, der flygter fra konflikten, for at imødegå konsekvenserne af krigen mod Ukraine; minder om, at de relevante programmer ikke har fået tildelt de ressourcer, som denne uhørte situation kræver; mener endvidere, at Unionen på lang sigt bør spille en ledende rolle i genopbygningen af Ukraine gennem en tilgang med »bedre genopbygning«, når krigen en gang er slut, og sikre god regeringsførelse, respekt for retsstatsprincippet og forsvarlig økonomisk forvaltning; opfordrer Kommissionen til at foretage en vurdering af den rolle, som EU-budgettet bør spille i den internationale genopbygningsindsats; |
| --- | --- |

4.

| 5. | glæder sig over beslutningen om at give Ukraine og Moldova status som kandidatlande; understreger, at denne beslutning indebærer en langsigtet finansiel og budgetmæssig forpligtelse — og en samordnet politisk tilgang — til støtte for genopbygning, genopretning og de nødvendige reformer, der er specifikke for det enkelte land, lige som det har været tilfældet med andre kandidatlande; |
| --- | --- |

5.

| 6. | beklager, at meget vigtige nye politikinitiativer, der er blevet fremlagt siden vedtagelsen af den nuværende FFR, har indeholdt forslag om enten at flytte penge væk fra — eller bruge penge til nye formål inden for — allerede aftalte EU-programmer, -politikker og -mål; er af den opfattelse, at tilbagevendende omfordelinger ikke er en holdbar måde at finansiere Unionens prioriteter på og udgør en de facto-ændring af den aftalte FFR; |
| --- | --- |

6.

| 7. | peger på den omfattende brug af de særlige instrumenter i FFR'ens to første år; bemærker, at fleksibilitetsinstrumentet blev anvendt til udgifter under udgiftsområde 6 (Naboskab og verden) i 2022, og skal anvendes til betydelige udgifter under samme udgiftsområde samt udgiftsområde 2b (Resiliens og værdier) og 5 (Sikkerhed og forsvar) i 2023; påpeger, at der i henhold til forsvarsforslaget fra juli 2022 (20) skal mobiliseres yderligere bevillinger via særlige instrumenter i 2024; |
| --- | --- |

7.

| 8. | fremhæver, at solidaritets- og nødhjælpsreserven næsten blev opbrugt i 2021 og blev helt opbrugt i 2022 efter at have ydet en kombination af humanitær bistand og støtte til medlemsstaterne til håndtering af naturkatastrofer og menneskeskabte katastrofer; påpeger, at udvidelsen af anvendelsesområdet for Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (Solidaritetsfonden) til at omfatte folkesundhedskriser kombineret med stigningen i omfanget og hyppigheden af naturkatastrofer, den humanitære krise i Ukraine og den deraf følgende tilstrømning af et stort antal flygtninge til EU har sat solidaritets- og nødhjælpsreserven under ekstremt pres; forventer endvidere, at de dramatiske konsekvenser af naturbrandene af hidtil uset omfang i sommeren 2022, som efterfulgte de store oversvømmelser og naturbrande i sommeren 2021, vil kræve betydelig finansiel støtte, herunder fra solidaritets- og nødhjælpsreserven; |
| --- | --- |

8.

| 9. | minder om, at FFR'en forhøjes årligt på grundlag af en deflator på 2 %, som anvendes på 2018-priser; understreger, at de hastigt stigende energipriser og de ekstreme udsving på energimarkedet, som hovedsagelig skyldes Ruslands beslutning om at skære ned på gasforsyningen, har givet næring til kraftigt stigende inflation med alvorlige konsekvenser for mennesker og virksomheder; er dybt bekymret over, at så uventet høje inflationsniveauer sætter FFR'en under alvorligt pres, mindsker dens købekraft yderligere og presser dens operationelle og administrative kapacitet i en situation, hvor dens samlede niveau allerede er lavere end tidligere FFR'ers som andel af EU's bruttonationalindkomst (BNI); understreger, at dette i praksis betyder, at der kan finansieres færre EU-projekter og -foranstaltninger, hvilket har negativ indvirkning på støttemodtagerne og Unionens evne til at indfri sine politiske mål; |
| --- | --- |

9.

| 10. | minder desuden om, at trods Parlamentets krav om, at EU-genopretningsinstrumentet skulle placeres oven over lofterne, tilbagebetales refinansieringsomkostningerne inden for FFR-lofterne, hvilket lægger yderligere pres på FFR'en og bringer finansieringen af allerede aftalte programmer i fare, navnlig i en situation med stigende rentesatser og låneomkostninger under NGEU; gør i den forbindelse opmærksom på den ikke-diskretionære stigning i bevillingerne på budgetposten for EU-genopretningsinstrumentet med 280 mio. EUR i det vedtagne budget for regnskabsåret 2023 i forhold til Kommissionens budgetforslag, hvilket derved tærer på det fælles margeninstrument og begrænser budgettets evne til at reagere på nye behov; |
| --- | --- |

10.

| 11. | bemærker det vedvarende krav om, at EU-budgettet skal fungere som en garanti for yderligere makrofinansiel bistand, navnlig til lande, der er direkte berørt af krigen; glæder sig over Unionens afgørende støtte gennem makrofinansiel bistand; understreger, at EU-budgettet i tilfælde af misligholdelse eller tilbagetrækning af nationale garantier i sidste ende garanterer alle MFA-lån og derfor bærer betydelige og i sagens natur uforudsigelige eventualforpligtelser; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger derfor, at den nuværende FFR allerede er presset til det yderste, mindre end to år efter vedtagelsen — en situation, som forværres af de uforudsigelige hændelser i 2022; påpeger, at den simpelthen ikke er gearet — med hensyn til størrelse, struktur eller regler — til at reagere hurtigt og effektivt på en lang række kriser af denne størrelsesorden eller til i tilstrækkelig grad at finansiere nye fælles EU-politiske ambitioner og en hurtig gennemførelse af de nødvendige EU-dækkende løsninger; er meget bekymret over, at den nuværende FFR gør Unionen dårligt rustet til at reagere på eventuelle fremtidige kriser og behov og til at udfylde sin strategiske rolle på den internationale scene; |
| --- | --- |

12.

| 13. | konkluderer, at behovet for en hurtig revision af FFR'en er hævet over enhver tvivl, og at en »business as usual«-tilgang overhovedet ikke vil være tilstrækkelig til at tackle de mange udfordringer, vi står med, og dermed kan undergrave tilliden til Unionen; |
| --- | --- |

13.

Afhjælpning af finansieringsunderskuddene — øget finansiel kapacitet med større gennemsigtighed og demokratisk ansvarlighed

| 14. | opfordrer derfor Kommissionen til ikke bare at foretage en dybdegående undersøgelse af, hvordan den nuværende FFR fungerer, men også til dernæst at udarbejde et lovgivningsforslag om en omfattende, ambitiøs revision af FFR-forordningen og dens bilag snarest muligt og senest i første kvartal af 2023; understreger, at revisionen af FFR'en ikke må føre til en nedjustering af de på forhånd tildelte nationale rammebeløb eller af EU's programmer; |
| --- | --- |

14.

| 15. | er af den faste overbevisning, at revisionen skal tage højde for de kraftigt stigende behov og udtømningen af de midler, der er til rådighed under FFR, for at Unionen kan tilvejebringe de nødvendige løsninger; insisterer endvidere på, at revisionen skal afhjælpe de alvorligste mangler i FFR'ens funktionsmåde, tilvejebringe nye midler til nye politiske prioriteter og udstyre Unionen med de nødvendige redskaber til at imødegå kommende udfordringer og kriser på en effektiv måde; |
| --- | --- |

15.

| 16. | understreger, at der er brug for en opskaleret FFR for at sikre et stærkere og mere smidigt EU-budget, som lever op til de højeste standarder for gennemsigtighed og demokratisk ansvarlighed; anmoder derfor om en forhøjelse af FFR-lofterne samt en forhøjelse og omlægning af den budgetmæssige fleksibilitet; |
| --- | --- |

16.

| 17. | er parat til at indgå i et fuldstændigt forhandlingsforløb mellem Rådet, Parlamentet og Kommissionen om revisionen af FFR med udgangspunkt i tidligere praksis og IIA'en, hvorigennem institutionerne har forpligtet sig til at søge at fastlægge konkrete ordninger for samarbejde og dialog under hele den procedure, der fører til vedtagelsen af en væsentlig revision af FFR; |
| --- | --- |

17.

| 18. | fastholder, at princippet om enhed, hvori der ligger, at alle Unionens indtægter og udgifter opføres på budgettet, både er et traktatmæssigt krav og en grundlæggende forudsætning for ansvarlighed, demokratisk legitimitet og gennemsigtighed i EU's offentlige finanser; understreger, at der er behov for betydeligt større parlamentarisk kontrol med alle EU's udgifter, herunder instrumenter, fonde og fælles låntagnings- og långivningsaktiviteter uden for budgettet; gentager, at alle nye instrumenter bør høre under budgetmyndighedens ansvarsområde; |
| --- | --- |

18.

| 19. | understreger i denne forbindelse, at revisionen af FFR'en bør gå hånd i hånd med den igangværende revision af finansforordningen, som direkte bør indarbejde de nødvendige ændringer i reglerne for opstilling og gennemførelse af EU-budgettet; mener derfor, at det er nødvendigt at udvide anvendelsesområdet for den foreslåede målrettede revision af finansforordningen for at tage højde for alle relevante aspekter; |
| --- | --- |

19.

| 20. | fremhæver betydningen af de horisontale principper, der ligger til grund for FFR'en og alle relaterede EU-politikker, navnlig med hensyn til at opfylde Unionens klima- og biodiversitetsmål og fremme ligestilling mellem kønnene; insisterer på, at revisionen skal bibeholde disse principper i centrum af FFR'en og opfylde Unionens forpligtelse til at sikre en retfærdig, modstandsdygtig, bæredygtig og socialt retfærdig genopretning for alle, herunder gennemførelsen af den reviderede 2030-ramme for Unionens klima-, energi- og miljømål med det formål at gøre EU klimaneutralt senest i 2050; |
| --- | --- |

20.

| 21. | bekræfter på ny sin mangeårige holdning om, at nye politiske initiativer, mål eller opgaver skal finansieres over EU-budgettet med nye ekstra midler og ikke gennem omfordeling på bekostning af veletablerede, allerede eksisterende EU-programmer eller -politikker, som den lovgivende myndighed har godkendt; |
| --- | --- |

21.

Overskrift 1: Det indre marked, innovation og det digitale område

| 22. | opfordrer til, at loftet for udgiftsområde 1 forhøjes med den begrundelse, at margenerne er utilstrækkelige til at imødekomme de større behov, og fordi det modsætter sig anvendelsen af vedtagne bevillingsrammer til finansiering af nye initiativer; |
| --- | --- |

22.

| 23. | fremhæver, at mange af de politiske ambitioner, der for nylig er fremsat — navnlig på områderne energi og strategisk og industriel autonomi — og de nye politiske initiativer siden januar 2021 (mikrochipforordningen, sikker konnektivitet, Myndigheden for Kriseberedskab og -indsats på Sundhedsområdet, det nye europæiske Bauhaus) bør medføre ekstra udgifter under udgiftsområde 1; |
| --- | --- |

23.

| 24. | fremhæver den centrale rolle, som finansiering under Horisont Europa, programmet for det digitale Europa, programmet for det indre marked og Connecting Europe-faciliteten (CEF) spiller med hensyn til at stimulere innovation, støtte virksomheder og drive den grønne og den digitale omstilling fremad; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ser frem til Kommissionens forslag om den nye Europæiske Suverænitetsfond, der har til formål at sikre Unionens strategiske autonomi og mindske afhængigheden af ikke-EU-lande i nøglesektorer; mener, at det er afgørende, at forslaget imødekommer reelle behov, er baseret på en klar vurdering af omkostninger og investeringsunderskud og sikrer nye midler; fastholder, at en sådan ny fond bør oprettes efter den almindelige lovgivningsprocedure og indarbejdes i FFR'en, så der sikres fuld kontrol fra Parlamentets side; mener, at FFR-lofterne bør justeres for at tage højde for fonden; |
| --- | --- |

25.

Overskrift 2a: Samhørighed

| 26. | opfordrer til, at den aftalte finansiering under udgiftsområde 2a ikke undermineres, og at den bevares til det tilsigtede formål; anmoder Kommissionen om at vurdere, om den er tilstrækkelig til at reagere på nye behov inden for samhørighedspolitikken; |
| --- | --- |

26.

| 27. | understreger, at den midlertidige og kortsigtede fleksibilitet, der blev indført i samhørighedspolitikkens fonde gennem rækken af forslag under samhørighedsaktionen for flygtninge i Europa (CARE), har hjulpet medlemsstaterne til hurtigt at kunne håndtere konsekvenserne af krigen mod Ukraine ved at videreføre modellen for investeringsinitiativerne som reaktion på coronavirusset (CRII og CRII+), som satte EU i stand til at træffe foranstaltninger ved covid-19-pandemiens begyndelse; |
| --- | --- |

27.

| 28. | glæder sig over Unionens ambition om at intensivere sine bestræbelser på at bekæmpe den alarmerende stigning i børnefattigdom og udrydde denne via den nyligt oprettede europæiske børnegaranti; er imidlertid bekymret over, at den nuværende krise har forværret og yderligere vil forværre situationen for børn, som er fattige eller er i risiko for fattigdom, og vil have langvarige konsekvenser; gentager sin opfordring til en hasteforhøjelse af finansieringen af den europæiske børnegaranti med et særskilt budget på mindst 20 mia. EUR for perioden 2021-27, og fastholder, at dette særskilte budget bør indgå som en del af den reviderede FFR og styrkede ESF+; opfordrer desuden Kommissionen til at stille alle tilgængelige ressourcer til rådighed for en effektiv gennemførelse af børnegarantien, herunder ESF+, REACT-EU og genopretnings- og resiliensfaciliteten, og opfordrer medlemsstaterne til at gøre fuld brug af alle tilgængelige ressourcer; |
| --- | --- |

28.

| 29. | understreger, at samhørighedspolitikken ikke er et kriseberedskabsværktøj, selv om kriseberedskabsforanstaltninger er nødvendige og nyttige; er bekymret over, at samhørighedspolitikken i stigende grad anvendes til at styrke andre politikker og afhjælpe svagheder i budgettets fleksibilitet eller kriseberedskabsmekanismerne i FFR'en; er af den opfattelse, at den eksisterende mulighed for overførsler fra de samhørighedspolitiske midler til andre EU-programmer af op til 5 % af den oprindelige bevilling giver tilstrækkelig fleksibilitet; |
| --- | --- |

29.

| 30. | understreger, at revisionen af FFR'en ikke må føre til en nedjustering af de på forhånd tildelte nationale rammebeløb; understreger, at aftalen om FFR'en for 2021-2027 og om samhørighedspolitikpakken blev vedtaget sent, og at dette i kombination med covid-19-krisen førte til en langsom start på programmeringsprocessen og forstyrrelser i projekter, men ikke på grund af selve politikken; opfordrer Kommissionen til at øge bestræbelserne på administrativ forenkling; understreger, at den forsinkede start på ingen måde rejser tvivl om samhørighedspolitikkens centrale rolle og merværdi som en afgørende EU-investeringspolitik og et væsentligt konvergensredskab; |
| --- | --- |

30.

Overskrift 2b: Resiliens og værdier

| 31. | opfordrer til, at den budgetpost, der er øremærket til tilbagebetaling af låneomkostninger under EU-genopretningsinstrumentet, fjernes fra udgiftsområde 2b og placeres uden for udgiftsområderne, og til, at disse omkostninger medregnes ud over FFR-lofterne; |
| --- | --- |

31.

| 32. | beklager, at omkostningerne ved lån under EU-genopretningsinstrumentet og tilbagebetaling af gæld er blevet medtaget som en budgetpost under udgiftsområde 2b for perioden 2021-2027 sammen med flagskibsprogrammer såsom Erasmus+, EU4Health, Et Kreativt Europa og programmet for borgere, ligestilling, rettigheder og værdier; |
| --- | --- |

32.

| 33. | understreger, at renteudgifter og tilbagebetaling af gæld afhænger af markedsudviklingen, ikke er diskretionære udgifter, ikke følger logikken med udgiftslofter og aldrig bør konkurrere med udgiftsprogrammer; minder om, at enhver aktivering af nødhjælpsinstrumentet også afhænger af, om der er en uudnyttet margen under loftet for dette udgiftsområde; bemærker med bekymring, at kraftigt stigende rentesatser påvirker udstedere af statsobligationer; advarer om, at finansieringsomkostningerne på det seneste er steget betydeligt på grund af de udfordrende markedsvilkår, og at der er betydelig usikkerhed med hensyn til de langsigtede rentesatser; insisterer derfor på, at status quo indebærer betydelige risici for programudgifterne og for FFR'ens evne til at reagere på nye behov; |
| --- | --- |

33.

| 34. | understreger den afgørende betydning af EU4Health-programmet og af Unionens programmer for uddannelse, kultur, ungdom og værdier med hensyn til at støtte de relevante sektorer i kølvandet på pandemien og bekæmpe desinformation; understreger, at Den Europæiske Socialfond+ er en af de vigtigste drivkræfter for en styrkelse af Unionens sociale dimension; beklager, at Erasmus+, som er et program med en relativt stabil efterspørgsel år efter år, har en stærkt backloadet finansiel profil i den nuværende FFR; |
| --- | --- |

34.

Overskrift 3: Naturressourcer og miljø

| 35. | opfordrer til, at loftet for udgiftsområde 3 justeres så hurtigt som muligt for fuldt ud at tage højde for Den Sociale Klimafond, idet den aftalte finansiering under udgiftsområde 3 ikke bør undermineres og bør bibeholdes til det tilsigtede formål; |
| --- | --- |

35.

| 36. | gentager sin holdning om, at Den Sociale Klimafond skal indarbejdes helt i EU-budgettet og i FFR'en uden at påvirke andre programmer og fonde under dette udgiftsområde negativt, i betragtning af vigtigheden af at sikre fødevaresikkerhed og skabe resultater under den grønne pagt; minder budgetmyndighedens anden part om dennes forpligtelse til at respektere budgettets enhed; |
| --- | --- |

36.

| 37. | fremhæver betydningen af den fælles landbrugspolitik med hensyn til at yde pålidelig støtte til landbrugere for at øge fødevaresikkerheden; minder om, at landbrugernes evne til at modstå inflationspres og højere priser på produktionsmidler og samtidig levere resultater inden for dette mål påvirkes af variationer i betalingerne under den fælles landbrugspolitik; understreger, at små og unge landbrugere er særligt sårbare og påvirket af begrænsede investeringsmuligheder; fremhæver den centrale rolle, som LIFE-programmet spiller med hensyn til at støtte klimaindsatsen, naturbevarelse og miljøbeskyttelse; |
| --- | --- |

37.

Overskrift 4: Migration og grænseforvaltning

| 38. | opfordrer til, at loftet for udgiftsområde 4 forhøjes, så det afspejler den aktuelle virkelighed og de reelle finansieringsbehov i forbindelse med Unionens migrations- og grænseforvaltningspolitikker og -programmer; |
| --- | --- |

38.

| 39. | understreger, at krigen mod Ukraine og den efterfølgende beslutning om at tage direktivet om midlertidig beskyttelse i anvendelse vil medføre en langsigtet finansiel forpligtelse til at støtte medlemsstaterne, hvilket stiller uventede krav til Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden (AMIF) og instrumentet for grænseforvaltning og visa (IGFV) og skaber yderligere ansvarsområder for de decentrale agenturer under udgiftsområde 4; udtrykker desuden bekymring over, at flere på hinanden følgende forslag fra Kommissionen om forlængelser af agenturernes mandater udhuler finansieringsrammen for IGFV; |
| --- | --- |

39.

Overskrift 5: Sikkerhed og forsvar

| 40. | opfordrer til en forhøjelse af loftet for udgiftsområde 5; |
| --- | --- |

40.

| 41. | opfordrer til en hurtig revision af FFR for at øge EU's forsvarsinstrumenter såsom Den Europæiske Forsvarsfond, militær mobilitet og fremtidige fælles indkøbsmekanismer for EU's forsvar, navnlig den europæiske forsvarsindustris styrkelse gennem en fælles udbudslov og det europæiske program for forsvarsinvesteringer, forudsat at de styrker EU's forsvarsteknologiske og industrielle basis og sikrer europæisk merværdi; |
| --- | --- |

41.

| 42. | bemærker i lyset af den meget anderledes geopolitiske kontekst Kommissionens forslag til forordning om styrkelse af den europæiske forsvarsindustri gennem fælles indkøb for perioden 2022-2024 samt dens hensigt om at forelægge et forslag til et europæisk program for forsvarsinvesteringer for perioden derefter, som er udtænkt med henblik på at indføre fælles indkøb og livscyklusforvaltning af militære kapaciteter; fremhæver, at de fornødne udgifter til at styrke forsvarssamarbejdet og -investeringerne ikke kan dækkes inden for loftet for udgiftsområde 5; understreger, at der er behov for investeringer for at styrke sikkerhedspolitikken og finansiere teknologisk innovation i et sikkerhedslandskab, som er i konstant udvikling; |
| --- | --- |

42.

Overskrift 6: Naboområder og verden

| 43. | opfordrer til en forhøjelse af loftet for udgiftsområde 6 for fuldt ud at dække de nuværende og forventede fremtidige behov i forbindelse med Unionens optræden udadtil og for at skabe tilstrækkelig kapacitet til at reagere på kriser og nye behov; |
| --- | --- |

43.

| 44. | beklager, at de midler, der var til rådighed under udgiftsområde 6, selv før krigen mod Ukraine, var sørgeligt utilstrækkelige, og at presset på dette udgiftsområde siden er steget betydeligt; understreger, at fortsat finansiering af behovene blandt flygtninge fra Syrien, Irak og andre lande ikke blev indregnet i FFR-budgettet eller i budgettet for instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde — et globalt Europa (NDICI) og derfor burde have været finansieret med nye bevillinger med en tilsvarende forhøjelse af loftet for udgiftsområde 6, snarere end gennem reallokeringer; |
| --- | --- |

44.

| 45. | bemærker den hurtige forværring af situationen på internationalt plan siden FFR'ens begyndelse, både i og uden for nabolandene, som følge af fødevare-, energi-, klima- og økonomikrisen, som har øget presset på udgiftsområde 6 drastisk; bemærker, at »NDICI — et globalt Europa«-stødpuden i tillæg til den gentagne anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet er blevet opbrugt meget hurtigt og anvendt uden for sit hovedformål, som er at reagere på nye udfordringer og prioriteter, navnlig i forbindelse med leveringen af makrofinansiel bistand; mener, at forbedret kriserespons er helt afgørende i betragtning af de mange globale udfordringer; |
| --- | --- |

45.

| 46. | understreger, at den humanitære bistand under udgiftsområde 6 er blevet strakt til sit yderste og har krævet gentagne forhøjelser; insisterer på, at øget finansiering til humanitær bistand (HUMA) og søjlen for hurtig reaktion under NDICI — et globalt Europa er helt afgørende, hvis Unionen ikke blot skal yde bistand til Ukraine, men også skal sikre støtte til lokalsamfund og regioner, der har behov for det, og leve op til sin ambition om at være en førende humanitær donor; understreger, at yderligere behov i Ukraine ikke må føre til, at der omdirigeres penge fra andre geografiske regioner, som har behov for dem, navnlig fra de østlige eller sydlige nabolande eller fra tematiske prioriteter; |
| --- | --- |

46.

| 47. | understreger vigtigheden af at yde mere støtte til Ukraine gennem makrofinansiel bistand; fremhæver, at der er behov for en langt højere tilførselssats end standardsatsen på 9 % for lån til Ukraine på grund af den øgede risiko for misligholdelse; noterer sig i denne forbindelse Kommissionens forslag af 9. november 2022 (21); understreger, at vejen frem er at gå fra en ad hoc-tilgang til en strukturel tilgang; |
| --- | --- |

47.

| 48. | understreger, at beslutningen om at give Ukraine og Moldova status som kandidatland betyder, at der ydes støtte under førtiltrædelsesinstrumentet (IPA) i stedet for NDICI — et globalt Europa, hvilket muligvis vil kræve en ændring af det relevante retsgrundlag; insisterer på, at det er nødvendigt at opretholde støtten til andre kandidatlande, navnlig på Vestbalkan, på det nuværende niveau; |
| --- | --- |

48.

| 49. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at Unionen lever op til sine internationale klimaforpligtelser, og navnlig til at yde finansiering til international klimafinansiering og de relevante programmer under NDICI — et globalt Europa; |
| --- | --- |

49.

Udgiftsområde 7: Europæisk offentlig forvaltning

| 50. | opfordrer til, at udgifterne under udgiftsområde 7 fastlægges på et niveau, der sikrer, at EU har en virksom og effektiv forvaltning; |
| --- | --- |

50.

| 51. | insisterer på, at der afsættes tilstrækkelige midler til Unionens institutioner, organer og agenturer til at sikre en effektiv gennemførelse og håndhævelse af al EU-lovgivning og alle EU's politikker i overensstemmelse med udviklingen af nye opgaver; minder om vigtigheden af at afsætte tilstrækkelige ressourcer til en styrket cybersikkerhedsramme for Unionens institutioner, organer og agenturer; |
| --- | --- |

51.

| 52. | opfordrer til en hurtig vedtagelse af den målrettede revision af finansforordningen i relation til behandlingen af morarenter for for sen tilbagebetaling af annullerede eller nedsatte bøder på konkurrenceområdet for at undgå pres på udgifterne under udgiftsområde 7; påpeger, at Parlamentet har vedtaget sin holdning og er parat til at forhandle; tilskynder Rådet til at behandle dette forslag som en prioritet og indlede forhandlinger med Parlamentet; |
| --- | --- |

52.

Betalingsbevillinger

| 53. | minder om, at betalingsbevillingerne følger direkte af forpligtelserne, og at enhver forhøjelse af lofterne for forpligtelser pr. udgiftsområde derfor skal ledsages af en tilsvarende forhøjelse af loftet for betalinger i det samme eller efterfølgende år; |
| --- | --- |

53.

| 54. | bemærker forsinkelserne i programgennemførelsen og opfordrer Kommissionen til som led i gennemgangen at foretage en risikoanalyse af den mulige indvirkning på betalingsloftet og til at fremsætte de nødvendige forslag i forbindelse med revisionen af FFR'en med henblik på at undgå en betalingskrise, der vil påvirke modtagerne af støtte fra EU-budgettet i alvorlig grad; |
| --- | --- |

54.

| 55. | advarer endvidere om anvendelsen af eksterne formålsbestemte indtægter, der er underlagt markedsudsving, som erstatning for bevillinger under FFR'en og den risiko, som dette kan udgøre for evnen til at honorere betalinger; |
| --- | --- |

55.

Egne indtægter

| 56. | påpeger, at FFR'en og egne indtægter er indbyrdes forbundne; fremhæver i den forbindelse behovet for holdbare og modstandsdygtige indtægter til EU-budgettet; minder om, at Parlamentet, Rådet og Kommissionen i den retligt bindende IIA forpligtede sig til en køreplan hen imod indførelse af tilstrækkelige nye egne indtægter til i det mindste at dække tilbagebetalingen af gæld under EU-genopretningsinstrumentet; |
| --- | --- |

56.

| 57. | gentager sit mangeårige standpunkt om, at en reform af egne indtægter er nødvendig for bedre at tilpasse indtægtssiden af EU-budgettet til EU's overordnede politiske prioriteter; forventer derfor, at størrelsesordenen, udformningen og sammensætningen af kurven af nye egne indtægter ikke blot vil sikre yderligere indtægtsstrømme, men også bidrage til at løse presserende politiske problemer i et økonomisk miljø præget af inflation og høje energipriser; |
| --- | --- |

57.

| 58. | opfordrer Rådet til at gøre hurtige fremskridt med forslagene fra december 2021 om nye egne indtægter; understreger, at der i overensstemmelse med køreplanen forventes at blive indført nye egne indtægter den 1. januar 2023, som stammer fra forslagene om det reformerede emissionshandelssystem og CO2-grænsetilpasningsmekanismen; understreger, at de nye egne indtægter baseret på søjle I under OECD/G20's inklusive ramme også skal indføres fra samme dato; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ser frem til Kommissionens forslag om en anden pakke af nye egne indtægter, der skal forelægges i tredje kvartal af 2023; udtrykker sin tiltro til, at en hurtig og beslutsom indsats for at reformere egne indtægter navnlig vil sikre EU's stærke kreditvurdering, som fortsat er en nødvendig betingelse i betragtning af de mange udfordringer; opfordrer desuden Kommissionen til i betragtning af de øgede finansieringsbehov at gøre sig overvejelser ud over IIA'en og til at undersøge behovet for yderligere nye, innovative og reelle egne indtægter; |
| --- | --- |

59.

Fleksibilitet og kriseberedskab i EU-budgettet: fra ad hoc-reaktioner til systemisk og langsigtet beredskab

| 60. | understreger, at EU-budgettet skal udstyres med den nødvendige fleksibilitet og et budgetmæssigt »råderum« til at kunne reagere på kriser og tilpasse sig nye og voksende behov; fremhæver behovet for en revision af kriseberedskabs- og fleksibilitetsinstrumenterne for at sikre, at de har den nødvendige størrelse, kan aktiveres hurtigt og forbliver under budgetmyndighedens to parters fulde kompetenceområde; |
| --- | --- |

60.

| 61. | mener, at den kraftige stigning i inflationen og dens afsmittende virkninger på EU-budgettets købekraft har begrænset det nødvendige råderum yderligere og haft en indvirkning på de programmer, det finansierer; opfordrer Kommissionen til at vurdere mulighederne for at indføre en midlertidig tilpasningsmekanisme for at kunne fravige den automatiske deflator på 2 % i tilfælde af inflationschok; |
| --- | --- |

61.

| 62. | insisterer på, at frigjorte bevillinger bør forblive i budgettet og bør forpligtes af budgetmyndigheden gennem den årlige budgetprocedure; understreger, at der er behov for ændringer af finansforordningen i overensstemmelse hermed; påpeger, at niveauet af frigørelser alene fra forskning har været betydeligt i begyndelsen af den nuværende FFR; understreger, at der vil blive opnået yderligere budgetfleksibilitet ved at bibeholde frigørelser i budgettet; |
| --- | --- |

62.

| 63. | minder om, at de særlige instrumenter ligger uden for FFR-lofterne og dermed sikrer en vis grad af fleksibilitet og evnen til at reagere på kriser, og at de kun må anvendes efter en afgørelse truffet af budgetmyndigheden; gør opmærksom på den omfattende brug af de særlige instrumenter i FFR'ens to første år; |
| --- | --- |

63.

| 64. | mener, at de særlige instrumenter er begrænset af både ressourceknaphed og usmidighed i udformningen, hvilket hæmmer deres evne til at fungere som effektive kriseberedskabsværktøjer; understreger derfor, at revisionen er bydende nødvendig for at udvide potentialet i de eksisterende fleksibilitetsbestemmelser; beklager beslutningen om at sammenlægge nødhjælpsreserven og Den Europæiske Unions Solidaritetsfond i den nuværende FFR, som har medført alvorlige ulemper, og om at reducere den samlede disponible finansiering med omkring halvdelen; |
| --- | --- |

64.

| 65. | opfordrer til, at de årlige bevillinger til fleksibilitetsinstrumentet forhøjes fra 915 mio. EUR til 2 mia. EUR; opfordrer desuden til, at solidaritets- og nødhjælpsreserven opdeles i to dele — nødhjælpsreserven og Solidaritetsfonden — og til, at de årlige bevillinger forhøjes fra 1,2 mia. EUR til den samlede solidaritets- og nødhjælpsreserve til 1 mia. EUR til hver af delene i 2018-priser; mener, at dette vil tilvejebringe meget vigtige ekstra midler til at reagere på nuværende og nye behov, navnlig i lyset af intensiveringen og mangedoblingen af ekstreme vejrhændelser og i lyset af den humanitære situation på verdensplan; |
| --- | --- |

65.

| 66. | anmoder om, at både det årlige loft for forpligtelses- og betalingsbevillinger for anvendelse af det fælles margeninstrument afskaffes; |
| --- | --- |

66.

| 67. | fremhæver desuden, at de forskellige særlige instrumenter er underlagt forskellige fremførselsregler, og opfordrer til, at disse regler harmoniseres, så beløbene kan anvendes frem til år n+3 for alle særlige instrumenter, hvorved der skabes yderligere fleksibilitet; insisterer på, at bortfaldne beløb efter år n+3 stilles til rådighed igen under fleksibilitetsinstrumentet eller det fælles margeninstrument; |
| --- | --- |

67.

| 68. | fastholder, at det ud over en styrkelse af de eksisterende særlige instrumenter er nødvendigt at oprette et yderligere permanent særligt instrument ud over FFR-lofterne, således at EU-budgettet bedre kan tilpasse sig og reagere hurtigt på kriser og deres sociale og økonomiske virkninger; opfordrer Kommissionen til at sikre, at dette fælles kriseinstrument kan aktiveres effektivt og hurtigt, efterhånden som behovene opstår; |
| --- | --- |

68.

| 69. | understreger, at samhørighedspolitikken er en af Unionens hovedprioriteter, har langsigtede investeringsmål, der er knyttet til EU's strategiske dagsorden, navnlig den europæiske grønne pagt og den digitale dagsorden, og ikke bør anvendes til at supplere finansieringen af andre politikker; |
| --- | --- |

69.

Vurdering af nye elementer i den nuværende FFR og forberedelse af grundlaget for FFR'en efter 2027 til støtte for et mere modstandsdygtigt EU-budget

| 70. | påpeger, at den nuværende FFR og IIA'en indeholder en række nye elementer, som ikke var med i tidligere programmeringsperioder, og som bør undersøges grundigt som led i midtvejsgennemgangen og -revisionen; |
| --- | --- |

70.

| 71. | mener, at den nye FFR-struktur med udgiftsområder, der samler udgifterne efter politikklynger, er enklere og letter budgetforvaltningen i Kommissionen; mener dog, at kontoplanen — med et reduceret antal budgetposter og undertiden én enkelt budgetpost, der dækker et bredt udgiftsprogram, som det er tilfældet for Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden og instrumentet for grænseforvaltning og visa — mangler den nødvendige detaljeringsgrad og gennemsigtighed og i betydelig grad begrænser budgetmyndighedens korrekte tilsyn og beslutninger; forventer, at Kommissionen reviderer ændringerne i strukturen og kontoplanen inden den nye FFR-periode; |
| --- | --- |

71.

| 72. | glæder sig over den positive virkning af forordningen om en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af EU-budgettet og mener, at den allerede har fungeret som et effektivt afskrækkende middel mod overtrædelser af retsstatsprincippet i forbindelse med anvendelsen af EU-midler; fremhæver den klare forbindelse mellem respekt for retsstatsprincippet og en effektiv gennemførelse af EU-budgettet og opfordrer Kommissionen til at sikre en solid håndhævelse af forordningen om konditionalitet; bemærker, at enhver opskalering af FFR'en for 2021-2027 bør sigte mod at styrke beskyttelsen af retsstatsprincippet og Unionens finansielle interesser; insisterer desuden på forpligtelsen til at overholde Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder ved gennemførelsen af EU-budgettet; |
| --- | --- |

72.

| 73. | gør igen opmærksom på behovet for øget gennemsigtighed i EU's udgifter og opfordrer til, at der indføres en obligatorisk fælles interoperabel database for at muliggøre overvågning af direkte og endelige modtagere af EU-midler i et maskinlæsbart format og dermed skabe et klart overblik over alle modtagere af EU-midler; bifalder Kommissionens forslag om omarbejdning af finansforordningen af 16. maj 2022 som et rimeligt udgangspunkt for oprettelsen af et interoperabelt digitalt system til revisions- og kontrolformål; bemærker, at Kommissionen har foreslået, at disse ændringer skal træde i kraft i FFR'en for perioden efter 2027; understreger imidlertid, at en mere ambitiøs omstilling er mulig og ønskelig; understreger endvidere, at der er behov for at gøre oplysninger lettere tilgængelige for offentligheden; |
| --- | --- |

73.

| 74. | minder om de mål vedrørende klima og biodiversitet, der er fastsat i IIA'en; minder Kommissionen om dens forpligtelse i henhold til IIA'en til regelmæssigt at gøre status over de fremskridt, der er gjort med hensyn til indsatsen for at mainstreame klimaindsatsen, og undersøge, om målene er nået eller er på vej til at blive nået; opfordrer Kommissionen til at overvåge gennemførelsen af princippet om ikke at gøre væsentlig skade og til at træffe nødvendige korrigerende foranstaltninger, hvis og når der er brug for det; |
| --- | --- |

74.

| 75. | fremhæver behovet for en betydelig forbedring af metoderne til klima- og biodiversitetsmainstreaming og for at sikre, at der reelt er tale om ekstra klima- og biodiversitetsudgifter, når de medregnes i de respektive minimumsudgiftsmål, i tråd med forslagene fra Den Europæiske Revisionsret og Parlamentet; |
| --- | --- |

75.

| 76. | forventer mere ambitiøse finansielle forpligtelser i den nuværende og kommende FFR i overensstemmelse med EU's overordnede tilsagn om at imødegå klimaforandringer og standse tabet af biodiversitet; forventer, at alle tilsagn og løfter om international klimafinansiering planlægges i fuld overensstemmelse med de globale forhandlinger; opfordrer Kommissionen til at sikre, at de aftalte mål for mainstreaming af biodiversitet for 2026 og 2027 opfyldes; anmoder Kommissionen om at vurdere, hvordan klima- og biodiversitetsmålene kan integreres bedre i FFR'en for perioden efter 2027, for at sikre, at Unionen lever op til sine forpligtelser; |
| --- | --- |

76.

| 77. | gentager, at programmer bør gennemføres på en måde, der fremmer ligestilling mellem kønnene i forbindelse med opfyldelsen af deres mål; glæder sig i den forbindelse over Kommissionens arbejde med en ny klassificering til måling af de kønsspecifikke virkninger af Unionens udgifter; mener, at klassificeringen bør tilvejebringe en præcis og omfattende fremstilling af programmernes indvirkning på ligestillingen mellem kønnene; opfordrer til, at klassificeringen udvides til at omfatte alle FFR-programmer og integreres bedre i FFR-rammen; fremhæver i den forbindelse behovet for systematisk indsamling og analyse af kønsopdelte data; forventer, at al kønsrelevant rapportering foretages på grundlag af omfanget og ikke antallet af foranstaltninger; |
| --- | --- |

77.

| 78. | opfordrer Kommissionen til at følge gennemførelsen af FN's verdensmål for bæredygtig udvikling (SDG) i alle relevante FFR-programmer i henhold til IIA'en og derfor til at udvikle en solid metode til at følge verdensmålsrelaterede og sociale udgifter inden for EU-budgettet; |
| --- | --- |

78.

| 79. | minder om, at den nuværende FFR blev ledsaget af NGEU — et instrument af hidtil uset karakter til at sætte skub i genopretningen i kølvandet på pandemien; mener, at dette instrument indtil videre har været vellykket og bør gennemføres fuldt ud; |
| --- | --- |

79.

| 80. | mener, at Unionen spiller en stadig vigtigere rolle med hensyn til at yde støtte til beskyttelse af arbejdspladser og indkomstkompensation i krisesituationer og sikre en retfærdig omstilling til et kulstofneutralt samfund; fremhæver i den forbindelse den medvirkende rolle, som instrumentet for midlertidig støtte til mindskelse af risiciene for arbejdsløshed i en nødsituation (SURE) spiller med hensyn til at yde støtte til ordninger for vikararbejde og arbejdstagere i medlemsstaterne og mindske risiciene for arbejdsløshed; opfordrer Kommissionen til at vurdere virkningen af SURE, og hvordan der kan bygges videre på det med henblik på fremtidige EU-tiltag i forbindelse med sociale kriser; |
| --- | --- |

80.

| 81. | påpeger, at mange af de nylige udgiftsbehov på områder som økonomisk og social genopretning, klimarelaterede politikker og finansiering i forbindelse med krisen i Ukraine ikke følger den traditionelle logik om investeringsforudsigelighed på mellemlang sigt; mener, at udgifter til den sociale klimafond, forsvar, kriseberedskab og nødindgreb er eksempler, hvor der er et klart rationale for en EU-indsats; forventer, at denne tendens i retning af et mere diversificeret udgiftslandskab fortsætter, efterhånden som omfanget og dybden af EU-samarbejdet udvikler sig; understreger derfor, at der er behov for en FFR, som er udformet rigtigt og er fleksibelt, således at EU-budgettets udformning sætter EU i stand til at påtage sig nye opgaver og funktioner, uden at der kanaliseres midler væk fra prioriteter og programmer, som allerede er aftalt; |
| --- | --- |

81.

| 82. | understreger, at mange af manglerne og utilstrækkelighederne i den nuværende FFR er uløseligt forbundet med dens logik og udformning, hvor forudsigelighed i udgifterne er drivkraften bag beslutningerne om struktur og beløb og begrænser fleksibiliteten; |
| --- | --- |

82.

| 83. | beklager den gradvise nedskæring af EU-budgettet som procentdel af EU's bruttonationalindkomst (BNI) og det overdrevne fokus på at begrænse de samlede udgifter til ca. 1 % af EU's BNI; mener, at dette har forhindret Unionen i at opfylde sine aftalte ambitioner og frataget den muligheden for at reagere på kriser og nye behov og samtidig sikre demokratisk ansvarlighed; |
| --- | --- |

83.

| 84. | insisterer på, at efterfølgeren til den nuværende FFR bør være gearet til at håndtere en række politiske prioriteter og udgiftsbehov fuldt ud og på en fleksibel måde og til at sikre modstandsdygtighed i tilfælde af kriser; mener, at en forhøjelse af loftet for egne indtægter vil skabe det budgetmæssige »råderum« til at reagere på kriser og nye behov og samtidig sikre forudsigelighed i udgifterne; opfordrer derfor Kommissionen til at gennemgå hele FFR'en struktur, herunder programmeringsperiodernes varighed, som led i en mere langsigtet overvejelse om EU's budget efter 2027 i lyset af udviklingen i udgiftsbehovene; |
| --- | --- |

84.

| 85. | beklager, at Kommissionen efter den nødvendige indførelse af NGEU og SURE gentagne gange har foreslået at anvende instrumenter uden for budgettet, navnlig i henhold til artikel 122 i TEUF, som ikke kræver Parlamentets tilsyn, og dermed undergraver gennemsigtigheden og ansvarligheden i forbindelse med offentlige udgifter; mener i den forbindelse, at en årlig plenarforhandling i Parlamentet om alle EU's finanser, herunder instrumenter uden for budgettet, vil være et vigtigt skridt i retning af at øge gennemsigtigheden og ansvarligheden; |
| --- | --- |

85.

| 86. | har til hensigt at overvåge gennemførelsen af aftalen om budgetkontrol af nye forslag på grundlag af artikel 122 i TEUF, som var en del af FFR-aftalen, meget nøje; minder om, at sådanne forslag ofte medfører betydelige budgetmæssige konsekvenser, som kan have en indvirkning på udviklingen i EU's udgifter; er fast besluttet på at sikre, at Parlamentet spiller en behørig rolle og er involveret i denne proces som en ligeværdig del af budgetmyndigheden; |
| --- | --- |

86.

| 87. | understreger, at tendensen til øget brug af eksterne formålsbestemte indtægter ikke er en tilfredsstillende løsning i henhold til de nuværende regler, da den svækker budgetmyndighedens (Parlamentets og Rådets) rolle og dermed undergraver den demokratiske kontrol og mindsker gennemsigtigheden af EU's finanser; kræver juridisk holdbare løsninger, som giver mulighed for målrettede, enkeltstående eller behovsbaserede supplementer med de samme fordele som øremærkede indtægter (dvs. som ikke modregnes i lofterne), men som samtidig er underlagt budgetmyndighedens fulde kontrol; minder om sin forpligtelse til at følge princippet om bruttoopgørelse; |
| --- | --- |

87.

| 88. | fremhæver, at den igangværende revision af finansforordningen bør tilpasse reglerne for budgetinstrumenter til de nuværende omstændigheder, hvor eksterne formålsbestemte indtægter, lånoptagelses- og långivningstransaktioner, trustfonde og instrumenter i henhold til artikel 122 i TEUF anvendes hyppigere, selv om de ofte omgår det fællesskabsretlige samarbejde og derfor budgetmyndighedens kontrol og dermed mindsker sporbarheden af midler og ansvarligheden; |
| --- | --- |

88.

| 89. | henleder navnlig opmærksomheden på erklæringen om revurdering af bestemmelserne om eksterne formålsbestemte indtægter og lånoptagelse og långivning i finansforordningen, som blev vedtaget under FFR-forhandlingerne; mener, at eksterne formålsbestemte indtægter såvel som aktiver og passiver i forbindelse med låntagnings- og långivningstransaktioner bør udgøre en integreret del af EU-budgettet og vedtages af budgetmyndigheden som en del af dette budget; |
| --- | --- |

89.

| 90. | gentager sit mangeårige krav om, at alle EU-instrumenter, der omfatter udgifter på EU-niveau, herunder trustfonde, skal indarbejdes fuldt ud i budgettet i overensstemmelse med traktaten, således at der sikres gennemsigtighed, fuld demokratisk kontrol og beskyttelse af EU's offentlige finanser og finansielle interesser; insisterer dog på, at indarbejdelsen af disse instrumenter i EU-budgettet ikke bør føre til en nedskæring i finansieringen til andre EU-politikker og -programmer; |
| --- | --- |

90.

| 91. | fremhæver Moderniseringsfonden og Innovationsfonden (klimainvesteringsfonden) som fremtrædende eksempler i denne forbindelse; opfordrer Kommissionen til at foreslå, at de medtages fuldt ud i den flerårige finansielle ramme for perioden efter 2027 med den relevante næsten automatiske justering af lofterne; |
| --- | --- |

91.

| 92. | understreger, at kravet om enstemmighed for vedtagelse af FFR-forordningen er til hinder for de nødvendige beslutninger i revisionsprocessen; opfordrer Kommissionen til at bygge på arbejdet fra konferencen om Europas fremtid vedrørende budgettet; mener i overensstemmelse med forslagene fra konferencen, at den almindelige lovgivningsprocedure bør finde anvendelse på vedtagelsen af FFR-forordningen og afgørelsen om egne indtægter, så Parlamentet opnår de fulde budgetmæssige beføjelser, som de nationale parlamenter har; mener endvidere, at formgivningen af FFR'en bør være en bottom-up-proces baseret på omfattende inddragelse af interessenter; |
| --- | --- |

92.

| 93. | minder om, at passerellebestemmelsen i artikel 312, stk. 2, i TEUF giver mulighed for at vedtage FFR-forordningen med kvalificeret flertal, og opfordrer Det Europæiske Råd til at tage den i anvendelse for at fremskynde beslutningstagningen; |
| --- | --- |

93.

o

o o

| 94. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

94.

---

(1)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 11.

(2)  EUT C 444 I af 22.12.2020, s. 1.

(3)  EUT C 445 af 29.10.2021, s. 252.

(4)  EUT L 424 af 15.12.2020, s. 1.

(5)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 28.

(6)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 1.

(7)  EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1.

(8)  Vedtagne tekster, P9_TA(2022)0403.

(9)  EUT C 428 af 13.12.2017, s. 10.

(10)  Vedtagne tekster, P9_TA(2022)0366.

(11)  Vedtagne tekster, P9_TA(2022)0309.

(12)  Vedtagne tekster, P9_TA(2022)0254.

(13)  Vedtagne tekster, P9_TA(2022)0219.

(14)  EUT C 224 af 8.6.2022, s. 37.

(15)  EUT C 184 af 5.5.2022, s. 179.

(16)  EUT C 445 af 29.10.2021, s. 240.

(17)  EUT C 371 af 15.9.2021, s. 110.

(18)  EUT C 202 af 28.5.2021, s. 31.

(19)  EUT C 363 af 28.10.2020, s. 179.

(20)  Forslag af 19. juli 2022 til en forordning om styrkelse af den europæiske forsvarsindustri gennem fælles indkøb (COM(2022)0349).

(21)  COM(2022)0595, COM(2022)0596, COM(2022)0597.

---

| 17.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/129 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/129

---

P9_TA(2022)0451

Resultatet af arbejdet i Udvalget for Andragender i 2021

Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2022 om resultatet af arbejdet i Udvalget for Andragender i året 2021 (2022/2024(INI))

(2023/C 177/16)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om arbejdet i Udvalget for Andragender, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om arbejdet i Udvalget for Andragender,

| — | der henviser til artikel 10 og 11 i traktaten om Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 10 og 11 i traktaten om Den Europæiske Union,

| — | der henviser til artikel 20, 24 og 227 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), som viser den betydning, traktaten tillægger EU-borgeres og personer bosat i EU's ret til at gøre Parlamentet opmærksom på deres bekymringer, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 20, 24 og 227 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), som viser den betydning, traktaten tillægger EU-borgeres og personer bosat i EU's ret til at gøre Parlamentet opmærksom på deres bekymringer,

| — | der henviser til artikel 228 i TEUF om Den Europæiske Ombudsmands rolle og opgaver, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 228 i TEUF om Den Europæiske Ombudsmands rolle og opgaver,

| — | der henviser til artikel 44 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (chartret), som omhandler retten til at indgive andragender til Europa-Parlamentet, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 44 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (chartret), som omhandler retten til at indgive andragender til Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til bestemmelserne i TEUF angående traktatbrudsproceduren og særlig artikel 258 og 260, |
| --- | --- |

—

der henviser til bestemmelserne i TEUF angående traktatbrudsproceduren og særlig artikel 258 og 260,

| — | der henviser til sin beslutning af 9. marts 2022 om dialog med borgerne: retten til at indgive andragender, retten til at henvende sig til Den Europæiske Ombudsmand og det europæiske borgerinitiativ (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. marts 2022 om dialog med borgerne: retten til at indgive andragender, retten til at henvende sig til Den Europæiske Ombudsmand og det europæiske borgerinitiativ (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54 og artikel 227, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54 og artikel 227, stk. 7,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget for Andragender (A9-0271/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget for Andragender (A9-0271/2022),

| A. | der henviser til, at formålet med den årlige betænkning om resultatet af arbejdet i Udvalget for Andragender er at fremlægge en analyse af de andragender, der blev modtaget i 2021, og af forbindelserne med andre institutioner samt at give et retvisende billede af de mål, der blev nået i 2021; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at formålet med den årlige betænkning om resultatet af arbejdet i Udvalget for Andragender er at fremlægge en analyse af de andragender, der blev modtaget i 2021, og af forbindelserne med andre institutioner samt at give et retvisende billede af de mål, der blev nået i 2021;

| B. | der henviser til, at Europa-Parlamentet i 2021 modtog 1 392 andragender, hvilket er omtrent halvdelen af det antal, der blev modtaget i 2013 (2 891) og i 2014 (2 715), hvor det samlede antal modtagne andragender var på sit højeste; der henviser til, at antallet af andragender, der blev indgivet i 2021, også udgør et fald på 11,5 % i forhold til de 1 573 andragender, der blev indgivet i 2020, og en let stigning på 2,5 % i forhold til de 1 357 andragender, der blev indgivet i 2019; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Europa-Parlamentet i 2021 modtog 1 392 andragender, hvilket er omtrent halvdelen af det antal, der blev modtaget i 2013 (2 891) og i 2014 (2 715), hvor det samlede antal modtagne andragender var på sit højeste; der henviser til, at antallet af andragender, der blev indgivet i 2021, også udgør et fald på 11,5 % i forhold til de 1 573 andragender, der blev indgivet i 2020, og en let stigning på 2,5 % i forhold til de 1 357 andragender, der blev indgivet i 2019;

| C. | der henviser til, at antallet af brugere, der i 2021 støttede ét eller flere andragender på Europa-Parlamentets webportal for andragender, nåede op på 209 272, hvilket udgør en meget væsentlig stigning i forhold til de 48 882 brugere i 2020; der henviser til, at antallet af klik til støtte for andragender også steg i 2021 til i alt 217 876 (fra 55 129 i 2020); der henviser til, at andragende nr. 0549/2021 af Adriana Muresan og 22 735 medunderskrivere om de påståede dårlige sikkerhedsforhold på parkeringspladser for lastbiler og erhvervskøretøjer på det europæiske vejnet var det andragende med flest medunderskrivere i 2021; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at antallet af brugere, der i 2021 støttede ét eller flere andragender på Europa-Parlamentets webportal for andragender, nåede op på 209 272, hvilket udgør en meget væsentlig stigning i forhold til de 48 882 brugere i 2020; der henviser til, at antallet af klik til støtte for andragender også steg i 2021 til i alt 217 876 (fra 55 129 i 2020); der henviser til, at andragende nr. 0549/2021 af Adriana Muresan og 22 735 medunderskrivere om de påståede dårlige sikkerhedsforhold på parkeringspladser for lastbiler og erhvervskøretøjer på det europæiske vejnet var det andragende med flest medunderskrivere i 2021;

| D. | der henviser til, at det store antal andragender, hvori borgerne gav udtryk for deres bekymringer om folkesundhedskrisen, den samfundsøkonomiske krise, vaccination og indførelse af EU's digitale covidcertifikat som følge af den fortsatte covid-19-pandemi, bidrog væsentligt til stigningen i antallet af andragender, der blev registreret i 2021 om dette emne, i forhold til det foregående år; der henviser til, at 17,3 % af de andragender, der blev modtaget i 2021, vedrørte covid-19-pandemien; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det store antal andragender, hvori borgerne gav udtryk for deres bekymringer om folkesundhedskrisen, den samfundsøkonomiske krise, vaccination og indførelse af EU's digitale covidcertifikat som følge af den fortsatte covid-19-pandemi, bidrog væsentligt til stigningen i antallet af andragender, der blev registreret i 2021 om dette emne, i forhold til det foregående år; der henviser til, at 17,3 % af de andragender, der blev modtaget i 2021, vedrørte covid-19-pandemien;

| E. | der henviser til, at antallet af andragender, hvori der anmodes om fuld overholdelse af EU's miljølovgivning samt om effektive og hastige foranstaltninger under overholdelse af forsigtighedsprincippet for at beskytte økosystemer og habitater af relevans for Unionen, i 2021 steg markant og nåede op på i alt 327 (23,5 %); |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at antallet af andragender, hvori der anmodes om fuld overholdelse af EU's miljølovgivning samt om effektive og hastige foranstaltninger under overholdelse af forsigtighedsprincippet for at beskytte økosystemer og habitater af relevans for Unionen, i 2021 steg markant og nåede op på i alt 327 (23,5 %);

| F. | der henviser til, at det høje antal andragender, der blev indgivet i 2021, afslører, at borgerne også i pandemiens andet år havde tillid til Parlamentet og valgte at henvende sig direkte til deres valgte repræsentanter på EU-niveau, da de betragtede dem som en kilde til beslutningstagen; der henviser til, at Europa-Parlamentet må gøre sit yderste for at leve op til denne tillid; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det høje antal andragender, der blev indgivet i 2021, afslører, at borgerne også i pandemiens andet år havde tillid til Parlamentet og valgte at henvende sig direkte til deres valgte repræsentanter på EU-niveau, da de betragtede dem som en kilde til beslutningstagen; der henviser til, at Europa-Parlamentet må gøre sit yderste for at leve op til denne tillid;

| G. | der henviser til, at det samlede antal andragender dog fortsat er beskedent i forhold til EU's samlede befolkning, hvilket viser, at der stadig skal gøres en indsats for at øge borgerens bevidsthed om deres ret til at indgive andragender, for at yderligere at fremme dette instrument og for at øge den geografiske repræsentation for indgivne andragender for hver medlemsstat eller for at øge bevidstheden om, hvordan andragenderne muligvis kan bruges til at gøre EU-institutionerne og medlemsstaterne opmærksom på forhold, der påvirker og berører borgerne direkte; der henviser til, at borgerne ved udøvelsen af deres ret til at indgive andragender forventer, at EU-institutionerne giver et rettidigt svar og skaber merværdi ved at finde en løsning på deres problemer; der henviser til, at manglende handling på EU-plan for at sikre fuld beskyttelse af borgernes rettigheder, som er stadfæstet i EU-retten, sandsynligvis vil føre til utilfredshed med Unionen; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det samlede antal andragender dog fortsat er beskedent i forhold til EU's samlede befolkning, hvilket viser, at der stadig skal gøres en indsats for at øge borgerens bevidsthed om deres ret til at indgive andragender, for at yderligere at fremme dette instrument og for at øge den geografiske repræsentation for indgivne andragender for hver medlemsstat eller for at øge bevidstheden om, hvordan andragenderne muligvis kan bruges til at gøre EU-institutionerne og medlemsstaterne opmærksom på forhold, der påvirker og berører borgerne direkte; der henviser til, at borgerne ved udøvelsen af deres ret til at indgive andragender forventer, at EU-institutionerne giver et rettidigt svar og skaber merværdi ved at finde en løsning på deres problemer; der henviser til, at manglende handling på EU-plan for at sikre fuld beskyttelse af borgernes rettigheder, som er stadfæstet i EU-retten, sandsynligvis vil føre til utilfredshed med Unionen;

| H. | der henviser til, at kriterierne for, at andragender opfylder betingelserne for behandling, er fastlagt i artikel 227 i TEUF og artikel 226 i Europa-Parlamentets forretningsorden, i henhold til hvilke andragender skal indgives af en EU-borger eller en fysisk eller juridisk person med bopæl eller vedtægtsmæssigt hjemsted i en medlemsstat, enten individuelt eller i partnerskab med andre, og at andragenderne skal handle om forhold, der henhører under EU's virksomhedsområde, og som berører andragerne direkte i en meget bred forstand; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at kriterierne for, at andragender opfylder betingelserne for behandling, er fastlagt i artikel 227 i TEUF og artikel 226 i Europa-Parlamentets forretningsorden, i henhold til hvilke andragender skal indgives af en EU-borger eller en fysisk eller juridisk person med bopæl eller vedtægtsmæssigt hjemsted i en medlemsstat, enten individuelt eller i partnerskab med andre, og at andragenderne skal handle om forhold, der henhører under EU's virksomhedsområde, og som berører andragerne direkte i en meget bred forstand;

| I. | der henviser til, at 368 af de 1 392 andragender, der blev indgivet i 2021, ikke opfyldte betingelserne for behandling, og at 17 blev trukket tilbage; der henviser til, at den relativt høje procentdel (26,5 %) af andragender, der ikke opfyldte betingelserne for behandling i 2021, viser, at der stadig er en udbredt mangel på klarhed om omfanget af EU's ansvarsområde; der henviser til, at det for at afhjælpe denne situation er nødvendigt at fremme og forbedre kommunikationen med borgerne; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at 368 af de 1 392 andragender, der blev indgivet i 2021, ikke opfyldte betingelserne for behandling, og at 17 blev trukket tilbage; der henviser til, at den relativt høje procentdel (26,5 %) af andragender, der ikke opfyldte betingelserne for behandling i 2021, viser, at der stadig er en udbredt mangel på klarhed om omfanget af EU's ansvarsområde; der henviser til, at det for at afhjælpe denne situation er nødvendigt at fremme og forbedre kommunikationen med borgerne;

| J. | der henviser til, at et andragende altid undersøges og behandles omhyggeligt, effektivt og gennemskueligt; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at et andragende altid undersøges og behandles omhyggeligt, effektivt og gennemskueligt;

| K. | der henviser til, at andragerne ofte er borgere, der er engageret i beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder og i at forbedre vore samfund og få dem til at fungere bedre fremover, der henviser til, at disse borgeres erfaringer med behandlingen af deres andragender har en stor indvirkning på, hvordan de opfatter EU-institutionerne, og hvorvidt retten til at indgive andragender, som er forankret i EU-retten, overholdes; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at andragerne ofte er borgere, der er engageret i beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder og i at forbedre vore samfund og få dem til at fungere bedre fremover, der henviser til, at disse borgeres erfaringer med behandlingen af deres andragender har en stor indvirkning på, hvordan de opfatter EU-institutionerne, og hvorvidt retten til at indgive andragender, som er forankret i EU-retten, overholdes;

| L. | der henviser til, at retten til at indgive andragender til Europa-Parlamentet er en af EU-borgernes grundlæggende rettigheder, som er fastsat i traktaterne om Den Europæiske Union og chartret; der henviser til, at retten til at indgive andragender giver EU-borgere og personer med bopæl i EU en åben, demokratisk og gennemsigtig mekanisme til direkte henvendelse til deres valgte repræsentanter; der henviser til, at det derfor er afgørende at forbedre overholdelsen og gennemførelsen af denne ret rettidigt, for at borgerne kan deltage aktivt og effektivt i Unionens liv; der henviser til, at EU-borgerne via andragender kan klage over en mangelfuld gennemførelse af EU-retten og bidrage til at afsløre overtrædelser af EU-retten; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at retten til at indgive andragender til Europa-Parlamentet er en af EU-borgernes grundlæggende rettigheder, som er fastsat i traktaterne om Den Europæiske Union og chartret; der henviser til, at retten til at indgive andragender giver EU-borgere og personer med bopæl i EU en åben, demokratisk og gennemsigtig mekanisme til direkte henvendelse til deres valgte repræsentanter; der henviser til, at det derfor er afgørende at forbedre overholdelsen og gennemførelsen af denne ret rettidigt, for at borgerne kan deltage aktivt og effektivt i Unionens liv; der henviser til, at EU-borgerne via andragender kan klage over en mangelfuld gennemførelse af EU-retten og bidrage til at afsløre overtrædelser af EU-retten;

| M. | der henviser til, at Europa-Parlamentet er den eneste EU-institution, der vælges direkte af EU's borgere; der henviser til, at retten til at indgive andragender giver Europa-Parlamentet samt andre EU-institutioner, især Kommissionen, hvis rolle omfatter at sikre en korrekt anvendelse af EU-retten i hele Unionen, mulighed for at øge deres lydhørhed over for klager og bekymringer vedrørende respekt for EU's grundlæggende rettigheder og overholdelse af EU-lovgivningen i medlemsstaterne; der henviser til, at andragender derfor er en nyttig kilde til information om tilfælde af forkert anvendelse eller tilsidesættelse af EU-retten, der sætter Europa-Parlamentet og andre EU-institutioner i stand til at vurdere gennemførelsen af EU-lovgivningen, samt til mangler og smuthuller i den nuværende EU-ret og dens indvirkning på rettighederne for EU-borgere og personer med bopæl i EU; der henviser til, at de indgivne andragender bør lede EU-institutionerne i retning af de områder, hvor der er brug for en markant indsats og handling på EU-plan, for at EU-retten anvendes og omsættes i national ret; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Europa-Parlamentet er den eneste EU-institution, der vælges direkte af EU's borgere; der henviser til, at retten til at indgive andragender giver Europa-Parlamentet samt andre EU-institutioner, især Kommissionen, hvis rolle omfatter at sikre en korrekt anvendelse af EU-retten i hele Unionen, mulighed for at øge deres lydhørhed over for klager og bekymringer vedrørende respekt for EU's grundlæggende rettigheder og overholdelse af EU-lovgivningen i medlemsstaterne; der henviser til, at andragender derfor er en nyttig kilde til information om tilfælde af forkert anvendelse eller tilsidesættelse af EU-retten, der sætter Europa-Parlamentet og andre EU-institutioner i stand til at vurdere gennemførelsen af EU-lovgivningen, samt til mangler og smuthuller i den nuværende EU-ret og dens indvirkning på rettighederne for EU-borgere og personer med bopæl i EU; der henviser til, at de indgivne andragender bør lede EU-institutionerne i retning af de områder, hvor der er brug for en markant indsats og handling på EU-plan, for at EU-retten anvendes og omsættes i national ret;

| N. | der henviser til, at Europa-Parlamentet længe har været forløber i udviklingen af processen for andragender internationalt og fortsat har den mest åbne og gennemsigtige proces for andragender i Europa, hvilket giver et betragteligt antal andragere mulighed for i fuldt omfang at tage del i dets virksomhed; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Europa-Parlamentet længe har været forløber i udviklingen af processen for andragender internationalt og fortsat har den mest åbne og gennemsigtige proces for andragender i Europa, hvilket giver et betragteligt antal andragere mulighed for i fuldt omfang at tage del i dets virksomhed;

| O. | der henviser til, at Udvalget for Andragender har de bedste forudsætninger for at vise borgerne, hvad EU gør for dem, og hvilke løsninger der kan tilvejebringes på europæisk, nationalt og lokalt plan; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Udvalget for Andragender har de bedste forudsætninger for at vise borgerne, hvad EU gør for dem, og hvilke løsninger der kan tilvejebringes på europæisk, nationalt og lokalt plan;

| P. | der henviser til, at Udvalget for Andragender nøje undersøger og behandler alle andragender, der indgives til Europa-Parlamentet; der henviser til, at alle andragere har ret til at få deres andragende behandlet upartisk og retfærdigt i fuld overensstemmelse med retten til god forvaltning, jf. artikel 41 i chartret; der henviser til, at alle andragere har ret til inden for en rimelig frist at modtage et svar med oplysninger om udvalgets afgørelse om, hvorvidt andragendet opfylder betingelserne for behandling, og om de opfølgende foranstaltninger på deres eget sprog eller på det sprog, der anvendes i andragendet; der henviser til, at hver andrager kan anmode om, at deres andragende genoptages på basis af nye relevante oplysninger; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Udvalget for Andragender nøje undersøger og behandler alle andragender, der indgives til Europa-Parlamentet; der henviser til, at alle andragere har ret til at få deres andragende behandlet upartisk og retfærdigt i fuld overensstemmelse med retten til god forvaltning, jf. artikel 41 i chartret; der henviser til, at alle andragere har ret til inden for en rimelig frist at modtage et svar med oplysninger om udvalgets afgørelse om, hvorvidt andragendet opfylder betingelserne for behandling, og om de opfølgende foranstaltninger på deres eget sprog eller på det sprog, der anvendes i andragendet; der henviser til, at hver andrager kan anmode om, at deres andragende genoptages på basis af nye relevante oplysninger;

| Q. | der henviser til, at Parlamentet allerede har anerkendt, at afvisninger fra Kommissionens side om at tage affære inden for spørgsmål, der rejses i individuelle andragender, udgør brud på de nuværende bestemmelser i EU-traktaterne om retten til at indgive andragender, eftersom den ikke er begrænset til spørgsmål, der har strategisk betydning eller afspejler strukturelle problemer; der henviser til, at Kommissionen stadig er ved at gennemføre sin strategiske tilgang til behandling af andragender på grundlag af sin meddelelse fra 2017 med titlen »EU-retten: Bedre resultater gennem bedre anvendelse« (2) på trods af Parlamentets anmodning til Kommissionen om en rettidig revision af denne tilgang; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at Parlamentet allerede har anerkendt, at afvisninger fra Kommissionens side om at tage affære inden for spørgsmål, der rejses i individuelle andragender, udgør brud på de nuværende bestemmelser i EU-traktaterne om retten til at indgive andragender, eftersom den ikke er begrænset til spørgsmål, der har strategisk betydning eller afspejler strukturelle problemer; der henviser til, at Kommissionen stadig er ved at gennemføre sin strategiske tilgang til behandling af andragender på grundlag af sin meddelelse fra 2017 med titlen »EU-retten: Bedre resultater gennem bedre anvendelse« (2) på trods af Parlamentets anmodning til Kommissionen om en rettidig revision af denne tilgang;

| R. | der henviser til, at Kommissionen undlader at give tilstrækkelige oplysninger til Udvalget for Andragender om de lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige tiltag, der iværksættes som følge af modtagne andragender, samt om traktatbrudssager forbundet med andragender; der henviser til, at der ikke findes et offentligt register, der forbinder andragender med alle opfølgende foranstaltninger; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at Kommissionen undlader at give tilstrækkelige oplysninger til Udvalget for Andragender om de lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige tiltag, der iværksættes som følge af modtagne andragender, samt om traktatbrudssager forbundet med andragender; der henviser til, at der ikke findes et offentligt register, der forbinder andragender med alle opfølgende foranstaltninger;

| S. | der henviser til, at arbejdet i Udvalget for Andragender er baseret på input fra andragere; der henviser til, at de oplysninger, der angives af andragerne i deres andragender og på udvalgets møder, sammen med Kommissionens vurdering og svarene fra medlemsstaterne og andre organer, er afgørende for udvalgets arbejde; der henviser til, at andragender, der opfylder betingelserne for behandling, udgør et værdifuldt bidrag til arbejdet i andre udvalg, hvortil de sendes til udtalelse eller til orientering; der følgelig henviser til, at andragender har stor betydning i lovgivningsprocessen, idet de tilvejebringer nyttige og direkte oplysninger til andre parlamentsudvalgs lovgivningsarbejde på disses respektive områder; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at arbejdet i Udvalget for Andragender er baseret på input fra andragere; der henviser til, at de oplysninger, der angives af andragerne i deres andragender og på udvalgets møder, sammen med Kommissionens vurdering og svarene fra medlemsstaterne og andre organer, er afgørende for udvalgets arbejde; der henviser til, at andragender, der opfylder betingelserne for behandling, udgør et værdifuldt bidrag til arbejdet i andre udvalg, hvortil de sendes til udtalelse eller til orientering; der følgelig henviser til, at andragender har stor betydning i lovgivningsprocessen, idet de tilvejebringer nyttige og direkte oplysninger til andre parlamentsudvalgs lovgivningsarbejde på disses respektive områder;

| T. | der henviser til, at Udvalget for Andragender tillægger det enorm betydning at behandle andragender og drøfte dem offentligt på sine møder; der henviser til, at andragerne har ret til selv at forelægge deres andragender og hyppigt deltager i drøftelserne og således bidrager aktivt til Udvalgets arbejde; der henviser til, at Udvalget for Andragender i 2021 afholdt 12 udvalgsmøder, hvor 159 andragender blev drøftet, og 113 andragere var til stede via fjernmøde, og de fleste af dem deltog aktivt ved at tage ordet; der henviser til, at det lidt højere antal andragender, der blev drøftet i 2021, i forhold til 2020, kan skyldes de øgede tidsrum, der var afsat til udvalgsmøder, men altid med begrænsede tolkefaciliteter som følge af Europa-Parlamentets sikkerhedsforanstaltninger i lyset af den fortsatte pandemi; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at Udvalget for Andragender tillægger det enorm betydning at behandle andragender og drøfte dem offentligt på sine møder; der henviser til, at andragerne har ret til selv at forelægge deres andragender og hyppigt deltager i drøftelserne og således bidrager aktivt til Udvalgets arbejde; der henviser til, at Udvalget for Andragender i 2021 afholdt 12 udvalgsmøder, hvor 159 andragender blev drøftet, og 113 andragere var til stede via fjernmøde, og de fleste af dem deltog aktivt ved at tage ordet; der henviser til, at det lidt højere antal andragender, der blev drøftet i 2021, i forhold til 2020, kan skyldes de øgede tidsrum, der var afsat til udvalgsmøder, men altid med begrænsede tolkefaciliteter som følge af Europa-Parlamentets sikkerhedsforanstaltninger i lyset af den fortsatte pandemi;

| U. | der henviser til, at de vigtigste bekymringer, der blev rejst i de andragender, der blev indgivet i 2021, drejede sig om grundlæggende rettigheder (navnlig covid-19-nødforanstaltningernes indvirkninger på retsstatsprincippet og demokratiet, på adgangen til uddannelse under nedlukningerne, den frie bevægelighed og retten til arbejde samt LGBTIQ+-rettighederne i Unionen), sundhed (især spørgsmål om folkesundhedskrisen som følge af den fortsatte pandemi, og som spændte fra beskyttelse af borgernes sundhed, herunder vaccinationspolitik, til brug, indførelse og anvendelse af EU's digitale covidcertifikat i medlemsstaterne og den påståede forskelsbehandling mellem vaccinerede og ikkevaccinerede personer), miljøet (især vedrørende minedrift og indvirkningen heraf på miljøet, ulovlig skovhugst, vold mod whistleblowere inden for miljøspørgsmål, den mulige forbedring af sameksistensen mellem mennesker og store rovdyr, ulovlig bortskaffelse af affald, nuklear sikkerhed, luftforurening, vindmølleparker, defekte mica-blokke og ødelæggelse af naturlige økosystemer), mindretalsrettigheder og forskelsbehandling (herunder nationale og sproglige mindretals rettigheder), uddannelse (især spørgsmål vedrørende forskelsbehandling i adgangen til uddannelse eller anfægtede nationale reformer af uddannelseslovgivningen), manglende sikkerhed på lastbilparkeringspladser, situationen for EU-studerende i Det Forenede Kongerige efter dets udtræden af Erasmus+ og beskæftigelse (navnlig spørgsmål angående den nationale behandling af arbejdskontrakter) samt mange andre aktivitetsområder; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at de vigtigste bekymringer, der blev rejst i de andragender, der blev indgivet i 2021, drejede sig om grundlæggende rettigheder (navnlig covid-19-nødforanstaltningernes indvirkninger på retsstatsprincippet og demokratiet, på adgangen til uddannelse under nedlukningerne, den frie bevægelighed og retten til arbejde samt LGBTIQ+-rettighederne i Unionen), sundhed (især spørgsmål om folkesundhedskrisen som følge af den fortsatte pandemi, og som spændte fra beskyttelse af borgernes sundhed, herunder vaccinationspolitik, til brug, indførelse og anvendelse af EU's digitale covidcertifikat i medlemsstaterne og den påståede forskelsbehandling mellem vaccinerede og ikkevaccinerede personer), miljøet (især vedrørende minedrift og indvirkningen heraf på miljøet, ulovlig skovhugst, vold mod whistleblowere inden for miljøspørgsmål, den mulige forbedring af sameksistensen mellem mennesker og store rovdyr, ulovlig bortskaffelse af affald, nuklear sikkerhed, luftforurening, vindmølleparker, defekte mica-blokke og ødelæggelse af naturlige økosystemer), mindretalsrettigheder og forskelsbehandling (herunder nationale og sproglige mindretals rettigheder), uddannelse (især spørgsmål vedrørende forskelsbehandling i adgangen til uddannelse eller anfægtede nationale reformer af uddannelseslovgivningen), manglende sikkerhed på lastbilparkeringspladser, situationen for EU-studerende i Det Forenede Kongerige efter dets udtræden af Erasmus+ og beskæftigelse (navnlig spørgsmål angående den nationale behandling af arbejdskontrakter) samt mange andre aktivitetsområder;

| V. | der henviser til, at Udvalget for Andragender, når det vedtager sine mødedagsordener, tager hensyn til andragender og emner med betydelig relevans for drøftelser på EU-plan og til behovet for at fastholde en rimelig geografisk dækning af emner i overensstemmelse med de andragender, der modtages; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at Udvalget for Andragender, når det vedtager sine mødedagsordener, tager hensyn til andragender og emner med betydelig relevans for drøftelser på EU-plan og til behovet for at fastholde en rimelig geografisk dækning af emner i overensstemmelse med de andragender, der modtages;

| W. | der henviser til, at 78,6 % (1 094) af de andragender, der blev modtaget i 2021, blev indgivet via Europa-Parlamentets webportal for andragender, et mindre fald fra 79,7 % (1 254 andragender) i 2020, hvilket bekræfter, at denne webportal er blevet langt den mest anvendte kanal for borgernes indgivelse af andragender til Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at 78,6 % (1 094) af de andragender, der blev modtaget i 2021, blev indgivet via Europa-Parlamentets webportal for andragender, et mindre fald fra 79,7 % (1 254 andragender) i 2020, hvilket bekræfter, at denne webportal er blevet langt den mest anvendte kanal for borgernes indgivelse af andragender til Europa-Parlamentet;

| X. | der henviser til, at de vigtigste målsætninger for webportalen for andragender blev opfyldt fuldt ud i 2021, da portalen var online og i drift i mere end 99,9 % af tiden; der henviser til, at alle andragender blev forberedt og offentliggjort rettidigt et par dage efter, at de var blevet vedtaget, og at alle interne og eksterne anmodninger om støtte vedrørende brugen af og indholdet på webportalen for andragender blev besvaret med succes, rettidigt og på alle sprog; der henviser til, at version 2.4 af webportalen for andragender blev udrullet, og at der kom en anmodning om en AI-chatbot til webportalen for andragender; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at de vigtigste målsætninger for webportalen for andragender blev opfyldt fuldt ud i 2021, da portalen var online og i drift i mere end 99,9 % af tiden; der henviser til, at alle andragender blev forberedt og offentliggjort rettidigt et par dage efter, at de var blevet vedtaget, og at alle interne og eksterne anmodninger om støtte vedrørende brugen af og indholdet på webportalen for andragender blev besvaret med succes, rettidigt og på alle sprog; der henviser til, at version 2.4 af webportalen for andragender blev udrullet, og at der kom en anmodning om en AI-chatbot til webportalen for andragender;

| Y. | der henviser til, at Udvalget for Andragender i 2021 gennemførte én undersøgelsesmission; der henviser til, at den anden undersøgelsesmission, der var planlagt til december, blev udskudt som følge af en beslutning, der blev truffet i lyset af spredningen af covid-19, og for at minimere sundhedsrisiciene for Europa-Parlamentets medlemmer og ansatte; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at Udvalget for Andragender i 2021 gennemførte én undersøgelsesmission; der henviser til, at den anden undersøgelsesmission, der var planlagt til december, blev udskudt som følge af en beslutning, der blev truffet i lyset af spredningen af covid-19, og for at minimere sundhedsrisiciene for Europa-Parlamentets medlemmer og ansatte;

| Z. | der henviser til, at Udvalget for Andragender i henhold til forretningsordenen er ansvarligt for forbindelserne med Den Europæiske Ombudsmand, som behandler klager over fejl eller forsømmelser i EU's institutioner og organer; der henviser til, at den nuværende Europæiske Ombudsmand, Emily O'Reilly, forelagde sin årsberetning for 2020 for Udvalget for Andragender på udvalgets møde den 14. juli 2021; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at Udvalget for Andragender i henhold til forretningsordenen er ansvarligt for forbindelserne med Den Europæiske Ombudsmand, som behandler klager over fejl eller forsømmelser i EU's institutioner og organer; der henviser til, at den nuværende Europæiske Ombudsmand, Emily O'Reilly, forelagde sin årsberetning for 2020 for Udvalget for Andragender på udvalgets møde den 14. juli 2021;

| AA. | der henviser til, at Kommissionen som traktaternes vogter spiller en afgørende rolle i Udvalget for Andragender, og at oplysningerne, der stilles til rådighed af andragere, kan bruges til at registrere eventuelle overtrædelser eller forkerte anvendelser af EU-retten; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at Kommissionen som traktaternes vogter spiller en afgørende rolle i Udvalget for Andragender, og at oplysningerne, der stilles til rådighed af andragere, kan bruges til at registrere eventuelle overtrædelser eller forkerte anvendelser af EU-retten;

| AB. | der henviser til, at Udvalget for Andragender er medlem af det europæiske netværk af ombudsmænd, som også omfatter Den Europæiske Ombudsmand samt nationale og regionale ombudsmænd og tilsvarende organer i medlemsstaterne, kandidatlandene og andre lande i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, og som har til formål at fremme udveksling af oplysninger om EU-ret og EU-politik og dele bedste praksis; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at Udvalget for Andragender er medlem af det europæiske netværk af ombudsmænd, som også omfatter Den Europæiske Ombudsmand samt nationale og regionale ombudsmænd og tilsvarende organer i medlemsstaterne, kandidatlandene og andre lande i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, og som har til formål at fremme udveksling af oplysninger om EU-ret og EU-politik og dele bedste praksis;

| AC. | der henviser til, at det at forbedre borgernes deltagelse og sikre fuld beskyttelse af borgernes rettigheder, som er stadfæstet i EU-retten, er centrale elementer for at bringe EU tættere på dets borgere; der henviser til, at Udvalget for Andragender har vedtaget betænkningen om dialog med borgerne: retten til at indgive andragender, retten til at henvende sig til Den Europæiske Ombudsmand og det europæiske borgerinitiativ (3), som fremhæver måder til at oplyse borgerne om deres rettigheder, kommunikationskampagner for at øge kendskabet til de eksisterende deltagelsesbaserede mekanismer, styrkelse af samarbejdet med de andre institutioner og parlamentariske udvalg og unges aktive deltagelse i det demokratiske liv, og konkluderer, at Kommissionen skal revidere sin nuværende strategiske tilgang til rettidig behandling af andragender, da den har resulteret i, at bl.a. spørgsmål vedrørende alvorlige krænkelser af EU-retten, der er til skade for beskyttelsen af borgernes rettigheder, ikke er blevet behandlet; der henviser til, at Udvalget for Andragender mener, at det europæiske borgerinitiativ er et meget vigtigt instrument for deltagerorienteret demokrati, der bør udvides for at give borgerne mulighed for at involvere sig mere aktivt og direkte i udformningen af Unionens politikker og lovgivning; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at det at forbedre borgernes deltagelse og sikre fuld beskyttelse af borgernes rettigheder, som er stadfæstet i EU-retten, er centrale elementer for at bringe EU tættere på dets borgere; der henviser til, at Udvalget for Andragender har vedtaget betænkningen om dialog med borgerne: retten til at indgive andragender, retten til at henvende sig til Den Europæiske Ombudsmand og det europæiske borgerinitiativ (3), som fremhæver måder til at oplyse borgerne om deres rettigheder, kommunikationskampagner for at øge kendskabet til de eksisterende deltagelsesbaserede mekanismer, styrkelse af samarbejdet med de andre institutioner og parlamentariske udvalg og unges aktive deltagelse i det demokratiske liv, og konkluderer, at Kommissionen skal revidere sin nuværende strategiske tilgang til rettidig behandling af andragender, da den har resulteret i, at bl.a. spørgsmål vedrørende alvorlige krænkelser af EU-retten, der er til skade for beskyttelsen af borgernes rettigheder, ikke er blevet behandlet; der henviser til, at Udvalget for Andragender mener, at det europæiske borgerinitiativ er et meget vigtigt instrument for deltagerorienteret demokrati, der bør udvides for at give borgerne mulighed for at involvere sig mere aktivt og direkte i udformningen af Unionens politikker og lovgivning;

| 1. | understreger, at Udvalget for Andragender spiller en afgørende rolle i at beskytte og fremme rettighederne for EU-borgere og personer med bopæl i EU ved at sikre, at andragernes bekymringer og klager behandles på en rettidig, passende og ikkediskriminerende måde, og at andragerne underrettes om de foranstaltninger, der er truffet, og fremskridt, der er gjort med hensyn til deres andragender, og at der findes en løsning gennem en åben, demokratisk og gennemsigtig procedure for andragender; |
| --- | --- |

1.

| 2. | minder om, at der i 2021 var betydelige forskelle i antallet af andragender til Udvalget for Andragender fra de 27 medlemsstater, idet de fleste andragender vedrørte Spanien (17 %), efterfulgt af Tyskland (9,7 %), Italien (9,2 %), Grækenland (5,9 %), Rumænien (4,1 %), Polen (4 %) og Frankrig (2,6 %); påpeger, at antallet af andragender vedrørende de resterende medlemsstater var mindre end 2 % pr. medlemsstat; |
| --- | --- |

2.

| 3. | understreger, at andragerne ofte henvender sig til Udvalget for Andragender om emner, der er presserende for dem; understreger, at en forsinket behandling af andragender i sådanne situationer kun giver andragerne ringe værdi; mener, at Udvalget for Andragender bør træffe foranstaltninger til at rydde op i ophobningen af uafsluttede andragender; opfordrer Udvalget for Andragender til at revidere sine arbejdsmetoder for at sikre, at alle andragender behandles med et sammenhængende og gennemsigtigt sæt kriterier, der sikrer en rettidig og effektiv proces; |
| --- | --- |

3.

| 4. | er af den opfattelse, at Udvalget for Andragender er lige tilgængeligt for borgere og beboere i alle 27 medlemsstater, og at behandlingen af andragender bør være geografisk afbalanceret; mener i denne forbindelse, at Parlamentet bør øge indsatsen for at fremme Udvalget for Andragenders rolle og arbejde og øge bevidstheden hos alle EU-borgere om muligheden for at indgive et andragende til Parlamentet; understreger, at Udvalget for Andragender, når det vedtager sin dagsorden for møder, høringer og missioner, skal følge dets retningslinjer og objektive kriterier såsom udvalgte andragenders bidrag til den aktuelle EU-debat og deres afbalancerede geografiske dækning i overensstemmelse med de modtagne andragender; understreger, at udvalgets aktiviteter altid skal tage sigte på at reagere på spørgsmål, der direkte berører andrageren; minder i denne forbindelse om den meget europæiske dimension i Udvalget for Andragender, hvis rolle er at behandle andragender om spørgsmål, der henhører under EU's virksomhedsområde, som fastsat i TEUF; mener i denne forbindelse, at Udvalget for Andragender har et særligt ansvar for at opretholde denne europæiske dimension over for andragerne og over for omverdenen, og at alle dets medlemmer i deres handlinger og overvejelser altid bør være styret af det europæiske institutionelle ansvar snarere end af nationale politiske interesser; minder om, at aftalerne mellem de politiske grupper, der er repræsenteret i Udvalget for Andragender, er af afgørende betydning for at skabe en velafbalanceret og forståelig reaktion på andragender; |
| --- | --- |

4.

| 5. | gentager, at løbende offentlig debat om EU's virksomhedsområde er vigtig for at sikre, at borgerne orienteres korrekt om EU's kompetenceområde og de forskellige beslutningsniveauer; opfordrer i denne henseende til bredere oplysningskampagner, ved aktiv inddragelse af presse- og kommunikationstjenesterne, både på europæisk og nationalt plan, med henblik på at bidrage til at øge borgernes viden om deres ret til at indgive andragender og om omfanget af EU's ansvarsområder og Udvalget for Andragenders beføjelser for at reducere antallet af andragender, som ikke opfylder betingelserne for behandling, og for bedre at kunne reagere på borgernes bekymringer; understreger, at der skal gøres en yderligere indsats for at øge kendskabet til retten til at indgive andragender i de EU-medlemsstater, hvorfra der sendes forholdsvis færre andragender; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mener, at det er yderst vigtigt, at Kommissionen reviderer sin strategiske tilgang til behandlingen af andragender, der i øjeblikket er baseret på dens meddelelse fra 2017 med titlen »EU-retten: Bedre resultater gennem bedre anvendelse« for at vedtage klare regler og indføre en administrativ procedure for behandlingen af andragender, der opfylder betingelserne, og som sikrer en passende opfølgning, herunder på spørgsmål, der rejses i individuelle andragender, som ofte fordømmer overtrædelser af EU-retten, der berører et stort antal borgere, eller fremhæver yderligere påståede overtrædelser af EU-retten vedrørende samme emne i igangværende traktatbrudssager; |
| --- | --- |

6.

| 7. | påpeger, at andragender udgør en unik mulighed for Europa-Parlamentet og de øvrige EU-institutioner til at kommunikere direkte med EU-borgerne og føre en løbende dialog med dem, især i tilfælde hvor de er berørt af tilfælde af forkert anvendelse eller overtrædelser af EU-retten og af mangler og smuthuller i den nuværende EU-ret; understreger behovet for øget samarbejde mellem EU-institutionerne, -organerne og -agenturerne og de nationale, regionale og lokale myndigheder om undersøgelser vedrørende virkning og gennemførelse og overholdelse af EU-retten; mener, at et sådant samarbejde er afgørende for at behandle og afhjælpe borgernes bekymringer over anvendelsen og effektiviteten af EU-retten og bidrager til at styrke EU's demokratiske legitimitet og ansvarlighed; opfordrer til en mere aktiv deltagelse af medlemsstaternes repræsentanter i udvalgsmøder og til rettidige og detaljerede svar på anmodninger om præcisering eller oplysninger, som Udvalget for Andragender sender til de nationale myndigheder; |
| --- | --- |

7.

| 8. | anmoder om, at der oprettes et interinstitutionelt IT-værktøj med et centralt kontaktpunkt mellem Kommissionen og Europa-Parlamentet til offentligt at udveksle alle de tilgængelige oplysninger om alle opfølgende foranstaltninger i forbindelse med andragender, herunder EU's pilot- og traktatbrudssager, lovgivningsforslag, optagelser af udvalgsmøder, hvor et andragende drøftes, svar fra nationale myndigheder og Europa-Parlamentets stående udvalg og alle andre relaterede ikkelovgivningsmæssige foranstaltninger; |
| --- | --- |

8.

| 9. | minder om, at andragender udgør et vigtigt bidrag til Kommissionens rolle som traktaternes vogter ved at give borgerne en yderligere mulighed for at anmelde påståede overtrædelser af EU-retten; understreger, at mere strukturerede samarbejdsformer og det styrkede samarbejde mellem Udvalget for Andragender og Kommissionen gennem rettidige og detaljerede svar fra Kommissionen, som er baseret på en grundig behandling af de spørgsmål, der rejses i andragenderne, er vigtigt for en succesrig behandling af andragenderne; understreger, at Kommissionen bør inddrages mere aktivt med henblik på at give et præcist svar på anmodninger og klager i andragenderne; gentager sin opfordring til Kommissionen om at give Udvalget for Andragender regelmæssige og ajourførte oplysninger om udviklingen og status i forbindelse med traktatbrudsprocedurer, der blev indledt på grundlag af de modtagne andragender, og til at sikre, at Udvalget for Andragender får adgang til relevante kommissionsdokumenter om traktatbrud og EU Pilot-procedurer; beklager i denne forbindelse manglen på systematisk opfølgning i meddelelser til Udvalget for Andragender; mener, at en interinstitutionel aftale mellem Parlamentet og Kommissionen om behandling af andragender kunne være vejen frem med henblik på at sikre en gennemsigtig og effektiv behandling af andragender; |
| --- | --- |

9.

| 10. | minder om, at e-Peti-databasen er et vigtigt internt værktøj, der giver medlemmerne af Udvalget for Andragender adgang til alle de oplysninger, der er nødvendige for at følge op på status for hvert enkelt andragende og for at kunne træffe informerede beslutninger, når det drejer sig om andragendernes igangværende behandling eller eventuelle afslutning; der henviser til at e-Peti-databasen med henblik herpå regelmæssigt bør opdateres og om muligt knyttes til Kommissionens liste over overtrædelser; |
| --- | --- |

10.

| 11. | understreger, at der bør lægges større vægt på vedtagelsen af en europæisk retsakt, der forankrer anerkendelsen af LGBTIQ-rettigheder; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer Kommissionen til mere rettidigt at foretage en vurdering af, hvorvidt de nationale myndigheder træffer de nødvendige foranstaltninger, hvis de ikke allerede har gjort det, til effektivt at reagere på borgernes bekymringer som udtrykt i deres andragender i tilfælde af manglende overholdelse af EU-lovgivningen, der skader den fulde beskyttelse af borgernes og indbyggernes rettigheder i EU, og til om nødvendigt at indlede traktatbrudssager; er overbevist om, at en hurtig indsats fra Kommissionens side mod overtrædelser af EU-retten er afgørende for at forhindre, at disse overtrædelser bliver af systemisk karakter; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer Kommissionen til at forbedre sit system til indsamling af oplysninger om andragender og til i sin årsberetning om kontrol med anvendelsen af EU-retten at medtage direkte henvisninger til andragender med et klart fokus på bl.a. sammenhængen mellem andragender, traktatbrudssager, EU's lovgivningsmæssige retsakter eller andre EU-retsakter; |
| --- | --- |

13.

| 14. | påpeger behovet for at forhindre uoverensstemmelse eller mangel på homogenitet i behandlingen af andragender for at sikre en korrekt gennemførelse af retten til at indgive andragender; |
| --- | --- |

14.

| 15. | understreger, at andragender også kan betragtes som et strategisk værktøj til at udløse Europa-Parlamentets lovgivningsinitiativer i henhold til artikel 225 i TEUF og dermed bidrage til at afhjælpe eventuelle mangler i den nuværende EU-ret, der er til skade for borgernes rettigheder; |
| --- | --- |

15.

| 16. | minder om, at samarbejde med Parlamentets øvrige udvalg er afgørende for en nøjagtig og omfattende behandling af andragender; bemærker, at der i 2021 blev fremsendt 82 andragender til andre udvalg til udtalelse og 548 til orientering; glæder sig over, at der blev modtaget 46 udtalelser og 176 bekræftelser på, at andragenderne ville blive taget i betragtning i deres arbejde, fra andre udvalg; bemærker, at de offentlige høringer, der afholdes sammen med andre parlamentariske udvalg, bidrager til en grundig gennemgang af andragenderne; minder om, at andragere bliver informeret om beslutninger om at anmode om udtalelser fra andre udvalg i forbindelse med behandlingen af deres andragender; opfordrer Europa-Parlamentets udvalg til at gøre en større indsats for at bidrage aktivt til behandlingen af andragender — ved at stille deres ekspertise til rådighed — og således gøre det muligt for Europa-Parlamentet at reagere hurtigere og grundigere på borgernes bekymringer; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mener, at netværket for andragender er et nyttigt redskab til at fremme opfølgningen af andragender i det parlamentariske og lovgivningsmæssige arbejde; mener, at dette netværk bør styrke dialogen og samarbejdet med Kommissionen og de øvrige EU-institutioner; har tillid til, at regelmæssige møder i netværket for andragender er afgørende for at sikre større synlighed for Udvalget for Andragenders aktiviteter og for at styrke samarbejdet med de øvrige parlamentariske udvalg gennem udveksling af oplysninger og bedste praksis mellem netværkets medlemmer; |
| --- | --- |

17.

| 18. | understreger, at Udvalget for Andragender under de øgede tidsrum til udvalgsmøder i 2021 som tilpasning til den situation, som covid-19-pandemien havde givet anledning til, gav udtryk for dets holdning til vigtige spørgsmål, der var blevet rejst i andragenderne, ved bl.a. at vedtage dets betænkning af 9. november 2021 om Udvalget for Andragenders arbejde i året 2020 (4), dets to betænkninger af 26. januar 2021 om Den Europæiske Ombudsmands virksomhed i 2019 (5) og af 2. december 2021 om Den Europæiske Ombudsmands virksomhed i 2020 (6), dets betænkning af 27. januar 2021 om dialog med borgerne: retten til at indgive andragender, retten til at henvende sig til Den Europæiske Ombudsmand og det europæiske borgerinitiativ (7), og dets udtalelse af 27. maj 2021 om Kommissionens betænkning om retsstatssituationen 2020 (8); værdsætter Udvalget for Andragenders sekretariats fremragende arbejde på et tidspunkt, hvor arbejdsvilkårene fortsat var vanskelige; |
| --- | --- |

18.

| 19. | henleder opmærksomheden på det store antal andragender om covid-19, som Udvalget for Andragender behandlede og besvarede i 2021; understreger, at størstedelen af disse andragender drejede sig om beskyttelse af borgernes sundhed mod virussets konsekvenser, herunder spørgsmål om vaccinationspolitik og påstået forskelsbehandling mellem vaccinerede og ikkevaccinerede personer, samt om en vurdering af styringen af sundhedskrisen i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

19.

| 20. | beklager dybt, at Kommissionen har undladt at offentliggøre alle detaljer i de kontrakter, der er indgået med medicinalvirksomheder om covid-19-vacciner i strid med borgernes ret til oplysning; er alvorligt bekymret over Kommissionens fejl eller forsømmelser i forbindelse med dens afvisning af at give offentligheden aktindsigt i dokumenter vedrørende 1,5 mio. medicinske masker, som Kommissionen købte på et tidligt stadium af covid-19-pandemien, og som ikke opfyldte de krævede kvalitetsstandarder (9); |
| --- | --- |

20.

| 21. | noterer sig, at sundhed sammen med de grundlæggende rettigheder og miljø var et af de vigtigste områder, der gav anledning til bekymring for andragerne i 2021, samtidig med at det erkendes, at sundhedsproblemer i forbindelse med covid-19-pandemien stod i centrum for Udvalget for Andragenders arbejde; understreger Udvalget for Andragenders opmærksomhed på konsekvenserne af covid-19 for så vidt angår politikken for det indre marked (navnlig spørgsmål vedrørende nationale rejsebegrænsninger og deres indvirkning på den frie bevægelighed for personer inden for og uden for EU); henviser i denne forbindelse til den offentlige høring, som Udvalget for Andragender afholdt sammen med Transport- og Turismeudvalget den 14. juli 2021 med titlen »How to improve air passenger rights during the COVID-19 crisis?« (Hvordan kan man forbedre flypassagerers rettigheder under covid-19-krisen?), forordning (EF) nr. 261/2004, for at vurdere, hvor effektivt forordningen om flykompensation (10) er blevet anvendt under covid-19-pandemien, og om EU's lovgivningsramme for passagerrettigheder var passende til at håndtere en sådan krise; |
| --- | --- |

21.

| 22. | henleder opmærksomheden på det store antal andragender om overtrædelser af chartret; påpeger det begrænsede resultat af ovennævnte andragender som følge af den effektive begrænsning af chartrets anvendelsesområde, der er skitseret i chartrets artikel 51; minder om, at de fleste andrageres forventninger til de rettigheder, som de nyder godt af i medfør af chartret, er høje og går ud over det nuværende anvendelsesområde; gentager sin opfordring til at overveje at udvide fortolkningen af artikel 51 ud over EU-lovgivningens anvendelsesområde eller slette den helt, som nævnt i tidligere beslutninger (11); |
| --- | --- |

22.

| 23. | gør opmærksom på det betydelige antal andragender, der er blevet drøftet i forbindelse med flere aspekter af beskyttelsen af regnbuefamilier i EU, navnlig de forskellige holdninger til den frie bevægelighed og gensidig anerkendelse af LGBTIQ+-familiers rettigheder i EU; minder om workshoppen den 22. marts 2021 om LGBTI+-rettigheder i EU, som Udvalget for Andragender afholdt med det formål at drøfte situationen for LGBTIQ+-personer, at behandle den nye strategi om LGBTIQ-ligestilling, der blev forelagt af Kommissionen, og at se nærmere på problemet med hindringer for regnbuefamiliers frie bevægelighed; gør opmærksom på Udvalget for Andragenders betænkning af 15. juli 2021 om LGBTIQ-rettigheder i EU (12), hvori Kommissionen opfordres til at træffe konkrete foranstaltninger for at sikre beskyttelsen af LGBTIQ+-familier i overensstemmelse med dommene fra Den Europæiske Unions Domstol i sagerne Comoman og Hamilton, Maruko, Römer og Hay (13) og Taddeucci og McCall-dommen (14) fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol; |
| --- | --- |

23.

| 24. | påpeger, at andragender vedrørende nationale mindretals rettigheder fortsat var på Udvalget for Andragenders dagsorden, navnlig områder vedrørende deres ret til uddannelse på deres modersmål, sproglige eller kulturelle rettigheder og andre rettigheder såsom retten til ejendom som beskrevet i andragender om sager om konfiskation og tilbagelevering i nogle medlemsstater; |
| --- | --- |

24.

| 25. | bemærker, at miljøspørgsmål fortsat var noget, der bekymrede mange andragere i 2021; beklager, at miljøreglerne ikke altid gennemføres korrekt i medlemsstaterne, sådan som det beskrives i flere andragender, hvor der klages over luftforurening, store kødæderes bevaringsstatus og deres indvirkning på menneskelige aktiviteter, ulovlig skovning, angreb på miljøaktivister, ulovlig bortskaffelse af plastaffald, forringelse af de naturlige økosystemer, nuklear sikkerhed og den ændrede biodiversitet, hvilket også bekræftes af EU's pilot- og traktatbrudssager, som Kommissionen har indledt; henviser til Udvalget for Andragenders vigtige arbejde med at påpege miljøindvirkningen af minedrift, som det fremgår af antallet af modtagne andragender om dette emne; henleder opmærksomheden på den offentlige høring den 2. december 2021 om de miljømæssige og sociale indvirkninger af minedrift i EU, som Udvalget for Andragender afholdt sammen med Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed for at få større videnskabelig viden om forskellige forhold, herunder minelovgivning, sikkerhedsstandarder, miners sociale og miljømæssige indvirkninger, miljøborgerskab, offentlig deltagelse og gennemsigtighed i minesektoren; understreger, at Kommissionen først og fremmest bør undersøge tilfælde af ukorrekt gennemførelse og implementering af EU's miljølovgivning for effektivt at imødegå andragernes bekymringer; foreslår, at medlemsstaterne prioriterer gennemførelsen af forsigtighedsprincippet og princippet om ikke at gøre skade, når de overvejer at godkende projekter, der har indvirkning på miljøet; |
| --- | --- |

25.

| 26. | understreger, at ulovlig praksis, der fordømmes i andragenderne såsom bortskaffelse af affald i ulovlige deponeringsanlæg, ulovlig skovning og ulovlig handel med tømmer, ødelæggelse af økosystemer eller ulovlig aflivning og handel med arter, der er beskyttet i henhold til EU's habitatdirektiv, udgør alvorlige overtrædelser af EU-retten og udgør miljøforbrydelser; understreger i denne sammenhæng, at Kommissionen bør styrke redskaberne til at bekæmpe miljøkriminalitet på EU-plan for effektivt at efterforske og retsforfølge sådanne forbrydelser og retsforfølge lovovertræderne; |
| --- | --- |

26.

| 27. | henleder opmærksomheden på Udvalget for Andragender og Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerheds fælles høring den 25. februar 2021 om plast og affaldshåndtering i den cirkulære økonomi, der fokuserede på gennemførelsen af den nuværende lovgivningsramme for plastaffald og behandlede medlemsstaternes vigtigste udfordringer samt understregede de muligheder, som lovgivningsrammen giver for at reducere plasts miljøindvirkning i hele Europa; |
| --- | --- |

27.

| 28. | understreger vigtigheden af at leve op til EU-borgernes forventninger til beskyttelse af miljøet, navnlig ved at tage skridt på vandpolitikområdet for at reducere forurening og farlige kemikalierester; henviser i denne forbindelse til Europa-Parlamentets beslutning af 23. marts 2021 om kemiske rester i Østersøen på grundlag af andragende nr. 1328/2019 og nr. 0406/2020 (15); opfordrer Kommissionen til at sikre, at spørgsmålet om ammunition, der dumpes i europæiske have, medtages i de horisontale programmer for at muliggøre forelæggelse af projekter, der dækker regioner, der er ramt af samme problem, og lette udvekslingen af erfaringer og bedste praksis; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opfordrer indtrængende Kommissionen til sammen med medlemsstaterne at sikre en korrekt gennemførelse af EU-lovgivningen på miljøområde; |
| --- | --- |

29.

| 30. | gør opmærksom på den fælles høring af Udvalget for Andragender og Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter den 16. juni 2021 om fair og lige behandling af landbrugere i hele Den Europæiske Union, som fokuserede på reformen af den fælles landbrugspolitik, de nye EU-regler om direkte betalinger og udvikling af landdistrikter efter 2022; |
| --- | --- |

30.

| 31. | minder om, at EU bør garantere borgernes ret til at deltage aktivt i det demokratiske liv i EU på et hvilket som helst af Unionens officielle sprog med henblik på at undgå enhver form for forskelsbehandling og fremme flersprogethed; opfordrer i denne henseende EU-institutionerne til at anvende så mange officielle sprog som muligt og til at gennemføre deres politikker for flersprogethed på en sammenhængende måde; |
| --- | --- |

31.

| 32. | understreger Udvalget for Andragenders arbejde med andragender vedrørende de påståede dårlige sikkerhedsforhold på parkeringspladser for lastbiler og erhvervskøretøjer på det europæiske vejnet for så vidt angår overfald på fragtførere på lastbilparkeringspladser; henviser i denne henseende til forslag til beslutning vedtaget af Udvalget for Andragender den 6. oktober 2021 om sikkerheden på lastbilparkeringspladser i EU (16); opfordrer indtrængende Kommissionen og Rådet til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at etablere og udvikle politisamarbejde med deltagelse af alle medlemsstaters kompetente myndigheder med henblik på at forebygge, afsløre og efterforske strafbare handlinger på veje og på parkeringsområder; tilskynder Kommissionen til at følge op på denne beslutning med konkrete foranstaltninger og styrker overvågningen af sikkerhedsforholdene på parkeringspladser for lastbiler; |
| --- | --- |

32.

| 33. | understreger det vigtige bidrag, som Udvalget for Andragender har givet til beskyttelsen af personer med handicaps rettigheder, sådan som det fremgår af dets behandling af en række andragender om dette følsomme emne; henviser i denne henseende til Europa-Parlamentets beslutning af 7. oktober 2021 om beskyttelse af personer med handicap gennem andragender: indhøstede erfaringer (17), der blev vedtaget af Udvalget for Andragender den 14. juli 2021; minder om workshoppen den 9. november 2021 med titlen »The rights of persons with disabilities — The implementation of the 2015 Concluding Observations of the CRPD Committee by the EU and the 2021-2030 Disability Strategy« (personer med handicaps rettigheder — EU's gennemførelse af CRPD-udvalgets afsluttende bemærkninger fra 2015 og handicapstrategien for 2021-2030), som Udvalget for Andragender afholdt for at fokusere på anvendelse af konventionen og på, hvordan dette er blevet håndteret og løst, især gennem handicapstrategier; |
| --- | --- |

33.

| 34. | glæder sig over den specifikke rolle med hensyn til beskyttelse, som Udvalget for Andragender har spillet i EU inden for rammerne af FN's konvention om rettigheder for personer med handicap; henviser til udvalgets vigtige igangværende arbejde i forbindelse med andragender om spørgsmål vedrørende handicap; bemærker, at antallet af andragender om handicap faldt i 2021 sammenlignet med det foregående år; understreger, at tilgængelighed og mobilitet i det offentlige rum, forskelsbehandling, inklusion og adgang til uddannelse og beskæftigelse fortsat er blandt de største udfordringer for personer med handicap; |
| --- | --- |

34.

| 35. | minder om den kendsgerning, at forbindelserne med Den Europæiske Ombudsmand hører under de ansvarsområder, som, ifølge Europa-Parlamentets forretningsorden, er overdraget til Udvalget for Andragender; glæder sig over, at Europa-Parlamentet har et konstruktivt samarbejde med Den Europæiske Ombudsmand og tillige er involveret i det europæiske netværk af ombudsmænd; anerkender Den Europæiske Ombudsmands regelmæssige bidrag til Udvalget for Andragenders arbejde i hele årets løb; er af den faste overbevisning, at Unionens institutioner, organer og agenturer skal sikre en konsekvent og effektiv opfølgning på Ombudsmandens henstillinger; støtter i høj grad Ombudsmandens arbejde med at opretholde offentlighedens aktindsigt i EU-dokumenter, som omfattede 214 undersøgelser i 2021; gentager sin opfordring til Kommissionen om at forelægge et forslag til revision af forordning (EF) nr. 1049/2001 som vedtaget i tidligere beslutninger; (18) understreger, at en sådan revision skal øge gennemsigtigheden og ansvarligheden ved at fremme en god administrativ praksis; |
| --- | --- |

35.

| 36. | understreger, at det europæiske borgerinitiativ er et vigtigt instrument for aktivt medborgerskab og offentlig deltagelse; glæder sig over drøftelsen på flere møder af nogle fejlslagne borgerinitiativer i form af andragender, som gav borgerne lejlighed til at fremsætte deres idéer og have en konstruktiv debat, samt fremme EU-borgernes deltagelse i Unionens demokratiske proces; noterer sig det betydelige antal nye borgerinitiativer, som Kommissionen registrerede i 2021, og som viser, at borgerne udnytter muligheden for at anvende deltagelsesinstrumenter for at få indflydelse på udformningen af politikker og lovgivningsprocesser; opfordrer Kommissionen til at gå i dialog med borgerne og følge op på succesrige borgerinitiativer på passende vis, herunder gennem lovgivningsforslag; |
| --- | --- |

36.

| 37. | understreger, at der bør sikres en yderligere kommunikationsindsats for at øge synligheden af Udvalget for Andragenders aktiviteter i alle EU's medlemsstater, navnlig synligheden af dets officielle missioner; |
| --- | --- |

37.

| 38. | understreger, at webportalen for andragender er et vigtigt redskab til at sikre en gnidningsløs, effektiv og gennemsigtig proces for andragender; glæder sig i den forbindelse over forbedringerne af databeskyttelsen og de sikkerhedsfunktioner, der har gjort portalen mere brugervenlig og sikker for borgerne; understreger, at der fortsat skal gøres en indsats for at gøre portalen mere tilgængelig og kendt for borgerne, herunder for personer med handicap; mener, at webportalen for andragender skal give en kort beskrivelse af alle EU's deltagelsesinstrumenter på et klart og tydeligt sprog, således at brugerne lettere kan finde frem til den mest hensigtsmæssige kanal og reducere antallet af andragender, der ikke opfylder betingelserne for behandling; støtter oprettelsen af en fælles digital portal, som borgerne kan få adgang til, og hvor de kan få oplysninger om alle procedurer for andragender; |
| --- | --- |

38.

| 39. | bemærker, at selv om der de seneste år har været en klar stigning i antallet af tilkendegivelser af støtte til ét eller flere andragender, har flere andragere gjort opmærksom på, hvor indviklet det er at tilkendegive sin støtte til et andragende på Europa-Parlamentets onlineportal for andragender; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pålægger sin formand at sende denne beslutning og betænkningen fra Udvalget for Andragender til Rådet, Kommissionen, Den Europæiske Ombudsmand, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og medlemsstaternes udvalg for andragender, nationale ombudsmænd eller lignende kompetente organer. |
| --- | --- |

40.

---

(1)  EUT C 347 af 9.9.2022, s. 110.

(2)  EUT C 18 af 19.1.2017, s. 10.

(3)  Vedtaget af Parlamentet den 9. marts 2022 som en beslutning (EUT C 347 af 9.9.2022, s. 110).

(4)  Vedtaget af Europa-Parlamentet som en beslutning den 16. december 2021 (EUT C 251 af 30.6.2022, s. 96).

(5)  Vedtaget af Europa-Parlamentet den 11. marts 2021 som en beslutning om Den Europæiske Ombudsmands arbejde — årsberetning for 2019 (EUT C 474 af 24.11.2021, s. 82).

(6)  Vedtaget af Europa-Parlamentet den 16. februar 2022 som en beslutning om årsberetningen om Den Europæiske Ombudsmands virksomhed i 2020 (EUT C 342 af 6.9.2022, s. 58).

(7)  Vedtaget af Europa-Parlamentet som en beslutning den 9. marts 2022 (EUT C 347 af 9.9.2022, s. 110).

(8)  Udtalelse PE689.805 i procedure 2021/2025(INI), vedtaget af Europa-Parlamentet som en beslutning den 24. juni 2021 (EUT C 81 af 18.2.2022, s. 27).

(9)  Den Europæiske Ombudsmands sag 790/2021/MIG.

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 261/2004 af 11. februar 2004 om fælles bestemmelser om kompensation og bistand til luftfartspassagerer ved boardingafvisning og ved aflysning eller lange forsinkelser (EUT L 46 af 17.2.2004, s. 1).

(11)  Europa-Parlamentets beslutning af 27. februar 2014 om situationen for de grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union (2012) (EUT C 285 af 29.8.2017, s. 112).

(12)  Vedtaget af Europa-Parlamentet som en beslutning den 14. september 2021 (EUT C 117 af 11.3.2022, s. 2).

(13)  Dom af 5. juni 2018 i sag C-673/16, Coman, ECLI:EU:C:2018:385. Dom af 1. april 2008 i sag C-267/06, Maruko, ECLI:EU:C:2008:179. Dom af 10.5.2011, Römer, C-147/08, ECR, ECLI:EU:C:2011:286. Dom af 7. februar 2014, Hay, C-267/12, ECLI:EU:C:2013:823.

(14)  Taddeucci og McCall mod Italien, nr. 51361/09.

(15)  Vedtaget af Europa-Parlamentet som en beslutning den 27. april 2021 (EUT C 506 af 15.12.2021, s. 9).

(16)  Vedtaget af Europa-Parlamentet som en beslutning den 25. november 2021 (EUT C 224 af 8.6.2022, s. 95).

(17)  Europa-Parlamentets beslutning af 7. oktober 2021 om beskyttelse af personer med handicap gennem andragender: indhøstede erfaringer (andragende nr. 2582/2013, 2551/2014, 0074/2015, 0098/2015, 1140/2015, 1305/2015, 1394/2015, 0172/2016, 0857/2016, 1056/2016, 1147/2016, 0535/2017, 1077/2017, 0356/2018, 0367/2018, 0371/2018, 0530/2018, 0724/2018, 0808/2018, 0959/2018, 0756/2019, 0758/2019, 0954/2019, 1124/2019, 1170/2019, 1262/2019, 0294/2020, 0470/2020, 0527/2020, 0608/2020, 0768/2020, 0988/2020, 1052/2020, 1139/2020, 1205/2020, 1299/2020, 0103/2021 m.fl.) (EUT C 132 af 24.3.2022, s. 129).

(18)  Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2021 om resultatet af arbejdet i Udvalget for Andragender i 2020 (EUT C 251 af 30.6.2022, s. 96).

---

III Forberedende retsakter

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 13. december 2022

| 17.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/139 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/139

---

P9_TA(2022)0428

Meddelelse i henhold til ordningen for CO2-kompensation og -reduktion for international luftfart (CORSIA)

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. december 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ændring af direktiv 2003/87/EF for så vidt angår meddelelsen om kompensation i forbindelse med en global markedsbaseret foranstaltning for luftfartøjsoperatører, der er etableret i Unionen (COM(2021)0567 — C9-0323/2021 — 2021/0204(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2023/C 177/17)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0567), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0567),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 192, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0323/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 192, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0323/2021),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til den begrundede udtalelse, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det irske Senat, om, at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til den begrundede udtalelse, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det irske Senat, om, at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet,

| — | der henviser til udtalelse af 20. oktober 2021 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 20. oktober 2021 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

| — | der henviser til udtalelse af 28. april 2022 fra Regionsudvalget (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 28. april 2022 fra Regionsudvalget (2),

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 11. november 2022 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 11. november 2022 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til udtalelse fra Transport- og Turismeudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Transport- og Turismeudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A9-0145/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A9-0145/2022),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 105 af 4.3.2022, s. 140.

(2)  EUT C 301 af 5.8.2022, s. 116.

(3)  Denne holdning erstatter de ændringer, der blev vedtaget den 8. juni 2022 (Vedtagne tekster, P9_TA(2022)0231).

---

| 17.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/140 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/140

---

P9_TA(2022)0429

Transport: Ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 1108/70 og Kommissionens forordning (EF) nr. 851/2006

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. december 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 1108/70 om indførelse af bogføring af de udgifter, der er forbundet med infrastrukturerne for transporter med jernbane, ad landeveje og sejlbare vandveje, og Kommissionens forordning (EF) nr. 851/2006 vedrørende fastlæggelsen af indholdet af de forskellige poster i bogføringsskemaerne i bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 1108/70 (COM(2022)0381 — C9-0294/2022 — 2022/0232(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2023/C 177/18)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2022)0381), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2022)0381),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 91 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0294/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 91 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0294/2022),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 26. oktober 2022 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 26. oktober 2022 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

| — | efter høring af Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

efter høring af Regionsudvalget,

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 7. december 2022 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 7. december 2022 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A9-0286/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A9-0286/2022),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

---

P9_TC1-COD(2022)0232

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13. december 2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2023/... om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 1108/70 om indførelse af bogføring af de udgifter, der er forbundet med infrastrukturerne for transporter med jernbane, ad landeveje og sejlbare vandveje, og om ophævelse af Kommissionens forordning (EF) nr. 851/2006 vedrørende fastlæggelsen af indholdet af de forskellige poster i bogføringsskemaerne i bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 1108/70

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2023/144.)

---

| 17.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/141 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/141

---

P9_TA(2022)0430

Civil luftfart: ophævelse af Rådets direktiv 89/629/EØF

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. december 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ophævelse af Rådets direktiv 89/629/EØF (COM(2022)0465 — C9-0310/2022 — 2022/0282(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2023/C 177/19)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2022)0465), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2022)0465),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 91 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilken Kommissionen har forelagt forslaget for Europa-Parlamentet (C9-0310/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 91 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilken Kommissionen har forelagt forslaget for Europa-Parlamentet (C9-0310/2022),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 26. oktober 2022 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 26. oktober 2022 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

| — | efter høring af Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

efter høring af Regionsudvalget,

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 7. december 2022 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 7. december 2022 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A9-0287/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A9-0287/2022),

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag;

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

1

---

P9_TC1-COD(2022)0282

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13. december 2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2023/... om ophævelse af Rådets direktiv 89/629/EØF

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, afgørelse (EU) 2023/145.)

---

| 17.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/142 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/142

---

P9_TA(2022)0431

Administrativt samarbejde inden for punktafgifter

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. december 2022 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 389/2012 for så vidt angår udveksling af oplysninger i de elektroniske registre vedrørende erhvervsdrivende, som flytter punktafgiftspligtige varer mellem medlemsstaterne til erhvervsmæssige formål (COM(2022)0539 — C9-0367/2022 — 2022/0331(CNS))

(Særlig lovgivningsprocedure — høring)

(2023/C 177/20)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2022)0539), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2022)0539),

| — | der henviser til artikel 113 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C9-0367/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 113 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C9-0367/2022),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 82, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 82,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A9-0276/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A9-0276/2022),

| 1. | godkender Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre den tekst, Parlamentet har godkendt, i væsentlig grad; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

4.

---

| 17.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/143 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/143

---

P9_TA(2022)0432

Anvendelse af artikel 93, 107 og 108 i TEUF på visse former for statsstøtte inden for sektorerne jernbanetransport, transport ad indre vandveje og multimodal transport

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. december 2022 om forslag til Rådets forordning om anvendelse af artikel 93, 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på visse former for statsstøtte inden for sektorerne jernbanetransport, transport ad indre vandveje og multimodal transport (COM(2022)0327 — C9-0290/2022 — 2022/0209(NLE))

(Høring)

(2023/C 177/21)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2022)0327), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2022)0327),

| — | der henviser til artikel 109 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C9-0290/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 109 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C9-0290/2022),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 82, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 82,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A9-0285/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A9-0285/2022),

| 1. | godkender Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre den tekst, Parlamentet har godkendt, i væsentlig grad; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

---

Onsdag den 14. december 2022

| 17.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/144 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/144

---

P9_TA(2022)0439

»Makrofinansiel bistand +«-instrument med henblik på at yde støtte til Ukraine i 2023

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. december 2022 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et instrument med henblik på at yde støtte til Ukraine i 2023 (makrofinansiel bistand +) (15727/2022 — C9-0424/2022 — 2022/0371(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: andenbehandling)

(2023/C 177/22)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (15727/2022 — C9-0424/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (15727/2022 — C9-0424/2022),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (1) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2022)0597), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (1) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2022)0597),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67 og 163, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67 og 163,

| 1. | godkender Rådets førstebehandlingsholdning; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt afsluttet, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Vedtagne tekster af 24.11.2022, P9_TA(2022)0412.

---

| 17.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/145 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/145

---

P9_TA(2022)0440

Anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond: Bistand til Tyskland, Belgien, Nederlandene, Østrig, Luxembourg, Spanien og Grækenland

Europa-Parlamentets beslutning af 14. december 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med henblik på at yde bistand til Tyskland, Belgien, Nederlandene, Østrig, Luxembourg, Spanien og Grækenland efter de naturkatastrofer, der fandt sted i disse lande i 2021 (COM(2022)0665 — C9-0350/2022 — 2022/0337(BUD))

(2023/C 177/23)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2022)0665 — C9-0350/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2022)0665 — C9-0350/2022),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (1),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (2), særlig artikel 9 (FFR-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (2), særlig artikel 9 (FFR-forordningen),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan hen imod indførelse af nye egne indtægter (3), særlig artikel 10, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan hen imod indførelse af nye egne indtægter (3), særlig artikel 10,

| — | der henviser til Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringers (IPCC's) særberetning om global opvarmning på 1,5 oC, dets særberetning om klimaændringer og landarealer og dets særberetning om havet og kryosfæren i et klima under forandring, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringers (IPCC's) særberetning om global opvarmning på 1,5 oC, dets særberetning om klimaændringer og landarealer og dets særberetning om havet og kryosfæren i et klima under forandring,

| — | der henviser til den aftale, der blev vedtaget på den 21. partskonference under UNFCCC (COP21) i Paris den 12. december 2015 (»Parisaftalen«), |
| --- | --- |

—

der henviser til den aftale, der blev vedtaget på den 21. partskonference under UNFCCC (COP21) i Paris den 12. december 2015 (»Parisaftalen«),

| — | der henviser til sin beslutning af 18. maj 2021 om revisionen af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 18. maj 2021 om revisionen af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (4),

| — | der henviser til skrivelse fra Regionaludviklingsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Regionaludviklingsudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A9-0282/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A9-0282/2022),

| 1. | udtrykker sin mest dybfølte solidaritet med alle ofrene, deres familier og alle de personer, der blev ramt af de ødelæggende oversvømmelser i Tyskland, Belgien, Nederlandene, Østrig og Luxembourg, af vulkanudbruddet på øen La Palma i Spanien og af jordskælvet på Kreta i Grækenland samt med de nationale, regionale og lokale myndigheder og ikkestatslige organisationer, der var involveret i nødhjælpsindsatserne; |
| --- | --- |

1.

| 2. | noterer sig afgørelsen og betragter anvendelsen af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (Solidaritetsfonden) som et håndgribeligt og synligt udtryk for Unionens solidaritet med sine borgere og regioner i de ramte områder i Tyskland, Belgien, Nederlandene, Østrig, Luxembourg, Spanien og Grækenland; |
| --- | --- |

2.

| 3. | understreger, at den russiske angrebskrig mod Ukraine har skabt enorme behov for nødhjælp både i Unionen og i nabolandene; understreger, at virkningerne af krigen sammen med konsekvenserne af alvorlige naturkatastrofer i 2022 har sat solidaritets- og nødhjælpsreserven under ekstremt pres; |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger, at antallet og alvoren af katastrofer er uforudsigeligt; gentager sit standpunkt om, at det årlige loft for solidaritets- og nødhjælpsreserven for perioden 2021-2027 ikke er tilstrækkeligt til at reagere på katastrofer; beklager, at borgerne og regionerne i de medlemsstater, der er omfattet af Kommissionens forslag, på grund af budgetmæssige begrænsninger vil modtage begrænset støtte, som langt fra er tilstrækkelig til at dække behovene; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger, at det er påtrængende nødvendigt at frigive finansiel bistand gennem Solidaritetsfondenen for at sikre, at støtten kan nå de berørte regioner i tide; beklager samtidig, at det maksimale beløb, der er til rådighed til denne anvendelse af Solidaritetsfonden, er meget lavere end det potentielle bistandsbeløb, der kunne være behov for, og kommer mere end et år efter, at hændelserne fandt sted, på grund af de ufleksible regler for anvendelse af Solidaritetsfonden; opfordrer derfor Kommissionen til at undersøge andre muligheder for supplerende finansiering; |
| --- | --- |

5.

| 6. | gentager sin bekymring over beslutningen om at sammenlægge nødhjælpsreserven og Den Europæiske Unions Solidaritetsfond i den nuværende FFR, som har ført til alvorlige mangler og reduceret den samlede finansiering, der er til rådighed, i betydelig grad; beklager, at der på grund af reglerne for anvendelse af solidaritets- og nødhjælpsreserven og begrænsningerne på fremrykning af midler fra Solidaritetsfonden på grundlag af artikel 9, stk. 5, i FFR-forordningen ikke er mulighed for yderligere finansiering; opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremlægge en model for hurtigere og mere rettidig anvendelse af Solidaritetsfonden; mener, at de midler, Solidaritetsfonden kan råde over, bør forhøjes betydeligt og stilles mere rettidigt til rådighed som led i den ambitiøse revision af den flerårige finansielle ramme; |
| --- | --- |

6.

| 7. | understreger, at tildeling, forvaltning og gennemførelse af tilskud fra Solidaritetsfonden bør anvendes i overensstemmelse med principperne om gennemsigtighed og forsvarlig økonomisk forvaltning, herunder grundig overvågning; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at intensivere kommunikationsindsatsen for at øge offentlighedens kendskab til de indgreb, der gennemføres med finansiering fra Solidaritetsfonden; |
| --- | --- |

7.

| 8. | understreger, at en ambitiøs revision af den flerårige finansielle ramme bør omfatte en opdeling af solidaritets- og nødhjælpsreserven i to dele — nødhjælpsreserven og Solidaritetsfonden — og at de årlige bevillinger forhøjes fra 1,2 mia. EUR til solidaritets- og nødhjælpsreserven som helhed til 1 mia. EUR til hver af delene i 2018-priser; mener, at dette vil tilvejebringe meget vigtige ekstra midler til at imødekomme nuværende og nye behov, navnlig i lyset af intensiveringen og mangedoblingen af ekstreme vejrforhold og i lyset af den globale humanitære situation; |
| --- | --- |

8.

| 9. | fremhæver, at der er behov for at genoverveje strukturen i Solidaritetsfondsmekanismen for at gøre den hurtigere, mere fleksibel og mere smidig, så den kan opfylde sit potentiale som et effektivt nødhjælpsinstrument; opfordrer derfor til en revision af forordningen om Solidaritetsfonden; |
| --- | --- |

9.

| 10. | godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  EFT L 311 af 14.11.2002, s. 3.

(2)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 11.

(3)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 28.

(4)  EUT C 15 af 12.1.2022, s. 2.

---

BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med henblik på at yde bistand til Tyskland, Belgien, Nederlandene, Østrig, Luxembourg, Spanien og Grækenland efter de naturkatastrofer, der fandt sted i disse lande i 2021

(Teksten i bilaget gengives ikke her, eftersom det svarer til den endelige retsakt, afgørelse (EU) 2023/68.)

---

| 17.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 177/148 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 177/148

---

P9_TA(2022)0441

Direktiverne om vedvarende energi, bygningers energimæssige ydeevne og energieffektivitet: Ændringer (REPowerEU)

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 14. december 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv (EU) 2018/2001 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder, direktiv 2010/31/EU om bygningers energimæssige ydeevne og direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet (COM(2022)0222 — C9-0184/2022 — 2022/0160(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

[Ændring 1, medmindre andet er angivet]

(2023/C 177/24)

EUROPA-PARLAMENTETS ÆNDRINGER (*1)

til Kommissionens forslag

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV

om ændring af direktiv (EU) 2018/2001 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder, direktiv 2010/31/EU om bygningers energimæssige ydeevne og direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 192, stk. 1, og 194, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (3),

efter den almindelige lovgivningsprocedure (4), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I forbindelse med den europæiske grønne pagt (5) blev målet om, at Unionen skal blive klimaneutral
  senest
  i 2050, og målet om en reduktion af drivhusgasemissionerne på
  mindst
  55 % senest i 2030 fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (6) (EU) 2021/1119. Dette kræver en
  retfærdig
  energiomstilling,
  der ikke lader noget territorium eller nogen borger i stikken, øget effektivitet
  og en betydelig højere andel af vedvarende energikilder i et integreret energisystem. |
| --- | --- |

(1)

I forbindelse med den europæiske grønne pagt (5) blev målet om, at Unionen skal blive klimaneutral
  senest
  i 2050, og målet om en reduktion af drivhusgasemissionerne på
  mindst
  55 % senest i 2030 fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (6) (EU) 2021/1119. Dette kræver en
  retfærdig
  energiomstilling,
  der ikke lader noget territorium eller nogen borger i stikken, øget effektivitet
  og en betydelig højere andel af vedvarende energikilder i et integreret energisystem.

| (2) | Vedvarende energi spiller en afgørende rolle for opfyldelsen af disse mål, eftersom energisektoren i dag bidrager med over 75 % af de samlede drivhusgasemissioner i Unionen. Ved at reducere disse drivhusgasemissioner
  kan
  vedvarende energi også
  bidrage
  til at tackle miljørelaterede udfordringer, såsom tab af biodiversitet, og til at reducere
  jord-, vand- og luftforurening
  i overensstemmelse med målene i handlingsplanen for nulforurening. |
| --- | --- |

(2)

Vedvarende energi spiller en afgørende rolle for opfyldelsen af disse mål, eftersom energisektoren i dag bidrager med over 75 % af de samlede drivhusgasemissioner i Unionen. Ved at reducere disse drivhusgasemissioner
  kan
  vedvarende energi også
  bidrage
  til at tackle miljørelaterede udfordringer, såsom tab af biodiversitet, og til at reducere
  jord-, vand- og luftforurening
  i overensstemmelse med målene i handlingsplanen for nulforurening.

| (2a) | Den generelle kontekst, som Ruslands invasion af Ukraine har skabt, og virkningerne af covid-19-pandemien har ført til en stigning i energipriserne i hele Unionen og har således understreget behovet for at fremskynde energieffektiviteten og øge anvendelsen af vedvarende energi i Unionen. For at nå det langsigtede mål om et energisystem, der er uafhængigt af tredjelande, bør Unionen fokusere på at fremskynde den grønne omstilling og sikre en emissionsreducerende energipolitik, der mindsker afhængigheden af importerede fossile brændstoffer og fastsætter rimelige og overkommelige priser for Unionens borgere og virksomheder i alle økonomiske sektorer. |
| --- | --- |

(2a)

Den generelle kontekst, som Ruslands invasion af Ukraine har skabt, og virkningerne af covid-19-pandemien har ført til en stigning i energipriserne i hele Unionen og har således understreget behovet for at fremskynde energieffektiviteten og øge anvendelsen af vedvarende energi i Unionen. For at nå det langsigtede mål om et energisystem, der er uafhængigt af tredjelande, bør Unionen fokusere på at fremskynde den grønne omstilling og sikre en emissionsreducerende energipolitik, der mindsker afhængigheden af importerede fossile brændstoffer og fastsætter rimelige og overkommelige priser for Unionens borgere og virksomheder i alle økonomiske sektorer.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (4) | Langvarige administrative procedurer er en af de største hindringer for investeringer i vedvarende energi og den dertil knyttede infrastruktur. Disse hindringer omfatter de gældende reglers kompleksitet i forbindelse med udvælgelse af lokaliteter og administrative tilladelser til projekter,
  herunder restriktioner, der har at gøre med visse steders historiske betydning,
  kompleksiteten i og varigheden af vurderingen af projekternes miljøvirkninger
  og dermed forbundne
  problemer med
  tilslutning af energinet
  , begrænsninger i mulighederne for at tilpasse teknologispecifikationer i løbet af tilladelsesproceduren og personaleproblemer hos de tilladelsesudstedende myndigheder eller netoperatører. For at fremskynde udbredelsen af projekter for vedvarende energi (»VE-projekter«) er det nødvendigt at vedtage regler, der vil forenkle og forkorte tilladelsesprocesserne,
  idet der tages hensyn til den sociale accept af udbredelsen af vedvarende energi
  . |
| --- | --- |

(4)

Langvarige administrative procedurer er en af de største hindringer for investeringer i vedvarende energi og den dertil knyttede infrastruktur. Disse hindringer omfatter de gældende reglers kompleksitet i forbindelse med udvælgelse af lokaliteter og administrative tilladelser til projekter,
  herunder restriktioner, der har at gøre med visse steders historiske betydning,
  kompleksiteten i og varigheden af vurderingen af projekternes miljøvirkninger
  og dermed forbundne
  problemer med
  tilslutning af energinet
  , begrænsninger i mulighederne for at tilpasse teknologispecifikationer i løbet af tilladelsesproceduren og personaleproblemer hos de tilladelsesudstedende myndigheder eller netoperatører. For at fremskynde udbredelsen af projekter for vedvarende energi (»VE-projekter«) er det nødvendigt at vedtage regler, der vil forenkle og forkorte tilladelsesprocesserne,
  idet der tages hensyn til den sociale accept af udbredelsen af vedvarende energi
  .

| (5) | Direktiv (EU) 2018/2001 strømliner kravene for at forenkle de administrative procedurer for godkendelse af anlæg til vedvarende energi ved at indføre regler om tilrettelæggelsen og den maksimale varighed af den administrative del af tilladelsesprocessen for VE-projekter, der omfatter alle relevante tilladelser til opførelse, repowering og drift af anlæg og deres nettilslutning. |
| --- | --- |

(5)

Direktiv (EU) 2018/2001 strømliner kravene for at forenkle de administrative procedurer for godkendelse af anlæg til vedvarende energi ved at indføre regler om tilrettelæggelsen og den maksimale varighed af den administrative del af tilladelsesprocessen for VE-projekter, der omfatter alle relevante tilladelser til opførelse, repowering og drift af anlæg og deres nettilslutning.

| (6) | En yderligere forenkling og afkortning af de administrative tilladelsesprocesser
  for anlæg til vedvarende energi og deres relaterede infrastruktur, herunder nettilslutning
  , på en koordineret og harmoniseret måde er nødvendig for at sikre, at Unionen når sine ambitiøse klima- og energimål for 2030 og målet om klimaneutralitet senest i 2050, samtidig med at der tages hensyn til den europæiske grønne pagts princip om ikke at gøre skade. Indførelsen af kortere og klare frister for de afgørelser, der skal træffes af de myndigheder, som er kompetente til at udstede tilladelser til anlæg til vedvarende energi på grundlag af en fuldstændig ansøgning, vil fremskynde udbredelsen af VE-projekter. Der bør imidlertid skelnes mellem projekter i områder, der er særligt egnede til udbredelse af VE-projekter, hvor fristerne i særlig grad kan strømlines (særligt egnede områder
  til fremskyndelse af
  vedvarende energi), og projekter, der er beliggende uden for disse områder. |
| --- | --- |

(6)

En yderligere forenkling og afkortning af de administrative tilladelsesprocesser
  for anlæg til vedvarende energi og deres relaterede infrastruktur, herunder nettilslutning
  , på en koordineret og harmoniseret måde er nødvendig for at sikre, at Unionen når sine ambitiøse klima- og energimål for 2030 og målet om klimaneutralitet senest i 2050, samtidig med at der tages hensyn til den europæiske grønne pagts princip om ikke at gøre skade. Indførelsen af kortere og klare frister for de afgørelser, der skal træffes af de myndigheder, som er kompetente til at udstede tilladelser til anlæg til vedvarende energi på grundlag af en fuldstændig ansøgning, vil fremskynde udbredelsen af VE-projekter. Der bør imidlertid skelnes mellem projekter i områder, der er særligt egnede til udbredelse af VE-projekter, hvor fristerne i særlig grad kan strømlines (særligt egnede områder
  til fremskyndelse af
  vedvarende energi), og projekter, der er beliggende uden for disse områder.

| (7) | Nogle af de mest almindelige problemer, som initiativtagere til VE-projekter står over for, vedrører
  komplekse og langvarige administrative tilladelses- og nettilslutningsprocedurer
  , der er fastlagt på nationalt eller regionalt plan
  samt mangel på tilstrækkeligt personale og teknisk ekspertise hos tilladelsesmyndighederne til
  vurdering af de foreslåede projekters indvirkning på miljøet. Det er derfor hensigtsmæssigt at strømline visse miljørelaterede aspekter af tilladelsesprocedurerne og -processerne for VE-projekter.
  Det er endvidere hensigtsmæssigt at sikre, at operatører af energisystemer støtter en effektiv udbredelse af VE-projekter gennem indkøb af fleksibilitetstjenester i overensstemmelse med bestemmelserne i forordning (EU) 2019/943 og direktiv (EU) 2019/944. [Ændring 5] |
| --- | --- |

(7)

Nogle af de mest almindelige problemer, som initiativtagere til VE-projekter står over for, vedrører
  komplekse og langvarige administrative tilladelses- og nettilslutningsprocedurer
  , der er fastlagt på nationalt eller regionalt plan
  samt mangel på tilstrækkeligt personale og teknisk ekspertise hos tilladelsesmyndighederne til
  vurdering af de foreslåede projekters indvirkning på miljøet. Det er derfor hensigtsmæssigt at strømline visse miljørelaterede aspekter af tilladelsesprocedurerne og -processerne for VE-projekter.
  Det er endvidere hensigtsmæssigt at sikre, at operatører af energisystemer støtter en effektiv udbredelse af VE-projekter gennem indkøb af fleksibilitetstjenester i overensstemmelse med bestemmelserne i forordning (EU) 2019/943 og direktiv (EU) 2019/944. [Ændring 5]

| (7a) | Komplekse, langvarige og uigennemsigtige administrative procedurer har en uforholdsmæssig stor indvirkning på borgere, lokale myndigheder og SMV'er, idet de fungerer som egenforbrugere af vedvarende energi individuelt eller gennem aggregatorer og VE-fællesskaber. Dette skyldes ofte især manglende erfaring eller ekspertise samt finansielle og menneskelige ressourcer til at styre tilladelses- og nettilslutningsprocedurer. Det er nødvendigt at gøre det nemmere for ikkeprofessionelle og ikkekommercielle markedsaktører at have held til at finde vej til at få de relevante godkendelser. Dette bør gøres gennem forenkling, hvor det er nødvendigt, samt med særlige tidsrum, hvor disse aktører ikke har samme kapacitet som andre professionelle, ressourcestærke markedsdeltagere. Den integrerede planlægning og kortlægning på flere niveauer af vedvarende energi bør afspejle planlægningen og kortlægningen udført på lokalt og regionalt plan samt afdække de tilladelsesudstedende myndigheders personale-, uddannelses-, finansieringsmæssige og tekniske behov i henhold til vurderingerne. |
| --- | --- |

(7a)

Komplekse, langvarige og uigennemsigtige administrative procedurer har en uforholdsmæssig stor indvirkning på borgere, lokale myndigheder og SMV'er, idet de fungerer som egenforbrugere af vedvarende energi individuelt eller gennem aggregatorer og VE-fællesskaber. Dette skyldes ofte især manglende erfaring eller ekspertise samt finansielle og menneskelige ressourcer til at styre tilladelses- og nettilslutningsprocedurer. Det er nødvendigt at gøre det nemmere for ikkeprofessionelle og ikkekommercielle markedsaktører at have held til at finde vej til at få de relevante godkendelser. Dette bør gøres gennem forenkling, hvor det er nødvendigt, samt med særlige tidsrum, hvor disse aktører ikke har samme kapacitet som andre professionelle, ressourcestærke markedsdeltagere. Den integrerede planlægning og kortlægning på flere niveauer af vedvarende energi bør afspejle planlægningen og kortlægningen udført på lokalt og regionalt plan samt afdække de tilladelsesudstedende myndigheders personale-, uddannelses-, finansieringsmæssige og tekniske behov i henhold til vurderingerne.

| (8) | En hurtigere udrulning af VE-projekter
  bør
  understøttes af
  integreret
  planlægning
  og kortlægning på flere niveauer af vedvarende energi
  , der gennemføres af medlemsstaterne
  i struktureret koordination med lokale og regionale myndigheder
  . Medlemsstaterne bør identificere de
  land-, overflade-, undergrunds og
  havområder, der er nødvendige for at installere anlæg til produktion af energi fra vedvarende energikilder for at opfylde deres nationale bidrag hen imod det reviderede 2030-mål for vedvarende energi, der er fastsat i artikel 3, stk. 1, i direktiv (EU) 2018/2001
  samt de delmål, der er fastsat i artikel 15a, 22a, 23, stk. 1, 24, stk. 4, og 25, stk. 1, i forordning (EU) 2021/1119 og klimaneutralitetsmålet, der er fastsat i denne forordnings artikel 2.
  Sådanne områder bør afspejle deres skønnede forløbskurver og den samlede planlagte installerede kapacitet og bør fastlægges ved hjælp af teknologi til vedvarende energi, der er fastsat i medlemsstaternes ▌ nationale energi- og klimaplaner,
  der er opdateret
  i henhold til artikel 14 i forordning (EU) 2018/1999. Ved fastlæggelsen af de nødvendige
  land-, overflade-, undergrunds-
  og havområder bør der tages hensyn til tilgængeligheden af vedvarende energikilder og potentialet i de forskellige land- og havområder til produktion af vedvarende energi inden for de forskellige teknologier, den forventede energiefterspørgsel,
  idet der tages hensyn til energi- og systemeffektivitet
  , generelt og i de forskellige regioner i medlemsstaten samt tilgængeligheden af relevant
  energinetværks- og
  netinfrastruktur,
  energilagringsfaciliteter, herunder varmelagring
  og andre fleksibilitetsværktøjer under hensyntagen til den kapacitet, der er nødvendig for at tage højde for den stigende mængde vedvarende energi,
  muligheden for aktivt at involvere borgerne i energisystemet, handlende som individuelle og kollektive egenforbrugere, individuelt eller gennem aggregatorer og energifællesskaber
  .
  Medlemsstaterne bør desuden sikre, at de administrative tilladelser til at opføre, reproducere og drive anlæg til produktion af energi fra vedvarende energikilder, jf. artikel 16, stk. 1 og (2), betragtes som endelige afgørelser om resultatet af den kompetente myndigheds eller de kompetente myndigheders procedure for bestemmelse af arealanvendelse i det område, hvor disse anlæg vil blive placeret. |
| --- | --- |

(8)

En hurtigere udrulning af VE-projekter
  bør
  understøttes af
  integreret
  planlægning
  og kortlægning på flere niveauer af vedvarende energi
  , der gennemføres af medlemsstaterne
  i struktureret koordination med lokale og regionale myndigheder
  . Medlemsstaterne bør identificere de
  land-, overflade-, undergrunds og
  havområder, der er nødvendige for at installere anlæg til produktion af energi fra vedvarende energikilder for at opfylde deres nationale bidrag hen imod det reviderede 2030-mål for vedvarende energi, der er fastsat i artikel 3, stk. 1, i direktiv (EU) 2018/2001
  samt de delmål, der er fastsat i artikel 15a, 22a, 23, stk. 1, 24, stk. 4, og 25, stk. 1, i forordning (EU) 2021/1119 og klimaneutralitetsmålet, der er fastsat i denne forordnings artikel 2.
  Sådanne områder bør afspejle deres skønnede forløbskurver og den samlede planlagte installerede kapacitet og bør fastlægges ved hjælp af teknologi til vedvarende energi, der er fastsat i medlemsstaternes ▌ nationale energi- og klimaplaner,
  der er opdateret
  i henhold til artikel 14 i forordning (EU) 2018/1999. Ved fastlæggelsen af de nødvendige
  land-, overflade-, undergrunds-
  og havområder bør der tages hensyn til tilgængeligheden af vedvarende energikilder og potentialet i de forskellige land- og havområder til produktion af vedvarende energi inden for de forskellige teknologier, den forventede energiefterspørgsel,
  idet der tages hensyn til energi- og systemeffektivitet
  , generelt og i de forskellige regioner i medlemsstaten samt tilgængeligheden af relevant
  energinetværks- og
  netinfrastruktur,
  energilagringsfaciliteter, herunder varmelagring
  og andre fleksibilitetsværktøjer under hensyntagen til den kapacitet, der er nødvendig for at tage højde for den stigende mængde vedvarende energi,
  muligheden for aktivt at involvere borgerne i energisystemet, handlende som individuelle og kollektive egenforbrugere, individuelt eller gennem aggregatorer og energifællesskaber
  .
  Medlemsstaterne bør desuden sikre, at de administrative tilladelser til at opføre, reproducere og drive anlæg til produktion af energi fra vedvarende energikilder, jf. artikel 16, stk. 1 og (2), betragtes som endelige afgørelser om resultatet af den kompetente myndigheds eller de kompetente myndigheders procedure for bestemmelse af arealanvendelse i det område, hvor disse anlæg vil blive placeret.

| (9) | Medlemsstaterne bør udpege de områder til
  fremskyndelse af
  VE-projekter, til særligt egnede områder for vedvarende energi, idet der skelnes mellem teknologier, og hvor udbredelsen af den specifikke type vedvarende energikilder ikke forventes at få væsentlig indvirkning på miljøet
  og fødevaresikkerheden med hensyn til landbrugsproduktionen
  .
  Områderne til fremskyndelse af vedvarende energi bør være særligt velegnede til bygning af anlæg til produktion af energi fra vedvarende energikilder. Biomasseforbrændingsanlæg bør dog udelukkes fra områderne til fremskyndelse af vedvarende energi, undtagen for anlæg beliggende i en region i den yderste periferi som omhandlet i artikel 349 i TEUF, hvor undtagelser kan komme i betragtning på grund af særlige behov.
  Ved udpegningen af områder
  til fremskyndelse af
  vedvarende energi bør medlemsstaterne undgå beskyttede områder og tage hensyn til genopretningsplaner.
  Der bør som minimum etableres områder til fremskyndelse af vedvarende energi for vindmøller og solaranlæg, og der kan etableres sådanne områder for biomethanproduktionsanlæg.
  Medlemsstaterne kan udpege områder
  til fremskyndelse af
  vedvarende energi, der er specifikke for en eller flere typer anlæg til vedvarende energi, og bør angive, hvilken eller hvilke typer vedvarende energi der egner sig til produktion i hvert enkelt område
  til fremskyndelse af
  vedvarende energi. |
| --- | --- |

(9)

Medlemsstaterne bør udpege de områder til
  fremskyndelse af
  VE-projekter, til særligt egnede områder for vedvarende energi, idet der skelnes mellem teknologier, og hvor udbredelsen af den specifikke type vedvarende energikilder ikke forventes at få væsentlig indvirkning på miljøet
  og fødevaresikkerheden med hensyn til landbrugsproduktionen
  .
  Områderne til fremskyndelse af vedvarende energi bør være særligt velegnede til bygning af anlæg til produktion af energi fra vedvarende energikilder. Biomasseforbrændingsanlæg bør dog udelukkes fra områderne til fremskyndelse af vedvarende energi, undtagen for anlæg beliggende i en region i den yderste periferi som omhandlet i artikel 349 i TEUF, hvor undtagelser kan komme i betragtning på grund af særlige behov.
  Ved udpegningen af områder
  til fremskyndelse af
  vedvarende energi bør medlemsstaterne undgå beskyttede områder og tage hensyn til genopretningsplaner.
  Der bør som minimum etableres områder til fremskyndelse af vedvarende energi for vindmøller og solaranlæg, og der kan etableres sådanne områder for biomethanproduktionsanlæg.
  Medlemsstaterne kan udpege områder
  til fremskyndelse af
  vedvarende energi, der er specifikke for en eller flere typer anlæg til vedvarende energi, og bør angive, hvilken eller hvilke typer vedvarende energi der egner sig til produktion i hvert enkelt område
  til fremskyndelse af
  vedvarende energi.

| (9a) | Fødevareproduktionen skal have forrang frem for energiproduktion, og energiproduktionen bør ikke føre til mindre fødevareproduktion eller lavere høstudbytte, men de to aktiviteter kan og skal eksistere side om side og bør udnytte synergier. Med henblik herpå er det nødvendigt at lette produktionen af forskellige typer vedvarende energi på steder, som er lettilgængelige for landbrugere, i overensstemmelse med bedriftens behov. Medlemsstaterne skal undgå at udpege produktiv landbrugsjord, landbrugsområder, der producerer landbrugsfødevarer af høj kvalitet og produkter med en særlig forbindelse til det lokale landskab og den lokale kultur, som fremskyndelsesområder. Udnyttelsen af vedvarende energikilder, såsom produktion af biomethan, bør fremmes i områder, der ligger tæt op ad landbrugsanlæg, navnlig de anlæg, der ligger tæt på landbrugsjord og på bedrifterne, og på ikke-landbrugsarealer beliggende på landbrugsjord. Fremskyndelsesområderne bør som en prioritet ligge i nærheden af slutbrugere eller områder med eksisterende infrastrukturer og på steder, hvor reststrømme eller landbrugsaffald kan anvendes til produktion af vedvarende energi. |
| --- | --- |

(9a)

Fødevareproduktionen skal have forrang frem for energiproduktion, og energiproduktionen bør ikke føre til mindre fødevareproduktion eller lavere høstudbytte, men de to aktiviteter kan og skal eksistere side om side og bør udnytte synergier. Med henblik herpå er det nødvendigt at lette produktionen af forskellige typer vedvarende energi på steder, som er lettilgængelige for landbrugere, i overensstemmelse med bedriftens behov. Medlemsstaterne skal undgå at udpege produktiv landbrugsjord, landbrugsområder, der producerer landbrugsfødevarer af høj kvalitet og produkter med en særlig forbindelse til det lokale landskab og den lokale kultur, som fremskyndelsesområder. Udnyttelsen af vedvarende energikilder, såsom produktion af biomethan, bør fremmes i områder, der ligger tæt op ad landbrugsanlæg, navnlig de anlæg, der ligger tæt på landbrugsjord og på bedrifterne, og på ikke-landbrugsarealer beliggende på landbrugsjord. Fremskyndelsesområderne bør som en prioritet ligge i nærheden af slutbrugere eller områder med eksisterende infrastrukturer og på steder, hvor reststrømme eller landbrugsaffald kan anvendes til produktion af vedvarende energi.

| (10) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/42/EF (7) fastsætter miljøvurderinger som et vigtigt redskab til at integrere miljøhensyn i udarbejdelsen og vedtagelsen af planer og programmer. Med henblik på at udpege områder
  til fremskyndelse af
  vedvarende energi bør medlemsstaterne udarbejde en eller flere planer, der omfatter identifikation af områder og de gældende regler og afbødningsforanstaltninger
  eller
  projekter, der er beliggende i hvert enkelt område
  til fremskyndelse af vedvarende energi
  .
  Størrelsen af disse områder bør stå i et rimeligt forhold til de målsætninger for vedvarende energi og delmål, der er fastsat i direktiv (EU) 2018/2001 og i de nationale energi- og klimaplaner som ajourført i henhold til artikel 14 i forordning (EU) 2018/1999.
  Medlemsstaterne kan udarbejde en enkelt plan for alle områder
  til fremskyndelse af
  vedvarende energi og teknologier eller teknologispecifikke planer, der identificerer et eller flere særligt egnede områder for vedvarende energi. Hver plan bør underkastes en miljøvurdering i overensstemmelse med betingelserne i direktiv 2001/42/EF med henblik på at vurdere indvirkningerne på de relevante områder, der er udpeget i en sådan plan, af hver enkelt teknologi til vedvarende energi. Gennemførelse af en miljøvurdering i overensstemmelse med direktiv 2001/42/EF med henblik herpå vil gøre det muligt for medlemsstaterne at have en mere integreret og effektiv tilgang til planlægning og at tage hensyn til miljøhensyn i en tidlig fase af planlægningsprocessen på strategisk plan. Dette vil bidrage til at øge udbredelsen af forskellige vedvarende energikilder på en hurtigere og strømlinet måde, samtidig med at disse projekters negative miljøvirkninger minimeres. |
| --- | --- |

(10)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/42/EF (7) fastsætter miljøvurderinger som et vigtigt redskab til at integrere miljøhensyn i udarbejdelsen og vedtagelsen af planer og programmer. Med henblik på at udpege områder
  til fremskyndelse af
  vedvarende energi bør medlemsstaterne udarbejde en eller flere planer, der omfatter identifikation af områder og de gældende regler og afbødningsforanstaltninger
  eller
  projekter, der er beliggende i hvert enkelt område
  til fremskyndelse af vedvarende energi
  .
  Størrelsen af disse områder bør stå i et rimeligt forhold til de målsætninger for vedvarende energi og delmål, der er fastsat i direktiv (EU) 2018/2001 og i de nationale energi- og klimaplaner som ajourført i henhold til artikel 14 i forordning (EU) 2018/1999.
  Medlemsstaterne kan udarbejde en enkelt plan for alle områder
  til fremskyndelse af
  vedvarende energi og teknologier eller teknologispecifikke planer, der identificerer et eller flere særligt egnede områder for vedvarende energi. Hver plan bør underkastes en miljøvurdering i overensstemmelse med betingelserne i direktiv 2001/42/EF med henblik på at vurdere indvirkningerne på de relevante områder, der er udpeget i en sådan plan, af hver enkelt teknologi til vedvarende energi. Gennemførelse af en miljøvurdering i overensstemmelse med direktiv 2001/42/EF med henblik herpå vil gøre det muligt for medlemsstaterne at have en mere integreret og effektiv tilgang til planlægning og at tage hensyn til miljøhensyn i en tidlig fase af planlægningsprocessen på strategisk plan. Dette vil bidrage til at øge udbredelsen af forskellige vedvarende energikilder på en hurtigere og strømlinet måde, samtidig med at disse projekters negative miljøvirkninger minimeres.

| (11) | Efter vedtagelsen af planen eller planerne om udpegning af områder
  til fremskyndelse af
  vedvarende energi bør medlemsstaterne overvåge de væsentlige miljøvirkninger af gennemførelsen af planer og programmer for bl.a. på et tidligt tidspunkt at identificere ▌ skadelige virkninger og være i stand til at træffe passende afhjælpende foranstaltninger i overensstemmelse med direktiv 2001/42/EF. |
| --- | --- |

(11)

Efter vedtagelsen af planen eller planerne om udpegning af områder
  til fremskyndelse af
  vedvarende energi bør medlemsstaterne overvåge de væsentlige miljøvirkninger af gennemførelsen af planer og programmer for bl.a. på et tidligt tidspunkt at identificere ▌ skadelige virkninger og være i stand til at træffe passende afhjælpende foranstaltninger i overensstemmelse med direktiv 2001/42/EF.

| (12) | Bestemmelserne i UNECE's (De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa) konvention om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (8) (»Århuskonventionen«) om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet, navnlig bestemmelserne om offentlig deltagelse og adgang til klage og domstolsprøvelse, finder fortsat anvendelse ▌. |
| --- | --- |

(12)

Bestemmelserne i UNECE's (De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa) konvention om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (8) (»Århuskonventionen«) om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet, navnlig bestemmelserne om offentlig deltagelse og adgang til klage og domstolsprøvelse, finder fortsat anvendelse ▌.

| (12a) | For at øge offentlighedens accept af VE-projekter og sætte borgere og lokalsamfund i stand til at producere og forbruge deres egen energi bør medlemsstaterne træffe passende foranstaltninger til behørigt at underrette borgerne om nye projekter og ligeledes fremme og lette deres deltagelse i disse projekter, bl.a. i form af VE-fællesskaber. |
| --- | --- |

(12a)

For at øge offentlighedens accept af VE-projekter og sætte borgere og lokalsamfund i stand til at producere og forbruge deres egen energi bør medlemsstaterne træffe passende foranstaltninger til behørigt at underrette borgerne om nye projekter og ligeledes fremme og lette deres deltagelse i disse projekter, bl.a. i form af VE-fællesskaber.

| (13) | Udpegningen af områder
  til fremskyndelse af
  vedvarende energi bør have til formål at sikre, at produktion af vedvarende energi fra disse områder sammen med eksisterende anlæg til vedvarende energi, fremtidige anlæg til vedvarende energi uden for sådanne områder og samarbejdsmekanismer vil være tilstrækkelig til at nå medlemsstaternes bidrag til Unionens mål for vedvarende energi som fastsat i artikel 3, stk. 1, i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(13)

Udpegningen af områder
  til fremskyndelse af
  vedvarende energi bør have til formål at sikre, at produktion af vedvarende energi fra disse områder sammen med eksisterende anlæg til vedvarende energi, fremtidige anlæg til vedvarende energi uden for sådanne områder og samarbejdsmekanismer vil være tilstrækkelig til at nå medlemsstaternes bidrag til Unionens mål for vedvarende energi som fastsat i artikel 3, stk. 1, i direktiv (EU) 2018/2001.

| (14) | (14) I de udpegede områder
  til fremskyndelse af
  vedvarende energi bør VE-projekter, der er i overensstemmelse med de regler og foranstaltninger, som er fastlagt i den eller de planer, som medlemsstaterne har udarbejdet, formodes ikke at have væsentlige indvirkninger på miljøet. Der bør derfor være en undtagelse fra kravet om at gennemføre en specifik miljøkonsekvensvurdering på projektniveau som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/92/EU (9), med undtagelse af projekter, der kan forventes at få væsentlige indvirkninger på miljøet i en anden medlemsstat, eller hvis en medlemsstat, der kan forventes at blive berørt i væsentlig grad, anmoder herom. Forpligtelserne i henhold til UNECE's Espoo-konvention af 25. februar 1991 om vurdering af virkningerne på miljøet på tværs af landegrænserne bør fortsat gælde for medlemsstater, hvor projektet kan forventes at få betydelige grænseoverskridende virkninger i et tredjeland. |
| --- | --- |

(14)

(14) I de udpegede områder
  til fremskyndelse af
  vedvarende energi bør VE-projekter, der er i overensstemmelse med de regler og foranstaltninger, som er fastlagt i den eller de planer, som medlemsstaterne har udarbejdet, formodes ikke at have væsentlige indvirkninger på miljøet. Der bør derfor være en undtagelse fra kravet om at gennemføre en specifik miljøkonsekvensvurdering på projektniveau som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/92/EU (9), med undtagelse af projekter, der kan forventes at få væsentlige indvirkninger på miljøet i en anden medlemsstat, eller hvis en medlemsstat, der kan forventes at blive berørt i væsentlig grad, anmoder herom. Forpligtelserne i henhold til UNECE's Espoo-konvention af 25. februar 1991 om vurdering af virkningerne på miljøet på tværs af landegrænserne bør fortsat gælde for medlemsstater, hvor projektet kan forventes at få betydelige grænseoverskridende virkninger i et tredjeland.

| (15) | Udpegningen af områder
  til fremskyndelse af
  vedvarende energi bør gøre det muligt for anlæg til vedvarende energi, deres nettilslutning samt samplacerede energilagringsfaciliteter beliggende i disse områder at drage fordel af forudsigelighed og strømlinede administrative procedurer. Navnlig bør projekter, der er beliggende i områder
  til fremskyndelse af
  vedvarende energi, være omfattet af administrative hasteprocedurer, herunder en stiltiende aftale i tilfælde af, at den kompetente myndighed ikke reagerer på et administrativt skridt inden for den fastsatte frist, medmindre det pågældende projekt er omfattet af krav om en miljøkonsekvensvurdering. Disse projekter bør også nyde godt af klart afgrænsede frister og retssikkerhed med hensyn til procedurens forventede resultat. Efter at have modtaget en ansøgning om projekter i et område
  til fremskyndelse af
  vedvarende energi bør medlemsstaterne foretage en hurtig screening af ansøgningen for at fastslå, om der er stor sandsynlighed for, at projekterne i betragtning af det berørte geografiske områdes miljøfølsomhed vil give anledning til væsentlige uforudsete skadelige virkninger, som ikke er blevet påpeget i forbindelse med den miljøvurdering af planen eller planerne om udpegning af områder
  til fremskyndelse af
  vedvarende energi, der gennemføres i overensstemmelse med direktiv 2001/42/EF. Alle projekter, der er beliggende i områder
  til fremskyndelse af
  vedvarende energi, bør anses for at være godkendt ved afslutningen af en sådan screeningproces. Kun hvis medlemsstaterne har klare beviser for, at et givet projekt med stor sandsynlighed vil medføre sådanne væsentlige uforudsete skadelige virkninger, bør medlemsstaterne, efter at have begrundet en sådan beslutning, underkaste projektet en miljøvurdering i overensstemmelse med direktiv 2011/92/EU og, hvor det er relevant, direktiv 92/43/EØF (10). I betragtning af behovet for at fremskynde udbredelsen af vedvarende energikilder bør en sådan vurdering foretages inden for seks måneder. |
| --- | --- |

(15)

Udpegningen af områder
  til fremskyndelse af
  vedvarende energi bør gøre det muligt for anlæg til vedvarende energi, deres nettilslutning samt samplacerede energilagringsfaciliteter beliggende i disse områder at drage fordel af forudsigelighed og strømlinede administrative procedurer. Navnlig bør projekter, der er beliggende i områder
  til fremskyndelse af
  vedvarende energi, være omfattet af administrative hasteprocedurer, herunder en stiltiende aftale i tilfælde af, at den kompetente myndighed ikke reagerer på et administrativt skridt inden for den fastsatte frist, medmindre det pågældende projekt er omfattet af krav om en miljøkonsekvensvurdering. Disse projekter bør også nyde godt af klart afgrænsede frister og retssikkerhed med hensyn til procedurens forventede resultat. Efter at have modtaget en ansøgning om projekter i et område
  til fremskyndelse af
  vedvarende energi bør medlemsstaterne foretage en hurtig screening af ansøgningen for at fastslå, om der er stor sandsynlighed for, at projekterne i betragtning af det berørte geografiske områdes miljøfølsomhed vil give anledning til væsentlige uforudsete skadelige virkninger, som ikke er blevet påpeget i forbindelse med den miljøvurdering af planen eller planerne om udpegning af områder
  til fremskyndelse af
  vedvarende energi, der gennemføres i overensstemmelse med direktiv 2001/42/EF. Alle projekter, der er beliggende i områder
  til fremskyndelse af
  vedvarende energi, bør anses for at være godkendt ved afslutningen af en sådan screeningproces. Kun hvis medlemsstaterne har klare beviser for, at et givet projekt med stor sandsynlighed vil medføre sådanne væsentlige uforudsete skadelige virkninger, bør medlemsstaterne, efter at have begrundet en sådan beslutning, underkaste projektet en miljøvurdering i overensstemmelse med direktiv 2011/92/EU og, hvor det er relevant, direktiv 92/43/EØF (10). I betragtning af behovet for at fremskynde udbredelsen af vedvarende energikilder bør en sådan vurdering foretages inden for seks måneder.

| (15a) | Medlemsstaterne er blevet enige om at udvikle et sammenhængende europæisk Natura 2000-net ved at foreslå Kommissionen passende lokaliteter af fællesskabsbetydning i henhold til artikel 4, stk. 2, i direktiv 92/43/EØF og de særlige beskyttelsesområder, der er udpeget i henhold til direktiv 2009/147/EF
   (11)

  . Medlemsstaterne bør sikre, at lokaliteter, der er opført på deres nationale liste på grundlag af de videnskabelige kriterier i direktiv 2009/147/EF og direktiv 92/43/EØF, ikke udpeges som områder til fremskyndelse af vedvarende energi, bortset fra kunstige og bebyggede arealer beliggende på disse lokaliteter såsom tage, parkeringsområder eller transportinfrastruktur. |
| --- | --- |

(15a)

Medlemsstaterne er blevet enige om at udvikle et sammenhængende europæisk Natura 2000-net ved at foreslå Kommissionen passende lokaliteter af fællesskabsbetydning i henhold til artikel 4, stk. 2, i direktiv 92/43/EØF og de særlige beskyttelsesområder, der er udpeget i henhold til direktiv 2009/147/EF
   (11)

  . Medlemsstaterne bør sikre, at lokaliteter, der er opført på deres nationale liste på grundlag af de videnskabelige kriterier i direktiv 2009/147/EF og direktiv 92/43/EØF, ikke udpeges som områder til fremskyndelse af vedvarende energi, bortset fra kunstige og bebyggede arealer beliggende på disse lokaliteter såsom tage, parkeringsområder eller transportinfrastruktur.

| (16) | I betragtning af behovet for at fremskynde udbredelsen af vedvarende energikilder bør udpegningen af områder
  til fremskyndelse af
  vedvarende energi ikke forhindre, at der nu og fremover iværksættes VE-projekter i andre områder, der er egnede til udbredelse af vedvarende energi. Sådanne projekter bør fortsat være omfattet af forpligtelsen til at foretage en særlig miljøkonsekvensvurdering i overensstemmelse med direktiv 2011/92/EU og bør være underlagt de procedurer, der er fastsat for VE-projekter beliggende uden for områder
  til fremskyndelse af vedvarende energi
  . For at fremskynde udstedelsen af tilladelser i det omfang, det er nødvendigt for at nå det mål for vedvarende energi, som er fastsat i direktiv (EU) 2018/2001, bør de procedurer, der gælder for projekter beliggende uden for områder
  til fremskyndelse af vedvarende energi
  , ligeledes forenkles og strømlines med indførelsen af klare maksimumsfrister for alle trin i proceduren, herunder specifikke projektvise miljøvurderinger. |
| --- | --- |

(16)

I betragtning af behovet for at fremskynde udbredelsen af vedvarende energikilder bør udpegningen af områder
  til fremskyndelse af
  vedvarende energi ikke forhindre, at der nu og fremover iværksættes VE-projekter i andre områder, der er egnede til udbredelse af vedvarende energi. Sådanne projekter bør fortsat være omfattet af forpligtelsen til at foretage en særlig miljøkonsekvensvurdering i overensstemmelse med direktiv 2011/92/EU og bør være underlagt de procedurer, der er fastsat for VE-projekter beliggende uden for områder
  til fremskyndelse af vedvarende energi
  . For at fremskynde udstedelsen af tilladelser i det omfang, det er nødvendigt for at nå det mål for vedvarende energi, som er fastsat i direktiv (EU) 2018/2001, bør de procedurer, der gælder for projekter beliggende uden for områder
  til fremskyndelse af vedvarende energi
  , ligeledes forenkles og strømlines med indførelsen af klare maksimumsfrister for alle trin i proceduren, herunder specifikke projektvise miljøvurderinger.

| (17) | Anvendelse af land- og havområder til flere formål på samme tid, f.eks. produktion af vedvarende energi og andre anvendelser af (såsom fødevareproduktion, naturbeskyttelse eller naturgenopretning) mindsker begrænsningerne for anvendelsen af disse områder. I den forbindelse er fysisk planlægning et
  afgørende
  redskab til i en tidlig fase at kortlægge og styre synergivirkningerne i forbindelse med anvendelsen af land- og havområder. Medlemsstaterne bør undersøge, muliggøre og fremme de forskellige formål for de områder, der er udpeget som et resultat af de vedtagne foranstaltninger vedrørende fysisk planlægning. |
| --- | --- |

(17)

Anvendelse af land- og havområder til flere formål på samme tid, f.eks. produktion af vedvarende energi og andre anvendelser af (såsom fødevareproduktion, naturbeskyttelse eller naturgenopretning) mindsker begrænsningerne for anvendelsen af disse områder. I den forbindelse er fysisk planlægning et
  afgørende
  redskab til i en tidlig fase at kortlægge og styre synergivirkningerne i forbindelse med anvendelsen af land- og havområder. Medlemsstaterne bør undersøge, muliggøre og fremme de forskellige formål for de områder, der er udpeget som et resultat af de vedtagne foranstaltninger vedrørende fysisk planlægning.

| (18) | Opførelse og drift af anlæg til produktion af vedvarende energi kan føre til lejlighedsvis drab eller forstyrrelse af fugle og andre arter, der er beskyttede i henhold til direktiv 92/43/EØF eller direktiv
  2009/147/EF
  . Sådanne drab eller forstyrrelser vil imidlertid ikke blive betragtet som forsætlige i henhold til disse direktiver, hvis der under et projekts opførelse og drift er truffet
  alle nødvendige
  afbødende foranstaltninger for at undgå kollisioner eller forebygge forstyrrelser, og hvis der gennemføres en passende overvågning for at vurdere effektiviteten af sådanne foranstaltninger, og der på baggrund af de indsamlede oplysninger træffes yderligere foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre, at den pågældende arts bestand ikke påvirkes negativt i væsentlig grad. |
| --- | --- |

(18)

Opførelse og drift af anlæg til produktion af vedvarende energi kan føre til lejlighedsvis drab eller forstyrrelse af fugle og andre arter, der er beskyttede i henhold til direktiv 92/43/EØF eller direktiv
  2009/147/EF
  . Sådanne drab eller forstyrrelser vil imidlertid ikke blive betragtet som forsætlige i henhold til disse direktiver, hvis der under et projekts opførelse og drift er truffet
  alle nødvendige
  afbødende foranstaltninger for at undgå kollisioner eller forebygge forstyrrelser, og hvis der gennemføres en passende overvågning for at vurdere effektiviteten af sådanne foranstaltninger, og der på baggrund af de indsamlede oplysninger træffes yderligere foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre, at den pågældende arts bestand ikke påvirkes negativt i væsentlig grad.

| (19) | Ud over at installere nye
  og innovative
  anlæg til vedvarende energi har repowering af eksisterende anlæg til vedvarende energi et betydeligt potentiale til at bidrage til opfyldelsen af målene for vedvarende energi. Da de eksisterende anlæg til vedvarende energi normalt er blevet installeret på steder med et betydeligt potentiale for vedvarende energikilder, kan repowering sikre den fortsatte anvendelse af disse anlæg og samtidig mindske behovet for at udpege nye anlæg til VE-projekter. Repowering omfatter yderligere fordele såsom den eksisterende nettilslutning, en offentlig accept, der sandsynligvis er større, og viden om miljøpåvirkninger. Repowering af VE-projekter indebærer ændring eller udvidelse af eksisterende projekter i forskellig grad. Tilladelsesprocessen, herunder miljøvurderinger og -screening, for repowering af vedvarende energiprojekter bør begrænses til kun at omfatte de potentielle virkninger af ændringen eller udvidelsen i forhold til det oprindelige projekt. |
| --- | --- |

(19)

Ud over at installere nye
  og innovative
  anlæg til vedvarende energi har repowering af eksisterende anlæg til vedvarende energi et betydeligt potentiale til at bidrage til opfyldelsen af målene for vedvarende energi. Da de eksisterende anlæg til vedvarende energi normalt er blevet installeret på steder med et betydeligt potentiale for vedvarende energikilder, kan repowering sikre den fortsatte anvendelse af disse anlæg og samtidig mindske behovet for at udpege nye anlæg til VE-projekter. Repowering omfatter yderligere fordele såsom den eksisterende nettilslutning, en offentlig accept, der sandsynligvis er større, og viden om miljøpåvirkninger. Repowering af VE-projekter indebærer ændring eller udvidelse af eksisterende projekter i forskellig grad. Tilladelsesprocessen, herunder miljøvurderinger og -screening, for repowering af vedvarende energiprojekter bør begrænses til kun at omfatte de potentielle virkninger af ændringen eller udvidelsen i forhold til det oprindelige projekt.

| (20) | Direktiv (EU) 2018/2001 indfører strømlinede tilladelsesprocedurer for repowering. For at imødekomme det stigende behov for at foretage repowering af eksisterende anlæg til vedvarende energi og for fuldt ud at udnytte de fordele, det giver, er det hensigtsmæssigt at indføre en endnu kortere procedure for at foretage repowering af anlæg til vedvarende energi beliggende i områder
  til fremskyndelse af vedvarende energi
  , herunder en kortere screeningprocedure. Med henblik på repowering af eksisterende anlæg til vedvarende energi, der er beliggende uden for områder
  til fremskyndelse af vedvarende energi
  , bør medlemsstaterne sikre en forenklet og hurtig tilladelsesproces, som ikke bør overstige et år, samtidig med at der tages hensyn til den europæiske grønne pagts princip om ikke at gøre skade. |
| --- | --- |

(20)

Direktiv (EU) 2018/2001 indfører strømlinede tilladelsesprocedurer for repowering. For at imødekomme det stigende behov for at foretage repowering af eksisterende anlæg til vedvarende energi og for fuldt ud at udnytte de fordele, det giver, er det hensigtsmæssigt at indføre en endnu kortere procedure for at foretage repowering af anlæg til vedvarende energi beliggende i områder
  til fremskyndelse af vedvarende energi
  , herunder en kortere screeningprocedure. Med henblik på repowering af eksisterende anlæg til vedvarende energi, der er beliggende uden for områder
  til fremskyndelse af vedvarende energi
  , bør medlemsstaterne sikre en forenklet og hurtig tilladelsesproces, som ikke bør overstige et år, samtidig med at der tages hensyn til den europæiske grønne pagts princip om ikke at gøre skade.

| (20a) | For at fremme og fremskynde repowering af eksisterende anlæg til vedvarende energi bør der omgående indføres en forenklet procedure for nettilslutning i tilfælde, hvor den pågældende repowering resulterer i en begrænset forøgelse af den samlede kapacitet i forhold til det oprindelige projekt. [Ændring 20] |
| --- | --- |

(20a)

For at fremme og fremskynde repowering af eksisterende anlæg til vedvarende energi bør der omgående indføres en forenklet procedure for nettilslutning i tilfælde, hvor den pågældende repowering resulterer i en begrænset forøgelse af den samlede kapacitet i forhold til det oprindelige projekt. [Ændring 20]

| (20b) | Ved repowering af et solcelleanlæg kan der opnås øget effektivitet og kapacitet uden at øge det anvendte areal. Efter repowering har anlægget således ikke en anden indvirkning på miljøet end det oprindelige anlæg, forudsat at det anvendte areal ikke øges i processen, og de oprindeligt påkrævede miljømæssige afbødningsforanstaltninger fortsat overholdes. [Ændring 21] |
| --- | --- |

(20b)

Ved repowering af et solcelleanlæg kan der opnås øget effektivitet og kapacitet uden at øge det anvendte areal. Efter repowering har anlægget således ikke en anden indvirkning på miljøet end det oprindelige anlæg, forudsat at det anvendte areal ikke øges i processen, og de oprindeligt påkrævede miljømæssige afbødningsforanstaltninger fortsat overholdes. [Ændring 21]

| (21) | Installation af solenergiudstyr sammen med tilhørende samplacerede
  energilagringsfaciliteter, herunder for varme og el,
  og nettilslutninger i eksisterende eller fremtidige strukturer, der er oprettet til andre formål end produktion af solenergi, med undtagelse af kunstige vandoverflader såsom tage, parkeringsområder, veje og jernbaner, giver typisk ikke anledning til bekymring med hensyn til konkurrerende anvendelser af plads eller miljøpåvirkning. Disse anlæg kan derfor drage fordel af kortere tilladelsesprocedurer.
  Med dette direktiv indføres derfor en fremskyndet tilladelsesproces for installation af solenergiudstyr og tilhørende samplacerede lager- og nettilslutninger i eksisterende eller fremtidige kunstige strukturer, der er skabt til andre formål end solenergiproduktion. Der indføres også en særlig undtagelse for sådanne installationer fra kravet om at foretage miljøvurderinger i henhold til direktiv 2011/92/EU, eftersom de sandsynligvis ikke vil give anledning til betænkeligheder med hensyn til konkurrerende arealanvendelser eller miljøpåvirkninger. Investeringer i små decentrale solenergianlæg med henblik på at blive egenforbrugere af vedvarende energi er et af de mest effektive midler, hvormed energiforbrugerne kan reducere deres energiregninger og deres sårbarhed over for prisudsving. Decentraliserede anlæg, herunder for individuelle eller fællesskaber af kollektive egenforbrugere, eller i forbindelse med lokale VE-fællesskaber, bidrager også til at reducere den samlede efterspørgsel efter naturgas, øge systemets modstandsdygtighed og nå Unionens mål for vedvarende energi. Anlæg med en elkapacitet på 50 kW eller derunder forventes ikke at få større negative virkninger for miljøet eller nettet og giver ikke anledning til bekymring med hensyn til sikkerheden. Desuden kræver små VE-egenforbrugeres anlæg generelt ikke kapacitetsforøgelse ved nettilslutningspunktet. I betragtning af de umiddelbare positive virkninger af sådanne anlæg for forbrugerne og de begrænsede miljøvirkninger, som de kan medføre, er det hensigtsmæssigt yderligere at strømline den tilladelsesproces, der gælder for dem, ved at indføre begrebet administrativ stiltiende accept i de relevante tilladelsesprocedurer for at fremme og fremskynde udbredelsen af sådanne anlæg og høste fordelene af dem på kort sigt. [Ændring 22] |
| --- | --- |

(21)

Installation af solenergiudstyr sammen med tilhørende samplacerede
  energilagringsfaciliteter, herunder for varme og el,
  og nettilslutninger i eksisterende eller fremtidige strukturer, der er oprettet til andre formål end produktion af solenergi, med undtagelse af kunstige vandoverflader såsom tage, parkeringsområder, veje og jernbaner, giver typisk ikke anledning til bekymring med hensyn til konkurrerende anvendelser af plads eller miljøpåvirkning. Disse anlæg kan derfor drage fordel af kortere tilladelsesprocedurer.
  Med dette direktiv indføres derfor en fremskyndet tilladelsesproces for installation af solenergiudstyr og tilhørende samplacerede lager- og nettilslutninger i eksisterende eller fremtidige kunstige strukturer, der er skabt til andre formål end solenergiproduktion. Der indføres også en særlig undtagelse for sådanne installationer fra kravet om at foretage miljøvurderinger i henhold til direktiv 2011/92/EU, eftersom de sandsynligvis ikke vil give anledning til betænkeligheder med hensyn til konkurrerende arealanvendelser eller miljøpåvirkninger. Investeringer i små decentrale solenergianlæg med henblik på at blive egenforbrugere af vedvarende energi er et af de mest effektive midler, hvormed energiforbrugerne kan reducere deres energiregninger og deres sårbarhed over for prisudsving. Decentraliserede anlæg, herunder for individuelle eller fællesskaber af kollektive egenforbrugere, eller i forbindelse med lokale VE-fællesskaber, bidrager også til at reducere den samlede efterspørgsel efter naturgas, øge systemets modstandsdygtighed og nå Unionens mål for vedvarende energi. Anlæg med en elkapacitet på 50 kW eller derunder forventes ikke at få større negative virkninger for miljøet eller nettet og giver ikke anledning til bekymring med hensyn til sikkerheden. Desuden kræver små VE-egenforbrugeres anlæg generelt ikke kapacitetsforøgelse ved nettilslutningspunktet. I betragtning af de umiddelbare positive virkninger af sådanne anlæg for forbrugerne og de begrænsede miljøvirkninger, som de kan medføre, er det hensigtsmæssigt yderligere at strømline den tilladelsesproces, der gælder for dem, ved at indføre begrebet administrativ stiltiende accept i de relevante tilladelsesprocedurer for at fremme og fremskynde udbredelsen af sådanne anlæg og høste fordelene af dem på kort sigt. [Ændring 22]

| (21a) | Varmepumper er en teknologi til produktion af vedvarende opvarmning og køling fra omgivelsesenergi, herunder fra spildevandsrensningsanlæg, og geotermisk energi. De giver også mulighed for at bruge den mængde overskudsvarme og -kulde, der produceres, til opvarmning og køling. En hurtig udbredelse af varmepumper, der udnytter underudnyttede vedvarende energikilder som f.eks. omgivelsesenergi, geotermisk energi og overskudsvarme fra industrielle og tertiære sektorer, herunder datacentre, vil gøre det muligt at erstatte kedler til naturgas og andre fossile brændstoffer med en løsning baseret på vedvarende energi, samtidig med at energieffektiviteten øges. Dette vil fremskynde en mindskelse af anvendelsen af naturgas til varmeforsyning, både i bygninger og i industrien. For at fremskynde installation og anvendelse af varmepumper bør der indføres målrettede kortere tilladelsesprocedurer for sådanne anlæg, herunder en forenklet procedure for nettilslutning af mindre varmepumper, medmindre national ret ikke kræver en sådan procedure. En hurtigere og lettere installation af varmepumper vil en øget anvendelse af vedvarende energi i varmesektoren, som tegner sig for næsten halvdelen af Unionens energiforbrug, vil bidrage til forsyningssikkerheden og til at tackle en vanskeligere markedssituation. [Ændring 23] |
| --- | --- |

(21a)

Varmepumper er en teknologi til produktion af vedvarende opvarmning og køling fra omgivelsesenergi, herunder fra spildevandsrensningsanlæg, og geotermisk energi. De giver også mulighed for at bruge den mængde overskudsvarme og -kulde, der produceres, til opvarmning og køling. En hurtig udbredelse af varmepumper, der udnytter underudnyttede vedvarende energikilder som f.eks. omgivelsesenergi, geotermisk energi og overskudsvarme fra industrielle og tertiære sektorer, herunder datacentre, vil gøre det muligt at erstatte kedler til naturgas og andre fossile brændstoffer med en løsning baseret på vedvarende energi, samtidig med at energieffektiviteten øges. Dette vil fremskynde en mindskelse af anvendelsen af naturgas til varmeforsyning, både i bygninger og i industrien. For at fremskynde installation og anvendelse af varmepumper bør der indføres målrettede kortere tilladelsesprocedurer for sådanne anlæg, herunder en forenklet procedure for nettilslutning af mindre varmepumper, medmindre national ret ikke kræver en sådan procedure. En hurtigere og lettere installation af varmepumper vil en øget anvendelse af vedvarende energi i varmesektoren, som tegner sig for næsten halvdelen af Unionens energiforbrug, vil bidrage til forsyningssikkerheden og til at tackle en vanskeligere markedssituation. [Ændring 23]

| (22) | Vedvarende energikilder er afgørende for at bekæmpe klimaændringer, reducere energipriserne, mindske Unionens afhængighed af fossile brændstoffer og sikre Unionens forsyningssikkerhed. Med henblik på den relevante EU-miljølovgivning bør medlemsstaterne, når de foretager de nødvendige vurderinger af de enkelte sager for at fastslå, om et anlæg til produktion af energi fra vedvarende energikilder, dets nettilslutning, selve det tilknyttede net eller lagringsaktiver i et bestemt tilfælde er af tungtvejende offentlig interesse, formode, at disse anlæg og den tilhørende infrastruktur er af tungtvejende offentlig interesse og tjener folkesundheden og sikkerheden, medmindre der er klar dokumentation for, at projekterne har betydelige negative indvirkninger på miljøet, som ikke kan afbødes eller kompenseres. Når sådanne anlæg anses for at være af tungtvejende offentlig interesse og tjene folkesundheden og sikkerheden, vil projekterne kunne drage fordel af en forenklet vurdering. |
| --- | --- |

(22)

Vedvarende energikilder er afgørende for at bekæmpe klimaændringer, reducere energipriserne, mindske Unionens afhængighed af fossile brændstoffer og sikre Unionens forsyningssikkerhed. Med henblik på den relevante EU-miljølovgivning bør medlemsstaterne, når de foretager de nødvendige vurderinger af de enkelte sager for at fastslå, om et anlæg til produktion af energi fra vedvarende energikilder, dets nettilslutning, selve det tilknyttede net eller lagringsaktiver i et bestemt tilfælde er af tungtvejende offentlig interesse, formode, at disse anlæg og den tilhørende infrastruktur er af tungtvejende offentlig interesse og tjener folkesundheden og sikkerheden, medmindre der er klar dokumentation for, at projekterne har betydelige negative indvirkninger på miljøet, som ikke kan afbødes eller kompenseres. Når sådanne anlæg anses for at være af tungtvejende offentlig interesse og tjene folkesundheden og sikkerheden, vil projekterne kunne drage fordel af en forenklet vurdering.

| (23) | For at sikre en gnidningsløs og effektiv gennemførelse af bestemmelserne i dette direktiv yder Kommissionen medlemsstaterne støtte gennem instrumentet for teknisk støtte (12), der tilvejebringer skræddersyet teknisk ekspertise til at udforme og gennemføre reformer, herunder dem, der øger anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder, fremmer en bedre integration af energisystemet, udpeger specifikke områder, der er særligt egnede til installation af anlæg til produktion af vedvarende energi, og strømliner rammerne for godkendelse og tilladelsesprocesser for anlæg til vedvarende energi. Den tekniske støtte omfatter f.eks. styrkelse af den administrative kapacitet, harmonisering af de lovgivningsmæssige rammer og udveksling af relevant bedste praksis. |
| --- | --- |

(23)

For at sikre en gnidningsløs og effektiv gennemførelse af bestemmelserne i dette direktiv yder Kommissionen medlemsstaterne støtte gennem instrumentet for teknisk støtte (12), der tilvejebringer skræddersyet teknisk ekspertise til at udforme og gennemføre reformer, herunder dem, der øger anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder, fremmer en bedre integration af energisystemet, udpeger specifikke områder, der er særligt egnede til installation af anlæg til produktion af vedvarende energi, og strømliner rammerne for godkendelse og tilladelsesprocesser for anlæg til vedvarende energi. Den tekniske støtte omfatter f.eks. styrkelse af den administrative kapacitet, harmonisering af de lovgivningsmæssige rammer og udveksling af relevant bedste praksis.

| (23a) | Kommissionen bør også indføre en særlig ordning med undtagelser fra statsstøttereglerne for at sætte medlemsstaterne i stand til at tilpasse støtten korrekt til initiativer og investeringer i vedvarende energi, egenproduktion og energieffektivitet. |
| --- | --- |

(23a)

Kommissionen bør også indføre en særlig ordning med undtagelser fra statsstøttereglerne for at sætte medlemsstaterne i stand til at tilpasse støtten korrekt til initiativer og investeringer i vedvarende energi, egenproduktion og energieffektivitet.

| (24) | Direktiv (EU) 2018/2001 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(24)

Direktiv (EU) 2018/2001 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (25a) | Tilvejebringelse af incitamenter til solenergi gennem tilskud og andre støtteordninger bør ikke udelukke salg af denne energi til nettet fra private, kommercielle og landbrugsmæssige kilder. |
| --- | --- |

(25a)

Tilvejebringelse af incitamenter til solenergi gennem tilskud og andre støtteordninger bør ikke udelukke salg af denne energi til nettet fra private, kommercielle og landbrugsmæssige kilder.

| (25b) | Landbrugssektoren kan spille en vigtig rolle i energiomstillingen i landdistrikterne og landbrugssamfundene, navnlig i betragtning af den decentraliserede produktion. Muligheden for at producere solenergi som en biaktivitet bør derfor ikke begrænses til egetforbrug, men kan overvejes i kombination med f.eks. andre typer produktion. Medlemsstaterne bør gennem målrettede finansieringsmekanismer tilskynde landbrugerne til at installere solcelleanlæg på bedrifterne, navnlig udvikling af landbrugssolenergiprojekter i nye landbrugsbygninger og produktion af biomethan for at muliggøre en bredere udvikling af vedvarende energi, samtidig med at landbrugerne sikres yderligere indtægter. Der er et stort potentiale for, at små energiproduktionsanlæg på bedrifterne kan øge bedriftens cirkularitet ved at omdanne dens affalds- og reststrømme, bl.a. husdyrgødning, til varme og elektricitet, og det er vigtigt at fremme og tilskynde landbrugerne til at investere i disse teknologier. Der bør tilskyndes kraftigt til at forstærke nettene i landdistrikterne, så bedrifterne reelt kan give deres potentielle bidrag til energiomstillingen gennem en decentraliseret produktion af elektricitet. Geografiske steder med høj bestrålingsstyrke bør prioriteres, da råmaterialer til solpaneler er en begrænset ressource. Desuden bør landbrugerne og deres repræsentative organisationer inddrages i udpegelsen af områder til fremskyndelse af vedvarende energi. |
| --- | --- |

(25b)

Landbrugssektoren kan spille en vigtig rolle i energiomstillingen i landdistrikterne og landbrugssamfundene, navnlig i betragtning af den decentraliserede produktion. Muligheden for at producere solenergi som en biaktivitet bør derfor ikke begrænses til egetforbrug, men kan overvejes i kombination med f.eks. andre typer produktion. Medlemsstaterne bør gennem målrettede finansieringsmekanismer tilskynde landbrugerne til at installere solcelleanlæg på bedrifterne, navnlig udvikling af landbrugssolenergiprojekter i nye landbrugsbygninger og produktion af biomethan for at muliggøre en bredere udvikling af vedvarende energi, samtidig med at landbrugerne sikres yderligere indtægter. Der er et stort potentiale for, at små energiproduktionsanlæg på bedrifterne kan øge bedriftens cirkularitet ved at omdanne dens affalds- og reststrømme, bl.a. husdyrgødning, til varme og elektricitet, og det er vigtigt at fremme og tilskynde landbrugerne til at investere i disse teknologier. Der bør tilskyndes kraftigt til at forstærke nettene i landdistrikterne, så bedrifterne reelt kan give deres potentielle bidrag til energiomstillingen gennem en decentraliseret produktion af elektricitet. Geografiske steder med høj bestrålingsstyrke bør prioriteres, da råmaterialer til solpaneler er en begrænset ressource. Desuden bør landbrugerne og deres repræsentative organisationer inddrages i udpegelsen af områder til fremskyndelse af vedvarende energi.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (30) | Målet for dette direktiv, nemlig at reducere drivhusgasemissionerne, energiafhængigheden og energipriserne, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af foranstaltningens omfang bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(30)

Målet for dette direktiv, nemlig at reducere drivhusgasemissionerne, energiafhængigheden og energipriserne, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af foranstaltningens omfang bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

| (31) | I henhold til den fælles politiske erklæring af 28. september 2011 fra medlemsstaterne og Kommissionen om forklarende dokumenter (13) har medlemsstaterne forpligtet sig til i tilfælde, hvor det er berettiget, at lade meddelelsen af gennemførelsesforanstaltninger ledsage af et eller flere dokumenter, der forklarer forholdet mellem et direktivs bestanddele og de tilsvarende dele i de nationale gennemførelsesinstrumenter. I forbindelse med dette direktiv finder lovgiver, at fremsendelse af sådanne dokumenter er berettiget, navnlig efter Domstolens dom i sagen Kommissionen mod Belgien (14) (sag C-543/17) — |
| --- | --- |

(31)

I henhold til den fælles politiske erklæring af 28. september 2011 fra medlemsstaterne og Kommissionen om forklarende dokumenter (13) har medlemsstaterne forpligtet sig til i tilfælde, hvor det er berettiget, at lade meddelelsen af gennemførelsesforanstaltninger ledsage af et eller flere dokumenter, der forklarer forholdet mellem et direktivs bestanddele og de tilsvarende dele i de nationale gennemførelsesinstrumenter. I forbindelse med dette direktiv finder lovgiver, at fremsendelse af sådanne dokumenter er berettiget, navnlig efter Domstolens dom i sagen Kommissionen mod Belgien (14) (sag C-543/17) —

VEDTAGET DETTE DIREKTIV:

Artikel 1

Ændringer af direktiv (EU) 2018/2001

I direktiv (EU) 2018/2001 foretages følgende ændringer:

| (1) | I artikel 2 tilføjes følgende numre:






  »(9a) | »område
  til fremskyndelse af
  vedvarende energi«: et bestemt land- eller havområde, som en medlemsstat har
  prioriteret
  som særlig egnet til
  fremskyndet
  installation af anlæg til produktion af energi fra vedvarende energikilder, ▌
  under hensyntagen til de aktiver, der er nødvendige for deres tilslutning til nettet og tilknyttede energinet [Ændring 3 og 38] |
| --- | --- | --- |

(1)

I artikel 2 tilføjes følgende numre:

»(9a)

| (9b) | »solenergiudstyr«: udstyr, der omdanner energi fra solen til termisk eller elektrisk energi, navnlig solvarme- og solcelleudstyr.« [Ændring 24] |
| --- | --- |

(9b)

▌

| (3) | I artikel 15 indsættes følgende ▌stykke:

  »2a.   Medlemsstaterne fremmer afprøvning af
  innovative
  teknologier for vedvarende energi
  , herunder produktions-, delings- og lagringsteknologier,
  i pilotprojekter i den virkelige verden i en begrænset periode; afprøvningen skal være i overensstemmelse med gældende EU-lovgivning og ledsages af passende sikkerhedsforanstaltninger for at sikre en sikker drift af
  energisystemet
  og undgå uforholdsmæssige indvirkninger på det indre markeds funktion, og den skal foregå under tilsyn af en kompetent myndighed."
  Uden at det berører artikel 17, sikrer medlemsstaterne, at proceduren for godkendelse af sådanne innovative teknologier for vedvarende energi er mindst lige så hurtig som i områder til fremskyndelse af vedvarende energi.
  « |
| --- | --- |

(3)

I artikel 15 indsættes følgende ▌stykke:

»2a.   Medlemsstaterne fremmer afprøvning af
  innovative
  teknologier for vedvarende energi
  , herunder produktions-, delings- og lagringsteknologier,
  i pilotprojekter i den virkelige verden i en begrænset periode; afprøvningen skal være i overensstemmelse med gældende EU-lovgivning og ledsages af passende sikkerhedsforanstaltninger for at sikre en sikker drift af
  energisystemet
  og undgå uforholdsmæssige indvirkninger på det indre markeds funktion, og den skal foregå under tilsyn af en kompetent myndighed."
  Uden at det berører artikel 17, sikrer medlemsstaterne, at proceduren for godkendelse af sådanne innovative teknologier for vedvarende energi er mindst lige så hurtig som i områder til fremskyndelse af vedvarende energi.
  «

| (4) | Følgende artikler ▌indsættes:


  »Artikel 15b



  Integreret kortlægning og planlægning på flere niveauer af de områder, der er nødvendige for de nationale bidrag til opfyldelsen af 2030-målet for vedvarende energikilder og målet om klimaneutralitet








  (1) | Senest den ... [1 år efter ikrafttrædelsen]
  foretager
  medlemsstaterne
  en integreret kortlægning og planlægning på flere niveauer for udbredelse af vedvarende energi på deres territorium i samråd med alle relevante nationale, regionale og lokale myndigheder for at udpege det nationale potentiale og de
  land- og havområder
  , overflader og underjordiske områder, der er til rådighed for udbredelsen af sådanne anlæg. Medlemsstaterne udpeger også den installerede kapacitet samt de land- og havområder, overflader og underjordiske områder, der er nødvendige for
  produktion af energi fra vedvarende energikilder,
  og den tilhørende infrastruktur, såsom net- og lagringsfaciliteter, herunder termisk lagring,
  der er påkrævet for at opfylde deres nationale bidrag til opfyldelsen af 2030-målet for vedvarende energi i overensstemmelse med dette direktivs artikel 3
  samt de delmål, der er fastsat i artikel 15a, artikel 22a, artikel 23, stk. 1, artikel 24, stk. 4, og artikel 25, stk. 1, i forordning (EU) 2021/1119, og for at opnå klimaneutralitet senest i 2050 i overensstemmelse med artikel 2 heri
  . Sådanne områder skal stå i et rimeligt forhold til de skønnede forløbskurver og den samlede planlagte installerede mærkeeffekt pr. teknologi til vedvarende energi, der er fastsat i 
  de
  nationale ▌ klimaplaner som ajourført i henhold til artikel 14
  og artikel 15, stk. 6,
  i forordning (EU) 2018/1999
  og de fysiske planer for det maritime rum, herunder de planer, der er omhandlet i artikel 8 i direktiv 2014/89/EU
   (15). |
| --- | --- | --- |

(4)

Følgende artikler ▌indsættes:

»Artikel 15b

Integreret kortlægning og planlægning på flere niveauer af de områder, der er nødvendige for de nationale bidrag til opfyldelsen af 2030-målet for vedvarende energikilder og målet om klimaneutralitet

(1)

Senest den ... [1 år efter ikrafttrædelsen]
  foretager
  medlemsstaterne
  en integreret kortlægning og planlægning på flere niveauer for udbredelse af vedvarende energi på deres territorium i samråd med alle relevante nationale, regionale og lokale myndigheder for at udpege det nationale potentiale og de
  land- og havområder
  , overflader og underjordiske områder, der er til rådighed for udbredelsen af sådanne anlæg. Medlemsstaterne udpeger også den installerede kapacitet samt de land- og havområder, overflader og underjordiske områder, der er nødvendige for
  produktion af energi fra vedvarende energikilder,
  og den tilhørende infrastruktur, såsom net- og lagringsfaciliteter, herunder termisk lagring,
  der er påkrævet for at opfylde deres nationale bidrag til opfyldelsen af 2030-målet for vedvarende energi i overensstemmelse med dette direktivs artikel 3
  samt de delmål, der er fastsat i artikel 15a, artikel 22a, artikel 23, stk. 1, artikel 24, stk. 4, og artikel 25, stk. 1, i forordning (EU) 2021/1119, og for at opnå klimaneutralitet senest i 2050 i overensstemmelse med artikel 2 heri
  . Sådanne områder skal stå i et rimeligt forhold til de skønnede forløbskurver og den samlede planlagte installerede mærkeeffekt pr. teknologi til vedvarende energi, der er fastsat i 
  de
  nationale ▌ klimaplaner som ajourført i henhold til artikel 14
  og artikel 15, stk. 6,
  i forordning (EU) 2018/1999
  og de fysiske planer for det maritime rum, herunder de planer, der er omhandlet i artikel 8 i direktiv 2014/89/EU
   (15).

| (2) | Når medlemsstaterne udpeger de områder, der er omhandlet i stk. 1, tager de hensyn til:






  (a) | tilgængeligheden af vedvarende energikilder og potentialet for forskellige teknologiers produktion af vedvarende energi i land- og havområderne |
| --- | --- | --- |

(2)

Når medlemsstaterne udpeger de områder, der er omhandlet i stk. 1, tager de hensyn til:

(a)

tilgængeligheden af vedvarende energikilder og potentialet for forskellige teknologiers produktion af vedvarende energi i land- og havområderne

| (b) | den forventede
  nationale og regionale
  energiefterspørgsel
  , idet der tages højde for den mulige fleksibilitet i forbindelse med aktiv efterspørgselsreaktion og forventede energieffektiviseringsgevinster |
| --- | --- |

(b)

den forventede
  nationale og regionale
  energiefterspørgsel
  , idet der tages højde for den mulige fleksibilitet i forbindelse med aktiv efterspørgselsreaktion og forventede energieffektiviseringsgevinster

| (c) | tilgængeligheden af
  relevante energinetværk
  netinfrastruktur, lagerkapacitet og andre fleksibilitetsværktøjer eller potentialet for at skabe
  eller opgradere
  en sådan netinfrastruktur og lagerkapacitet yderligere |
| --- | --- |

(c)

tilgængeligheden af
  relevante energinetværk
  netinfrastruktur, lagerkapacitet og andre fleksibilitetsværktøjer eller potentialet for at skabe
  eller opgradere
  en sådan netinfrastruktur og lagerkapacitet yderligere

| (ca) | potentialet til at involvere VE-egenforbrugere og VE-fællesskaber som vurderet i henhold til artikel 21 og 22 |
| --- | --- |

(ca)

potentialet til at involvere VE-egenforbrugere og VE-fællesskaber som vurderet i henhold til artikel 21 og 22

| (cb) | resultaterne af åbne, inklusive og velfungerende offentlige høringer, inddragelse af relevante lokale myndigheder og alle relevante interessenter for at sikre, at der tages hensyn til den offentlige mening ved indkredsningen af de områder, der er omhandlet i artikel 15b og 15c |
| --- | --- |

(cb)

resultaterne af åbne, inklusive og velfungerende offentlige høringer, inddragelse af relevante lokale myndigheder og alle relevante interessenter for at sikre, at der tages hensyn til den offentlige mening ved indkredsningen af de områder, der er omhandlet i artikel 15b og 15c

| (cc) | VE-projekter vedrørende forventede nye anlæg såsom parkeringsområder, veje, jernbaner og industriområder |
| --- | --- |

(cc)

VE-projekter vedrørende forventede nye anlæg såsom parkeringsområder, veje, jernbaner og industriområder

| (cd) | den forventede industrielle udvikling og beskæftigelse i forbindelse med VE-projekter i de berørte lokalsamfund. |
| --- | --- |

(cd)

den forventede industrielle udvikling og beskæftigelse i forbindelse med VE-projekter i de berørte lokalsamfund.

| (3) | Medlemsstaterne støtter, at de områder, der er udpeget som følge af forpligtelsen i stk. 1, anvendes til flere forskellige formål
  , såfremt installationen af anlæg til produktion af energi fra vedvarende energikilder er forenelig med eksisterende anvendelser
  . |
| --- | --- |

(3)

Medlemsstaterne støtter, at de områder, der er udpeget som følge af forpligtelsen i stk. 1, anvendes til flere forskellige formål
  , såfremt installationen af anlæg til produktion af energi fra vedvarende energikilder er forenelig med eksisterende anvendelser
  .

| (3a) | Medlemsstaterne skal ved udpegelsen af de landområder, underjordiske områder og havområder, der er nødvendige for opførelsen af anlæg til produktion af energi fra vedvarende energikilder, anvende en mekanisme, der understøtter den nødvendige udvikling af VE-fjernvarmenet og elnet, for således at opnå et fuldt integreret energisystem. |
| --- | --- |

(3a)

Medlemsstaterne skal ved udpegelsen af de landområder, underjordiske områder og havområder, der er nødvendige for opførelsen af anlæg til produktion af energi fra vedvarende energikilder, anvende en mekanisme, der understøtter den nødvendige udvikling af VE-fjernvarmenet og elnet, for således at opnå et fuldt integreret energisystem.

| (3b) | Hvis store biomethanproduktionsanlæg defineres nationalt som anlæg til nyttiggørelse af affald som anført i bilag II, R11, til direktiv 2008/98/EF, kan medlemsstaterne medtage disse anlæg i vedvarende energikilder, når de udpeger områder til fremme af vedvarende energi. |
| --- | --- |

(3b)

Hvis store biomethanproduktionsanlæg defineres nationalt som anlæg til nyttiggørelse af affald som anført i bilag II, R11, til direktiv 2008/98/EF, kan medlemsstaterne medtage disse anlæg i vedvarende energikilder, når de udpeger områder til fremme af vedvarende energi.

| (3c) | Medlemsstaterne reviderer og ajourfører regelmæssigt de områder, der er omhandlet i stk. 1 i denne artikel, og som minimum i forbindelse med ajourføringen af de nationale klima- og energiplaner i henhold til artikel 14 i forordning (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(3c)

Medlemsstaterne reviderer og ajourfører regelmæssigt de områder, der er omhandlet i stk. 1 i denne artikel, og som minimum i forbindelse med ajourføringen af de nationale klima- og energiplaner i henhold til artikel 14 i forordning (EU) 2018/1999.

| (3d) | Medlemsstaterne tilskynder til og støtter lokale og regionale myndigheder i at udvikle og gennemføre udviklingsforløb eller mål for vedvarende energi produceret af byer, VE-egenforbrugere og VE-fællesskaber. |
| --- | --- |

(3d)

Medlemsstaterne tilskynder til og støtter lokale og regionale myndigheder i at udvikle og gennemføre udviklingsforløb eller mål for vedvarende energi produceret af byer, VE-egenforbrugere og VE-fællesskaber.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

Artikel 15c

Områder til fremskyndelse af vedvarende energi

| (1) | Senest ... [2 år efter ikrafttrædelsen] vedtager medlemsstaterne
  i samordning med deres lokale og regionale myndigheder
  en eller flere planer, hvori der inden for de i artikel 15b, stk. 1, omhandlede områder udpeges ▌områder
  til fremskyndelse af
  en eller flere typer vedvarende energikilder.
  Størrelsen af disse områder bør stå i et rimeligt forhold til de målsætninger for vedvarende energi og delmål, der er fastsat i dette direktiv og i de nationale energi- og klimaplaner som ajourført i henhold til artikel 14 i forordning (EU) 2018/1999.
  I den eller de ▌planer
  , der udpeger områder til fremskyndelse af vedvarende energi,
  skal medlemsstaterne:






  (a) | udpege tilstrækkeligt homogene land- og havområder, hvor udbredelsen af en eller flere bestemte typer vedvarende energi ikke forventes at få væsentlige
  virkninger
  på miljøet i betragtning af de særlige forhold, der gør sig gældende for det udvalgte område.
  Det samlede land- og havområdeareal skal bidrage i betydelig grad til de fysiske krav, der er fastsat i dette direktivs artikel 15b, stk. 1, til at indfri 2030-målet for vedvarende energi og skal indgå i medlemsstaternes nationale energi- og klimaplaner som ajourført i henhold til artikel 14 i forordning (EU) 2018/1999.
  Med henblik herpå skal medlemsstaterne:






  (i) | prioritere kunstige og bebyggede overflader såsom tage
  og bygningsfacader
  , transportinfrastrukturområder
  og deres umiddelbare omgivelser
  , parkeringsområder,
  anlæg på bedrifter,
  industriområder, miner og, hvor det er relevant,
  kunstige og bebyggede overflader såsom
  rensningsanlæg til byspildevand,
  kunstige søer, indre vandområder eller reservoirer
  samt forringede landområder, der ikke kan anvendes til landbrug |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

Senest ... [2 år efter ikrafttrædelsen] vedtager medlemsstaterne
  i samordning med deres lokale og regionale myndigheder
  en eller flere planer, hvori der inden for de i artikel 15b, stk. 1, omhandlede områder udpeges ▌områder
  til fremskyndelse af
  en eller flere typer vedvarende energikilder.
  Størrelsen af disse områder bør stå i et rimeligt forhold til de målsætninger for vedvarende energi og delmål, der er fastsat i dette direktiv og i de nationale energi- og klimaplaner som ajourført i henhold til artikel 14 i forordning (EU) 2018/1999.
  I den eller de ▌planer
  , der udpeger områder til fremskyndelse af vedvarende energi,
  skal medlemsstaterne:

(a)

udpege tilstrækkeligt homogene land- og havområder, hvor udbredelsen af en eller flere bestemte typer vedvarende energi ikke forventes at få væsentlige
  virkninger
  på miljøet i betragtning af de særlige forhold, der gør sig gældende for det udvalgte område.
  Det samlede land- og havområdeareal skal bidrage i betydelig grad til de fysiske krav, der er fastsat i dette direktivs artikel 15b, stk. 1, til at indfri 2030-målet for vedvarende energi og skal indgå i medlemsstaternes nationale energi- og klimaplaner som ajourført i henhold til artikel 14 i forordning (EU) 2018/1999.
  Med henblik herpå skal medlemsstaterne:

(i)

prioritere kunstige og bebyggede overflader såsom tage
  og bygningsfacader
  , transportinfrastrukturområder
  og deres umiddelbare omgivelser
  , parkeringsområder,
  anlæg på bedrifter,
  industriområder, miner og, hvor det er relevant,
  kunstige og bebyggede overflader såsom
  rensningsanlæg til byspildevand,
  kunstige søer, indre vandområder eller reservoirer
  samt forringede landområder, der ikke kan anvendes til landbrug

| (ii) | udelukke Natura 2000-områder, naturparker og reservater, de identificerede trækruter for fugle
  og havpattedyr i henhold til de bedste tilgængelige data og økologiske korridorer og
  andre områder
  identificeret
  på grundlag af følsomhedskort og de værktøjer, der er omhandlet i næste punkt, bortset fra kunstige og bebyggede arealer beliggende i disse områder såsom tage, parkeringsområder og transportinfrastruktur |
| --- | --- |

(ii)

udelukke Natura 2000-områder, naturparker og reservater, de identificerede trækruter for fugle
  og havpattedyr i henhold til de bedste tilgængelige data og økologiske korridorer og
  andre områder
  identificeret
  på grundlag af følsomhedskort og de værktøjer, der er omhandlet i næste punkt, bortset fra kunstige og bebyggede arealer beliggende i disse områder såsom tage, parkeringsområder og transportinfrastruktur

| (iii) | anvende alle passende værktøjer og datasæt
  , herunder om nødvendigt specifikke feltundersøgelser,
  til at identificere de områder, hvor anlæggene for vedvarende energi ikke vil have nogen væsentlig indvirkning på miljøet, herunder risikokortlægning for vilde dyr og planter
  , samtidig med at der tages hensyn til de data, der er tilgængelige i forbindelse med udviklingen af et sammenhængende Natura 2000-net, der er tilstrækkeligt både med hensyn til naturtyper og arter i henhold til Rådets direktiv 92/43/EØF
   (16)

  og med hensyn til fugle og områder i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF
   (17) |
| --- | --- |

(iii)

anvende alle passende værktøjer og datasæt
  , herunder om nødvendigt specifikke feltundersøgelser,
  til at identificere de områder, hvor anlæggene for vedvarende energi ikke vil have nogen væsentlig indvirkning på miljøet, herunder risikokortlægning for vilde dyr og planter
  , samtidig med at der tages hensyn til de data, der er tilgængelige i forbindelse med udviklingen af et sammenhængende Natura 2000-net, der er tilstrækkeligt både med hensyn til naturtyper og arter i henhold til Rådets direktiv 92/43/EØF
   (16)

  og med hensyn til fugle og områder i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF
   (17)

| (iv) | fjerne administrative hindringer og afsætte tilstrækkeligt veluddannet personale og tilstrækkelige administrative ressourcer |
| --- | --- |

(iv)

fjerne administrative hindringer og afsætte tilstrækkeligt veluddannet personale og tilstrækkelige administrative ressourcer

| (b) | fastsætte passende regler for de udpegede
  områder til fremskyndelse af
  vedvarende energi, herunder for de afbødende foranstaltninger, der skal vedtages for installation af anlæg til vedvarende energi, samplacerede energilagringsanlæg samt de aktiver, der er nødvendige for deres tilslutning til nettet, for at undgå eller, hvis det ikke er muligt, i væsentlig grad reducere de negative miljøvirkninger, der kan opstå. Medlemsstaterne sikrer, at der træffes passende afbødende foranstaltninger for at
  sikre gennemførelsen af de forpligtelser, der er fastsat
  i artikel 6, stk. 2, og artikel 12, stk. 1, i direktiv 92/43/EØF, artikel 5 i direktiv 2009/147/EF og artikel 4, stk. 1, litra a), nr. i)
  , i direktiv 2000/60/EF, og for at undgå forringelse og opnå god tilstand eller godt økologisk potentiale i henhold til artikel 4, stk. 1,
  i direktiv 2000/60/EF. Reglerne skal være indrettet efter de særlige forhold, der gør sig gældende for hvert område
  til fremskyndelse af
  vedvarende energi, den eller de teknologier til vedvarende energi, der skal installeres i hvert område, og de identificerede indvirkninger på miljøet. Overholdelse af de pågældende regler og de enkelte projekters gennemførelse af passende afbødende foranstaltninger skal medføre en formodning om, at projekterne ikke overtræder disse bestemmelser, jf. dog artikel 16a, stk. 4 og 5. Hvis nye afbødende foranstaltninger, der har til formål så vidt muligt at forebygge drab eller forstyrrelse af arter, der er beskyttet i henhold til Rådets direktiv 92/43/EØF og direktiv 2009/147/EF, eller andre former for miljøpåvirkning, ikke er blevet afprøvet i vidt omfang med hensyn til deres effektivitet, kan medlemsstaterne tillade, at de anvendes i et eller flere pilotprojekter i en begrænset periode, forudsat at effektiviteten af foranstaltningerne overvåges nøje, og at der straks tages passende skridt, hvis de viser sig ikke at være effektive.
  Områder, der allerede er udpeget til installation af vind- eller solkraftanlæg, kan af medlemsstaterne erklæres som områder til fremskyndelse af vedvarende energi, med udgangspunkt i at den eksisterende fysiske planlægning overholder kravene i artikel 15c. |
| --- | --- |

(b)

fastsætte passende regler for de udpegede
  områder til fremskyndelse af
  vedvarende energi, herunder for de afbødende foranstaltninger, der skal vedtages for installation af anlæg til vedvarende energi, samplacerede energilagringsanlæg samt de aktiver, der er nødvendige for deres tilslutning til nettet, for at undgå eller, hvis det ikke er muligt, i væsentlig grad reducere de negative miljøvirkninger, der kan opstå. Medlemsstaterne sikrer, at der træffes passende afbødende foranstaltninger for at
  sikre gennemførelsen af de forpligtelser, der er fastsat
  i artikel 6, stk. 2, og artikel 12, stk. 1, i direktiv 92/43/EØF, artikel 5 i direktiv 2009/147/EF og artikel 4, stk. 1, litra a), nr. i)
  , i direktiv 2000/60/EF, og for at undgå forringelse og opnå god tilstand eller godt økologisk potentiale i henhold til artikel 4, stk. 1,
  i direktiv 2000/60/EF. Reglerne skal være indrettet efter de særlige forhold, der gør sig gældende for hvert område
  til fremskyndelse af
  vedvarende energi, den eller de teknologier til vedvarende energi, der skal installeres i hvert område, og de identificerede indvirkninger på miljøet. Overholdelse af de pågældende regler og de enkelte projekters gennemførelse af passende afbødende foranstaltninger skal medføre en formodning om, at projekterne ikke overtræder disse bestemmelser, jf. dog artikel 16a, stk. 4 og 5. Hvis nye afbødende foranstaltninger, der har til formål så vidt muligt at forebygge drab eller forstyrrelse af arter, der er beskyttet i henhold til Rådets direktiv 92/43/EØF og direktiv 2009/147/EF, eller andre former for miljøpåvirkning, ikke er blevet afprøvet i vidt omfang med hensyn til deres effektivitet, kan medlemsstaterne tillade, at de anvendes i et eller flere pilotprojekter i en begrænset periode, forudsat at effektiviteten af foranstaltningerne overvåges nøje, og at der straks tages passende skridt, hvis de viser sig ikke at være effektive.
  Områder, der allerede er udpeget til installation af vind- eller solkraftanlæg, kan af medlemsstaterne erklæres som områder til fremskyndelse af vedvarende energi, med udgangspunkt i at den eksisterende fysiske planlægning overholder kravene i artikel 15c.

I planen redegør medlemsstaterne for den vurdering, der er foretaget for at udpege hvert enkelt
  område til fremskyndelse af
  vedvarende energi på grundlag af kriterierne i litra a) og for at identificere passende afbødende foranstaltninger.

| (2) | Inden vedtagelsen skal planen eller planerne om udpegning af
  områder til fremskyndelse af
  vedvarende energi for vedvarende energi underkastes en miljøvurdering, der gennemføres i overensstemmelse med betingelserne i direktiv 2001/42/EF og
  , hvis de
  sandsynligvis vil påvirke
  Natura 2000-områder
  væsentligt, en passende vurdering i overensstemmelse med artikel 6, stk. 3, i direktiv 92/43/EØF. |
| --- | --- |

(2)

Inden vedtagelsen skal planen eller planerne om udpegning af
  områder til fremskyndelse af
  vedvarende energi for vedvarende energi underkastes en miljøvurdering, der gennemføres i overensstemmelse med betingelserne i direktiv 2001/42/EF og
  , hvis de
  sandsynligvis vil påvirke
  Natura 2000-områder
  væsentligt, en passende vurdering i overensstemmelse med artikel 6, stk. 3, i direktiv 92/43/EØF.

| (
  2a) | Udpegning i henhold til denne artikel skal for så vidt angår indkredsning af de havområder, der er nævnt i artikel 15b, stk. 1, efterleve kravene i direktiv 2014/89/EU om en økosystembaseret tilgang til maritim fysisk planlægning ved udpegning af områder for vedvarende energi. Medlemsstaterne skal under processen til maritim fysisk planlægning øge det område, der er udpeget til produktion af vedvarende energi i overensstemmelse med klimamålene for 2030, 2040 og 2050. |
| --- | --- |

(
  2a)

Udpegning i henhold til denne artikel skal for så vidt angår indkredsning af de havområder, der er nævnt i artikel 15b, stk. 1, efterleve kravene i direktiv 2014/89/EU om en økosystembaseret tilgang til maritim fysisk planlægning ved udpegning af områder for vedvarende energi. Medlemsstaterne skal under processen til maritim fysisk planlægning øge det område, der er udpeget til produktion af vedvarende energi i overensstemmelse med klimamålene for 2030, 2040 og 2050.

| (3) | Planen eller planerne om udpegning af
  områder til fremskyndelse af
  vedvarende energi offentliggøres
  , ajourføres regelmæssigt i elektronisk form med angivelse af ny kapacitet
  og gennemgås periodisk og som minimum i forbindelse med ▌de
  ajourførte
  nationale energi- og klimaplaner i henhold til artikel 14 i forordning (EU) 2018/1999
  og således, at der tilsikres synergi med direktiv 2014/89/EU. |
| --- | --- |

(3)

Planen eller planerne om udpegning af
  områder til fremskyndelse af
  vedvarende energi offentliggøres
  , ajourføres regelmæssigt i elektronisk form med angivelse af ny kapacitet
  og gennemgås periodisk og som minimum i forbindelse med ▌de
  ajourførte
  nationale energi- og klimaplaner i henhold til artikel 14 i forordning (EU) 2018/1999
  og således, at der tilsikres synergi med direktiv 2014/89/EU.

Artikel 15d

Offentlig deltagelse

1.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at forberedelsen af de planer, der udpeger de land- og havområder, der er nødvendige for installationen af anlæg til produktion af energi fra vedvarende energikilder, og de planer, der udpeger områder for vedvarende energi, jf. artikel 15a, 15b og 15c, er åben, inklusiv, rettidig og effektiv, og at offentligheden tidligt og effektivt får mulighed for at deltage i udarbejdelsen heraf.

2.
     
  Medlemsstaterne identificerer den offentlighed, der påvirkes eller sandsynligvis vil blive påvirket, eller som har interesse i planerne, herunder fysiske eller juridiske personer eller deres sammenslutninger, organisationer eller grupper, under hensyntagen til formålene med dette direktiv og de potentielle konsekvenser af dets gennemførelse for områder, der er omfattet af andre EU-instrumenter. Medlemsstaterne sikrer, at den omhandlede offentlighed underrettes elektronisk og via offentlige meddelelser eller ad anden relevant vej.« [Ændring 14]

| (6) | Artikel 16 affattes således:


  »Artikel 16


  Tilrettelæggelse af og hovedprincipper for tilladelsesprocessen







  (1) | Tilladelsesprocessen omfatter alle relevante administrative tilladelser til at opføre, foretage repowering af og drive anlæg med henblik på produktion af energi fra vedvarende energikilder,
  herunder hybridproduktionsanlæg, der kombinerer forskellige vedvarende energikilder, varmepumper,
  energilagringsanlæg
  , herunder anlæg til lagring af el og varme,
  samt de aktiver, der er nødvendige for deres tilslutning til nettet
  og for at integrere vedvarende energi i varme- og kølenetværk. Den skal også omfatte relaterede
  tilladelser til
  energinet
  og miljøvurderinger, hvor sådanne er påkrævet. Tilladelsesprocessen omfatter alle procedurer, lige fra anerkendelsen af ansøgningens gyldighed i overensstemmelse med stk. 2 til den eller de relevante myndigheders meddelelse af den endelige afgørelse om procedurens resultat. [Ændring 25] |
| --- | --- | --- |

(6)

Artikel 16 affattes således:

»Artikel 16

Tilrettelæggelse af og hovedprincipper for tilladelsesprocessen

(1)

Tilladelsesprocessen omfatter alle relevante administrative tilladelser til at opføre, foretage repowering af og drive anlæg med henblik på produktion af energi fra vedvarende energikilder,
  herunder hybridproduktionsanlæg, der kombinerer forskellige vedvarende energikilder, varmepumper,
  energilagringsanlæg
  , herunder anlæg til lagring af el og varme,
  samt de aktiver, der er nødvendige for deres tilslutning til nettet
  og for at integrere vedvarende energi i varme- og kølenetværk. Den skal også omfatte relaterede
  tilladelser til
  energinet
  og miljøvurderinger, hvor sådanne er påkrævet. Tilladelsesprocessen omfatter alle procedurer, lige fra anerkendelsen af ansøgningens gyldighed i overensstemmelse med stk. 2 til den eller de relevante myndigheders meddelelse af den endelige afgørelse om procedurens resultat. [Ændring 25]

| (1a) | Medlemsstaterne drager omsorg for, at finansieringen af opkvalificering og omskoling af kvalificeret personale tilknyttet deres kompetente myndigheder på nationalt, regionalt og lokalt plan står i et rimeligt forhold til indfrielsen af de samlede behov for vedvarende energi, der er fastsat i artikel 15b i dette direktiv, og til den planlagte installerede kapacitet til VE-produktion som fastsat i deres nationale energi- og klimaplaner som ajourført i henhold til artikel 14 i forordning (EU) 2018/1999. Medlemsstaterne øremærker alle gebyrer i forbindelse med ansøgnings- og tilladelsesprocessen til det formål yderligere at finansiere kvalificeret personale og forbedre den relevante tilladelsesudstedende myndigheds kapacitet. Medlemsstaterne støtter de regionale og lokale myndigheder, herunder med teknisk og finansiel bistand, med henblik på at befordre tilladelsesprocessen. |
| --- | --- |

(1a)

Medlemsstaterne drager omsorg for, at finansieringen af opkvalificering og omskoling af kvalificeret personale tilknyttet deres kompetente myndigheder på nationalt, regionalt og lokalt plan står i et rimeligt forhold til indfrielsen af de samlede behov for vedvarende energi, der er fastsat i artikel 15b i dette direktiv, og til den planlagte installerede kapacitet til VE-produktion som fastsat i deres nationale energi- og klimaplaner som ajourført i henhold til artikel 14 i forordning (EU) 2018/1999. Medlemsstaterne øremærker alle gebyrer i forbindelse med ansøgnings- og tilladelsesprocessen til det formål yderligere at finansiere kvalificeret personale og forbedre den relevante tilladelsesudstedende myndigheds kapacitet. Medlemsstaterne støtter de regionale og lokale myndigheder, herunder med teknisk og finansiel bistand, med henblik på at befordre tilladelsesprocessen.

| (2) | Senest 14
  arbejdsdage, for så vidt angår områder til fremskyndelse af vedvarende energi, og senest én måned, for så vidt angår anlæg beliggende uden for områder til fremskyndelse af vedvarende energi,
  efter modtagelsen af
  ansøgningen
  skal den kompetente myndighed godkende
  denne
  eller, hvis initiativtageren ikke har fremsendt alle de oplysninger, der er nødvendige for at behandle en ansøgning, anmode initiativtageren om at indgive en fuldstændig ansøgning senest 14
  arbejdsdage
  efter modtagelsen af anmodningen. Hvis initiativtageren ikke indgiver en fuldstændig ansøgning inden for denne frist, kan den kompetente myndighed afvise ansøgningen skriftligt. I tilfælde af afvisning begrunder den kompetente myndighed sin afgørelse. Initiativtageren kan indgive en ny ansøgning på et hvilket som helst tidspunkt efter en sådan afvisning. Datoen for den kompetente myndigheds anerkendelse af ansøgningens gyldighed gælder som tilladelsesprocessens startdato. |
| --- | --- |

(2)

Senest 14
  arbejdsdage, for så vidt angår områder til fremskyndelse af vedvarende energi, og senest én måned, for så vidt angår anlæg beliggende uden for områder til fremskyndelse af vedvarende energi,
  efter modtagelsen af
  ansøgningen
  skal den kompetente myndighed godkende
  denne
  eller, hvis initiativtageren ikke har fremsendt alle de oplysninger, der er nødvendige for at behandle en ansøgning, anmode initiativtageren om at indgive en fuldstændig ansøgning senest 14
  arbejdsdage
  efter modtagelsen af anmodningen. Hvis initiativtageren ikke indgiver en fuldstændig ansøgning inden for denne frist, kan den kompetente myndighed afvise ansøgningen skriftligt. I tilfælde af afvisning begrunder den kompetente myndighed sin afgørelse. Initiativtageren kan indgive en ny ansøgning på et hvilket som helst tidspunkt efter en sådan afvisning. Datoen for den kompetente myndigheds anerkendelse af ansøgningens gyldighed gælder som tilladelsesprocessens startdato.

| (3) | Medlemsstaterne opretter eller udpeger et eller flere kontaktpunkter
  og stiller oplysninger til rådighed i overensstemmelse med artikel 18, stk. 6
  . På anmodning af ansøgeren skal disse kontaktpunkter vejlede om og lette hele den administrative proces for ansøgning om og tildeling af tilladelse. En ansøger behøver kun at kontakte ét kontaktpunkt i hele den administrative proces. Kontaktpunktet vejleder ansøgeren gennem den administrative ansøgningsproces, herunder de miljørelaterede trin, på en gennemsigtig måde, frem til processens afslutning, hvor de ansvarlige myndigheder træffer en eller flere afgørelser, og det forsyner ansøgeren med alle nødvendige oplysninger og inddrager andre administrative myndigheder, hvor det er relevant. Kontaktpunktet sikrer, at fristerne for de tilladelsesprocedurer, der er fastsat i dette direktiv, overholdes. Ansøgere skal også kunne fremsende relevante dokumenter i digital form. Senest [2 år efter ikrafttrædelsen] sikrer medlemsstaterne, at alle procedurer gennemføres i elektronisk format.
  Medlemsstaterne stiller oplysninger om tilladelsesprocessen til rådighed for offentligheden. |
| --- | --- |

(3)

Medlemsstaterne opretter eller udpeger et eller flere kontaktpunkter
  og stiller oplysninger til rådighed i overensstemmelse med artikel 18, stk. 6
  . På anmodning af ansøgeren skal disse kontaktpunkter vejlede om og lette hele den administrative proces for ansøgning om og tildeling af tilladelse. En ansøger behøver kun at kontakte ét kontaktpunkt i hele den administrative proces. Kontaktpunktet vejleder ansøgeren gennem den administrative ansøgningsproces, herunder de miljørelaterede trin, på en gennemsigtig måde, frem til processens afslutning, hvor de ansvarlige myndigheder træffer en eller flere afgørelser, og det forsyner ansøgeren med alle nødvendige oplysninger og inddrager andre administrative myndigheder, hvor det er relevant. Kontaktpunktet sikrer, at fristerne for de tilladelsesprocedurer, der er fastsat i dette direktiv, overholdes. Ansøgere skal også kunne fremsende relevante dokumenter i digital form. Senest [2 år efter ikrafttrædelsen] sikrer medlemsstaterne, at alle procedurer gennemføres i elektronisk format.
  Medlemsstaterne stiller oplysninger om tilladelsesprocessen til rådighed for offentligheden.

| (4) | Kontaktpunktet stiller en procedurehåndbog til rådighed for initiativtagere til anlæg til produktion af vedvarende energi, herunder også tilgængelig online, som også udtrykkeligt omhandler mindre projekter og VE-egenforbrugeres projekter,
  VE-fælleskaber, kollektive og individuelle projekter, og yde disse bistand og vejledning til den administrative procedure for støttemodtagelse under støtteordninger for vedvarende energi
  . I onlineoplysningerne angives det kontaktpunkt, der er relevant for ansøgerens ansøgning. Hvis medlemsstaten har mere end et kontaktpunkt, angives det i onlineoplysningerne, hvilket kontaktpunkt der er relevant for ansøgerens ansøgning. |
| --- | --- |

(4)

Kontaktpunktet stiller en procedurehåndbog til rådighed for initiativtagere til anlæg til produktion af vedvarende energi, herunder også tilgængelig online, som også udtrykkeligt omhandler mindre projekter og VE-egenforbrugeres projekter,
  VE-fælleskaber, kollektive og individuelle projekter, og yde disse bistand og vejledning til den administrative procedure for støttemodtagelse under støtteordninger for vedvarende energi
  . I onlineoplysningerne angives det kontaktpunkt, der er relevant for ansøgerens ansøgning. Hvis medlemsstaten har mere end et kontaktpunkt, angives det i onlineoplysningerne, hvilket kontaktpunkt der er relevant for ansøgerens ansøgning.

| (5) | Medlemsstaterne sikrer, at ansøgere har nem adgang til enkle procedurer for bilæggelse af tvister om tilladelsesprocesser og udstedelse af tilladelser til at bygge og drive anlæg til vedvarende energi, herunder, hvor det er relevant, alternative tvistbilæggelsesmekanismer. |
| --- | --- |

(5)

Medlemsstaterne sikrer, at ansøgere har nem adgang til enkle procedurer for bilæggelse af tvister om tilladelsesprocesser og udstedelse af tilladelser til at bygge og drive anlæg til vedvarende energi, herunder, hvor det er relevant, alternative tvistbilæggelsesmekanismer.

| (6) | De frister, der er fastsat i artikel 16a, 16b og 16c, finder anvendelse, uden at det berører søgsmål, retsmidler og andre sager ved en domstol eller ret og alternative tvistbilæggelsesmekanismer, herunder klageprocedurer, udenretslige klager og midler, og kan forlænges, så længe sådanne procedurer varer. |
| --- | --- |

(6)

De frister, der er fastsat i artikel 16a, 16b og 16c, finder anvendelse, uden at det berører søgsmål, retsmidler og andre sager ved en domstol eller ret og alternative tvistbilæggelsesmekanismer, herunder klageprocedurer, udenretslige klager og midler, og kan forlænges, så længe sådanne procedurer varer.

| (7) | Medlemsstaterne sikrer, at administrative og retlige klager i forbindelse med et projekt til udvikling af anlæg til produktion af vedvarende energi eller den tilknyttede nettilslutning
  og de aktiver, der er nødvendige for udviklingen af de energiinfrastrukturnet, der er nødvendige for at integrere vedvarende energikilder i systemet som beskrevet i stk. 1
  , herunder klager der vedrører miljøaspekter, underkastes den hurtigste administrative og retlige procedure, der findes på det relevante nationale, regionale og lokale plan.

  Den tilladelsesproces, der er omhandlet i stk. 1, skal om nødvendigt udvides til at omfatte alle relevante administrative tilladelser, når industrianlæg går over til at anvende vedvarende energi. |
| --- | --- |

(7)

Medlemsstaterne sikrer, at administrative og retlige klager i forbindelse med et projekt til udvikling af anlæg til produktion af vedvarende energi eller den tilknyttede nettilslutning
  og de aktiver, der er nødvendige for udviklingen af de energiinfrastrukturnet, der er nødvendige for at integrere vedvarende energikilder i systemet som beskrevet i stk. 1
  , herunder klager der vedrører miljøaspekter, underkastes den hurtigste administrative og retlige procedure, der findes på det relevante nationale, regionale og lokale plan.

| (7a) | Kommissionen udarbejder procedurer for medlemsstaternes indberetning med henblik på at sætte Kommissionen i stand til at vurdere disses tilladelsespraksis, tilladelsesprocedurernes gennemsnitlige varighed og de menneskelige og finansielle ressourcer, der er afsat til at sikre efterlevelse af godkendelseskravene i denne artikel og i artikel 16a og 16b.



  Kommissionens vurdering offentliggøres. Kommissionen kan foreslå korrigerende foranstaltninger til at støtte medlemsstaterne i deres gennemførelse af tilladelsesprocedurerne ved at bistå dem med at revidere og rationalisere deres tilladelsesprocedurer. |
| --- | --- |

(7a)

Kommissionen udarbejder procedurer for medlemsstaternes indberetning med henblik på at sætte Kommissionen i stand til at vurdere disses tilladelsespraksis, tilladelsesprocedurernes gennemsnitlige varighed og de menneskelige og finansielle ressourcer, der er afsat til at sikre efterlevelse af godkendelseskravene i denne artikel og i artikel 16a og 16b.

| (7b) | Denne artikel stk. 1 og artikel 16a og 16b finder tilsvarende anvendelse på den parallelle tilladelsesproces for netværkssystemudviklere for de relaterede netaktiver, der er nødvendige for integration af VE-anlægget i systemet, såvel som de aktiver, der er nødvendige for tilslutning af disse til nettet, og som ikke er integreret i tilladelsesprocessen i henhold til stk. 1 for det pågældende VE-anlæg.« |
| --- | --- |

(7b)

Denne artikel stk. 1 og artikel 16a og 16b finder tilsvarende anvendelse på den parallelle tilladelsesproces for netværkssystemudviklere for de relaterede netaktiver, der er nødvendige for integration af VE-anlægget i systemet, såvel som de aktiver, der er nødvendige for tilslutning af disse til nettet, og som ikke er integreret i tilladelsesprocessen i henhold til stk. 1 for det pågældende VE-anlæg.«

| (7) | Følgende artikler indsættes ▌:


  »Artikel 16a



  Tilladelsesprocessen for projekter i områder til fremskyndelse af vedvarende energi








  (1) | Medlemsstaterne sikrer, at den tilladelsesproces, der er omhandlet i artikel 16, stk. 1, ikke overstiger
  ni måneder
  for projekter i 
  områder til fremskyndelse af
  vedvarende energi
  , herunder de tilhørende transmissions- og distributionsnetelementer
  . Hvis det er behørigt begrundet i usædvanlige omstændigheder, kan denne periode
  på ni måneder
  forlænges med op til tre måneder. I så fald giver medlemsstaterne initiativtageren klare oplysninger om de usædvanlige omstændigheder, der begrunder forlængelsen. |
| --- | --- | --- |

(7)

Følgende artikler indsættes ▌:

»Artikel 16a

Tilladelsesprocessen for projekter i områder til fremskyndelse af vedvarende energi

(1)

Medlemsstaterne sikrer, at den tilladelsesproces, der er omhandlet i artikel 16, stk. 1, ikke overstiger
  ni måneder
  for projekter i 
  områder til fremskyndelse af
  vedvarende energi
  , herunder de tilhørende transmissions- og distributionsnetelementer
  . Hvis det er behørigt begrundet i usædvanlige omstændigheder, kan denne periode
  på ni måneder
  forlænges med op til tre måneder. I så fald giver medlemsstaterne initiativtageren klare oplysninger om de usædvanlige omstændigheder, der begrunder forlængelsen.

| (2) | Tilladelsesprocessen for repowering af anlæg
  , herunder dem, der øger kapaciteten og behovet for udvikling af tilknyttede energinet uden at øge det anvendte område,
  og for nye anlæg med en elkapacitet på mindre end 150 kW, ▌ energilagringsfaciliteter
  , herunder for el og varme,
  samt deres nettilslutning, som er beliggende i områder
  til fremskyndelse af
  vedvarende energi, må ikke overstige seks måneder. Hvis det er behørigt begrundet i usædvanlige omstændigheder, såsom i tvingende sikkerhedsmæssige grunde, hvor repoweringprojektet har en væsentlig indvirkning på nettet eller anlæggets oprindelige kapacitet, størrelse eller ydeevne, kan denne
  periode på seks måneder
  forlænges med op til tre måneder. Medlemsstaterne giver initiativtageren klare oplysninger om de usædvanlige omstændigheder, der begrunder forlængelsen. |
| --- | --- |

(2)

Tilladelsesprocessen for repowering af anlæg
  , herunder dem, der øger kapaciteten og behovet for udvikling af tilknyttede energinet uden at øge det anvendte område,
  og for nye anlæg med en elkapacitet på mindre end 150 kW, ▌ energilagringsfaciliteter
  , herunder for el og varme,
  samt deres nettilslutning, som er beliggende i områder
  til fremskyndelse af
  vedvarende energi, må ikke overstige seks måneder. Hvis det er behørigt begrundet i usædvanlige omstændigheder, såsom i tvingende sikkerhedsmæssige grunde, hvor repoweringprojektet har en væsentlig indvirkning på nettet eller anlæggets oprindelige kapacitet, størrelse eller ydeevne, kan denne
  periode på seks måneder
  forlænges med op til tre måneder. Medlemsstaterne giver initiativtageren klare oplysninger om de usædvanlige omstændigheder, der begrunder forlængelsen.

| (2a) | Hvis repowering ikke medfører en forøgelse af kapaciteten for et kraftværk til vedvarende energi på mere end 15 %, tillades nettilslutning til transmissions- eller distributionsnettet inden for en måned efter ansøgning til den relevante instans, medmindre der er grund til at nære betænkeligheder med hensyn til sikkerheden, eller systemkomponenterne er teknisk inkompatible, uden at dette berører nødvendigheden af at vurdere eventuelle miljøvirkninger i henhold til stk. 2b. |
| --- | --- |

(2a)

Hvis repowering ikke medfører en forøgelse af kapaciteten for et kraftværk til vedvarende energi på mere end 15 %, tillades nettilslutning til transmissions- eller distributionsnettet inden for en måned efter ansøgning til den relevante instans, medmindre der er grund til at nære betænkeligheder med hensyn til sikkerheden, eller systemkomponenterne er teknisk inkompatible, uden at dette berører nødvendigheden af at vurdere eventuelle miljøvirkninger i henhold til stk. 2b.

| (2b) | Hvis repowering af et solenergianlæg ikke kræver yderligere plads og er i overensstemmelse med de gældende miljømæssige afbødningsforanstaltninger, der er fastsat for det oprindelige anlæg, fritages projektet i givet fald fra kravet om, at det skal afgøres, hvorvidt projektet skal underkastes en miljøkonsekvensvurdering i henhold til artikel 4 i direktiv 2011/92/EU. |
| --- | --- |

(2b)

Hvis repowering af et solenergianlæg ikke kræver yderligere plads og er i overensstemmelse med de gældende miljømæssige afbødningsforanstaltninger, der er fastsat for det oprindelige anlæg, fritages projektet i givet fald fra kravet om, at det skal afgøres, hvorvidt projektet skal underkastes en miljøkonsekvensvurdering i henhold til artikel 4 i direktiv 2011/92/EU.

| (2c) | Hvis repowering af et kraftværk til vedvarende energi eller af tilknyttet netinfrastruktur, som er nødvendig for at integrere vedvarende energikilder i elektricitetssystemet, kræver, at det afgøres, om projektet kræver en miljøkonsekvensvurderingsprocedure eller en miljøkonsekvensvurdering i henhold til artikel 4 i direktiv 2011/92/EU, begrænses en sådan forudgående afgørelse og/eller miljøvurdering til de potentielle virkninger af ændringen eller udvidelsen i forhold til det oprindelige projekt. [Ændring 26] |
| --- | --- |

(2c)

Hvis repowering af et kraftværk til vedvarende energi eller af tilknyttet netinfrastruktur, som er nødvendig for at integrere vedvarende energikilder i elektricitetssystemet, kræver, at det afgøres, om projektet kræver en miljøkonsekvensvurderingsprocedure eller en miljøkonsekvensvurdering i henhold til artikel 4 i direktiv 2011/92/EU, begrænses en sådan forudgående afgørelse og/eller miljøvurdering til de potentielle virkninger af ændringen eller udvidelsen i forhold til det oprindelige projekt. [Ændring 26]

| (2d) | Afgørelser, der træffes i forbindelse med ovennævnte tilladelsesprocesser, offentliggøres. [Ændring 31] |
| --- | --- |

(2d)

Afgørelser, der træffes i forbindelse med ovennævnte tilladelsesprocesser, offentliggøres. [Ændring 31]

| (3) | Uden at det berører stk. 4 og 5,
  i denne artikel
  og uanset artikel 4, stk. 2, i direktiv 2011/92/EU
  , punkt 6, litra b), i bilag I hertil, i den udstrækning dette vedrører produktion af vedvarende brint,
  og punkt 3, litra a), b), d), h) og i), og punkt 6, litra c), alene eller sammenholdt med punkt 13, litra a), i bilag II til nævnte direktiv, i den udstrækning dette vedrører VE-projekter, er nye ansøgninger om anlæg til vedvarende energi
  , herunder produktionsanlæg, der kombinerer forskellige vedvarende energikilder,
  bortset fra biomassefyringsanlæg, ▌herunder repowering af anlæg, i allerede udpegede områder
  til fremskyndelse af
  den pågældende teknologi, samplacerede lagringsfaciliteter samt deres tilslutning til nettet
  , det tilknyttede energinet, de tilhørende transmissions- og distributionsnet, og de tilhørende aktiver, der er nødvendige for at udvikle de elnet, som er en forudsætning for at integrere vedvarende energikilder i systemet,
  undtaget fra kravet om, at der skal foretages en særlig miljøkonsekvensvurdering i henhold til artikel 2, stk. 1, i direktiv 2011/92/EU, forudsat at de pågældende projekter er i overensstemmelse med de regler og foranstaltninger, der er fastsat i henhold til artikel 15c, stk. 1, litra b)
  i nærværende direktiv
  . Undtagelsen fra anvendelsen af direktiv 2011/92/EU gælder ikke for projekter, der kan forventes at få væsentlige indvirkninger på miljøet i en anden medlemsstat, eller hvis en medlemsstat, der kan forventes at blive berørt i væsentlig grad, anmoder om en miljøkonsekvensvurdering, jf. artikel 7 i nævnte direktiv. [Ændring 27]

  Uanset artikel 6, stk. 3, i direktiv 92/43/EØF underkastes de i første afsnit omhandlede anlæg ikke en vurdering af deres indvirkning på Natura 2000-lokaliteter
  , forudsat at disse VE-projekter overholder de regler og foranstaltninger, der er fastlagt i henhold til artikel 15c, stk. 1, litra b), i nærværende direktiv og hvis det på grundlag af en passende vurdering af planerne for udpegelsen af områder til fremskyndelse af vedvarende energi foretaget i overensstemmelse med nærværende direktivs artikel 15c, stk. 2, er påvist, at disse anlæg ikke får nogen nævneværdige virkninger
  . [Ændring 15] |
| --- | --- |

(3)

Uden at det berører stk. 4 og 5,
  i denne artikel
  og uanset artikel 4, stk. 2, i direktiv 2011/92/EU
  , punkt 6, litra b), i bilag I hertil, i den udstrækning dette vedrører produktion af vedvarende brint,
  og punkt 3, litra a), b), d), h) og i), og punkt 6, litra c), alene eller sammenholdt med punkt 13, litra a), i bilag II til nævnte direktiv, i den udstrækning dette vedrører VE-projekter, er nye ansøgninger om anlæg til vedvarende energi
  , herunder produktionsanlæg, der kombinerer forskellige vedvarende energikilder,
  bortset fra biomassefyringsanlæg, ▌herunder repowering af anlæg, i allerede udpegede områder
  til fremskyndelse af
  den pågældende teknologi, samplacerede lagringsfaciliteter samt deres tilslutning til nettet
  , det tilknyttede energinet, de tilhørende transmissions- og distributionsnet, og de tilhørende aktiver, der er nødvendige for at udvikle de elnet, som er en forudsætning for at integrere vedvarende energikilder i systemet,
  undtaget fra kravet om, at der skal foretages en særlig miljøkonsekvensvurdering i henhold til artikel 2, stk. 1, i direktiv 2011/92/EU, forudsat at de pågældende projekter er i overensstemmelse med de regler og foranstaltninger, der er fastsat i henhold til artikel 15c, stk. 1, litra b)
  i nærværende direktiv
  . Undtagelsen fra anvendelsen af direktiv 2011/92/EU gælder ikke for projekter, der kan forventes at få væsentlige indvirkninger på miljøet i en anden medlemsstat, eller hvis en medlemsstat, der kan forventes at blive berørt i væsentlig grad, anmoder om en miljøkonsekvensvurdering, jf. artikel 7 i nævnte direktiv. [Ændring 27]

Uanset artikel 6, stk. 3, i direktiv 92/43/EØF underkastes de i første afsnit omhandlede anlæg ikke en vurdering af deres indvirkning på Natura 2000-lokaliteter
  , forudsat at disse VE-projekter overholder de regler og foranstaltninger, der er fastlagt i henhold til artikel 15c, stk. 1, litra b), i nærværende direktiv og hvis det på grundlag af en passende vurdering af planerne for udpegelsen af områder til fremskyndelse af vedvarende energi foretaget i overensstemmelse med nærværende direktivs artikel 15c, stk. 2, er påvist, at disse anlæg ikke får nogen nævneværdige virkninger
  . [Ændring 15]

| (4) | Medlemsstaternes kompetente myndigheder foretager en screening af de ansøgninger, der er omhandlet i stk. 3. Formålet med screeningen er at fastslå, om der er stor sandsynlighed for, at projekterne i betragtning af de berørte geografiske områders miljøfølsomhed vil give anledning til væsentlige ▌ skadelige virkninger, som ikke er blevet påpeget i forbindelse med den miljøvurdering af planen eller planerne om udpegning af områder
  til fremskyndelse af
  vedvarende energi, der gennemføres i overensstemmelse med direktiv 2001/42/EF, og, hvis det er relevant, med direktiv 92/43/EØF. Den screening, der foretages for repowering af projekter, begrænses til kun at omfatte de potentielle virkninger af ændringen eller udvidelsen i forhold til det oprindelige projekt.
  Med henblik på en sådan screening skal initiativtageren til projektet fremlægge oplysninger om projektets karakteristika,
  om dets potentielle indvirkning på miljøet,
  om dets overensstemmelse med de regler og foranstaltninger, der er fastlagt i henhold til artikel 15c, stk. 1, litra b) og c), for det specifikke område
  til fremskyndelse af vedvarende energi
  , om eventuelle yderligere foranstaltninger, der er vedtaget for projektet, og om, hvordan disse foranstaltninger afbøder miljøvirkninger. Screeningen skal være afsluttet senest 30 dage efter datoen for indgivelse af ansøgninger om nye anlæg til vedvarende energi, med undtagelse af ansøgninger om anlæg med en elektrisk kapacitet på mindre end 150 kW. For sådanne anlæg og for nye ansøgninger om repowering af anlæg skal screeningen afsluttes inden for 15 dage. |
| --- | --- |

(4)

Medlemsstaternes kompetente myndigheder foretager en screening af de ansøgninger, der er omhandlet i stk. 3. Formålet med screeningen er at fastslå, om der er stor sandsynlighed for, at projekterne i betragtning af de berørte geografiske områders miljøfølsomhed vil give anledning til væsentlige ▌ skadelige virkninger, som ikke er blevet påpeget i forbindelse med den miljøvurdering af planen eller planerne om udpegning af områder
  til fremskyndelse af
  vedvarende energi, der gennemføres i overensstemmelse med direktiv 2001/42/EF, og, hvis det er relevant, med direktiv 92/43/EØF. Den screening, der foretages for repowering af projekter, begrænses til kun at omfatte de potentielle virkninger af ændringen eller udvidelsen i forhold til det oprindelige projekt.

Med henblik på en sådan screening skal initiativtageren til projektet fremlægge oplysninger om projektets karakteristika,
  om dets potentielle indvirkning på miljøet,
  om dets overensstemmelse med de regler og foranstaltninger, der er fastlagt i henhold til artikel 15c, stk. 1, litra b) og c), for det specifikke område
  til fremskyndelse af vedvarende energi
  , om eventuelle yderligere foranstaltninger, der er vedtaget for projektet, og om, hvordan disse foranstaltninger afbøder miljøvirkninger. Screeningen skal være afsluttet senest 30 dage efter datoen for indgivelse af ansøgninger om nye anlæg til vedvarende energi, med undtagelse af ansøgninger om anlæg med en elektrisk kapacitet på mindre end 150 kW. For sådanne anlæg og for nye ansøgninger om repowering af anlæg skal screeningen afsluttes inden for 15 dage.

| (5) | Efter screeningprocessen godkendes de i stk. 3 omhandlede ansøgninger ud fra et miljømæssigt perspektiv, uden at der kræves en udtrykkelig afgørelse fra den kompetente myndighed, medmindre den kompetente myndighed træffer en behørigt begrundet administrativ afgørelse baseret på klar dokumentation om, at der er stor sandsynlighed for, at et givet projekt i betragtning af det berørte geografiske områdes miljøfølsomhed vil få betydelige ▌skadelige virkninger, som ikke kan afbødes med de foranstaltninger, der er angivet i planen eller planerne om udpegning af områder
  til fremskyndelse af vedvarende energi
  , eller som initiativtageren har foreslået for projektet. En sådan afgørelse gøres tilgængelig for offentligheden. Sådanne projekter underkastes en vurdering i overensstemmelse med direktiv 2011/92/EU, og, hvis det er relevant, en vurdering i henhold til artikel 6, stk. 3, i direktiv 92/43/EØF, som skal gennemføres senest seks måneder efter screeningafgørelsen. |
| --- | --- |

(5)

Efter screeningprocessen godkendes de i stk. 3 omhandlede ansøgninger ud fra et miljømæssigt perspektiv, uden at der kræves en udtrykkelig afgørelse fra den kompetente myndighed, medmindre den kompetente myndighed træffer en behørigt begrundet administrativ afgørelse baseret på klar dokumentation om, at der er stor sandsynlighed for, at et givet projekt i betragtning af det berørte geografiske områdes miljøfølsomhed vil få betydelige ▌skadelige virkninger, som ikke kan afbødes med de foranstaltninger, der er angivet i planen eller planerne om udpegning af områder
  til fremskyndelse af vedvarende energi
  , eller som initiativtageren har foreslået for projektet. En sådan afgørelse gøres tilgængelig for offentligheden. Sådanne projekter underkastes en vurdering i overensstemmelse med direktiv 2011/92/EU, og, hvis det er relevant, en vurdering i henhold til artikel 6, stk. 3, i direktiv 92/43/EØF, som skal gennemføres senest seks måneder efter screeningafgørelsen.

| (6) | I tilladelsesprocessen for de ansøgninger, der er omhandlet i stk. 1 og 2, medfører manglende svar fra de relevante administrative organer inden for den fastsatte frist
  efter anmodning fra initiativtageren
  , at de specifikke administrative skridt betragtes som godkendt, undtagen i de tilfælde, hvor det givne projekt er genstand for en miljøkonsekvensvurdering i overensstemmelse med stk. 5. Alle deraf følgende afgørelser gøres offentligt tilgængelige. |
| --- | --- |

(6)

I tilladelsesprocessen for de ansøgninger, der er omhandlet i stk. 1 og 2, medfører manglende svar fra de relevante administrative organer inden for den fastsatte frist
  efter anmodning fra initiativtageren
  , at de specifikke administrative skridt betragtes som godkendt, undtagen i de tilfælde, hvor det givne projekt er genstand for en miljøkonsekvensvurdering i overensstemmelse med stk. 5. Alle deraf følgende afgørelser gøres offentligt tilgængelige.

| (6a) | Medlemsstaterne udveksler og anvender bedste praksis i tilladelsesprocessen. |
| --- | --- |

(6a)

Medlemsstaterne udveksler og anvender bedste praksis i tilladelsesprocessen.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

Artikel 16b

Tilladelsesprocessen for projekter uden for områder til fremskyndelse af vedvarende energi

| (1) | Medlemsstaterne sikrer, at den tilladelsesproces, der er omhandlet i artikel 16, stk. 1, ikke overstiger
  18 måneder
  .
  Denne periode gælder for vedvarende hybridkraftværker og deres tilknyttede energinet vedrørende
  projekter, der er beliggende uden for områder
  til fremskyndelse af
  vedvarende energi. Hvis det er behørigt begrundet i usædvanlige omstændigheder, kan denne
  periode på 18 måneder
  forlænges med op til tre måneder. I så fald giver medlemsstaterne initiativtageren klare oplysninger om de usædvanlige omstændigheder, der begrunder forlængelsen. |
| --- | --- |

(1)

Medlemsstaterne sikrer, at den tilladelsesproces, der er omhandlet i artikel 16, stk. 1, ikke overstiger
  18 måneder
  .
  Denne periode gælder for vedvarende hybridkraftværker og deres tilknyttede energinet vedrørende
  projekter, der er beliggende uden for områder
  til fremskyndelse af
  vedvarende energi. Hvis det er behørigt begrundet i usædvanlige omstændigheder, kan denne
  periode på 18 måneder
  forlænges med op til tre måneder. I så fald giver medlemsstaterne initiativtageren klare oplysninger om de usædvanlige omstændigheder, der begrunder forlængelsen.

| (2) | Når der kræves en miljøvurdering i henhold til direktiv 2011/92/EU eller direktiv 92/43/EØF, gennemføres den efter en enkelt procedure, der samler alle relevante vurderinger af et givet projekt. Når en sådan miljøkonsekvensvurdering er påkrævet, afgiver den kompetente myndighed under hensyntagen til initiativtagerens oplysninger en udtalelse om omfanget og detaljeringsgraden af de oplysninger, som initiativtageren skal medtage i miljøkonsekvensvurderingsrapporten, og dette omfang udvides ikke. Hvis et givet projekt har vedtaget
  alle nødvendige
  afbødende foranstaltninger, betragtes drab eller forstyrrelse af arter, der er beskyttet i henhold til artikel 12, stk. 1, i direktiv 92/43/EØF og artikel 5 i direktiv 2009/147/EF, ikke som forsætlig. Hvis nye afbødende foranstaltninger, der har til formål så vidt muligt at forebygge drab eller forstyrrelse af arter, der er beskyttet i henhold til Rådets direktiv 92/43/EØF og direktiv 2009/147/EF, eller andre former for miljøpåvirkning, ikke er blevet afprøvet i vidt omfang med hensyn til deres effektivitet, kan medlemsstaterne tillade, at de anvendes i et eller flere pilotprojekter i en begrænset periode, forudsat at effektiviteten af foranstaltningerne overvåges nøje, og at der straks tages passende skridt, hvis de viser sig ikke at være effektive. Tilladelsesprocessen for repowering af projekter
  , herunder dem, der øger kapaciteten og behovet for udvikling af tilknyttede energinet uden at øge det anvendte område,
  og for nye anlæg med en elkapacitet på mindre end 150 kW, samplacerede lagringsfaciliteter samt deres nettilslutning, der er beliggende uden for områder
  til fremskyndelse af
  vedvarende energi, må ikke overstige
  seks måneder
  , inklusive miljøvurderinger, hvis sådanne er påkrævet i henhold til relevant lovgivning. Hvis det er behørigt begrundet i usædvanlige omstændigheder, kan denne
  periode på seks måneder
  forlænges med op til tre måneder. Medlemsstaterne giver initiativtagerne klare oplysninger om de ekstraordinære omstændigheder, der begrunder forlængelsen. [Ændring 28]

  Medlemsstaterne fremmer repowering af projekter, der er beliggende uden for områder
  til fremskyndelse
  , ved at sikre, at en miljøvurdering, der måtte være påkrævet for et projekt i henhold til Unionens miljølovgivning, begrænses til kun at omfatte de potentielle virkninger af ændringen eller udvidelsen i forhold til det oprindelige projekt. |
| --- | --- |

(2)

Når der kræves en miljøvurdering i henhold til direktiv 2011/92/EU eller direktiv 92/43/EØF, gennemføres den efter en enkelt procedure, der samler alle relevante vurderinger af et givet projekt. Når en sådan miljøkonsekvensvurdering er påkrævet, afgiver den kompetente myndighed under hensyntagen til initiativtagerens oplysninger en udtalelse om omfanget og detaljeringsgraden af de oplysninger, som initiativtageren skal medtage i miljøkonsekvensvurderingsrapporten, og dette omfang udvides ikke. Hvis et givet projekt har vedtaget
  alle nødvendige
  afbødende foranstaltninger, betragtes drab eller forstyrrelse af arter, der er beskyttet i henhold til artikel 12, stk. 1, i direktiv 92/43/EØF og artikel 5 i direktiv 2009/147/EF, ikke som forsætlig. Hvis nye afbødende foranstaltninger, der har til formål så vidt muligt at forebygge drab eller forstyrrelse af arter, der er beskyttet i henhold til Rådets direktiv 92/43/EØF og direktiv 2009/147/EF, eller andre former for miljøpåvirkning, ikke er blevet afprøvet i vidt omfang med hensyn til deres effektivitet, kan medlemsstaterne tillade, at de anvendes i et eller flere pilotprojekter i en begrænset periode, forudsat at effektiviteten af foranstaltningerne overvåges nøje, og at der straks tages passende skridt, hvis de viser sig ikke at være effektive. Tilladelsesprocessen for repowering af projekter
  , herunder dem, der øger kapaciteten og behovet for udvikling af tilknyttede energinet uden at øge det anvendte område,
  og for nye anlæg med en elkapacitet på mindre end 150 kW, samplacerede lagringsfaciliteter samt deres nettilslutning, der er beliggende uden for områder
  til fremskyndelse af
  vedvarende energi, må ikke overstige
  seks måneder
  , inklusive miljøvurderinger, hvis sådanne er påkrævet i henhold til relevant lovgivning. Hvis det er behørigt begrundet i usædvanlige omstændigheder, kan denne
  periode på seks måneder
  forlænges med op til tre måneder. Medlemsstaterne giver initiativtagerne klare oplysninger om de ekstraordinære omstændigheder, der begrunder forlængelsen. [Ændring 28]

Medlemsstaterne fremmer repowering af projekter, der er beliggende uden for områder
  til fremskyndelse
  , ved at sikre, at en miljøvurdering, der måtte være påkrævet for et projekt i henhold til Unionens miljølovgivning, begrænses til kun at omfatte de potentielle virkninger af ændringen eller udvidelsen i forhold til det oprindelige projekt.

| (2a) | Hvis repowering ikke medfører en forøgelse af kapaciteten for et kraftværk til vedvarende energi på mere end 15 %, tillades nettilslutning til transmissions- eller distributionsnettet inden for en måned efter ansøgning til den relevante instans, medmindre der er grund til at nære betænkeligheder med hensyn til sikkerheden, eller systemkomponenterne er teknisk inkompatible, uden at dette berører nødvendigheden af at vurdere eventuelle miljøvirkninger i henhold til stk. 2b. |
| --- | --- |

(2a)

Hvis repowering ikke medfører en forøgelse af kapaciteten for et kraftværk til vedvarende energi på mere end 15 %, tillades nettilslutning til transmissions- eller distributionsnettet inden for en måned efter ansøgning til den relevante instans, medmindre der er grund til at nære betænkeligheder med hensyn til sikkerheden, eller systemkomponenterne er teknisk inkompatible, uden at dette berører nødvendigheden af at vurdere eventuelle miljøvirkninger i henhold til stk. 2b.

| (2b) | Hvis repowering af et solenergianlæg ikke kræver yderligere plads og er i overensstemmelse med de gældende miljømæssige afbødningsforanstaltninger, der er fastsat for det oprindelige anlæg, fritages projektet i givet fald fra kravet om, at det skal afgøres, hvorvidt projektet skal underkastes en miljøkonsekvensvurdering i henhold til artikel 4 i direktiv 2011/92/EU. |
| --- | --- |

(2b)

Hvis repowering af et solenergianlæg ikke kræver yderligere plads og er i overensstemmelse med de gældende miljømæssige afbødningsforanstaltninger, der er fastsat for det oprindelige anlæg, fritages projektet i givet fald fra kravet om, at det skal afgøres, hvorvidt projektet skal underkastes en miljøkonsekvensvurdering i henhold til artikel 4 i direktiv 2011/92/EU.

| (2c) | Hvis repowering af et kraftværk til vedvarende energi eller af tilknyttet netinfrastruktur, som er nødvendig for at integrere vedvarende energikilder i elektricitetssystemet, kræver, at det afgøres, om projektet kræver en miljøkonsekvensvurderingsprocedure eller en miljøkonsekvensvurdering i henhold til artikel 4 i direktiv 2011/92/EU, begrænses en sådan forudgående afgørelse og/eller miljøvurdering til de potentielle virkninger af ændringen eller udvidelsen i forhold til det oprindelige projekt. |
| --- | --- |

(2c)

Hvis repowering af et kraftværk til vedvarende energi eller af tilknyttet netinfrastruktur, som er nødvendig for at integrere vedvarende energikilder i elektricitetssystemet, kræver, at det afgøres, om projektet kræver en miljøkonsekvensvurderingsprocedure eller en miljøkonsekvensvurdering i henhold til artikel 4 i direktiv 2011/92/EU, begrænses en sådan forudgående afgørelse og/eller miljøvurdering til de potentielle virkninger af ændringen eller udvidelsen i forhold til det oprindelige projekt.

| (2d) | Afgørelser, der træffes i forbindelse med ovennævnte tilladelsesprocesser, offentliggøres. [Ændring 29] |
| --- | --- |

(2d)

Afgørelser, der træffes i forbindelse med ovennævnte tilladelsesprocesser, offentliggøres. [Ændring 29]

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

Artikel 16c

Tilladelsesprocessen for installation af solenergiudstyr i kunstige konstruktioner

| (1) | Medlemsstaterne sikrer, at den tilladelsesproces, der er omhandlet i 
  dette direktivs
  artikel 16, stk. 1, for så vidt angår installation af solenergiudstyr, herunder
  udstyr på taget og samplacerede energilagringsaktiver samt
  bygningsintegrerede solcelleanlæg, i eksisterende eller fremtidige kunstige konstruktioner, med undtagelse af kunstige vandoverflader, ikke overstiger
  en måned
  , forudsat at hovedformålet med sådanne konstruktioner ikke er produktion af solenergi.
  For solcelleanlæg på 50 kW eller derunder, herunder VE-egenforbrugere, der i fællesskab handler som egenforbrugere af vedvarende energi og VE-fællesskaber, sørger medlemsstaterne for en forenklet anmeldelsesprocedure som fastsat i dette direktivs artikel 17.
  Uanset artikel 4, stk. 2, i direktiv 2011/92/EU, og punkt 3, litra a) og b), alene eller sammenholdt med punkt 13, litra a), i bilag II til nævnte direktiv, er en sådan installation af solenergiudstyr, hvis det er relevant, undtaget fra kravet om, at der skal foretages en særlig miljøkonsekvensvurdering i henhold til artikel 2, stk. 1, i direktiv 2011/92/EU. [Ændring 30cp]


  Medlemsstaterne sikrer, at de byggekrav, der stadig er gældende, fjernes. Medlemsstaterne udarbejder også en køreplan for at fjerne andre hindringer og fremskynde udbredelsen af solenergi. [Ændring 30cp] |
| --- | --- |

(1)

Medlemsstaterne sikrer, at den tilladelsesproces, der er omhandlet i 
  dette direktivs
  artikel 16, stk. 1, for så vidt angår installation af solenergiudstyr, herunder
  udstyr på taget og samplacerede energilagringsaktiver samt
  bygningsintegrerede solcelleanlæg, i eksisterende eller fremtidige kunstige konstruktioner, med undtagelse af kunstige vandoverflader, ikke overstiger
  en måned
  , forudsat at hovedformålet med sådanne konstruktioner ikke er produktion af solenergi.
  For solcelleanlæg på 50 kW eller derunder, herunder VE-egenforbrugere, der i fællesskab handler som egenforbrugere af vedvarende energi og VE-fællesskaber, sørger medlemsstaterne for en forenklet anmeldelsesprocedure som fastsat i dette direktivs artikel 17.
  Uanset artikel 4, stk. 2, i direktiv 2011/92/EU, og punkt 3, litra a) og b), alene eller sammenholdt med punkt 13, litra a), i bilag II til nævnte direktiv, er en sådan installation af solenergiudstyr, hvis det er relevant, undtaget fra kravet om, at der skal foretages en særlig miljøkonsekvensvurdering i henhold til artikel 2, stk. 1, i direktiv 2011/92/EU. [Ændring 30cp]

| (1a) | Medlemsstaterne sikrer, at installationen af bygningsintegrerede solcelleanlæg er undtaget fra en miljøkonsekvensvurdering i henhold til artikel 2, stk. 1, i direktiv 2011/92/EU og fra bygningstilladelsen. |
| --- | --- |

(1a)

Medlemsstaterne sikrer, at installationen af bygningsintegrerede solcelleanlæg er undtaget fra en miljøkonsekvensvurdering i henhold til artikel 2, stk. 1, i direktiv 2011/92/EU og fra bygningstilladelsen.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

Artikel 16d

Overordnet offentlig interesse

Senest den ... [tre måneder efter ikrafttrædelsen] og indtil der er opnået klimaneutralitet, sikrer medlemsstaterne i forbindelse med tilladelsesprocessen, at planlægning, opførelse og drift af anlæg til produktion af energi fra vedvarende energikilder, deres tilslutning til nettet og selve det tilknyttede net og lagringsaktiver formodes at være af overordnet offentlig interesse og tjene den offentlige sundhed og sikkerhed som omhandlet i artikel 6, stk. 4, og artikel 16, stk. 1, litra c), i direktiv 92/43/EØF, artikel 4, stk. 7, i direktiv 2000/60/EF og artikel 9, stk. 1, litra a), i direktiv 2009/147/EF. ▌

Senest ... [en måned efter datoen for dette direktivs ikrafttræden] udsteder Kommissionen for at mindske retsusikkerheden retningslinjer for, hvordan denne artikel skal gennemføres i overensstemmelse med de gældende krav i henhold til EU-retten og med de relevante afgørelser fra Den Europæiske Unions Domstol. [Ændring 17]

Artikel 16e

Fremskyndelse af udbredelse af varmepumper

1.
     
  Tilladelsesprocessen for installation af varmepumper må højst vare en måned.

2.
     
  Der gives tilladelse til nettilslutning til transmissions- eller distributionsnettet efter meddelelse til den relevante enhed for så vidt angår:

| a) | varmepumper med en elektrisk kapacitet på op til 12 kW og |
| --- | --- |

a)

varmepumper med en elektrisk kapacitet på op til 12 kW og

| b) | varmepumper, der installeres af en VE-egenforbruger, der handler i fællesskab med VE-egenforbrugere og VE-fællesskaber i henhold til artikel 2, stk. 14, i direktiv (EU) 2018/2001, med en elkapacitet på op til 50 kW, forudsat at kapaciteten i VE-egenforbrugeres anlæg til produktion af elektricitet fra vedvarende energikilder udgør mindst 60 % af varmepumpens kapacitet, medmindre der er berettigede sikkerhedsmæssige betænkeligheder, eller systemkomponenterne er teknisk uforenelige. |
| --- | --- |

b)

varmepumper, der installeres af en VE-egenforbruger, der handler i fællesskab med VE-egenforbrugere og VE-fællesskaber i henhold til artikel 2, stk. 14, i direktiv (EU) 2018/2001, med en elkapacitet på op til 50 kW, forudsat at kapaciteten i VE-egenforbrugeres anlæg til produktion af elektricitet fra vedvarende energikilder udgør mindst 60 % af varmepumpens kapacitet, medmindre der er berettigede sikkerhedsmæssige betænkeligheder, eller systemkomponenterne er teknisk uforenelige.

3.
     
  Afgørelser, der træffes i forbindelse med ovennævnte tilladelsesprocesser, offentliggøres. [Ændring 32]

Artikel 16f

Medlemsstaterne aflægger rapport til Kommissionen om:

| a) | varigheden af tilladelsesprocesserne for anlæg til produktion af energi fra vedvarende energikilder både i og uden for områder til fremskyndelse af vedvarende energi |
| --- | --- |

a)

varigheden af tilladelsesprocesserne for anlæg til produktion af energi fra vedvarende energikilder både i og uden for områder til fremskyndelse af vedvarende energi

| b) | indvirkningen af artikel 16d på varigheden af tilladelsesprocessen og de retslige procedurer. |
| --- | --- |

b)

indvirkningen af artikel 16d på varigheden af tilladelsesprocessen og de retslige procedurer.

Kommissionen evaluerer oplysningerne fra medlemsstaterne og foreslår, hvis det er relevant, ændringer af den relevante lovgivning.«

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

Artikel 4

Gennemførelse

| 1. | Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme artikel 1, nr. 10), senest den [
  en måned
  efter dette direktivs ikrafttræden]. [Ændring 35]

  Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme artikel 1, nr. 1), 2), 3), 4), 6), 8) og 9), og artikel 3 senest den [
  seks måneder
  efter dette direktivs ikrafttræden]. [Ændring 36]

  Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme artikel 1, nr. 5) og 7), og artikel 2 senest den [
  et
  år efter dette direktivs ikrafttræden]. [Ændring 37]

  De meddeler straks Kommissionen teksten til disse love og bestemmelser.
  Lovene og bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme artikel 1, nr. 10), senest den [
  en måned
  efter dette direktivs ikrafttræden]. [Ændring 35]

Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme artikel 1, nr. 1), 2), 3), 4), 6), 8) og 9), og artikel 3 senest den [
  seks måneder
  efter dette direktivs ikrafttræden]. [Ændring 36]

Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme artikel 1, nr. 5) og 7), og artikel 2 senest den [
  et
  år efter dette direktivs ikrafttræden]. [Ændring 37]

De meddeler straks Kommissionen teksten til disse love og bestemmelser.

Lovene og bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

| 2. | Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv. |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 5

Ikrafttrædelse

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 6

Adressater

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i ▌

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  Sagen blev henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg med henblik på interinstitutionelle forhandlinger, jf. forretningsordenens artikel 59, stk. 4, fjerde afsnit (A9-0283/2022).

1

(*1)  Ændringer: Ny eller ændret tekst er markeret med fede typer og kursiv; udgået tekst er markeret med symbolet ▌.

*1

(2)  EUT C [...] af [...], s. [...].

2

(3)  EUT C [...] af [...], s. [...].

3

(4)  
  Europa-Parlamentets holdning af ...

4

Europa-Parlamentets holdning af ...

(5)  Meddelelse fra Kommissionen COM(2019)0640, Den europæiske grønne pagt.

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 af 30. juni 2021 om fastlæggelse af rammerne for at opnå klimaneutralitet og om ændring af forordning (EF) nr. 401/2009 og (EU) 2018/1999 (»den europæiske klimalov«) (EUT L 243 af 9.7.2021, s. 1).

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/42/EF af 27. juni 2001 om vurdering af bestemte planers og programmers indvirkning på miljøet (EFT L 197 af 21.7.2001, s. 30).

7

(8)  Rådets afgørelse 2005/370/EF af 17. februar 2005 om indgåelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af konventionen om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (EUT L 124 af 17.5.2005, s. 1).

8

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/92/EU af 13. december 2011 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet (EUT L 26 af 28.1.2012, s. 1).

9

(10)  Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7).

10

(11)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF af 30. november 2009 om beskyttelse af vilde fugle (EUT L 20 af 26.1.2010, s. 7).

11

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF af 30. november 2009 om beskyttelse af vilde fugle (EUT L 20 af 26.1.2010, s. 7).

(12)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/240 af 10. februar 2021 om oprettelse af et instrument for teknisk støtte (EUT L 57 af 18.2.2021, s. 1).

12

(13)  EUT C 369 af 17.12.2011, s. 14.

13

(14)  Domstolens dom af 8. juli 2019, Kommissionen mod Belgien, C-543/17, ECLI: EU: C:2019:573.

14

(15)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/89/EU af 23. juli 2014 om rammerne for maritim fysisk planlægning (EUT L 257 af 28.8.2014, s. 135).

15

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/89/EU af 23. juli 2014 om rammerne for maritim fysisk planlægning (EUT L 257 af 28.8.2014, s. 135).

(16)  
  Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7).

16

Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7).

(17)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF af 30. november 2009 om beskyttelse af vilde fugle (EUT L 20 af 26.1.2010, s. 7).

17

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF af 30. november 2009 om beskyttelse af vilde fugle (EUT L 20 af 26.1.2010, s. 7).

---