# Den Europæiske Unions C 197/2023

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 197 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 66. årgang5. juni 2023 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 197

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

66. årgang5. juni 2023

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | IV   Oplysninger |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Rådet |
| 2023/C 197/01 | Rådets afgørelse af 30. maj 2023 om udpegelse af to repræsentanter for medlemsstaterne som medlemmer af og suppleanter til bestyrelsen for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet | 1 |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 197/02 | Euroens vekselkurs — 2. juni 2023 | 3 |

Indhold

Side

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

2023/C 197/01

Rådets afgørelse af 30. maj 2023 om udpegelse af to repræsentanter for medlemsstaterne som medlemmer af og suppleanter til bestyrelsen for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet

1

Europa-Kommissionen

2023/C 197/02

Euroens vekselkurs — 2. juni 2023

3

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 197/03 | Offentliggørelse af en godkendt standardændring af en varespecifikation for en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse i sektoren for landbrugsprodukter og fødevarer som omhandlet i artikel 6b, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014 | 4 |
| 2023/C 197/04 | Offentliggørelse af enhedsdokument med ændringer efter godkendelse af en ændring af mindre omfang i overensstemmelse med artikel 53, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 | 9 |

V   Øvrige meddelelser

ANDET

Europa-Kommissionen

2023/C 197/03

Offentliggørelse af en godkendt standardændring af en varespecifikation for en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse i sektoren for landbrugsprodukter og fødevarer som omhandlet i artikel 6b, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014

4

2023/C 197/04

Offentliggørelse af enhedsdokument med ændringer efter godkendelse af en ændring af mindre omfang i overensstemmelse med artikel 53, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012

9

---

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

| 5.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 197/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 197/1

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 30. maj 2023

om udpegelse af to repræsentanter for medlemsstaterne som medlemmer af og suppleanter til bestyrelsen for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet

(2023/C 197/01)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (1) og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed, særlig artikel 25, stk. 1,

under henvisning til de indstillinger, som Danmark og Sverige har forelagt Rådet, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Det er afgørende at sikre, at Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) er uafhængig, at den besidder høje videnskabelige standarder, og at den er åben og effektiv. Det er også absolut nødvendigt at sikre EFSA’s samarbejde med medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(1)

Det er afgørende at sikre, at Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) er uafhængig, at den besidder høje videnskabelige standarder, og at den er åben og effektiv. Det er også absolut nødvendigt at sikre EFSA’s samarbejde med medlemsstaterne.

| (2) | I henhold til artikel 25, stk. 1, i forordning (EF) nr. 178/2002 skal hver medlemsstat indstille et medlem og en suppleant som deres repræsentanter til EFSA’s bestyrelse. De således indstillede medlemmer og suppleanter udpeges af Rådet for en firårig periode med mulighed for genudpegelse og har stemmeret. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 25, stk. 1, i forordning (EF) nr. 178/2002 skal hver medlemsstat indstille et medlem og en suppleant som deres repræsentanter til EFSA’s bestyrelse. De således indstillede medlemmer og suppleanter udpeges af Rådet for en firårig periode med mulighed for genudpegelse og har stemmeret.

| (3) | Rådet har ved afgørelse af 7. april 2022 (2) udpeget repræsentanter for medlemsstaterne som medlemmer af og suppleanter til EFSA’s bestyrelse for perioden fra den 1. juli 2022 til den 30. juni 2026. |
| --- | --- |

(3)

Rådet har ved afgørelse af 7. april 2022 (2) udpeget repræsentanter for medlemsstaterne som medlemmer af og suppleanter til EFSA’s bestyrelse for perioden fra den 1. juli 2022 til den 30. juni 2026.

| (4) | Ved skrivelse af 13. februar 2023 blev EFSA underrettet om, at Annelise FENGER, dansk medlem, er gået på pension. |
| --- | --- |

(4)

Ved skrivelse af 13. februar 2023 blev EFSA underrettet om, at Annelise FENGER, dansk medlem, er gået på pension.

| (5) | Ved skrivelse af 23. marts 2023 blev EFSA underrettet om, at Hanna DUFVA, svensk suppleant, er gået på pension. |
| --- | --- |

(5)

Ved skrivelse af 23. marts 2023 blev EFSA underrettet om, at Hanna DUFVA, svensk suppleant, er gået på pension.

| (6) | Der bør derfor udpeges to nye repræsentanter for den resterende del af deres respektive forgængeres mandatperiode. |
| --- | --- |

(6)

Der bør derfor udpeges to nye repræsentanter for den resterende del af deres respektive forgængeres mandatperiode.

| (7) | De repræsentanter, der er indstillet af Danmark og Sverige, har relevant og omfattende erfaring og ekspertise inden for lovgivning og politik på fødevarekædeområdet, herunder risikovurdering, samt inden for ledelsesmæssige, administrative, finansielle og juridiske spørgsmål. Deres udpegelse sikrer derfor den højeste kompetencestandard og den bredeste vifte af relevant erfaring, som er tilgængelig, i EFSA’s bestyrelse — |
| --- | --- |

(7)

De repræsentanter, der er indstillet af Danmark og Sverige, har relevant og omfattende erfaring og ekspertise inden for lovgivning og politik på fødevarekædeområdet, herunder risikovurdering, samt inden for ledelsesmæssige, administrative, finansielle og juridiske spørgsmål. Deres udpegelse sikrer derfor den højeste kompetencestandard og den bredeste vifte af relevant erfaring, som er tilgængelig, i EFSA’s bestyrelse —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Følgende person udpeges herved til medlem af bestyrelsen for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet indtil den 30. juni 2026:

| — | Tejs BINDERUP (Danmark). |
| --- | --- |

—

Tejs BINDERUP (Danmark).

Artikel 2

Følgende person udpeges herved til suppleant til bestyrelsen for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet indtil den 30. juni 2026:

| — | Kristina GRANELLI (Sverige). |
| --- | --- |

—

Kristina GRANELLI (Sverige).

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 30. maj 2023.

På Rådets vegne

P. KULLGREN

Formand

---

(1)  EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1.

1

(2)  Rådets afgørelse af 7 april 2022 om udpegelse af repræsentanter for medlemsstaterne som medlemmer af og suppleanter til bestyrelsen for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EUT C 159 af 12.4.2022, s. 6).

2

---

Europa-Kommissionen

| 5.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 197/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 197/3

---

Euroens vekselkurs (1)

2. juni 2023

(2023/C 197/02)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,0763 |
| JPY | japanske yen | 149,46 |
| DKK | danske kroner | 7,4488 |
| GBP | pund sterling | 0,85930 |
| SEK | svenske kroner | 11,5505 |
| CHF | schweiziske franc | 0,9758 |
| ISK | islandske kroner | 150,10 |
| NOK | norske kroner | 11,8450 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 23,657 |
| HUF | ungarske forint | 371,36 |
| PLN | polske zloty | 4,4975 |
| RON | rumænske leu | 4,9622 |
| TRY | tyrkiske lira | 22,4742 |
| AUD | australske dollar | 1,6248 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4443 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,4346 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,7652 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,4474 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 401,66 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 20,9461 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,6065 |
| IDR | indonesiske rupiah | 15 975,82 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,9268 |
| PHP | filippinske pesos | 60,132 |
| RUB | russiske rubler | |
| THB | thailandske bath | 37,251 |
| BRL | brasilianske real | 5,3752 |
| MXN | mexicanske pesos | 18,8527 |
| INR | indiske rupee | 88,6380 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,0763

JPY

japanske yen

149,46

DKK

danske kroner

7,4488

GBP

pund sterling

0,85930

SEK

svenske kroner

11,5505

CHF

schweiziske franc

0,9758

ISK

islandske kroner

150,10

NOK

norske kroner

11,8450

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

23,657

HUF

ungarske forint

371,36

PLN

polske zloty

4,4975

RON

rumænske leu

4,9622

TRY

tyrkiske lira

22,4742

AUD

australske dollar

1,6248

CAD

canadiske dollar

1,4443

HKD

hongkongske dollar

8,4346

NZD

newzealandske dollar

1,7652

SGD

singaporeanske dollar

1,4474

KRW

sydkoreanske won

1 401,66

ZAR

sydafrikanske rand

20,9461

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,6065

IDR

indonesiske rupiah

15 975,82

MYR

malaysiske ringgit

4,9268

PHP

filippinske pesos

60,132

RUB

russiske rubler

THB

thailandske bath

37,251

BRL

brasilianske real

5,3752

MXN

mexicanske pesos

18,8527

INR

indiske rupee

88,6380

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

V Øvrige meddelelser

ANDET

Europa-Kommissionen

| 5.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 197/4 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 197/4

---

Offentliggørelse af en godkendt standardændring af en varespecifikation for en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse i sektoren for landbrugsprodukter og fødevarer som omhandlet i artikel 6b, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014

(2023/C 197/03)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 6b, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014 (1).

Meddelelse om godkendelse af en standardændring af varespecifikationen for en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse med oprindelse i en medlemsstat [Forordning (EU) nr. 1151/2012]

»Maçã de Alcobaça«

EU-nr.: PGI-PT-0261-AM01 — 15.3.2023

BOB ( ) BGB (X)

1.   Betegnelse

»Maçã de Alcobaça«

2.   Medlemsstat, som det geografiske område tilhører

Portugal

3.   Myndighed i medlemsstaten, der meddeler standardændringen

Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter

—

4.   Beskrivelse af den eller de godkendte ændringer

Ansøgning om godkendelse af væsentlige ændringer af varespecifikationen for beskyttede oprindelsesbetegnelser eller beskyttede geografiske betegnelser

Beskrivelse

Specifikke mærkningsoplysninger for den beskyttede geografiske betegnelse »Maçã de Alcobaça«-logoet er fjernet for at:

| | undgå, at billedet bliver utidssvarende, utilstrækkeligt eller forældet med årene |
| --- | --- |

undgå, at billedet bliver utidssvarende, utilstrækkeligt eller forældet med årene

| | give enheder, der ikke tilhører ledelsesgruppen, mulighed for at anvende den beskyttede geografiske betegnelse |
| --- | --- |

give enheder, der ikke tilhører ledelsesgruppen, mulighed for at anvende den beskyttede geografiske betegnelse

| | mindske kilderne til uoverensstemmelse mellem de forskellige markedsføringstilgange og -strategier. |
| --- | --- |

mindske kilderne til uoverensstemmelse mellem de forskellige markedsføringstilgange og -strategier.

Denne ændring berører enhedsdokumentet.

ENHEDSDOKUMENT

»Maçã de Alcobaça«

EU-nr.: PGI-PT-0261-AM01 — 15.3.2022

BOB ( ) BGB (X)

1.   Betegnelse(r) [på BOB eller BGB]

»Maçã de Alcobaça«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Portugal

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype [jf. bilag XI]

Kategori 1.6. Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Frugter af gruppen Casa Nova, Golden Delicious, Red Delicious, Gala, Fuji, Granny Smith, Jonagold, Reineta og Pink, som er dyrket i det afgrænsede geografiske område, er kendetegnet ved et fast og sprødt frugtkød, det høje sukkerindhold og ligeledes en stærk syrlighed, som giver dem den sød-syrlige smag og den intense aroma.

Ifølge en undersøgelse af »Maçã de Alcobaça«-sorternes ernæringsmæssige og funktionelle egenskaber (tabel 1 — Almeida & Pintado, 2008) viser gennemsnitsværdierne et højt samlet syreindhold. Dette aspekt er afgørende for sukker-syre-balancen, som giver »Maçã de Alcobaça«-æblerne den særlige sød-syrlige aroma og smag, der adskiller dem fra andre æbler.

Tabel 1

Indholdet af opløselige faste stoffer og titrerbar syre for de analyserede æblekultivarer

| Gennemsnitsværdiinterval for æblesorterne | Opløselige faste stoffer (g/100 g) | Titrerbar syre
  (g malat/100 g) |
| --- | --- | --- |
| 10,2 -15,3 | 0,2 -0,76 |
| Kilde: Domingos Almeida & Manuela Pintado, 2008: Caracterização nutritiva e funcional de variedades de Maçã de Alcobaça. Projecto Agro 937. |

Gennemsnitsværdiinterval for æblesorterne

Opløselige faste stoffer (g/100 g)

Titrerbar syre

(g malat/100 g)

10,2 -15,3

0,2 -0,76

Kilde: Domingos Almeida & Manuela Pintado, 2008: Caracterização nutritiva e funcional de variedades de Maçã de Alcobaça. Projecto Agro 937.

»Maçã de Alcobaça« har også andre kvalitetsmæssige og organoleptiske kendetegn, der anses for at være specifikke for disse æbler, og som kan tilskrives de særlige økologiske forhold, der gør sig gældende i produktionsområdet for »Maçã de Alcobaça«. Heriblandt bør nævnes det faste, sprøde frugtkød, den dybrøde farve for de røde og tofarvede frugtgrupper, den intense aroma, skrællen med fremtrædende og spredte lenticeller og solid rustdannelse ved stilkgruben.

Æblet »Maçã de Alcobaça« kan markedsføres:

| a) | helt, med eller uden skræl, og |
| --- | --- |

a)

helt, med eller uden skræl, og

| b) | i stykker, med eller uden skræl. |
| --- | --- |

b)

i stykker, med eller uden skræl.

3.3.   Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

—

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Alle etaper af produktionen af »Maçã de Alcobaça«, fra plantningen af frugtplantagen til høsten af frugterne, finder udelukkende sted i det afgrænsede geografiske område.

3.5.   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Høsten foregår, når frugterne er så modne, at de kan fortsætte deres modning, og at de kan holde sig på køl under passende forhold. Emballeringen foregår i takt med høsten og leveringen til frugtcentralen. Alle operationer og registreringer, der gør det muligt at spore produktet tilbage til dets oprindelse, verificeres.

For de øvrige markedsføringsformer skal alle de obligatoriske krav, der stilles til markedsføring af det friske æble, være opfyldt, med undtagelse af kravene vedrørende størrelse og klasse.

Vaskning, udskæring og emballering må ikke ændre det hele »Maçã de Alcobaça«-æbles kendetegn, og partier af skrællede og/eller udskårne æbler, som ikke opfylder de særlige betingelser, der er fastlagt for produktet, afvises således. Æblerne vaskes hele, før de evt. skæres ud, så denne proces ikke ændrer det friske produkts kendetegn.

For at mindske oxidationen skal skrælningen og/eller udskæringen og emballeringen foregå under nedkølede forhold. Æblet bør pakkes i en emballage, der kan virke som barriere, dvs. med en særlig film, som forhindrer luftudveksling med ydersiden og skaber en ændret atmosfære i forhold til den omgivende atmosfære, dvs. en med lavt iltindhold. Herefter bør øvrig emballering, opbevaring og transport ligeledes foregå under nedkølede forhold.

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

På etiketten for »Maçã de Alcobaça« skal produktets betegnelse efterfølges af ordene »Indicação Geográfica Protegida« (beskyttet geografisk betegnelse) eller akronymet »IGP« (BGB).

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

I administrativ henseende omfatter det afgrænsede geografiske område følgende kommuner: Alcobaça, Batalha, Bombarral, Cadaval, Caldas da Rainha, Leiria, Lourinhã, Marinha Grande, Nazaré, Óbidos, Peniche, Porto de Mós, Rio Maior og Torres Vedras.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Produktionsområdet for »Maçã de Alcobaça« er omtrent beliggende mellem Serra dos Candeeiros og havet, hvilket giver det et meget særligt mikroklima, der er kendetegnende for denne region. Dette — sammen med de velegnede jordbundsforhold — skaber de ideelle betingelser for produktionen af æbler af høj organoleptisk kvalitet og med særlige kendetegn, der adskiller dem fra æblerne fra andre regioner.

Områdets fysiske geografi varierer, og det er derfor det særlige mikroklima — som er anderledes end mikroklimaet i de omgivende områder — der er årsag til, at disse æblesorter opfører sig anderledes her. På grund af den korte afstand til Atlanterhavet er lufttemperaturen relativt konstant, og den daglige gennemsnitstemperatur ligger på omkring 15 °C. Den årlige nedbør varierer mellem 600 mm i gennemsnit og 900 mm ved Serra dos Candeeiros i Alcobaçaområdet. Luftfugtigheden er forbundet med beliggenheden tæt ved havet og de dominerende vinde fra nord og nordvest og ligger på omkring 80 % årligt. Solindstrålingen påvirkes af skydækket, selv om dette modvirkes af indvirkningen fra det nærliggende Middelhavsområde, og varierer i gennemsnit mellem 2 400 og 2 500 timer.

Dette geografiske områdes ganske særlige mikroklima, som er anderledes end mikroklimaet i de omgivende områder, er årsag til, at disse æblesorter vokser så fint og opfører sig anderledes her.

De beskrevne æblesorter, som dyrkes i det afgrænsede geografiske område, er kendetegnet ved deres faste og sprøde frugtkød, det høje sukkerindhold og det høje syreindhold, hvilket giver dem en særlig sød-syrlig smag og en intens aroma.

I forhold til de referenceværdier for æbler, der er offentliggjort i fødevareoversigterne fra Instituto Ricardo Jorge (tabel 2 — INSA, 2006), viser de gennemsnitsværdier, der er fundet i undersøgelsen af sorterne »Maçã de Alcobaça« ernæringsmæssige og funktionelle egenskaber (tabel 1 — Almeida & Pintado, 2008), en markant forskel for så vidt angår det samlede syreindhold (stort set det dobbelte).

Tabel 2

Æblets ernæringsmæssige sammensætning

| Æble | Energi (kcal/100 g) | Vand (g/100 g) | Kostfibre (g/100 g) | Kulhydrater (g/100 g) | Organiske syrer (g/100 g) | Protein (g/100 g) | Fedt (g/100 g) | Aske (g/100 g) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 57 | 82,9 | 2,1 | 13,6 | 0,20 | 0,2 | 0,5 | 0,32 |
| Kilde: INSA (2006). |

Æble

Energi (kcal/100 g)

Vand (g/100 g)

Kostfibre (g/100 g)

Kulhydrater (g/100 g)

Organiske syrer (g/100 g)

Protein (g/100 g)

Fedt (g/100 g)

Aske (g/100 g)

57

82,9

2,1

13,6

0,20

0,2

0,5

0,32

Kilde: INSA (2006).

Undersøgelsen Caracterização nutritiva e funcional de variedades de Maçã de Alcobaça viser bl.a. »Maçã de Alcobaça«-æblets ernæringsmæssige sammensætning (tabel 3). Det fremgår af værdierne i tabel 3, at gennemsnitsværdierne for kulhydrats- og proteinindholdet i »Maçã de Alcobaça« er højere end de gennemsnitsværdier, der er opgivet for æbler generelt i Tabela da Composição de Alimentos, som blev offentliggjort af Instituto Nacional de Saúde Dr. Ricardo Jorge (tabel 2 — INSA, 2006).

Tabel 3

Den ernæringsmæssige sammensætning af bestemte sorter af »Maçã de Alcobaça«. Værdierne refererer til den friske vægt af den spiselige del (frugtkød og skræl)

| Gennemsnit for sorterne | Energi (kcal/100 g) | Vand (g/100 g) | Kostfibre (g/100 g) | Kulhydrater (g/100 g) | Protein (g/100 g) | Fedt (g/100 g) | Aske (g/100 g) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 52,7 | 84,5 | 2,1 | 14,9 | 0,37 | 0,10 | 0,22 |
| Kilde: Domingos Almeida & Manuela Pintado, 2008: Caracterização nutritiva e funcional de variedades de Maçã de Alcobaça. Projecto Agro 937. |

Gennemsnit for sorterne

Energi (kcal/100 g)

Vand (g/100 g)

Kostfibre (g/100 g)

Kulhydrater (g/100 g)

Protein (g/100 g)

Fedt (g/100 g)

Aske (g/100 g)

52,7

84,5

2,1

14,9

0,37

0,10

0,22

Kilde: Domingos Almeida & Manuela Pintado, 2008: Caracterização nutritiva e funcional de variedades de Maçã de Alcobaça. Projecto Agro 937.

| 5.3 | Sammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)
  Uanset den genetiske indflydelse (Iglesias et al., 2008, 2012) og den økofysiologiske indflydelse (Gonzalez-Talice et al., 2013) på udviklingen af de kvalitetsmæssige og organoleptiske kendetegn for »Maçã de Alcobaça«, navnlig hvad angår farven og aromaerne, må de økologiske forhold, navnlig temperaturen og fugtigheden, også tages i betragtning.
  De særlige forhold, hvad angår temperatur og fugtighed som følge af beliggenheden tæt ved havet og af bjergsystemet Aire-Candeeiros-Montejunto, som løber fra nord til syd, parallelt med havet, bestemmer »Maçã de Alcobaça«-æblets ernæringsmæssige sammensætning, gør det friskere og saftigere og adskiller det fra andre æbler.
  Anerkendelsen og den deraf følgende beskyttelse af den geografiske betegnelse Alcobaça for disse æbler skyldtes altså ikke alene, at der for æblerne fra dette geografiske område kunne påvises en kvalitetsmæssig forskel, men også det gode omdømme, som dette navn har nydt på markedet i flere århundreder.
  Produktionsområdet for »Maçã de Alcobaça« omfatter det område, der historisk set er kendt som »Coutos de Alcobaça«. Den oprindelige afgrænsning af området var grundlæggende en følge af de daværende politiske faktorer (i det 12. og 13. århundrede), og der findes historiske tegn på, at området i virkeligheden strakte sig længere mod syd.
  Munkene tog sig således af disse områder, der var egnede til landbrug, og som svarer til de nuværende områder, der anvendes til æbledyrkning.
  Dyrkningen af frugttræer, særligt æbletræer, begynder sidenhen at få en stor betydning. I en tid, hvor der ikke var mange søde sager, fungerede æblerne som dessert efter overdådige måltider. Ifølge Vieira Natividade »passede [munkene] altid deres frugttræer med stor omhu«.
  De organoleptiske kvaliteter for æblerne fra Alcobaçaregionen begyndte tidligt at skille sig ud: »De havde særlige egenskaber, der adskilte dem fra andre æbler: den gradvise overgang fra sødme til syrlighed gik igen i den lange række af sorter, den fantastiske duft, den skønne farve...«. (Natividade, M. V., 1912 — Frutas d'Alcobaça).
  Ifølge Vieira Natividade var der »så mange æbleplantager, at man i Alcobaçaområdet selv den dag i dag ved frugt forstår et æble og ved frugtplantager, æbleplantager«. |
| --- | --- |

5.3

Uanset den genetiske indflydelse (Iglesias et al., 2008, 2012) og den økofysiologiske indflydelse (Gonzalez-Talice et al., 2013) på udviklingen af de kvalitetsmæssige og organoleptiske kendetegn for »Maçã de Alcobaça«, navnlig hvad angår farven og aromaerne, må de økologiske forhold, navnlig temperaturen og fugtigheden, også tages i betragtning.

De særlige forhold, hvad angår temperatur og fugtighed som følge af beliggenheden tæt ved havet og af bjergsystemet Aire-Candeeiros-Montejunto, som løber fra nord til syd, parallelt med havet, bestemmer »Maçã de Alcobaça«-æblets ernæringsmæssige sammensætning, gør det friskere og saftigere og adskiller det fra andre æbler.

Anerkendelsen og den deraf følgende beskyttelse af den geografiske betegnelse Alcobaça for disse æbler skyldtes altså ikke alene, at der for æblerne fra dette geografiske område kunne påvises en kvalitetsmæssig forskel, men også det gode omdømme, som dette navn har nydt på markedet i flere århundreder.

Produktionsområdet for »Maçã de Alcobaça« omfatter det område, der historisk set er kendt som »Coutos de Alcobaça«. Den oprindelige afgrænsning af området var grundlæggende en følge af de daværende politiske faktorer (i det 12. og 13. århundrede), og der findes historiske tegn på, at området i virkeligheden strakte sig længere mod syd.

Munkene tog sig således af disse områder, der var egnede til landbrug, og som svarer til de nuværende områder, der anvendes til æbledyrkning.

Dyrkningen af frugttræer, særligt æbletræer, begynder sidenhen at få en stor betydning. I en tid, hvor der ikke var mange søde sager, fungerede æblerne som dessert efter overdådige måltider. Ifølge Vieira Natividade »passede [munkene] altid deres frugttræer med stor omhu«.

De organoleptiske kvaliteter for æblerne fra Alcobaçaregionen begyndte tidligt at skille sig ud: »De havde særlige egenskaber, der adskilte dem fra andre æbler: den gradvise overgang fra sødme til syrlighed gik igen i den lange række af sorter, den fantastiske duft, den skønne farve...«. (Natividade, M. V., 1912 — Frutas d'Alcobaça).

Ifølge Vieira Natividade var der »så mange æbleplantager, at man i Alcobaçaområdet selv den dag i dag ved frugt forstår et æble og ved frugtplantager, æbleplantager«.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

https://tradicional.dgadr.gov.pt/images/prod_imagens/frescos/docs/CE_maca_alcoba%C3%A7a_2021.pdf

---

(1)  EUT L 179 af 19.6.2014, s. 17.

---

| 5.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 197/9 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 197/9

---

Offentliggørelse af enhedsdokument med ændringer efter godkendelse af en ændring af mindre omfang i overensstemmelse med artikel 53, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012

(2023/C 197/04)

Europa-Kommissionen har godkendt denne ændring af mindre omfang i overensstemmelse med artikel 6, stk. 2, tredje afsnit, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014 (1).

Ansøgningen om godkendelse af denne mindre ændring findes i Kommissionens eAmbrosia-database.

ENHEDSDOKUMENT

» HUILE D'OLIVE DE CORSE / HUILE D'OLIVE DE CORSE – OLIU DI CORSICA «

EU-nr.: PDO-FR-0428-AM02 — 29.11.2021

BOB ( X ) BGB ( )

1.   Betegnelse(r)

» Huile d'olive de Corse / Huile d'olive de Corse – Oliu di Corsica «

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Kategori 1.5 — Fedtstoffer (smør, margarine, olier m.m.)

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

» Huile d'olive de Corse « / » Huile d'olive de Corse – Oliu di Corsica « er kendetegnet ved aromaer af mandel, artiskok, hø, tørrede frugter eller æble. Produktets farve er strågul til lysegul og kan have et grønt skær.

Ved den første markedsføring er skarpheden og bitterheden 3 eller derover på den organoleptiske skala fra Det Internationale Olivenolieråd.

De frie syrer, udtrykt i oliesyre, er på højst 1,5 gram pr. 100 gram.

Når produktet afsættes første gang, er peroxidtallet lig med eller under 16 milliækvivalenter oxygenperoxid pr. 1 kg olivenolie.

» Huile d'olive de Corse « / » Huile d'olive de Corse – Oliu di Corsica « med angivelsen »récolte à l'ancienne« har følgende supplerende kendetegn: olien er rund og fyldig og kendetegnet ved følgende karakteristiske og dominerende aromaer: sorte oliven, tørt hø, tørrede frugter (mandel, valnød og hasselnød), blomsterdufte fra makien, svampe og underskov.

Ved den første markedsføring er skarpheden og bitterheden 1 eller derunder på Det Internationale Olivenolieråds organoleptiske skala.

3.3.   Foder (kun for animalske produkter oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Olivenolierne stammer primært fra følgende sorter:

Sabine (også kaldet Sabina, Aliva Bianca og Biancaghja), Ghjermana (også kaldet Ghjermana di Balagna og di Casinca, Nieladja), Capanace (også kaldet Raspulada/Raspuluta), Zinzala (også kaldet Pinzarole), Aliva Néra (også kaldet Ghjermana du Sud og d'Alta Rocca) og Curtinese (også kaldet Pendola).

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Alle de aktiviteter, der knytter sig til produktionen af råvaren og forarbejdningen af olivenolien finder sted inden for det afgrænsede geografiske område.

3.5.   Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Foruden de obligatoriske oplysninger, som mærknings- og fødevarelovgivningen foreskriver, omfatter mærkningen af olier med oprindelsesbetegnelsen » Huile d'olive de Corse « / » Huile d'olive de Corse – Oliu di Corsica « følgende oplysninger:

| — | Navnet på oprindelsesbetegnelsen » Huile d'olive de Corse « / » Huile d'olive de Corse – Oliu di Corsica « |
| --- | --- |

—

Navnet på oprindelsesbetegnelsen » Huile d'olive de Corse « / » Huile d'olive de Corse – Oliu di Corsica «

| — | Angivelsen »récolte à l'ancienne« umiddelbart efter navnet på oprindelsesbetegnelsen for olier fra oliven, der er høstet ved naturligt nedfald. |
| --- | --- |

—

Angivelsen »récolte à l'ancienne« umiddelbart efter navnet på oprindelsesbetegnelsen for olier fra oliven, der er høstet ved naturligt nedfald.

| — | Teksten: »beskyttet oprindelsesbetegnelse«. |
| --- | --- |

—

Teksten: »beskyttet oprindelsesbetegnelse«.

| — | Den Europæiske Unions BOB-symbol. |
| --- | --- |

—

Den Europæiske Unions BOB-symbol.

Disse oplysninger skal anbringes i samme synsfelt.

De skal trykkes med synlige, læselige, uudslettelige bogstaver, som træder klart frem fra den baggrund, de trykkes på, og er tilstrækkeligt store til, at oplysningerne tydeligt kan skelnes fra alle de øvrige skrevne angivelser og tegninger.

Mærkningen af olier med angivelsen »récolte à l'ancienne« betyder, at der gives oplysning om, at olierne stammer fra oliven, der er høstet ved naturligt nedfald.

4.   Præcis afgrænsning af det geografiske område

Det geografiske område for oprindelsesbetegnelsen » Huile d'olive de Corse « / » Huile d'olive de Corse – Oliu di Corsica « omfatter hele Korsika, undtagen følgende kommuner: Aiti, Albertacce, Alzi, Asco, Aullène, Bastelica, Bocognano, Bustanico, Calacuccia, Cambia, Campana, Carcheto-Brustico, Carpineto, Carticasi, Casamaccioli, Casanova, Ciamanacce, Corscia, Cozzano, Cristinacce, Erone, Evisa, Felce, Ghisoni, Guagno, Guitera-les-Bains, Lano, Lozzi, Mausoléo, Mazzola, Muracciole, Novale, Olmi-Cappella, Ortale, Orto, Palneca, Pastricciola, Perelli, Pianello, Piazzali, Piedipartino, Pie-d'Orezza, Pietricaggio, Piobetta, Pioggiola, Poggiolo, Quasquara, Quenza, Renno, Rezza, Rusio, Saliceto, Sampolo, San-Lorenzo, Soccia, Tarrano, Tasso, Tavera, Tolla, Valle-d'Alesani, Vallica, Vivario og Zicavo.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Korsika ligger mellem 41 og 43° N, 160 km fra den provencalske kyst og er en bjergrig langstrakt ø, som er nord-/sydvendt, med en gennemsnitshøjde på 568 m, og den har meget skarpt aftegnede terrænforhold.

Ud fra et geologisk synspunkt stammer den jord, hvor oliventræerne vokser, primært fra nedbrydningen på stedet af to forskellige klippetyper (granit og skifer samt kalkstenslommer på øens sydspids). Jordbundstyperne er således af ringe bonitet på grund af en ikke særlig dyb overflade og et lavt lerindhold, men det er også en tør jordbund med en lille vandreserve. Træernes vandforsyning er derfor helt afhængig af regnmængden, som, selv om den varierer meget år for år og i de forskellige mikroregioner, ikke er mindre end i Middelhavsområdet, med en lang tørkeperiode om sommeren på ca. fem måneder.

Denne jordbunds egenskaber er desuden kendetegnet ved erosion, der forstærkes på grund af hældningen.

Ud over tørken om sommeren er klimaet kendetegnet ved temperaturer, der er gunstige for oliventræet, med milde vintre, varme somre, mange solskinstimer, men hvor havet også påvirker klimaet og giver en betydelig luftfugtighed.

Oliventræets udvikling er desuden betinget af temperaturen: det højtliggende terræn medfører, at der over en vis gennemsnitshøjde forekommer frost, idet denne højdegrænse varierer afhængigt af bjergsidernes beliggenhed.

Olivendyrkningen har ikke udviklet sig i de områder, hvor der kan forekomme frost.

Det primære olivendyrkningsområde ligger i vegetationsniveauet på 0-400 m på en nordvendt bjergskråning og indtil 600 m på solsiden og er kendetegnet ved rækker af korkeg og steneg samt pinje, trælyng, jordbærtræ, myrte, mastikstræ, torngyvel og bevoksning med tætte blade.

Oliventræets historie på Korsika går langt tilbage og udgør grundlaget for olivendyrkningen på øen. Det er historien, som også i vid udstrækning forklarer de plantede sorters oprindelse: Således er Sabine, som er den mest udbredte sort på Korsika, men som primært forekommer i Balagne-regionen, en sort, der er udvalgt lokalt og udviklet udelukkende af vilde oliventræer. På samme måde er Capanace, der er den dominerende sort i Cap Corse-regionen, også udvalgt lokalt. Denne sort ser ud til at have tilpasset sig til vanskelige forhold. Capanace-træerne i Cap Corse-regionen bliver regelmæssigt udsat for kraftige vinde og tåge.

Nylige undersøgelser har vist, at visse sorter stammer fra Toscana (Ghjermana og Ghjermana di Balagna), og at andre sorter såsom Zinzala stammer fra krydsbefrugtninger mellem lokale vilde oliventræer og indførte sorter.

Disse hovedsorter er således blevet etableret og opformeret, oftest sammen med andre sorter, i områder, hvor jordbundsforholdene passede dem bedst. Træernes alder vidner i dag om disse sorters tilpasning til det geografiske miljø, hvor de vokser, og om en ubestridelig tilknytning til området.

Produktionen af » Huile d'olive de Corse « / » Huile d'olive de Corse - Oliu di Corsica « er baseret på gamle traditioner, som er velegnede til miljøet:

| — | Dyrkningsmåden har været og er fortsat tæt forbundet med miljøet: lav tæthed i olivenlundene og sen indsamling af olivenfrugterne. Det forhold, at olivenfrugterne holdes på træerne i lang tid, forstærker yderligere fænomenet med vekselproduktion. |
| --- | --- |

—

Dyrkningsmåden har været og er fortsat tæt forbundet med miljøet: lav tæthed i olivenlundene og sen indsamling af olivenfrugterne. Det forhold, at olivenfrugterne holdes på træerne i lang tid, forstærker yderligere fænomenet med vekselproduktion.

| — | Olivenhøsten foregik traditionelt ved nedslåning, plukning på træet eller indsamling på jorden alt efter området, høstmængden, olivensorterne og sæsonforholdene. Indsamlingen på jorden var den mest almindelige høstmetode. I dag anvender producenterne ikke længere denne metode, og indsamlingen foregår i stedet på udspændte net eller i andre beholdere, der er anbragt under træet.
  Høstperioden for oliven er fordelt tidsmæssigt i overensstemmelse med de forskellige sorters blomstringstidspunkter. |
| --- | --- |

—

Olivenhøsten foregik traditionelt ved nedslåning, plukning på træet eller indsamling på jorden alt efter området, høstmængden, olivensorterne og sæsonforholdene. Indsamlingen på jorden var den mest almindelige høstmetode. I dag anvender producenterne ikke længere denne metode, og indsamlingen foregår i stedet på udspændte net eller i andre beholdere, der er anbragt under træet.

Høstperioden for oliven er fordelt tidsmæssigt i overensstemmelse med de forskellige sorters blomstringstidspunkter.

| — | Knusningen finder sted meget tidligere, hvad der før i tiden var tilfældet. Disse perioder, som tidligere var hovedårsagen til oliens alt for høje syreindhold, er betydeligt meget kortere i dag som følge af forbedringen af møllernes kapacitet og moderniseringen af dem. Ikke desto mindre er disse perioder stadig nogle gange længere end på fastlandet på grund af olivenlundenes fjerne beliggenhed og producenternes skik og brug. |
| --- | --- |

—

Knusningen finder sted meget tidligere, hvad der før i tiden var tilfældet. Disse perioder, som tidligere var hovedårsagen til oliens alt for høje syreindhold, er betydeligt meget kortere i dag som følge af forbedringen af møllernes kapacitet og moderniseringen af dem. Ikke desto mindre er disse perioder stadig nogle gange længere end på fastlandet på grund af olivenlundenes fjerne beliggenhed og producenternes skik og brug.

Denne generelle forbedring af såvel høstmetoden som møllernes effektivitet har gjort det muligt at forbedre olivenolivens kvalitet.

» Huile d'olive de Corse « / » Huile d'olive de Corse – Oliu di Corsica « er kendetegnet ved en moderat krydrethed og skarphed. Aromaerne kommer derfor til udtryk med finesse og har en god kompleksitet.

Forekomsten af varieret spontant opstået vegetation omkring olivenlundene giver mandel- og høaromaer i det færdige produkt samt komplekse aromaer af maki i » Huile d'olive de Corse « / » Huile d'olive de Corse – Oliu di Corsica « med angivelsen »récolte à l'ancienne«.

Produktet anvendes til madlavning, pleje og mange religiøse eller verdslige ritualer og er derfor en integreret del af øboernes liv og er anerkendt for dets kvalitet.

Olivendyrkningen på Korsika er også speciel derved, at den omfatter mange forskellige gamle og endemiske sorter.

Anvendelsen af små olivensorter, der derfor ikke er velegnede til konsum som spiseoliven, og traditionen med at producere olivenolie snarere end spiseoliven er grunden til, at alle olivenlundene i alle mikroregionerne i det geografiske område udelukkende anvendes til olivenolieproduktion.

De typiske kendetegn for olivenolie med betegnelsen » Huile d'olive de Corse « / » Huile d'olive de Corse - Oliu di Corsica « er resultatet af opretholdelsen af en vis tradition og indførelsen af moderne produktionsmetoder kombineret med et særligt naturligt miljø.

Oliventræet er vokset spontant i forskellige områder, og gennem udvælgelse og krydsbefrugtning har det ført til et stort antal sorter på et ret begrænset område, hvilket er et originalt træk i forhold til andre olivendyrkningsområder i Middelhavsområdet, som snarere dyrker en sort eller flere sorter med en dominerende sort.

Uafhængigt af træernes særlige egenskaber er de underlagt den samme dyrkningsmetode og har de samme klimaforhold, hvilket medfører, at råvaren udvikler sig langsomt i det særlige miljø.

Da der ikke forekommer frost i de områder, hvor oliventræet vokser, får olivenene lov til at sidde længe på træerne, hvilket er afgørende for udviklingen af de typiske træk ved » Huile d'olive de Corse « / » Huile d'olive de Corse – Oliu di Corsica «, idet olivenfrugterne således opfanger duftene fra de omkringliggende plantesorter og især planterne i makien, som derefter genfines i de særlige aromaer i » Huile d'olive de Corse « / » Huile d'olive de Corse – Oliu di Corsica « med angivelsen »récolte à l'ancienne«.

Med andre ord bidrager sammenhængen mellem de naturlige og menneskelige, lokale og specifikke faktorer til at understrege den variation, der kan forekomme i produktet som følge af de forskellige sorter, jordbunden og mængden af sollys, og som giver » Huile d'olive de Corse « / » Huile d'olive de Corse - Oliu di Corsica « de originale egenskaber, som er fælles for olivenproduktionen på hele øen.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-321d4041-7315-4b9a-b481-75a9f3b43222

---

(1)  EUT L 179 af 19.6.2014, s. 17.

---