# Az Európai Unió C 205/2023

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 205 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 66. évfolyam2023. június 12. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 205

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

66. évfolyam2023. június 12.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Az Európai Unió Bírósága |
| 2023/C 205/01 | Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában | 1 |

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

2023/C 205/01

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

Európai Unió Hivatalos Lapjában

1

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK |
| | Bíróság |
| 2023/C 205/02 | C-25/21. sz. ügy, Repsol Comercial de Productos Petrolíferos: A Bíróság (első tanács) 2023. április 20-i ítélete (a Juzgado de lo Mercantil no 2 de Madrid [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – ZA, AZ, BX, CV, DU, ET kontra Repsol Comercial de Productos Petrolíferos SA (Előzetes döntéshozatal – Verseny – Vertikális versenykorlátozások – Az EUMSZ 101. cikk (1) és (2) bekezdése – A tényleges érvényesülés elve – 1/2003/EK rendelet – 2. cikk – 2014/104/EU irányelv – A 9. cikk (1) bekezdése – A nemzeti versenyhatóságok által hozott, a versenyjogi szabályok megsértését megállapító jogerős határozatok kötelező ereje – Időbeli és tárgyi hatály – Az uniós versenyjogi rendelkezések megsértései alapján indított kártérítési és semmisség megállapítása iránti keresetek) | 2 |
| 2023/C 205/03 | C-144/21. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2023. április 20-i ítélete – Európai Parlament kontra Európai Bizottság (Megsemmisítés iránti kereset – C(2020) 8797 végrehajtási határozat – A króm-trioxid bizonyos felhasználásainak engedélyezése – 1907/2006/EK rendelet – A vegyi anyagok regisztrálása, értékelése, engedélyezése és korlátozása – 60. cikk – Az engedélyek megadása – Annak bizonyítására vonatkozó kötelezettség, hogy az anyag felhasználásából származó társadalmi-gazdasági előnyök jelentősebbek, mint annak az emberi egészséget vagy a környezetet érintő kockázatai, valamint hogy nem állnak rendelkezésre megfelelő alternatív anyagok vagy technológiák – 62. cikk – Engedélyezési kérelmek – 64. cikk – Az engedélyezési határozathozatali eljárás) | 3 |
| 2023/C 205/04 | C-291/21. sz. ügy, Starkinvest: A Bíróság (második tanács) 2023. április 20-i ítélete (a Tribunal de première instance de Liège [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – a Starkinvest SRL által indított eljárás (Előzetes döntéshozatal – Polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés – 655/2014/EU rendelet – Az ideiglenes számlazárolást elrendelő európai végzés eljárása – Az ilyen végzés kibocsátásának feltételei – 4. cikk – A határozat fogalma – 7. cikk – Az adóst a hitelező követelésének megfizetésére kötelező határozat fogalma – Bírósági határozat, amely az adóst a jogsértés megszüntetésére kötelező végzés megsértése esetén kényszerítő bírság megfizetésére kötelezi – 1215/2012/EU rendelet – 55. cikk – Hatály) | 3 |
| 2023/C 205/05 | C-329/21. sz. ügy, DIGI Communications: A Bíróság (ötödik tanács) 2023. április 20-i ítélete (a Fővárosi Törvényszék [Magyarország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – DIGI Communications NV kontra Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Hivatala (Előzetes döntéshozatal – Távközlés – Elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások – 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) – A 4. cikk (1) bekezdése – 2002/20/EK irányelv (engedélyezési irányelv) – 7. cikk – Frekvenciahasználati jogok odaítélése – Árverési eljárás – Az érintett tagállamban elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó jogalanyként be nem jegyzett holdingtársaság – Az odaítélési eljárásból való kizárás – Az odaítélő határozattal szembeni jogorvoslati jog) | 4 |
| 2023/C 205/06 | C-413/21. P. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2023. április 20-i ítélete – Az Európai Unió Tanácsa kontra Aisha Muammer Mohamed El-Qaddafi (Fellebbezés – Közös kül- és biztonságpolitika – A líbiai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedések – Azon személyek, szervezetek és szervek jegyzéke, akikre, illetve amelyekre a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása alkalmazandó – Az Európai Unió területére való beutazás és a területén történő átutazás korlátozásainak hatálya alatt álló személyek jegyzéke – A. M. M. El-Qaddafi nevének a jegyzéken való további szerepeltetése – Kellőképpen biztos ténybeli alap – Indokolási kötelezettség) | 5 |
| 2023/C 205/07 | C-580/21. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2023. április 20-i ítélete (a Bundesgerichtshof [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – EEW Energy from Waste Großräschen GmbH kontra MNG Mitteldeutsche Netzgesellschaft Strom GmbH (Előzetes döntéshozatal – Környezet – 2009/28/EK irányelv – A megújuló energiaforrásokból előállított energia támogatása – A 16. cikk (2) bekezdésének c) pontja – A szállítási és elosztási hálózatokhoz való hozzáférés – A megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiának biztosított elsőbbségi hozzáférés – Mind megújuló, mind hagyományos energiaforrásokból történő előállítás) | 6 |
| 2023/C 205/08 | C-602/21. sz. ügy: A Bíróság (kilencedik tanács) 2023. április 20-i ítélete – Európai Bizottság kontra Lengyel Köztársaság (Tagállami kötelezettségszegés – 2002/49/EK irányelv – A környezeti zaj értékelése és kezelése – Zajterhelés megelőzése – Fontosabb közutak és vasútvonalak – A 8. cikk (1) és (2) bekezdése – Nem megfelelő vagy nem létező cselekvési tervek – A 10. cikk (2) bekezdése – VI. melléklet – Nem létező cselekvésiterv-összefoglalók) | 7 |
| 2023/C 205/09 | C-650/21. sz. ügy, Landespolizeidirektion Niederösterreich et Finanzamt Österreich: A Bíróság (második tanács) 2023. április 20-i ítélete (a Verwaltungsgerichtshof [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) –FW, CE (Előzetes döntéshozatal – Szociálpolitika – A foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód – 2000/78/EK irányelv – Az életkoron alapuló hátrányos megkülönböztetés tilalma – Köztisztviselői illetmény – Hátrányosan megkülönböztetőnek minősített korábbi nemzeti szabályozás – Korábbi illetményrendszer szerint megállapított szolgálati időre hivatkozás alapján történő új illetményrendszerbe besorolás – E szolgálati időnek összehasonlítási referencia-időpont meghatározásával történő kijavítása – Az új besorolás hátrányosan megkülönböztető jellege – Az idősebb köztisztviselők hátrányos megkülönböztetésére irányuló szabály) | 8 |
| 2023/C 205/10 | C-772/21. sz. ügy, Brink's Lithuania: A Bíróság (ötödik tanács) 2023. április 20-i ítélete (Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas [Litvánia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Brink’s Lithuania UAB kontra Lietuvos bankas (Előzetes döntéshozatal – Az euró pénzhamisítás elleni védelme – 1338/2001/EK rendelet – A 6. cikk (1) bekezdése – A bankjegyek kezelésével és újraforgalmazásával foglalkozó pénzforgalmi szolgáltatók – EKB/2010/14 határozat – A 6. cikk (2) bekezdése – A forgalomképtelen euróbankjegyek felismerése – Automatikus forgalomképességi vizsgálat – Az Európai Központi Bank (EKB) weboldalán közzétett és időről időre módosított minimum-előírások – Személyi hatály – A pénzforgalmazók/pénzfeldolgozók kötelezettségeinek terjedelme – Kötelező erő – A jogbiztonság elve) | 9 |
| 2023/C 205/11 | C-775/21. és C-826/21. sz. egyesített ügyek, Blue Air Aviation és társai: A Bíróság (hatodik tanács) 2023. április 20-i ítélete (Curtea de Apel Bucureşti [Románia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Blue Air Aviation SA kontra UCMR – ADA Asociaţia pentru Drepturi de Autor a Compozitorilor (C-775/21) és Uniunea Producătorilor de Fonograme din România (UPFR) kontra Societatea Naţională de Transport Feroviar de Călători (SNTFC) CFR Călători SA (C-826/21) (Előzetes döntéshozatal – Szellemi tulajdon – Szerzői jog és szomszédos jogok – 2001/29/EK irányelv – A 3. cikk (1) bekezdése – Nyilvánossághoz közvetítés – Fogalom – Háttérzene sugárzása – 2006/115/EK irányelv – A 8. cikk (2) bekezdése – Méltányos díjazás – A berendezések puszta rendelkezésre bocsátása – Vonatok és repülőgépek fedélzetén található hangberendezések – A nyilvánossághoz közvetítés vélelme) | 10 |
| 2023/C 205/12 | C-815/21. P. sz. ügy: A Bíróság (hetedik tanács) 2023. április 20-i ítélete – Amazon.com, Inc., Amazon Services Europe Sàrl, Amazon EU Sàrl, Amazon Europe Core Sàrl kontra Európai Bizottság (Fellebbezés – Verseny – EUMSZ 102. cikk – Erőfölénnyel való visszaélés – Online értékesítés – 773/2004/EK rendelet – A 2. cikk (1) bekezdése – Az Európai Bizottság vizsgálat megindítását elrendelő határozata – A vizsgálat területi hatálya – Olaszország kizárása – A Bizottság és a tagállami versenyhatóságok közötti hatáskörmegosztás – 1/2003/EK rendelet – A 11. cikk (6) bekezdése – A tagállami versenyhatóságok hatáskörének megszűnése – A tagállami versenyhatóságok és a Bizottság által párhuzamosan folytatott eljárásokkal szembeni védelem – Megsemmisítés iránti kereset – Keresettel nem megtámadható aktus – Harmadik személyek vonatkozásában joghatást ki nem fejtő aktus – Előkészítő aktus – Elfogadhatatlanság) | 11 |
| 2023/C 205/13 | C-827/21. sz. ügy, Banca A [Az egyesülésekről szóló irányelv belső helyzetben való alkalmazása]: A Bíróság (kilencedik tanács) 2023. április 27-i ítélete (az Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie [Románia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Banca A kontra Agenţia Naţională de Administrare Fiscală (ANAF), Preşedintele ANAF (Előzetes döntéshozatal – 2009/133/EK irányelv – 7. cikk – Beolvadással történő egyesülés – Tisztán belföldi művelet – Az uniós jog elsőbbsége az uniós jog alkalmazási körén kívül – Hiány – Az uniós jog értelmezése az alkalmazási körén kívül – A Bíróság előzetes döntéshozatali hatásköre – Feltétel – A nemzeti jog által közvetlenül és feltétel nélkül alkalmazandóvá tett uniós jog) | 12 |
| 2023/C 205/14 | C-52/22. sz., BVAEB [Az öregségi nyugdíjak kiigazítása] ügy: A Bíróság (hetedik tanács) 2023. április 20-i ítélete (a Bundesverwaltungsgericht [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – BF kontra Vericherungsanstalt öffentlich Bediensteter, Eisenbahnen und Bergbau (BVAEB) („Előzetes döntéshozatal – Szociálpolitika – A foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód – 2000/78/EK irányelv – Az életkoron alapuló hátrányos megkülönböztetés tilalma – A 2. cikk (1) bekezdése és (2) bekezdésének a) pontja – A 6. cikk (1) bekezdése – Öregségi nyugdíj – A köztisztviselők nyugdíjrendszerének az általános nyugdíjrendszerhez való fokozatos hozzáigazítását előíró nemzeti szabályozás – A nyugdíj összegének első kiigazítása, amelyre a tisztviselők egyik kategóriája esetében gyorsabban kerül sor, mint egy másik esetében – Igazolások) | 12 |
| 2023/C 205/15 | C-70/22. sz. ügy, Viagogo: A Bíróság (hetedik tanács) 2023. április 27-i ítélete (a Consiglio di Stato [Olaszország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Viagogo AG kontra Autorità per le Garanzie nelle Comunicazioni, Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato (Előzetes döntéshozatal – Elektronikus kereskedelem – 2000/31/EK irányelv – 1. cikk – Hatály – A 2. cikk c) pontja – A letelepedett szolgáltató fogalma – A 3. cikk (1) bekezdése – Információs társadalommal összefüggő szolgáltatásoknak az egyik tagállam területén letelepedett szolgáltatók által történő nyújtása – A Svájci Államszövetség területén letelepedett társaság – Személyi hatálytalanság – EUMSZ 56. cikk – Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség között létrejött, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás – Hatály – A naptári évenként 90 napot meg nem haladó időtartamú, határokon átnyúló szolgáltatások nyújtásának tilalma – 90 napot meghaladó időtartamú, olaszországi szolgáltatásnyújtás – Személyi hatálytalanság – EUMSZ 102. cikk – Bármely olyan elem hiánya az előzetes döntéshozatalra utaló határozatban, amely lehetővé tenné az alapügy és az erőfölénnyel való esetleges visszaélés közötti kapcsolat megállapítását – Elfogadhatatlanság) | 13 |
| 2023/C 205/16 | C-102/22. P. sz. ügy: A Bíróság (hetedik tanács) 2023. április 27-i ítélete – HC kontra Európai Bizottság (Fellebbezés – Közszolgálat – Felvétel – EPSO/AD/363/18 nyílt versenyvizsga – Versenyvizsga-felhívás – A pályázó tehetségmérő vizsgán adott válaszainak a vizsgabizottság általi értékelése – A versenyvizsga következő szakaszára bocsátás megtagadása – A nyelvhasználatra vonatkozó szabályok – A versenyvizsga második nyelve kiválasztásának az angol és francia nyelvre való korlátozása – A versenyvizsga-kiírásra vonatkozó jogellenességi kifogás – Elfogadhatatlanság) | 14 |
| 2023/C 205/17 | C-104/22. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2023. április 27-i ítélete (Markkinaoikeus [Finnország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Lännen MCE Oy kontra Berky GmbH, Senwatec Gmbh & Co. KG (Előzetes döntéshozatal – Európai uniós védjegy – (EU) 2017/1001 rendelet – A 125. cikk (5) bekezdése – Joghatóság – Bitorlási kereset – Azon tagállam bíróságainak joghatósága, amelynek területén a bitorlást elkövették vagy megkísérelték – Első szintű nemzeti doménnevet használó keresőmotor által megjelenített reklám – A szállítás földrajzi területét pontosan meg nem jelölő reklám – Figyelembe veendő tényezők) | 14 |
| 2023/C 205/18 | C-107/22. sz. ügy, X és Inspecteur van de Belastingdienst Douane: A Bíróság (hatodik tanács) 2023. április 27-i ítélete (a Gerechtshof Amsterdam [Hollandia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – X BV kontra Inspecteur van de Belastingdienst/Douane district Rotterdam (Előzetes döntéshozatal – Közös Vámtarifa – Az áruk besorolása – Kombinált Nómenklatúra – Értelmezés – Általános szabályok – A 2. a) általános szabály – Összeszereletlen vagy szétszerelt állapotban bemutatott áru – Összeszerelésük útján műholdvevő-készülék létrehozására szánt alkatrészek – Teljes vevőkészülékként való besorolás) | 15 |
| 2023/C 205/19 | C-192/22. sz. ügy, Bayerische Motoren Werke: A Bíróság (hatodik tanács) 2023. április 27-i ítélete (a Bundesarbeitsgericht [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – FI kontra Bayerische Motoren Werke AG (Előzetes döntéshozatal – Szociálpolitika – 2003/88/EK irányelv – A 7. cikk (1) bekezdése – Az Európai Unió Alapjogi Chartája 31. cikkének (2) bekezdése – A fizetett éves szabadsághoz való jog – E jog megszűnése – A nyugdíjazást megelőző progresszív munkaidő-kedvezmény rendszere – Az éves szabadság e rendszer munkavégzési időszakában szerzett, de még ki nem vett napjai – Munkaképtelenség) | 16 |
| 2023/C 205/20 | C-263/22. sz. ügy, Ocidental – Companhia Portuguesa de Seguros de Vida: A Bíróság (kilencedik tanács) 2023. április 20-i ítélete (Supremo Tribunal de Justiça [Portugália] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Ocidental – Companhia Portuguesa de Seguros de Vida SA kontra LP (Előzetes döntéshozatal – A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételek – 93/13/EGK irányelv – 3–6. cikk – Valamely szerződési feltétel tisztességtelen jellegének értékelési szempontjai – Átláthatósági követelmény – Csoportos biztosítási szerződés – A fogyasztó tartós keresőképtelensége – Tájékoztatási kötelezettség – A biztosított kockázat fedezetét kizáró vagy korlátozó szerződési feltétel közlésének hiánya) | 17 |
| 2023/C 205/21 | C-282/22. sz. ügy, Dyrektor Krajowej Informacji Skarbowej: A Bíróság (tizedik tanács) 2023. április 20-i ítélete (a Naczelny Sąd Administracyjny [Lengyelország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Dyrektor Krajowej Informacji Skarbowej kontra P. w W. (Előzetes döntéshozatal – Adózás – Hozzáadottérték adó (héa) – 2006/112/EK irányelv – 14., 15. és 24. cikk – Elektromos járművek töltőállomásai – Elektromos járművek töltésére szolgáló berendezés rendelkezésre bocsátása, a villamos energia értékesítése, valamint a műszaki támogatás és informatikai szolgáltatások nyújtása – Termékértékesítésnek vagy szolgáltatásnyújtásnak minősítés) | 18 |
| 2023/C 205/22 | C-348/22. sz. ügy, Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato [Ginosa település önkormányzata]: A Bíróság (harmadik tanács) 2023. április 20-i ítélete (a Tribunale Amministrativo Regionale per la Puglia [Olaszország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato kontra Comune di Ginosa (Előzetes döntéshozatal – Belső piaci szolgáltatások – 2006/123/EK irányelv – Az érvényesség megítélése – Jogalap – Az EK 47., EK 55. és EK 94. cikk – Értelmezés – Ezen irányelv 12. cikkének (1) és (2) bekezdése – Közvetlen hatály – A lehetséges kérelmezők közötti pártatlan és átlátható kiválasztási eljárás alkalmazására vonatkozó tagállami kötelezettség, valamint egy konkrét tevékenységre kiadott engedély automatikus megújítására vonatkozó tilalom feltétlen és kellően pontos jellege – A köztulajdonban lévő tengerparti területek használatára vonatkozó koncessziók automatikus meghosszabbítását előíró nemzeti szabályozás) | 19 |
| 2023/C 205/23 | C-372/22. sz. ügy, CM [Elköltözött gyermek láthatási joga]: A Bíróság (kilencedik tanács) 2023. április 27-i ítélete (a Tribunal d'arrondissement de Luxembourg [Luxemburg] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – CM kontra DN (Előzetes döntéshozatal – Joghatóság, valamint a határozatok elismerése és végrehajtása a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban – 2201/2023/EK rendelet – 9. és 15. cikk – A gyermek korábbi szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam bíróságai joghatóságának fennmaradása a költözést követően – A költözés fogalma – A láthatási jogról szóló határozat módosítása iránti kérelem – Az ilyen kérelem előterjesztésére nyitva álló határidő számítása – Az ügy áttétele a gyermek új szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam bíróságához, amely alkalmasabb az ügy elbírálására) | 20 |
| 2023/C 205/24 | C-637/22. P. sz. ügy: A Törvényszék (hatodik tanács) T-376/22. sz., Novais kontra Portugália ügyben 2022. augusztus 2-án hozott végzése ellen Luís Miguel Novais által 2022. október 12-én benyújtott fellebbezés | 21 |
| 2023/C 205/25 | C-69/23. sz. ügy: A Curtea de Apel Bucureşti (Románia) által 2023. február 7-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Streaming Services Srl, felszámolás alatt, a képviseletében eljáró Cabinet Individual de Insolvență Mihai Florea felszámoló kontra Agenţia Naţională de Administrare Fiscală – Direcţia Generală de Soluţionare a Contestaţiilor, Administraţia Judeţeană a Finanţelor Publice Călăraşi | 21 |
| 2023/C 205/26 | C-74/23. sz. ügy, Parchetul de pe lângă Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie – D. N. A. Serviciul Teritorial Braşov: A Curtea de Apel Ploieşti (Románia) által 2023. február 10-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – C. A. A., C. F. G., C. G. C., C. D. R., G. L. C., G. S., L. C. I., M. G., M. C. G., N. A. S., P. C., U. V., S. O., Ş. V. O., C. V., I. R. P.és B. I. I. elleni büntetőeljárás | 22 |
| 2023/C 205/27 | C-75/23. sz. ügy, Parchetul de pe lângă Tribunalul Braşov: A Curtea de Apel Braşov (Románia) által 2023. február 10-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – M. A.sr, S. A. C. S., S. A. S. elleni büntetőeljárás | 24 |
| 2023/C 205/28 | C-83/23. sz. ügy, H GmbH: A Bundesfinanzhof (Németország) által 2023. február 15-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – H GmbH kontra Finanzamt M | 25 |
| 2023/C 205/29 | C-118/23. sz. ügy, Getin Holding és társai: A Wojewódzki Sąd Administracyjny w Warszawie (Lengyelország) által 2023. február 21-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Rada Nadzorca Getin Noble Bank és társai kontra Bankowy Fundusz Gwarancyjny | 26 |
| 2023/C 205/30 | C-131/23. sz. ügy, Unitatea Administrativ Teritorială Judeţul Braşov: A Curtea de Apel Braşov (Románia) által 2023. március 3-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – C.A.A. és C.V.elleni büntetőeljárás | 27 |
| 2023/C 205/31 | C-133/23. sz. ügy, Omya CZ: A Nejvyšší správní soud (Cseh Köztársaság) által 2023. március 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Omya CZ s.r.o. kontra Generální ředitelství cel | 28 |
| 2023/C 205/32 | C-146/23. sz. ügy, Sąd Rejonowy w Białymstoku: A Sąd Rejonowy w Białymstoku (Lengyelország) által 2023. március 10-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – XL kontra Sąd Rejonowy w Białymstoku | 28 |
| 2023/C 205/33 | C-169/23. sz. ügy, Másdi: A Kúria (Magyarország) által 2023. március 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság kontra UC | 29 |
| 2023/C 205/34 | C-198/23. sz. ügy: 2023. március 28-án benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Bolgár Köztársaság | 30 |
| 2023/C 205/35 | C-206/23. sz. ügy: 2023. március 29-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Bolgár Köztársaság | 31 |
| 2023/C 205/36 | C-212/23. sz. ügy: 2023. március 31-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Lengyel Köztársaság | 32 |
| 2023/C 205/37 | C-237/23. sz. ügy: 2023. április 14-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Bolgár Köztársaság | 33 |
| 2023/C 205/38 | C-238/23. sz. ügy: 2023. április 14-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Lett Köztársaság | 34 |
| | Törvényszék |
| 2023/C 205/39 | T-94/20. sz. ügy: A Törvényszék 2023. március 8-i ítélete – Campine és Campine Recycling kontra Bizottság (Szerződésen kívüli felelősség – Verseny – Kartellek – Gépjármű-akkumulátorok újrahasznosításának piaca – Az EUMSZ 101. cikk megsértését megállapító határozat – A határozatot részlegesen megsemmisítő és a kiszabott bírság összegét csökkentő ítélet – Késedelmi kamatok fizetésének a Bizottság általi megtagadása – EUMSZ 266. cikk – Az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 90. cikke (4) bekezdésének a) pontja – Magánszemélyek számára jogokat keletkeztető jogszabály kellően súlyos megsértése – A késedelmi kamatok mértéke) | 35 |
| 2023/C 205/40 | T-178/23. sz. ügy: 2023. április 4-én benyújtott kereset – Ben Ali kontra Tanács | 36 |
| 2023/C 205/41 | T-196/23. sz. ügy: 2023. április 14-én benyújtott kereset – Mindspa kontra EUIPO – Mind Solutions (MINDSPA) | 36 |
| 2023/C 205/42 | T-197/23. sz. ügy: 2023. április 14-én benyújtott kereset – Mindspa kontra EUIPO – Mind Solutions (SYNCTUITION MINDSPA) | 37 |
| 2023/C 205/43 | T-198/23. sz. ügy: 2023. április 17-én benyújtott kereset – USF/EPSU-CJ kontra az Európai Unió Bírósága | 38 |
| 2023/C 205/44 | T-202/23. sz. ügy: 2023. április 18-án benyújtott kereset – Kivikoski és társai kontra Tanács | 39 |

V   Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

2023/C 205/02

C-25/21. sz. ügy, Repsol Comercial de Productos Petrolíferos: A Bíróság (első tanács) 2023. április 20-i ítélete (a Juzgado de lo Mercantil no 2 de Madrid [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – ZA, AZ, BX, CV, DU, ET kontra Repsol Comercial de Productos Petrolíferos SA (Előzetes döntéshozatal – Verseny – Vertikális versenykorlátozások – Az EUMSZ 101. cikk (1) és (2) bekezdése – A tényleges érvényesülés elve – 1/2003/EK rendelet – 2. cikk – 2014/104/EU irányelv – A 9. cikk (1) bekezdése – A nemzeti versenyhatóságok által hozott, a versenyjogi szabályok megsértését megállapító jogerős határozatok kötelező ereje – Időbeli és tárgyi hatály – Az uniós versenyjogi rendelkezések megsértései alapján indított kártérítési és semmisség megállapítása iránti keresetek)

o

2

2023/C 205/03

C-144/21. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2023. április 20-i ítélete – Európai Parlament kontra Európai Bizottság (Megsemmisítés iránti kereset – C(2020) 8797 végrehajtási határozat – A króm-trioxid bizonyos felhasználásainak engedélyezése – 1907/2006/EK rendelet – A vegyi anyagok regisztrálása, értékelése, engedélyezése és korlátozása – 60. cikk – Az engedélyek megadása – Annak bizonyítására vonatkozó kötelezettség, hogy az anyag felhasználásából származó társadalmi-gazdasági előnyök jelentősebbek, mint annak az emberi egészséget vagy a környezetet érintő kockázatai, valamint hogy nem állnak rendelkezésre megfelelő alternatív anyagok vagy technológiák – 62. cikk – Engedélyezési kérelmek – 64. cikk – Az engedélyezési határozathozatali eljárás)

3

2023/C 205/04

C-291/21. sz. ügy, Starkinvest: A Bíróság (második tanács) 2023. április 20-i ítélete (a Tribunal de première instance de Liège [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – a Starkinvest SRL által indított eljárás (Előzetes döntéshozatal – Polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés – 655/2014/EU rendelet – Az ideiglenes számlazárolást elrendelő európai végzés eljárása – Az ilyen végzés kibocsátásának feltételei – 4. cikk – A határozat fogalma – 7. cikk – Az adóst a hitelező követelésének megfizetésére kötelező határozat fogalma – Bírósági határozat, amely az adóst a jogsértés megszüntetésére kötelező végzés megsértése esetén kényszerítő bírság megfizetésére kötelezi – 1215/2012/EU rendelet – 55. cikk – Hatály)

3

2023/C 205/05

C-329/21. sz. ügy, DIGI Communications: A Bíróság (ötödik tanács) 2023. április 20-i ítélete (a Fővárosi Törvényszék [Magyarország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – DIGI Communications NV kontra Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Hivatala (Előzetes döntéshozatal – Távközlés – Elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások – 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) – A 4. cikk (1) bekezdése – 2002/20/EK irányelv (engedélyezési irányelv) – 7. cikk – Frekvenciahasználati jogok odaítélése – Árverési eljárás – Az érintett tagállamban elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó jogalanyként be nem jegyzett holdingtársaság – Az odaítélési eljárásból való kizárás – Az odaítélő határozattal szembeni jogorvoslati jog)

4

2023/C 205/06

C-413/21. P. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2023. április 20-i ítélete – Az Európai Unió Tanácsa kontra Aisha Muammer Mohamed El-Qaddafi (Fellebbezés – Közös kül- és biztonságpolitika – A líbiai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedések – Azon személyek, szervezetek és szervek jegyzéke, akikre, illetve amelyekre a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása alkalmazandó – Az Európai Unió területére való beutazás és a területén történő átutazás korlátozásainak hatálya alatt álló személyek jegyzéke – A. M. M. El-Qaddafi nevének a jegyzéken való további szerepeltetése – Kellőképpen biztos ténybeli alap – Indokolási kötelezettség)

5

2023/C 205/07

C-580/21. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2023. április 20-i ítélete (a Bundesgerichtshof [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – EEW Energy from Waste Großräschen GmbH kontra MNG Mitteldeutsche Netzgesellschaft Strom GmbH (Előzetes döntéshozatal – Környezet – 2009/28/EK irányelv – A megújuló energiaforrásokból előállított energia támogatása – A 16. cikk (2) bekezdésének c) pontja – A szállítási és elosztási hálózatokhoz való hozzáférés – A megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiának biztosított elsőbbségi hozzáférés – Mind megújuló, mind hagyományos energiaforrásokból történő előállítás)

6

2023/C 205/08

C-602/21. sz. ügy: A Bíróság (kilencedik tanács) 2023. április 20-i ítélete – Európai Bizottság kontra Lengyel Köztársaság (Tagállami kötelezettségszegés – 2002/49/EK irányelv – A környezeti zaj értékelése és kezelése – Zajterhelés megelőzése – Fontosabb közutak és vasútvonalak – A 8. cikk (1) és (2) bekezdése – Nem megfelelő vagy nem létező cselekvési tervek – A 10. cikk (2) bekezdése – VI. melléklet – Nem létező cselekvésiterv-összefoglalók)

7

2023/C 205/09

C-650/21. sz. ügy, Landespolizeidirektion Niederösterreich et Finanzamt Österreich: A Bíróság (második tanács) 2023. április 20-i ítélete (a Verwaltungsgerichtshof [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) –FW, CE (Előzetes döntéshozatal – Szociálpolitika – A foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód – 2000/78/EK irányelv – Az életkoron alapuló hátrányos megkülönböztetés tilalma – Köztisztviselői illetmény – Hátrányosan megkülönböztetőnek minősített korábbi nemzeti szabályozás – Korábbi illetményrendszer szerint megállapított szolgálati időre hivatkozás alapján történő új illetményrendszerbe besorolás – E szolgálati időnek összehasonlítási referencia-időpont meghatározásával történő kijavítása – Az új besorolás hátrányosan megkülönböztető jellege – Az idősebb köztisztviselők hátrányos megkülönböztetésére irányuló szabály)

8

2023/C 205/10

C-772/21. sz. ügy, Brink's Lithuania: A Bíróság (ötödik tanács) 2023. április 20-i ítélete (Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas [Litvánia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Brink’s Lithuania UAB kontra Lietuvos bankas (Előzetes döntéshozatal – Az euró pénzhamisítás elleni védelme – 1338/2001/EK rendelet – A 6. cikk (1) bekezdése – A bankjegyek kezelésével és újraforgalmazásával foglalkozó pénzforgalmi szolgáltatók – EKB/2010/14 határozat – A 6. cikk (2) bekezdése – A forgalomképtelen euróbankjegyek felismerése – Automatikus forgalomképességi vizsgálat – Az Európai Központi Bank (EKB) weboldalán közzétett és időről időre módosított minimum-előírások – Személyi hatály – A pénzforgalmazók/pénzfeldolgozók kötelezettségeinek terjedelme – Kötelező erő – A jogbiztonság elve)

9

2023/C 205/11

C-775/21. és C-826/21. sz. egyesített ügyek, Blue Air Aviation és társai: A Bíróság (hatodik tanács) 2023. április 20-i ítélete (Curtea de Apel Bucureşti [Románia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Blue Air Aviation SA kontra UCMR – ADA Asociaţia pentru Drepturi de Autor a Compozitorilor (C-775/21) és Uniunea Producătorilor de Fonograme din România (UPFR) kontra Societatea Naţională de Transport Feroviar de Călători (SNTFC) CFR Călători SA (C-826/21) (Előzetes döntéshozatal – Szellemi tulajdon – Szerzői jog és szomszédos jogok – 2001/29/EK irányelv – A 3. cikk (1) bekezdése – Nyilvánossághoz közvetítés – Fogalom – Háttérzene sugárzása – 2006/115/EK irányelv – A 8. cikk (2) bekezdése – Méltányos díjazás – A berendezések puszta rendelkezésre bocsátása – Vonatok és repülőgépek fedélzetén található hangberendezések – A nyilvánossághoz közvetítés vélelme)

10

2023/C 205/12

C-815/21. P. sz. ügy: A Bíróság (hetedik tanács) 2023. április 20-i ítélete – Amazon.com, Inc., Amazon Services Europe Sàrl, Amazon EU Sàrl, Amazon Europe Core Sàrl kontra Európai Bizottság (Fellebbezés – Verseny – EUMSZ 102. cikk – Erőfölénnyel való visszaélés – Online értékesítés – 773/2004/EK rendelet – A 2. cikk (1) bekezdése – Az Európai Bizottság vizsgálat megindítását elrendelő határozata – A vizsgálat területi hatálya – Olaszország kizárása – A Bizottság és a tagállami versenyhatóságok közötti hatáskörmegosztás – 1/2003/EK rendelet – A 11. cikk (6) bekezdése – A tagállami versenyhatóságok hatáskörének megszűnése – A tagállami versenyhatóságok és a Bizottság által párhuzamosan folytatott eljárásokkal szembeni védelem – Megsemmisítés iránti kereset – Keresettel nem megtámadható aktus – Harmadik személyek vonatkozásában joghatást ki nem fejtő aktus – Előkészítő aktus – Elfogadhatatlanság)

11

2023/C 205/13

C-827/21. sz. ügy, Banca A [Az egyesülésekről szóló irányelv belső helyzetben való alkalmazása]: A Bíróság (kilencedik tanács) 2023. április 27-i ítélete (az Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie [Románia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Banca A kontra Agenţia Naţională de Administrare Fiscală (ANAF), Preşedintele ANAF (Előzetes döntéshozatal – 2009/133/EK irányelv – 7. cikk – Beolvadással történő egyesülés – Tisztán belföldi művelet – Az uniós jog elsőbbsége az uniós jog alkalmazási körén kívül – Hiány – Az uniós jog értelmezése az alkalmazási körén kívül – A Bíróság előzetes döntéshozatali hatásköre – Feltétel – A nemzeti jog által közvetlenül és feltétel nélkül alkalmazandóvá tett uniós jog)

12

2023/C 205/14

C-52/22. sz., BVAEB [Az öregségi nyugdíjak kiigazítása] ügy: A Bíróság (hetedik tanács) 2023. április 20-i ítélete (a Bundesverwaltungsgericht [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – BF kontra Vericherungsanstalt öffentlich Bediensteter, Eisenbahnen und Bergbau (BVAEB) („Előzetes döntéshozatal – Szociálpolitika – A foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód – 2000/78/EK irányelv – Az életkoron alapuló hátrányos megkülönböztetés tilalma – A 2. cikk (1) bekezdése és (2) bekezdésének a) pontja – A 6. cikk (1) bekezdése – Öregségi nyugdíj – A köztisztviselők nyugdíjrendszerének az általános nyugdíjrendszerhez való fokozatos hozzáigazítását előíró nemzeti szabályozás – A nyugdíj összegének első kiigazítása, amelyre a tisztviselők egyik kategóriája esetében gyorsabban kerül sor, mint egy másik esetében – Igazolások)

12

2023/C 205/15

C-70/22. sz. ügy, Viagogo: A Bíróság (hetedik tanács) 2023. április 27-i ítélete (a Consiglio di Stato [Olaszország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Viagogo AG kontra Autorità per le Garanzie nelle Comunicazioni, Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato (Előzetes döntéshozatal – Elektronikus kereskedelem – 2000/31/EK irányelv – 1. cikk – Hatály – A 2. cikk c) pontja – A letelepedett szolgáltató fogalma – A 3. cikk (1) bekezdése – Információs társadalommal összefüggő szolgáltatásoknak az egyik tagállam területén letelepedett szolgáltatók által történő nyújtása – A Svájci Államszövetség területén letelepedett társaság – Személyi hatálytalanság – EUMSZ 56. cikk – Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség között létrejött, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás – Hatály – A naptári évenként 90 napot meg nem haladó időtartamú, határokon átnyúló szolgáltatások nyújtásának tilalma – 90 napot meghaladó időtartamú, olaszországi szolgáltatásnyújtás – Személyi hatálytalanság – EUMSZ 102. cikk – Bármely olyan elem hiánya az előzetes döntéshozatalra utaló határozatban, amely lehetővé tenné az alapügy és az erőfölénnyel való esetleges visszaélés közötti kapcsolat megállapítását – Elfogadhatatlanság)

13

2023/C 205/16

C-102/22. P. sz. ügy: A Bíróság (hetedik tanács) 2023. április 27-i ítélete – HC kontra Európai Bizottság (Fellebbezés – Közszolgálat – Felvétel – EPSO/AD/363/18 nyílt versenyvizsga – Versenyvizsga-felhívás – A pályázó tehetségmérő vizsgán adott válaszainak a vizsgabizottság általi értékelése – A versenyvizsga következő szakaszára bocsátás megtagadása – A nyelvhasználatra vonatkozó szabályok – A versenyvizsga második nyelve kiválasztásának az angol és francia nyelvre való korlátozása – A versenyvizsga-kiírásra vonatkozó jogellenességi kifogás – Elfogadhatatlanság)

14

2023/C 205/17

C-104/22. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2023. április 27-i ítélete (Markkinaoikeus [Finnország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Lännen MCE Oy kontra Berky GmbH, Senwatec Gmbh & Co. KG (Előzetes döntéshozatal – Európai uniós védjegy – (EU) 2017/1001 rendelet – A 125. cikk (5) bekezdése – Joghatóság – Bitorlási kereset – Azon tagállam bíróságainak joghatósága, amelynek területén a bitorlást elkövették vagy megkísérelték – Első szintű nemzeti doménnevet használó keresőmotor által megjelenített reklám – A szállítás földrajzi területét pontosan meg nem jelölő reklám – Figyelembe veendő tényezők)

14

2023/C 205/18

C-107/22. sz. ügy, X és Inspecteur van de Belastingdienst Douane: A Bíróság (hatodik tanács) 2023. április 27-i ítélete (a Gerechtshof Amsterdam [Hollandia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – X BV kontra Inspecteur van de Belastingdienst/Douane district Rotterdam (Előzetes döntéshozatal – Közös Vámtarifa – Az áruk besorolása – Kombinált Nómenklatúra – Értelmezés – Általános szabályok – A 2. a) általános szabály – Összeszereletlen vagy szétszerelt állapotban bemutatott áru – Összeszerelésük útján műholdvevő-készülék létrehozására szánt alkatrészek – Teljes vevőkészülékként való besorolás)

15

2023/C 205/19

C-192/22. sz. ügy, Bayerische Motoren Werke: A Bíróság (hatodik tanács) 2023. április 27-i ítélete (a Bundesarbeitsgericht [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – FI kontra Bayerische Motoren Werke AG (Előzetes döntéshozatal – Szociálpolitika – 2003/88/EK irányelv – A 7. cikk (1) bekezdése – Az Európai Unió Alapjogi Chartája 31. cikkének (2) bekezdése – A fizetett éves szabadsághoz való jog – E jog megszűnése – A nyugdíjazást megelőző progresszív munkaidő-kedvezmény rendszere – Az éves szabadság e rendszer munkavégzési időszakában szerzett, de még ki nem vett napjai – Munkaképtelenség)

16

2023/C 205/20

C-263/22. sz. ügy, Ocidental – Companhia Portuguesa de Seguros de Vida: A Bíróság (kilencedik tanács) 2023. április 20-i ítélete (Supremo Tribunal de Justiça [Portugália] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Ocidental – Companhia Portuguesa de Seguros de Vida SA kontra LP (Előzetes döntéshozatal – A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételek – 93/13/EGK irányelv – 3–6. cikk – Valamely szerződési feltétel tisztességtelen jellegének értékelési szempontjai – Átláthatósági követelmény – Csoportos biztosítási szerződés – A fogyasztó tartós keresőképtelensége – Tájékoztatási kötelezettség – A biztosított kockázat fedezetét kizáró vagy korlátozó szerződési feltétel közlésének hiánya)

17

2023/C 205/21

C-282/22. sz. ügy, Dyrektor Krajowej Informacji Skarbowej: A Bíróság (tizedik tanács) 2023. április 20-i ítélete (a Naczelny Sąd Administracyjny [Lengyelország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Dyrektor Krajowej Informacji Skarbowej kontra P. w W. (Előzetes döntéshozatal – Adózás – Hozzáadottérték adó (héa) – 2006/112/EK irányelv – 14., 15. és 24. cikk – Elektromos járművek töltőállomásai – Elektromos járművek töltésére szolgáló berendezés rendelkezésre bocsátása, a villamos energia értékesítése, valamint a műszaki támogatás és informatikai szolgáltatások nyújtása – Termékértékesítésnek vagy szolgáltatásnyújtásnak minősítés)

18

2023/C 205/22

C-348/22. sz. ügy, Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato [Ginosa település önkormányzata]: A Bíróság (harmadik tanács) 2023. április 20-i ítélete (a Tribunale Amministrativo Regionale per la Puglia [Olaszország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato kontra Comune di Ginosa (Előzetes döntéshozatal – Belső piaci szolgáltatások – 2006/123/EK irányelv – Az érvényesség megítélése – Jogalap – Az EK 47., EK 55. és EK 94. cikk – Értelmezés – Ezen irányelv 12. cikkének (1) és (2) bekezdése – Közvetlen hatály – A lehetséges kérelmezők közötti pártatlan és átlátható kiválasztási eljárás alkalmazására vonatkozó tagállami kötelezettség, valamint egy konkrét tevékenységre kiadott engedély automatikus megújítására vonatkozó tilalom feltétlen és kellően pontos jellege – A köztulajdonban lévő tengerparti területek használatára vonatkozó koncessziók automatikus meghosszabbítását előíró nemzeti szabályozás)

19

2023/C 205/23

C-372/22. sz. ügy, CM [Elköltözött gyermek láthatási joga]: A Bíróság (kilencedik tanács) 2023. április 27-i ítélete (a Tribunal d'arrondissement de Luxembourg [Luxemburg] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – CM kontra DN (Előzetes döntéshozatal – Joghatóság, valamint a határozatok elismerése és végrehajtása a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban – 2201/2023/EK rendelet – 9. és 15. cikk – A gyermek korábbi szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam bíróságai joghatóságának fennmaradása a költözést követően – A költözés fogalma – A láthatási jogról szóló határozat módosítása iránti kérelem – Az ilyen kérelem előterjesztésére nyitva álló határidő számítása – Az ügy áttétele a gyermek új szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam bíróságához, amely alkalmasabb az ügy elbírálására)

20

2023/C 205/24

C-637/22. P. sz. ügy: A Törvényszék (hatodik tanács) T-376/22. sz., Novais kontra Portugália ügyben 2022. augusztus 2-án hozott végzése ellen Luís Miguel Novais által 2022. október 12-én benyújtott fellebbezés

21

2023/C 205/25

C-69/23. sz. ügy: A Curtea de Apel Bucureşti (Románia) által 2023. február 7-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Streaming Services Srl, felszámolás alatt, a képviseletében eljáró Cabinet Individual de Insolvență Mihai Florea felszámoló kontra Agenţia Naţională de Administrare Fiscală – Direcţia Generală de Soluţionare a Contestaţiilor, Administraţia Judeţeană a Finanţelor Publice Călăraşi

21

2023/C 205/26

C-74/23. sz. ügy, Parchetul de pe lângă Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie – D. N. A. Serviciul Teritorial Braşov: A Curtea de Apel Ploieşti (Románia) által 2023. február 10-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – C. A. A., C. F. G., C. G. C., C. D. R., G. L. C., G. S., L. C. I., M. G., M. C. G., N. A. S., P. C., U. V., S. O., Ş. V. O., C. V., I. R. P.és B. I. I. elleni büntetőeljárás

22

2023/C 205/27

C-75/23. sz. ügy, Parchetul de pe lângă Tribunalul Braşov: A Curtea de Apel Braşov (Románia) által 2023. február 10-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – M. A.sr, S. A. C. S., S. A. S. elleni büntetőeljárás

24

2023/C 205/28

C-83/23. sz. ügy, H GmbH: A Bundesfinanzhof (Németország) által 2023. február 15-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – H GmbH kontra Finanzamt M

25

2023/C 205/29

C-118/23. sz. ügy, Getin Holding és társai: A Wojewódzki Sąd Administracyjny w Warszawie (Lengyelország) által 2023. február 21-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Rada Nadzorca Getin Noble Bank és társai kontra Bankowy Fundusz Gwarancyjny

26

2023/C 205/30

C-131/23. sz. ügy, Unitatea Administrativ Teritorială Judeţul Braşov: A Curtea de Apel Braşov (Románia) által 2023. március 3-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – C.A.A. és C.V.elleni büntetőeljárás

27

2023/C 205/31

C-133/23. sz. ügy, Omya CZ: A Nejvyšší správní soud (Cseh Köztársaság) által 2023. március 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Omya CZ s.r.o. kontra Generální ředitelství cel

28

2023/C 205/32

C-146/23. sz. ügy, Sąd Rejonowy w Białymstoku: A Sąd Rejonowy w Białymstoku (Lengyelország) által 2023. március 10-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – XL kontra Sąd Rejonowy w Białymstoku

28

2023/C 205/33

C-169/23. sz. ügy, Másdi: A Kúria (Magyarország) által 2023. március 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság kontra UC

29

2023/C 205/34

C-198/23. sz. ügy: 2023. március 28-án benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Bolgár Köztársaság

30

2023/C 205/35

C-206/23. sz. ügy: 2023. március 29-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Bolgár Köztársaság

31

2023/C 205/36

C-212/23. sz. ügy: 2023. március 31-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Lengyel Köztársaság

32

2023/C 205/37

C-237/23. sz. ügy: 2023. április 14-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Bolgár Köztársaság

33

2023/C 205/38

C-238/23. sz. ügy: 2023. április 14-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Lett Köztársaság

34

Törvényszék

2023/C 205/39

T-94/20. sz. ügy: A Törvényszék 2023. március 8-i ítélete – Campine és Campine Recycling kontra Bizottság (Szerződésen kívüli felelősség – Verseny – Kartellek – Gépjármű-akkumulátorok újrahasznosításának piaca – Az EUMSZ 101. cikk megsértését megállapító határozat – A határozatot részlegesen megsemmisítő és a kiszabott bírság összegét csökkentő ítélet – Késedelmi kamatok fizetésének a Bizottság általi megtagadása – EUMSZ 266. cikk – Az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 90. cikke (4) bekezdésének a) pontja – Magánszemélyek számára jogokat keletkeztető jogszabály kellően súlyos megsértése – A késedelmi kamatok mértéke)

35

2023/C 205/40

T-178/23. sz. ügy: 2023. április 4-én benyújtott kereset – Ben Ali kontra Tanács

36

2023/C 205/41

T-196/23. sz. ügy: 2023. április 14-én benyújtott kereset – Mindspa kontra EUIPO – Mind Solutions (MINDSPA)

36

2023/C 205/42

T-197/23. sz. ügy: 2023. április 14-én benyújtott kereset – Mindspa kontra EUIPO – Mind Solutions (SYNCTUITION MINDSPA)

37

2023/C 205/43

T-198/23. sz. ügy: 2023. április 17-én benyújtott kereset – USF/EPSU-CJ kontra az Európai Unió Bírósága

38

2023/C 205/44

T-202/23. sz. ügy: 2023. április 18-án benyújtott kereset – Kivikoski és társai kontra Tanács

39

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

| 2023.6.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 205/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 205/1

---

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

(2023/C 205/01)

Utolsó kiadvány

HL C 189., 2023.5.30.

Korábbi közzétételek

HL C 173., 2023.5.15.

HL C 164., 2023.5.8.

HL C 155., 2023.5.2.

HL C 134., 2023.4.17.

HL C 127., 2023.4.11.

HL C 121., 2023.4.3.

Ezek a következő helyeken hozzáférhetők:

EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

V Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

| 2023.6.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 205/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 205/2

---

A Bíróság (első tanács) 2023. április 20-i ítélete (a Juzgado de lo Mercantil no 2 de Madrid [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – ZA, AZ, BX, CV, DU, ET kontra Repsol Comercial de Productos Petrolíferos SA

(C-25/21. sz. ügy (1), Repsol Comercial de Productos Petrolíferos)

(Előzetes döntéshozatal - Verseny - Vertikális versenykorlátozások - Az EUMSZ 101. cikk (1) és (2) bekezdése - A tényleges érvényesülés elve - 1/2003/EK rendelet - 2. cikk - 2014/104/EU irányelv - A 9. cikk (1) bekezdése - A nemzeti versenyhatóságok által hozott, a versenyjogi szabályok megsértését megállapító jogerős határozatok kötelező ereje - Időbeli és tárgyi hatály - Az uniós versenyjogi rendelkezések megsértései alapján indított kártérítési és semmisség megállapítása iránti keresetek)

(2023/C 205/02)

Az eljárás nyelve: spanyol

A kérdést előterjesztő bíróság

Juzgado de lo Mercantil no 2 de Madrid

Az alapeljárás felei

Felperesek: ZA, AZ, BX, CV, DU, ET

Alperes: Repsol Comercial de Productos Petrolíferos SA

Rendelkező rész

| 1) | [Az EUMSZ 101. és EUMSZ 102. cikkben] meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i 1/2003/EK tanácsi rendelet 2. cikkével végrehajtott és a tényleges érvényesülés elvével együtt értelmezett EUMSZ 101. cikket akként kell értelmezni, hogy azt a versenyjogi jogsértést, amelyet egy nemzeti versenyhatóság olyan határozata állapított meg, amellyel szemben a hatáskörrel rendelkező nemzeti bíróságok előtt megsemmisítés iránti keresetet indítottak, viszont amely az e bíróságok általi helybenhagyást követően jogerőre emelkedett, úgy kell tekinteni, hogy azt a felperes mind az EUMSZ 101. cikk (2) bekezdése alapján indított semmisségi kereset, mind pedig az EUMSZ 101. cikk megsértése miatt indított kártérítési kereset keretében az ellenkező bizonyításáig bizonyította, ezáltal áthárítva az e 2. cikkben meghatározott bizonyítási terhet az alperesre, amennyiben az e keresetek tárgyát képező állítólagos jogsértés jellege, valamint tárgyi, személyi, időbeli és területi hatóköre egybeesik az említett határozatban megállapított jogsértés jellegével, valamint tárgyi, személyi, időbeli és területi hatókörével. |
| --- | --- |

1)

[Az EUMSZ 101. és EUMSZ 102. cikkben] meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i 1/2003/EK tanácsi rendelet 2. cikkével végrehajtott és a tényleges érvényesülés elvével együtt értelmezett EUMSZ 101. cikket akként kell értelmezni, hogy azt a versenyjogi jogsértést, amelyet egy nemzeti versenyhatóság olyan határozata állapított meg, amellyel szemben a hatáskörrel rendelkező nemzeti bíróságok előtt megsemmisítés iránti keresetet indítottak, viszont amely az e bíróságok általi helybenhagyást követően jogerőre emelkedett, úgy kell tekinteni, hogy azt a felperes mind az EUMSZ 101. cikk (2) bekezdése alapján indított semmisségi kereset, mind pedig az EUMSZ 101. cikk megsértése miatt indított kártérítési kereset keretében az ellenkező bizonyításáig bizonyította, ezáltal áthárítva az e 2. cikkben meghatározott bizonyítási terhet az alperesre, amennyiben az e keresetek tárgyát képező állítólagos jogsértés jellege, valamint tárgyi, személyi, időbeli és területi hatóköre egybeesik az említett határozatban megállapított jogsértés jellegével, valamint tárgyi, személyi, időbeli és területi hatókörével.

| 2) | Az EUMSZ 101. cikket akként kell értelmezni, hogy amennyiben a felperesnek sikerül bizonyítania e cikk azon megsértésének fennállását, amely az EUMSZ 101. cikk (2) bekezdése alapján benyújtott semmisségi keresetének, valamint az e jogsértésre alapított kártérítési keresetének képezi a tárgyát, akkor a nemzeti bíróságnak alkalmaznia kell az ebből eredő összes következményt, különösen pedig az EUMSZ 101. cikk (2) bekezdése alapján le kell ebből vezetnie az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdésével összeegyeztethetetlen összes szerződési kikötés ipso iure semmisségét; e semmisség csak akkor terjed ki az érintett megállapodás egészére, ha ezek az elemek nem tűnnek elválaszthatóknak magától a megállapodástól. |
| --- | --- |

2)

Az EUMSZ 101. cikket akként kell értelmezni, hogy amennyiben a felperesnek sikerül bizonyítania e cikk azon megsértésének fennállását, amely az EUMSZ 101. cikk (2) bekezdése alapján benyújtott semmisségi keresetének, valamint az e jogsértésre alapított kártérítési keresetének képezi a tárgyát, akkor a nemzeti bíróságnak alkalmaznia kell az ebből eredő összes következményt, különösen pedig az EUMSZ 101. cikk (2) bekezdése alapján le kell ebből vezetnie az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdésével összeegyeztethetetlen összes szerződési kikötés ipso iure semmisségét; e semmisség csak akkor terjed ki az érintett megállapodás egészére, ha ezek az elemek nem tűnnek elválaszthatóknak magától a megállapodástól.

---

(1)  HL C 189., 2021.5.17.

---

| 2023.6.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 205/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 205/3

---

A Bíróság (negyedik tanács) 2023. április 20-i ítélete – Európai Parlament kontra Európai Bizottság

(C-144/21. sz. ügy) (1)

(Megsemmisítés iránti kereset - C(2020) 8797 végrehajtási határozat - A króm-trioxid bizonyos felhasználásainak engedélyezése - 1907/2006/EK rendelet - A vegyi anyagok regisztrálása, értékelése, engedélyezése és korlátozása - 60. cikk - Az engedélyek megadása - Annak bizonyítására vonatkozó kötelezettség, hogy az anyag felhasználásából származó társadalmi-gazdasági előnyök jelentősebbek, mint annak az emberi egészséget vagy a környezetet érintő kockázatai, valamint hogy nem állnak rendelkezésre megfelelő alternatív anyagok vagy technológiák - 62. cikk - Engedélyezési kérelmek - 64. cikk - Az engedélyezési határozathozatali eljárás)

(2023/C 205/03)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Európai Parlament (képviselők: C. Ionescu Dima, M. Menegatti és L. Visaggio meghatalmazottak)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: R. Lindenthal és K. Mifsud-Bonnici meghatalmazottak)

Az alperest támogató beavatkozó: Európai Vegyianyag-ügynökség (ECHA) (képviselők: W. Broere, M. Heikkilä és T. Zbihlej meghatalmazottak)

Rendelkező rész

| 1) | A Bíróság megsemmisíti a króm-trioxid egyes felhasználásainak az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő részleges engedélyezéséről szóló, 2020. december 18-i C(2020) 8797 bizottsági végrehajtási határozat (Chemservice GmbH és társai) 1. cikkének (1) és (5) bekezdését, valamint 2–5., 7., 9. és 10. cikkét, amennyiben e cikkek a 2., 4. és 5. felhasználással, illetve a 2., 4. és 5. felhasználás céljából létrehozott keverékeket érintően az 1. felhasználással kapcsolatos engedélyekre vonatkoznak. |
| --- | --- |

1)

A Bíróság megsemmisíti a króm-trioxid egyes felhasználásainak az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő részleges engedélyezéséről szóló, 2020. december 18-i C(2020) 8797 bizottsági végrehajtási határozat (Chemservice GmbH és társai) 1. cikkének (1) és (5) bekezdését, valamint 2–5., 7., 9. és 10. cikkét, amennyiben e cikkek a 2., 4. és 5. felhasználással, illetve a 2., 4. és 5. felhasználás céljából létrehozott keverékeket érintően az 1. felhasználással kapcsolatos engedélyekre vonatkoznak.

| 2) | A Bíróság elrendeli a C(2020) 8797 végrehajtási határozat joghatásainak fenntartását a jelen ítélet kihirdetésétől számított egy évet meg nem haladó időtartamra. |
| --- | --- |

2)

A Bíróság elrendeli a C(2020) 8797 végrehajtási határozat joghatásainak fenntartását a jelen ítélet kihirdetésétől számított egy évet meg nem haladó időtartamra.

| 3) | A Bíróság az Európai Bizottságot kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

3)

A Bíróság az Európai Bizottságot kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 163., 2021.5.3.

---

| 2023.6.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 205/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 205/3

---

A Bíróság (második tanács) 2023. április 20-i ítélete (a Tribunal de première instance de Liège [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – a Starkinvest SRL által indított eljárás

(C-291/21. sz. ügy (1), Starkinvest)

(Előzetes döntéshozatal - Polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés - 655/2014/EU rendelet - Az ideiglenes számlazárolást elrendelő európai végzés eljárása - Az ilyen végzés kibocsátásának feltételei - 4. cikk - A „határozat” fogalma - 7. cikk - Az „adóst a hitelező követelésének megfizetésére kötelező” határozat fogalma - Bírósági határozat, amely az adóst a jogsértés megszüntetésére kötelező végzés megsértése esetén kényszerítő bírság megfizetésére kötelezi - 1215/2012/EU rendelet - 55. cikk - Hatály)

(2023/C 205/04)

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal de première instance de Liège

Az alapeljárás felei

Felperes: Starkinvest SRL

Rendelkező rész

A polgári és kereskedelmi ügyekben a tagállamközi követelésbehajtás megkönnyítése érdekében ideiglenes számlazárolást elrendelő európai végzés eljárásának létrehozásáról szóló, 2014. május 15-i 655/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikkének (2) bekezdését

a következőképpen kell értelmezni:

az olyan bírósági határozat, amely az adóst a jogsértés megszüntetésére kötelező végzés jövőbeli megsértése esetén kényszerítő bírság megfizetésére kötelezi, és amely tehát nem határozza meg véglegesen e kényszerítő bírság összegét, nem minősül e rendelkezés értelmében véve olyan határozatnak, amely az említett adóst a követelés megfizetésére kötelezi, így az ideiglenes számlazárolást elrendelő európai végzés kibocsátását kérelmező hitelező nem mentesül azon kötelezettség alól, hogy kellő bizonyítékot szolgáltasson az e végzés kibocsátása iránti kérelem tárgyában eljáró bíróság arról való meggyőzése érdekében, hogy előreláthatóan érdemben helyt fognak adni az adóssal szembeni kérelmének.

---

(1)  HL C 278., 2021.7.12.

---

| 2023.6.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 205/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 205/4

---

A Bíróság (ötödik tanács) 2023. április 20-i ítélete (a Fővárosi Törvényszék [Magyarország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – DIGI Communications NV kontra Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Hivatala

(C-329/21. sz. ügy (1), DIGI Communications)

(Előzetes döntéshozatal - Távközlés - Elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások - 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) - A 4. cikk (1) bekezdése - 2002/20/EK irányelv (engedélyezési irányelv) - 7. cikk - Frekvenciahasználati jogok odaítélése - Árverési eljárás - Az érintett tagállamban elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó jogalanyként be nem jegyzett holdingtársaság - Az odaítélési eljárásból való kizárás - Az odaítélő határozattal szembeni jogorvoslati jog)

(2023/C 205/05)

Az eljárás nyelve: magyar

A kérdést előterjesztő bíróság

Fővárosi Törvényszék

Az alapeljárás felei

Felperes: DIGI Communications NV

Alperes: Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Hivatala

Az eljárásban részt vesz: Magyar Telekom Nyrt.

Rendelkező rész

| 1) | A 2009. november 25-i 2009/140/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított, az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló, 2002. március 7-i 2002/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 7. cikkét
  a következőképpen kell értelmezni:






  — | a frekvenciahasználati jogok odaítélésére irányuló kiválasztási eljárás és az ezen eljárás eredményeként hozott odaítélő határozat a hatékony és torzításmentes verseny előmozdítására és fejlesztésére irányul, tiszteletben tartva az egyenlő bánásmód és az arányosság elvét; |
| --- | --- | --- |

1)

A 2009. november 25-i 2009/140/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított, az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló, 2002. március 7-i 2002/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 7. cikkét

a következőképpen kell értelmezni:

—

a frekvenciahasználati jogok odaítélésére irányuló kiválasztási eljárás és az ezen eljárás eredményeként hozott odaítélő határozat a hatékony és torzításmentes verseny előmozdítására és fejlesztésére irányul, tiszteletben tartva az egyenlő bánásmód és az arányosság elvét;

| — | az a körülmény, hogy az ilyen eljárás magában foglal egy olyan szakaszt, amely az esetleges pályázatoknak a kapcsolódó dokumentációval való összeegyeztethetőségének vizsgálatára irányul, nem ellentétes e célkitűzéssel, feltéve hogy az említett eljárás egészében véve megfelel a fenti 7. cikkben előírt követelményeknek és feltételeknek. |
| --- | --- |

—

az a körülmény, hogy az ilyen eljárás magában foglal egy olyan szakaszt, amely az esetleges pályázatoknak a kapcsolódó dokumentációval való összeegyeztethetőségének vizsgálatára irányul, nem ellentétes e célkitűzéssel, feltéve hogy az említett eljárás egészében véve megfelel a fenti 7. cikkben előírt követelményeknek és feltételeknek.

| 2) | A 2009/140 irányelvvel módosított, az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 4. cikkének (1) bekezdését az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkével összefüggésben
  úgy kell értelmezni, hogy az jogorvoslati jogot biztosít azon vállalkozásnak






  — | amely pályázóként részt vett a vállalkozás székhelye és működési helye szerinti tagállamtól eltérő tagállam nemzeti szabályozó hatósága által lefolytatott, az elektronikus hírközlési ágazatot érintő árverési eljárásban; |
| --- | --- | --- |

2)

A 2009/140 irányelvvel módosított, az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 4. cikkének (1) bekezdését az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkével összefüggésben

úgy kell értelmezni, hogy az jogorvoslati jogot biztosít azon vállalkozásnak

—

amely pályázóként részt vett a vállalkozás székhelye és működési helye szerinti tagállamtól eltérő tagállam nemzeti szabályozó hatósága által lefolytatott, az elektronikus hírközlési ágazatot érintő árverési eljárásban;

| — | amely maga nem nyújt elektronikus hírközlési szolgáltatást az ezen eljárással érintett tagállam piacán, de megfelel az e tagállamban a 2009/140 irányelvvel módosított 2002/20 irányelv 3. cikkének (2) bekezdésében említett általános felhatalmazásra vonatkozó objektív feltételeknek, függetlenül attól, hogy adott esetben a közvetlen irányítása alatt álló másik vállalkozás jelen van e piacon, és |
| --- | --- |

—

amely maga nem nyújt elektronikus hírközlési szolgáltatást az ezen eljárással érintett tagállam piacán, de megfelel az e tagállamban a 2009/140 irányelvvel módosított 2002/20 irányelv 3. cikkének (2) bekezdésében említett általános felhatalmazásra vonatkozó objektív feltételeknek, függetlenül attól, hogy adott esetben a közvetlen irányítása alatt álló másik vállalkozás jelen van e piacon, és

| — | amellyel szemben a nemzeti szabályozó hatóság határozatot hozott, amelyben a pályázatának az említett eljárásban való nyilvántartásba vételét azzal az indokkal tagadta meg, hogy nem felel meg az előírt feltételeknek, és amely határozat az ellene benyújtott keresetet elutasító bírósági határozat meghozatalát követően jogerőssé vált,
  azon későbbi határozat vitatása céljából, amellyel a szóban forgó nemzeti szabályozó hatóság az árverési eljárással érintett szerződést harmadik személyeknek ítélte oda, feltéve hogy az e vállalkozás által benyújtott kereset nem sérti a fenti bírósági határozat jogerejét. |
| --- | --- |

—

amellyel szemben a nemzeti szabályozó hatóság határozatot hozott, amelyben a pályázatának az említett eljárásban való nyilvántartásba vételét azzal az indokkal tagadta meg, hogy nem felel meg az előírt feltételeknek, és amely határozat az ellene benyújtott keresetet elutasító bírósági határozat meghozatalát követően jogerőssé vált,

azon későbbi határozat vitatása céljából, amellyel a szóban forgó nemzeti szabályozó hatóság az árverési eljárással érintett szerződést harmadik személyeknek ítélte oda, feltéve hogy az e vállalkozás által benyújtott kereset nem sérti a fenti bírósági határozat jogerejét.

---

(1)  HL C 357., 2021.9.6.

---

| 2023.6.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 205/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 205/5

---

A Bíróság (hatodik tanács) 2023. április 20-i ítélete – Az Európai Unió Tanácsa kontra Aisha Muammer Mohamed El-Qaddafi

(C-413/21. P. sz. ügy) (1)

(Fellebbezés - Közös kül- és biztonságpolitika - A líbiai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedések - Azon személyek, szervezetek és szervek jegyzéke, akikre, illetve amelyekre a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása alkalmazandó - Az Európai Unió területére való beutazás és a területén történő átutazás korlátozásainak hatálya alatt álló személyek jegyzéke - A. M. M. El-Qaddafi nevének a jegyzéken való további szerepeltetése - Kellőképpen biztos ténybeli alap - Indokolási kötelezettség)

(2023/C 205/06)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Fellebbező: Az Európai Unió Tanácsa (képviselők: M. Bishop és V. Piessevaux meghatalmazottak)

A másik fél az eljárásban: Aisha Muammer Mohamed El-Qaddafi (képviselő: S. Bafadhel barrister)

A felperest támogató beavatkozó: Francia Köztársaság (képviselők: L. Carré, A.-L. Desjonquères és W. Zemamta meghatalmazottak)

Rendelkező rész

| 1) | A Bíróság a fellebbezést elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Bíróság a fellebbezést elutasítja.

| 2) | Az Európai Unió Tanácsa viseli a saját költségeit, valamint az Aisha Muammer Mohamed El-Qaddafi részéről felmerült költségeket. |
| --- | --- |

2)

Az Európai Unió Tanácsa viseli a saját költségeit, valamint az Aisha Muammer Mohamed El-Qaddafi részéről felmerült költségeket.

| 3) | A Francia Köztársaság maga viseli a saját költségeit. |
| --- | --- |

3)

A Francia Köztársaság maga viseli a saját költségeit.

---

(1)  HL C 382., 2021.9.20.

---

| 2023.6.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 205/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 205/6

---

A Bíróság (ötödik tanács) 2023. április 20-i ítélete (a Bundesgerichtshof [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – EEW Energy from Waste Großräschen GmbH kontra MNG Mitteldeutsche Netzgesellschaft Strom GmbH

(C-580/21. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Környezet - 2009/28/EK irányelv - A megújuló energiaforrásokból előállított energia támogatása - A 16. cikk (2) bekezdésének c) pontja - A szállítási és elosztási hálózatokhoz való hozzáférés - A megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiának biztosított elsőbbségi hozzáférés - Mind megújuló, mind hagyományos energiaforrásokból történő előállítás)

(2023/C 205/07)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Bundesgerichtshof

Az alapeljárás felei

Felperes: EEW Energy from Waste Großräschen GmbH

Alperes: MNG Mitteldeutsche Netzgesellschaft Strom GmbH

Az eljárásban részt vesz: 50 Hertz Transmission GmbH

Rendelkező rész

| 1) | A megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról [helyesen: a megújuló energiaforrásból előállított energia felhasználásának támogatásáról], valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. április 23-i 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 16. cikke (2) bekezdésének c) pontját
  a következőképpen kell értelmezni:
  a megújuló energiaforrásokat felhasználó villamosenergia-termelő létesítményeket megillető, a villamosenergia-hálózathoz való elsőbbségi hozzáférést nemcsak a villamos energiát kizárólag megújuló energiaforrásokból termelő létesítményeknek kell biztosítani, hanem a villamos energiát megújuló és hagyományos energiaforrásokból egyaránt termelő létesítményeknek is. |
| --- | --- |

1)

A megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról [helyesen: a megújuló energiaforrásból előállított energia felhasználásának támogatásáról], valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. április 23-i 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 16. cikke (2) bekezdésének c) pontját

a következőképpen kell értelmezni:

a megújuló energiaforrásokat felhasználó villamosenergia-termelő létesítményeket megillető, a villamosenergia-hálózathoz való elsőbbségi hozzáférést nemcsak a villamos energiát kizárólag megújuló energiaforrásokból termelő létesítményeknek kell biztosítani, hanem a villamos energiát megújuló és hagyományos energiaforrásokból egyaránt termelő létesítményeknek is.

| 2) | A 2009/28 irányelv 16. cikke (2) bekezdésének c) pontját
  a következőképpen kell értelmezni:
  az olyan létesítmény, amely változó mértékben megújuló és hagyományos energiaforrásokból egyaránt termel villamos energiát, kizárólag a villamos energia megújuló energiaforrásokból termelt részét illetően élvez elsőbbséget a hálózathoz való hozzáférés tekintetében. A tagállamok feladata, hogy meghatározzák e hozzáférési elsőbbség alkalmazásának részletes szabályait, olyan átlátható és hátrányos megkülönböztetéstől mentes kritériumok megállapításával, amelyek – figyelembe véve a hálózat megbízhatóságának és biztonságának fenntartására vonatkozó követelményeket – lehetővé teszik az egyes villamosenergia-termelő létesítmények által használt megújuló energiaforrások arányának jelentősége szerinti elsőbbségi sorrend felállítását. |
| --- | --- |

2)

A 2009/28 irányelv 16. cikke (2) bekezdésének c) pontját

a következőképpen kell értelmezni:

az olyan létesítmény, amely változó mértékben megújuló és hagyományos energiaforrásokból egyaránt termel villamos energiát, kizárólag a villamos energia megújuló energiaforrásokból termelt részét illetően élvez elsőbbséget a hálózathoz való hozzáférés tekintetében. A tagállamok feladata, hogy meghatározzák e hozzáférési elsőbbség alkalmazásának részletes szabályait, olyan átlátható és hátrányos megkülönböztetéstől mentes kritériumok megállapításával, amelyek – figyelembe véve a hálózat megbízhatóságának és biztonságának fenntartására vonatkozó követelményeket – lehetővé teszik az egyes villamosenergia-termelő létesítmények által használt megújuló energiaforrások arányának jelentősége szerinti elsőbbségi sorrend felállítását.

---

(1)  HL C 502., 2021.12.13.

---

| 2023.6.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 205/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 205/7

---

A Bíróság (kilencedik tanács) 2023. április 20-i ítélete – Európai Bizottság kontra Lengyel Köztársaság

(C-602/21. sz. ügy) (1)

(Tagállami kötelezettségszegés - 2002/49/EK irányelv - A környezeti zaj értékelése és kezelése - Zajterhelés megelőzése - Fontosabb közutak és vasútvonalak - A 8. cikk (1) és (2) bekezdése - Nem megfelelő vagy nem létező cselekvési tervek - A 10. cikk (2) bekezdése - VI. melléklet - Nem létező cselekvésiterv-összefoglalók)

(2023/C 205/08)

Az eljárás nyelve: lengyel

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: D. Milanowska, M. Noll-Ehlers és M. Rynkowski meghatalmazottak)

Alperes: Lengyel Köztársaság (képviselő: B. Majczyna meghatalmazott)

Rendelkező rész

| 1) | A Lengyel Köztársaság nem teljesítette a környezeti zaj értékeléséről és kezeléséről szóló, 2002. június 25-i 2002/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 8. cikkének (1) és (2) bekezdéséből, V. melléklete 1. pontjának kilencedik franciabekezdéséből, valamint 10. cikkének az irányelv VI. mellékletével összefüggésben értelmezett (2) bekezdéséből eredő kötelezettségeit, mivel:






  — | az ezen irányelvben meghatározott határidőn belül nem fogadott el cselekvési tervet azon területek vonatkozásában, amelyeken nem lépik túl a zajhatárértéket; |
| --- | --- | --- |

1)

A Lengyel Köztársaság nem teljesítette a környezeti zaj értékeléséről és kezeléséről szóló, 2002. június 25-i 2002/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 8. cikkének (1) és (2) bekezdéséből, V. melléklete 1. pontjának kilencedik franciabekezdéséből, valamint 10. cikkének az irányelv VI. mellékletével összefüggésben értelmezett (2) bekezdéséből eredő kötelezettségeit, mivel:

—

az ezen irányelvben meghatározott határidőn belül nem fogadott el cselekvési tervet azon területek vonatkozásában, amelyeken nem lépik túl a zajhatárértéket;

| — | nem írta elő, hogy a cselekvési tervekben ki kell térni a következő öt év során a háborítatlan területek megőrzése érdekében megteendő intézkedésekre is; |
| --- | --- |

—

nem írta elő, hogy a cselekvési tervekben ki kell térni a következő öt év során a háborítatlan területek megőrzése érdekében megteendő intézkedésekre is;

| — | nem készített cselekvési tervet a jelen ítélet A mellékletében megjelölt 13 fontosabb vasútvonal és 247 fontosabb közút tekintetében, valamint |
| --- | --- |

—

nem készített cselekvési tervet a jelen ítélet A mellékletében megjelölt 13 fontosabb vasútvonal és 247 fontosabb közút tekintetében, valamint

| — | nem nyújtotta be az ugyanezen fontosabb vasútvonalakra és közutakra, valamint a jelen ítélet B mellékletében megjelölt 16 fontosabb közútra vonatkozó cselekvési tervek összefoglalóit. |
| --- | --- |

—

nem nyújtotta be az ugyanezen fontosabb vasútvonalakra és közutakra, valamint a jelen ítélet B mellékletében megjelölt 16 fontosabb közútra vonatkozó cselekvési tervek összefoglalóit.

| 2) | A Bíróság a Lengyel Köztársaságot kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Bíróság a Lengyel Köztársaságot kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 490., 2021.12.6.

---

| 2023.6.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 205/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 205/8

---

A Bíróság (második tanács) 2023. április 20-i ítélete (a Verwaltungsgerichtshof [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) –FW, CE

(C-650/21. sz. ügy (1), Landespolizeidirektion Niederösterreich et Finanzamt Österreich)

(Előzetes döntéshozatal - Szociálpolitika - A foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód - 2000/78/EK irányelv - Az életkoron alapuló hátrányos megkülönböztetés tilalma - Köztisztviselői illetmény - Hátrányosan megkülönböztetőnek minősített korábbi nemzeti szabályozás - Korábbi illetményrendszer szerint megállapított szolgálati időre hivatkozás alapján történő új illetményrendszerbe besorolás - E szolgálati időnek összehasonlítási referencia-időpont meghatározásával történő kijavítása - Az új besorolás hátrányosan megkülönböztető jellege - Az idősebb köztisztviselők hátrányos megkülönböztetésére irányuló szabály)

(2023/C 205/09)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Verwaltungsgerichtshof

Az alapeljárás felei

Felperesek: FW, CE

Az eljárásban részt vesz: Landespolizeidirektion Niederösterreich, Finanzamt Österreich

Rendelkező rész

| 1) | A foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelvnek az Európai Unió Alapjogi Chartája 21. cikkével összefüggésben értelmezett 1., 2., és 6. cikkét
  a következőképpen kell értelmezni:
  azokkal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amelynek értelmében a köztisztviselő besorolását egy olyan korábbi illetményrendszer illetménytáblázata szerinti szolgálati idő alapján határozzák meg, amelyet hátrányosan megkülönböztetőnek minősítettek amiatt, hogy ez az illetményrendszer e szolgálati idő meghatározása szempontjából kizárólag a köztisztviselő felvételét megelőzően, a 18. életévének betöltésétől kezdődően teljesített jogosultsági időszakok beszámítását engedi meg, az ezen életkor betöltését megelőzően teljesített időszakok beszámítását pedig kizárja, amennyiben ez a szabályozás azt írja elő, hogy a köztisztviselő felvételét megelőzően teljesített, korábban kiszámított jogosultsági időszakok korrekcióját egy olyan összehasonlítási referencia-időpont meghatározásával kell végrehajtani, amelynek alkalmazásában az említett szolgálati idő megállapításához ezentúl figyelembe veszik a köztisztviselő tizennyolcadik életévének betöltése előtt teljesített jogosultsági időszakokat, ha egyrészt a tizennyolcadik életév betöltése után teljesített időszakok tekintetében csak a felerészben beszámítandó „egyéb időszakokat” veszik figyelembe, másrészt ezeket az „egyéb időszakokat” három évről hét évre növelik, de csak annyiban veszik figyelembe, amennyiben a négy évet meghaladják. |
| --- | --- |

1)

A foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelvnek az Európai Unió Alapjogi Chartája 21. cikkével összefüggésben értelmezett 1., 2., és 6. cikkét

a következőképpen kell értelmezni:

azokkal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amelynek értelmében a köztisztviselő besorolását egy olyan korábbi illetményrendszer illetménytáblázata szerinti szolgálati idő alapján határozzák meg, amelyet hátrányosan megkülönböztetőnek minősítettek amiatt, hogy ez az illetményrendszer e szolgálati idő meghatározása szempontjából kizárólag a köztisztviselő felvételét megelőzően, a 18. életévének betöltésétől kezdődően teljesített jogosultsági időszakok beszámítását engedi meg, az ezen életkor betöltését megelőzően teljesített időszakok beszámítását pedig kizárja, amennyiben ez a szabályozás azt írja elő, hogy a köztisztviselő felvételét megelőzően teljesített, korábban kiszámított jogosultsági időszakok korrekcióját egy olyan összehasonlítási referencia-időpont meghatározásával kell végrehajtani, amelynek alkalmazásában az említett szolgálati idő megállapításához ezentúl figyelembe veszik a köztisztviselő tizennyolcadik életévének betöltése előtt teljesített jogosultsági időszakokat, ha egyrészt a tizennyolcadik életév betöltése után teljesített időszakok tekintetében csak a felerészben beszámítandó „egyéb időszakokat” veszik figyelembe, másrészt ezeket az „egyéb időszakokat” három évről hét évre növelik, de csak annyiban veszik figyelembe, amennyiben a négy évet meghaladják.

| 2) | Az Alapjogi Charta 20. cikkében rögzített egyenlő bánásmód elvét, valamint a jogbiztonság elvét
  a következőképpen kell értelmezni:
  azokkal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely azon köztisztviselők tekintetében, akiknek az illetménytáblázatbeli besorolásuk újbóli meghatározására irányuló eljárás volt folyamatban az illetménytáblázatot is tartalmazó illetményrendszerre vonatkozó törvénymódosítás kihirdetésének időpontjában, azt írja elő, hogy az illetményeket az összehasonlítási referencia-időpontra vonatkozó új, a jogosultsági időszakok felső határát illetően új korlátozásokat tartalmazó rendelkezéseknek megfelelően újból ki kell számítani, és így a 2000/78 irányelvnek az Alapjogi Charta 21. cikkével összefüggésben értelmezett 1., 2. és 6. cikkével ellentétes, életkoron alapuló hátrányos megkülönböztetés nem szűnik meg, míg az illetményeket nem kell újra kiszámítani azon tisztviselők esetében, akiknél az azonos tárgyban korábban indított eljárást már lezárták egy olyan végleges határozattal, amely az azon korábbi illetményrendszer alapján kedvezőbben meghatározott referencia-időponton alapul, amelynek hátrányosan megkülönböztetőnek minősített rendelkezéseinek alkalmazásától a nemzeti bíróság az uniós jog által előírt egyenlő bánásmód elvét közvetlenül alkalmazva eltekintett. |
| --- | --- |

2)

Az Alapjogi Charta 20. cikkében rögzített egyenlő bánásmód elvét, valamint a jogbiztonság elvét

a következőképpen kell értelmezni:

azokkal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely azon köztisztviselők tekintetében, akiknek az illetménytáblázatbeli besorolásuk újbóli meghatározására irányuló eljárás volt folyamatban az illetménytáblázatot is tartalmazó illetményrendszerre vonatkozó törvénymódosítás kihirdetésének időpontjában, azt írja elő, hogy az illetményeket az összehasonlítási referencia-időpontra vonatkozó új, a jogosultsági időszakok felső határát illetően új korlátozásokat tartalmazó rendelkezéseknek megfelelően újból ki kell számítani, és így a 2000/78 irányelvnek az Alapjogi Charta 21. cikkével összefüggésben értelmezett 1., 2. és 6. cikkével ellentétes, életkoron alapuló hátrányos megkülönböztetés nem szűnik meg, míg az illetményeket nem kell újra kiszámítani azon tisztviselők esetében, akiknél az azonos tárgyban korábban indított eljárást már lezárták egy olyan végleges határozattal, amely az azon korábbi illetményrendszer alapján kedvezőbben meghatározott referencia-időponton alapul, amelynek hátrányosan megkülönböztetőnek minősített rendelkezéseinek alkalmazásától a nemzeti bíróság az uniós jog által előírt egyenlő bánásmód elvét közvetlenül alkalmazva eltekintett.

| 3) | A 2000/78 irányelvnek az Alapjogi Charta 21. cikkével összefüggésben értelmezett 1., 2. és 6. cikkét
  a következőképpen kell értelmezni:
  azokkal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely szerint az összehasonlítási referencia-időpont meghatározásánál a belföldi területi önkormányzatnál eltöltött gyakornoki időt csak abban az esetben kell teljes mértékben figyelembe venni, ha az állam az érintett köztisztviselőt egy bizonyos időpontot követően vette fel, míg a gyakornoki időt – átalányjellegű levonás mellett – felerészben kell beszámítani, amennyiben az állam az érintett köztisztviselőt ezen időpontot megelőzően vette fel. |
| --- | --- |

3)

A 2000/78 irányelvnek az Alapjogi Charta 21. cikkével összefüggésben értelmezett 1., 2. és 6. cikkét

a következőképpen kell értelmezni:

azokkal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely szerint az összehasonlítási referencia-időpont meghatározásánál a belföldi területi önkormányzatnál eltöltött gyakornoki időt csak abban az esetben kell teljes mértékben figyelembe venni, ha az állam az érintett köztisztviselőt egy bizonyos időpontot követően vette fel, míg a gyakornoki időt – átalányjellegű levonás mellett – felerészben kell beszámítani, amennyiben az állam az érintett köztisztviselőt ezen időpontot megelőzően vette fel.

---

(1)  HL C 73., 2022.2.14.

---

| 2023.6.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 205/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 205/9

---

A Bíróság (ötödik tanács) 2023. április 20-i ítélete (Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas [Litvánia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – „Brink’s Lithuania” UAB kontra Lietuvos bankas

(C-772/21. sz. ügy, Brink's Lithuania) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Az euró pénzhamisítás elleni védelme - 1338/2001/EK rendelet - A 6. cikk (1) bekezdése - A bankjegyek kezelésével és újraforgalmazásával foglalkozó pénzforgalmi szolgáltatók - EKB/2010/14 határozat - A 6. cikk (2) bekezdése - A forgalomképtelen euróbankjegyek felismerése - Automatikus forgalomképességi vizsgálat - Az Európai Központi Bank (EKB) weboldalán közzétett és időről időre módosított minimum-előírások - Személyi hatály - A pénzforgalmazók/pénzfeldolgozók kötelezettségeinek terjedelme - Kötelező erő - A jogbiztonság elve)

(2023/C 205/10)

Az eljárás nyelve: litván

A kérdést előterjesztő bíróság

Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas

Az alapeljárás felei

Felperes:„Brink’s Lithuania” UAB

Alperes: Lietuvos bankas

Rendelkező rész

| 1) | A 2012. szeptember 7-i EKB/2012/19 európai központ banki határozattal módosított, az eurobankjegyek valódiság- és forgalomképesség szerinti vizsgálatáról, illetve visszaforgatásáról szóló, 2010. szeptember 16-i EKB/2010/14 európai központi banki határozat 6. cikkének (2) bekezdését
  a következőképpen kell értelmezni:
  az e rendelkezésben hivatkozott minimum-előírások nem vonatkoznak a pénzforgalmazókra/pénzfeldolgozókra, amikor az euróbankjegyek automatikus forgalomképességi vizsgálatát végzik.
  Ugyanakkor az EKB/2012/19 határozattal módosított EKB/2010/14 határozat 3. cikkének (1) bekezdését és 10. cikkének (1) bekezdését a 2008. december 18-i 44/2009/EK tanácsi rendelettel módosított, az euro pénzhamisítás elleni védelméhez szükséges intézkedések megállapításáról szóló, 2001. június 28-i 1338/2001/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben
  a következőképpen kell értelmezni:
  az említett pénzforgalmazóknak/pénzfeldolgozóknak meg kell hozniuk a szükséges intézkedéseket az olyan tagállam, amelynek pénzneme az euró, nemzeti központi bankja által végzett ellenőrzés során feltárt azon helyzet orvosolására, hogy bankjegyvizsgáló gépeik nem képesek az euróbankjegyek forgalomképtelen állapotának 5 %-os toleranciaszint alatti felismerésére. |
| --- | --- |

1)

A 2012. szeptember 7-i EKB/2012/19 európai központ banki határozattal módosított, az eurobankjegyek valódiság- és forgalomképesség szerinti vizsgálatáról, illetve visszaforgatásáról szóló, 2010. szeptember 16-i EKB/2010/14 európai központi banki határozat 6. cikkének (2) bekezdését

a következőképpen kell értelmezni:

az e rendelkezésben hivatkozott minimum-előírások nem vonatkoznak a pénzforgalmazókra/pénzfeldolgozókra, amikor az euróbankjegyek automatikus forgalomképességi vizsgálatát végzik.

Ugyanakkor az EKB/2012/19 határozattal módosított EKB/2010/14 határozat 3. cikkének (1) bekezdését és 10. cikkének (1) bekezdését a 2008. december 18-i 44/2009/EK tanácsi rendelettel módosított, az euro pénzhamisítás elleni védelméhez szükséges intézkedések megállapításáról szóló, 2001. június 28-i 1338/2001/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben

a következőképpen kell értelmezni:

az említett pénzforgalmazóknak/pénzfeldolgozóknak meg kell hozniuk a szükséges intézkedéseket az olyan tagállam, amelynek pénzneme az euró, nemzeti központi bankja által végzett ellenőrzés során feltárt azon helyzet orvosolására, hogy bankjegyvizsgáló gépeik nem képesek az euróbankjegyek forgalomképtelen állapotának 5 %-os toleranciaszint alatti felismerésére.

| 2) | Az EKB/2012/19 határozattal módosított EKB/2010/14 határozat 3. cikkének (5) bekezdésével összefüggésben értelmezett 6. cikkének (2) bekezdését
  a következőképpen kell értelmezni:
  azzal ellentétes, ha valamely tagállam az euróbankjegyek automatikus forgalomképességi vizsgálata során a pénzforgalmazókat/pénzfeldolgozókat az Európai Központi Bank ezen 6. cikk (2) bekezdésében említett minimum-előírásainak betartására kötelezi. |
| --- | --- |

2)

Az EKB/2012/19 határozattal módosított EKB/2010/14 határozat 3. cikkének (5) bekezdésével összefüggésben értelmezett 6. cikkének (2) bekezdését

a következőképpen kell értelmezni:

azzal ellentétes, ha valamely tagállam az euróbankjegyek automatikus forgalomképességi vizsgálata során a pénzforgalmazókat/pénzfeldolgozókat az Európai Központi Bank ezen 6. cikk (2) bekezdésében említett minimum-előírásainak betartására kötelezi.

---

(1)  HL C 95., 2022.2.28.

---

| 2023.6.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 205/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 205/10

---

A Bíróság (hatodik tanács) 2023. április 20-i ítélete (Curtea de Apel Bucureşti [Románia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Blue Air Aviation SA kontra UCMR – ADA Asociaţia pentru Drepturi de Autor a Compozitorilor (C-775/21) és Uniunea Producătorilor de Fonograme din România (UPFR) kontra Societatea Naţională de Transport Feroviar de Călători (SNTFC) „CFR Călători” SA (C-826/21)

(C-775/21. és C-826/21. sz. egyesített ügyek (1), Blue Air Aviation és társai)

(Előzetes döntéshozatal - Szellemi tulajdon - Szerzői jog és szomszédos jogok - 2001/29/EK irányelv - A 3. cikk (1) bekezdése - Nyilvánossághoz közvetítés - Fogalom - Háttérzene sugárzása - 2006/115/EK irányelv - A 8. cikk (2) bekezdése - Méltányos díjazás - A berendezések puszta rendelkezésre bocsátása - Vonatok és repülőgépek fedélzetén található hangberendezések - A nyilvánossághoz közvetítés vélelme)

(2023/C 205/11)

Az eljárás nyelve: román

A kérdést előterjesztő bíróság

Curtea de Apel Bucureşti

Az alapeljárás felei

Felperesek: Blue Air Aviation SA (C-775/21), Uniunea Producătorilor de Fonograme din România (UPFR) (C-826/21)

Alperesek: UCMR – ADA Asociaţia pentru Drepturi de Autor a Compozitorilor (C-775/21), Societatea Naţională de Transport Feroviar de Călători (SNTFC) „CFR Călători” SA (C-826/21)

Rendelkező rész

| 1) | Az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy valamely zeneműnek utasszállító eszközön háttérzeneként történő sugárzása az e rendelkezés értelmében vett nyilvánossághoz közvetítést képez. |
| --- | --- |

1)

Az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy valamely zeneműnek utasszállító eszközön háttérzeneként történő sugárzása az e rendelkezés értelmében vett nyilvánossághoz közvetítést képez.

| 2) | A 2001/29 irányelv 3. cikkének (1) bekezdését, valamint a bérleti jogról és a haszonkölcsönzési jogról, valamint a szellemi tulajdon területén a szerzői joggal szomszédos bizonyos jogokról [helyesen: a szellemi tulajdon területén a bérleti jogról, a haszonkölcsönzési jogról és a szerzői joggal szomszédos bizonyos jogokról] szóló, 2006. december 12-i 2006/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 8. cikkének (2) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy nem minősül az e rendelkezések értelmében vett nyilvánossághoz közvetítésnek valamely hangberendezésnek és adott esetben háttérzene sugárzását lehetővé tévő szoftvernek valamely közlekedési eszköz fedélzetére történő beszerelése. |
| --- | --- |

2)

A 2001/29 irányelv 3. cikkének (1) bekezdését, valamint a bérleti jogról és a haszonkölcsönzési jogról, valamint a szellemi tulajdon területén a szerzői joggal szomszédos bizonyos jogokról [helyesen: a szellemi tulajdon területén a bérleti jogról, a haszonkölcsönzési jogról és a szerzői joggal szomszédos bizonyos jogokról] szóló, 2006. december 12-i 2006/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 8. cikkének (2) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy nem minősül az e rendelkezések értelmében vett nyilvánossághoz közvetítésnek valamely hangberendezésnek és adott esetben háttérzene sugárzását lehetővé tévő szoftvernek valamely közlekedési eszköz fedélzetére történő beszerelése.

| 3) | A 2006/115 irányelv 8. cikkének (2) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes a nemzeti bíróságok által meghatározott módon értelmezett olyan nemzeti szabályozás, amely a zeneművek nyilvánossághoz közvetítése tekintetében a közlekedési eszközökben található hangberendezések meglétén alapuló megdönthető vélelmet állít fel. |
| --- | --- |

3)

A 2006/115 irányelv 8. cikkének (2) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes a nemzeti bíróságok által meghatározott módon értelmezett olyan nemzeti szabályozás, amely a zeneművek nyilvánossághoz közvetítése tekintetében a közlekedési eszközökben található hangberendezések meglétén alapuló megdönthető vélelmet állít fel.

---

(1)  HL C 191., 2022.05.10.

---

| 2023.6.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 205/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 205/11

---

A Bíróság (hetedik tanács) 2023. április 20-i ítélete – Amazon.com, Inc., Amazon Services Europe Sàrl, Amazon EU Sàrl, Amazon Europe Core Sàrl kontra Európai Bizottság

(C-815/21. P. sz. ügy) (1)

(Fellebbezés - Verseny - EUMSZ 102. cikk - Erőfölénnyel való visszaélés - Online értékesítés - 773/2004/EK rendelet - A 2. cikk (1) bekezdése - Az Európai Bizottság vizsgálat megindítását elrendelő határozata - A vizsgálat területi hatálya - Olaszország kizárása - A Bizottság és a tagállami versenyhatóságok közötti hatáskörmegosztás - 1/2003/EK rendelet - A 11. cikk (6) bekezdése - A tagállami versenyhatóságok hatáskörének megszűnése - A tagállami versenyhatóságok és a Bizottság által párhuzamosan folytatott eljárásokkal szembeni védelem - Megsemmisítés iránti kereset - Keresettel nem megtámadható aktus - Harmadik személyek vonatkozásában joghatást ki nem fejtő aktus - Előkészítő aktus - Elfogadhatatlanság)

(2023/C 205/12)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbezők: Amazon.com, Inc., Amazon Services Europe Sàrl, Amazon EU Sàrl, Amazon Europe Core Sàrl (képviselők: A. Komninos dikigoros és G. Tantulli abogado)

A másik fél az eljárásban: Európai Bizottság (képviselők: B. Ernst, T. Franchoo, G. Meessen és C. Sjödin meghatalmazottak)

Az alperest támogató beavatkozó: Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato (képviselő: P. Gentili avvocato dello Stato)

Rendelkező rész

| 1) | A Bíróság a fellebbezést elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Bíróság a fellebbezést elutasítja.

| 2) | Az Amazon.com Inc., az Amazon Services Europe Sàrl, az Amazon EU Sàrl és az Amazon Europe Core Sàrl saját költségeiken felül viselik az Európai Bizottság részéről felmerült költségeket is. |
| --- | --- |

2)

Az Amazon.com Inc., az Amazon Services Europe Sàrl, az Amazon EU Sàrl és az Amazon Europe Core Sàrl saját költségeiken felül viselik az Európai Bizottság részéről felmerült költségeket is.

| 3) | Az Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato (verseny- és piacfelügyeleti hatóság, Olaszország) maga viseli a fellebbezési eljárással kapcsolatos saját költségeit. |
| --- | --- |

3)

Az Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato (verseny- és piacfelügyeleti hatóság, Olaszország) maga viseli a fellebbezési eljárással kapcsolatos saját költségeit.

---

(1)  HL C 84., 2022.2.21.

---

| 2023.6.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 205/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 205/12

---

A Bíróság (kilencedik tanács) 2023. április 27-i ítélete (az Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie [Románia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Banca A kontra Agenţia Naţională de Administrare Fiscală (ANAF), Preşedintele ANAF

(C-827/21. sz. ügy, (1) Banca A [Az egyesülésekről szóló irányelv belső helyzetben való alkalmazása])

(Előzetes döntéshozatal - 2009/133/EK irányelv - 7. cikk - Beolvadással történő egyesülés - Tisztán belföldi művelet - Az uniós jog elsőbbsége az uniós jog alkalmazási körén kívül - Hiány - Az uniós jog értelmezése az alkalmazási körén kívül - A Bíróság előzetes döntéshozatali hatásköre - Feltétel - A nemzeti jog által közvetlenül és feltétel nélkül alkalmazandóvá tett uniós jog)

(2023/C 205/13)

Az eljárás nyelve: román

A kérdést előterjesztő bíróság

Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie

Az alapeljárás felei

Felperes: Banca A

Alperesek: Agenţia Naţională de Administrare Fiscală (ANAF), Preşedintele ANAF

Rendelkező rész

| 1) | Az uniós jog nem kötelezi a nemzeti bíróságot arra, hogy a különböző tagállamok társaságainak egyesülésére, szétválására, részleges szétválására, eszközátruházására és részesedéscseréjére, valamint az SE-k vagy az SCE-k létesítő okirat szerinti székhelyének a tagállamok közötti áthelyezésére alkalmazandó adóztatás közös rendszeréről szóló, 2009. október 19-i 2009/133/EK tanácsi irányelvnek megfelelően értelmezzen egy olyan nemzeti jogi rendelkezést, amely két olyan vállalkozás tisztán belföldi egyesülésére alkalmazandó, amelyek mindegyikének ugyanabban a tagállamban van a székhelye, mivel ezen művelet nem tartozik ezen irányelv hatálya alá. |
| --- | --- |

1)

Az uniós jog nem kötelezi a nemzeti bíróságot arra, hogy a különböző tagállamok társaságainak egyesülésére, szétválására, részleges szétválására, eszközátruházására és részesedéscseréjére, valamint az SE-k vagy az SCE-k létesítő okirat szerinti székhelyének a tagállamok közötti áthelyezésére alkalmazandó adóztatás közös rendszeréről szóló, 2009. október 19-i 2009/133/EK tanácsi irányelvnek megfelelően értelmezzen egy olyan nemzeti jogi rendelkezést, amely két olyan vállalkozás tisztán belföldi egyesülésére alkalmazandó, amelyek mindegyikének ugyanabban a tagállamban van a székhelye, mivel ezen művelet nem tartozik ezen irányelv hatálya alá.

| 2) | A Bíróság nem rendelkezik hatáskörrel a 2009/133 irányelv értelmezésére vonatkozóan előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések megválaszolására, amennyiben egyrészt az alapeljárás tényállása nem tartozik ezen irányelv hatálya alá, másrészt a nemzeti jog nem tette ezen irányelvet e tényállásra közvetlenül és feltétel nélkül alkalmazandóvá. |
| --- | --- |

2)

A Bíróság nem rendelkezik hatáskörrel a 2009/133 irányelv értelmezésére vonatkozóan előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések megválaszolására, amennyiben egyrészt az alapeljárás tényállása nem tartozik ezen irányelv hatálya alá, másrészt a nemzeti jog nem tette ezen irányelvet e tényállásra közvetlenül és feltétel nélkül alkalmazandóvá.

---

(1)  HL C 165., 2022.4.19.

---

| 2023.6.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 205/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 205/12

---

A Bíróság (hetedik tanács) 2023. április 20-i ítélete (a Bundesverwaltungsgericht [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – BF kontra Vericherungsanstalt öffentlich Bediensteter, Eisenbahnen und Bergbau (BVAEB)

(C-52/22. sz., BVAEB [Az öregségi nyugdíjak kiigazítása] ügy) (1)

(„Előzetes döntéshozatal - Szociálpolitika - A foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód - 2000/78/EK irányelv - Az életkoron alapuló hátrányos megkülönböztetés tilalma - A 2. cikk (1) bekezdése és (2) bekezdésének a) pontja - A 6. cikk (1) bekezdése - Öregségi nyugdíj - A köztisztviselők nyugdíjrendszerének az általános nyugdíjrendszerhez való fokozatos hozzáigazítását előíró nemzeti szabályozás - A nyugdíj összegének első kiigazítása, amelyre a tisztviselők egyik kategóriája esetében gyorsabban kerül sor, mint egy másik esetében - Igazolások)

(2023/C 205/14)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Bundesverwaltungsgericht

Az alapeljárás felei

Felperes: BF

Alperes: Versicherungsanstalt öffentlich Bediensteter, Eisenbahnen und Bergbau (BVAEB)

Rendelkező rész

A foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelv 2. cikkének (1) bekezdését és (2) bekezdésének a) és b) pontját, valamint 6. cikkének (1) bekezdését

a következőképpen kell értelmezni:

azokkal nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely előírja, hogy a köztisztviselők nyugdíjrendszerének az általános nyugdíjrendszerhez való fokozatos hozzáigazítása érdekében a köztisztviselők valamely kategóriája öregségi nyugdíjának első kiigazítására a nyugdíjjogosultság megnyílását követő második naptári évtől kerül sor, míg a köztisztviselők másik kategóriája esetében az említett kiigazításra az említett jogosultság keletkezését követő első naptári évben kerül sor.

---

(1)  HL C 158., 2022.4.11.

---

| 2023.6.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 205/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 205/13

---

A Bíróság (hetedik tanács) 2023. április 27-i ítélete (a Consiglio di Stato [Olaszország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Viagogo AG kontra Autorità per le Garanzie nelle Comunicazioni, Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato

(C-70/22. sz. ügy (1), Viagogo)

(Előzetes döntéshozatal - Elektronikus kereskedelem - 2000/31/EK irányelv - 1. cikk - Hatály - A 2. cikk c) pontja - A „letelepedett szolgáltató” fogalma - A 3. cikk (1) bekezdése - Információs társadalommal összefüggő szolgáltatásoknak az egyik tagállam területén letelepedett szolgáltatók által történő nyújtása - A Svájci Államszövetség területén letelepedett társaság - Személyi hatálytalanság - EUMSZ 56. cikk - Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség között létrejött, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás - Hatály - A naptári évenként 90 napot meg nem haladó időtartamú, határokon átnyúló szolgáltatások nyújtásának tilalma - 90 napot meghaladó időtartamú, olaszországi szolgáltatásnyújtás - Személyi hatálytalanság - EUMSZ 102. cikk - Bármely olyan elem hiánya az előzetes döntéshozatalra utaló határozatban, amely lehetővé tenné az alapügy és az erőfölénnyel való esetleges visszaélés közötti kapcsolat megállapítását - Elfogadhatatlanság)

(2023/C 205/15)

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Consiglio di Stato

Az alapeljárás felei

Felperes: Viagogo AG

Alperesek: Autorità per le Garanzie nelle Comunicazioni, Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato

Az eljárásban részt vesz: Ticketone SpA

Rendelkező rész

A Consiglio di Stato (államtanács, Olaszország) által 2022. január 27-i határozatával előterjesztett előzetes döntéshozatal iránti kérelem elfogadhatatlan.

---

(1)  HL C 165., 2022.4.19.

---

| 2023.6.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 205/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 205/14

---

A Bíróság (hetedik tanács) 2023. április 27-i ítélete – HC kontra Európai Bizottság

(C-102/22. P. sz. ügy) (1)

(Fellebbezés - Közszolgálat - Felvétel - EPSO/AD/363/18 nyílt versenyvizsga - Versenyvizsga-felhívás - A pályázó „tehetségmérő” vizsgán adott válaszainak a vizsgabizottság általi értékelése - A versenyvizsga következő szakaszára bocsátás megtagadása - A nyelvhasználatra vonatkozó szabályok - A versenyvizsga második nyelve kiválasztásának az angol és francia nyelvre való korlátozása - A versenyvizsga-kiírásra vonatkozó jogellenességi kifogás - Elfogadhatatlanság)

(2023/C 205/16)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbező: HC (képviselők: D. Rovetta és V. Villante avvocati)

A másik fél az eljárásban: Európai Bizottság (képviselők: M. Brauhoff és T. Lilamand meghatalmazottak)

Rendelkező rész

| 1) | A Bíróság a fellebbezést elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Bíróság a fellebbezést elutasítja.

| 2) | A Bíróság HC-t kötelezi a saját költségein felül az Európai Bizottság részéről felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Bíróság HC-t kötelezi a saját költségein felül az Európai Bizottság részéről felmerült költségek viselésére.

---

(1)  HL C 222., 2022.6.7.

---

| 2023.6.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 205/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 205/14

---

A Bíróság (ötödik tanács) 2023. április 27-i ítélete (Markkinaoikeus [Finnország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Lännen MCE Oy kontra Berky GmbH, Senwatec Gmbh & Co. KG

(C-104/22. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Európai uniós védjegy - (EU) 2017/1001 rendelet - A 125. cikk (5) bekezdése - Joghatóság - Bitorlási kereset - Azon tagállam bíróságainak joghatósága, amelynek területén a bitorlást elkövették vagy megkísérelték - Első szintű nemzeti doménnevet használó keresőmotor által megjelenített reklám - A szállítás földrajzi területét pontosan meg nem jelölő reklám - Figyelembe veendő tényezők)

(2023/C 205/17)

Az eljárás nyelve: finn

A kérdést előterjesztő bíróság

Markkinaoikeus

Az alapeljárás felei

Felperes: Lännen MCE Oy

Alperesek: Berky GmbH, Senwatec GmbH & Co. KG

Rendelkező rész

Az európai uniós védjegyről szóló, 2017. június 14-i (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 125. cikkének (5) bekezdését

a következőképpen kell értelmezni:

valamely európai uniós védjegy jogosultja, aki úgy véli, hogy az e védjeggyel azonos megjelölés harmadik személy általi, az említett védjegy árujegyzékében szereplő árukkal azonos vagy azokhoz hasonló árukkal kapcsolatos hirdetésekben és online értékesítési ajánlatokban történő, hozzájárulása nélküli használata sérti a jogait, védjegybitorlási keresetet indíthat e harmadik személlyel szemben azon tagállam európai uniós védjegybírósága előtt, amelynek területén az e reklámokkal vagy értékesítési ajánlatokkal célba vett fogyasztók és szakemberek találhatók, annak ellenére, hogy az említett harmadik személy e tagállamot nem sorolja fel kifejezetten és egyértelműen azon területek között, amelyekre a szóban forgó áruk szállítása megoldható lenne, ha ugyanezen harmadik személy e megjelölést egy olyan keresőmotor internetes oldalán, fizetős hivatkozás révén használta, amely e tagállam első szintű nemzeti doménnevét használja. Nem ez az eset viszont akkor, ha az érintett harmadik személy a termékeinek képeit csupán természetes hivatkozás útján osztotta meg egy szokásos első szintű doménhez tartozó online fényképmegosztó szolgáltatáson keresztül, az érintett védjegyet kulcsszóként használó metacímkéket alkalmazva.

---

(1)  HL C 171., 2022.04.25.

---

| 2023.6.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 205/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 205/15

---

A Bíróság (hatodik tanács) 2023. április 27-i ítélete (a Gerechtshof Amsterdam [Hollandia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – X BV kontra Inspecteur van de Belastingdienst/Douane district Rotterdam

(C-107/22. sz. ügy (1), X és Inspecteur van de Belastingdienst Douane)

(Előzetes döntéshozatal - Közös Vámtarifa - Az áruk besorolása - Kombinált Nómenklatúra - Értelmezés - Általános szabályok - A 2. a) általános szabály - Összeszereletlen vagy szétszerelt állapotban bemutatott áru - Összeszerelésük útján műholdvevő-készülék létrehozására szánt alkatrészek - Teljes vevőkészülékként való besorolás)

(2023/C 205/18)

Az eljárás nyelve: holland

A kérdést előterjesztő bíróság

Gerechtshof Amsterdam

Az alapeljárás felei

Felperes: X BV

Alperes: Inspecteur van de Belastingdienst/Douane district Rotterdam

Rendelkező rész

| 1) | A 2006. október 17-i 1549/2006/EK bizottsági rendelettel módosított, a vám- és statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletébe foglalt Kombinált Nómenklatúra általános értelmezési szabályainak 2. a) általános szabályát
  a következőképpen kell értelmezni:
  valamely műholdvevő-készülék azon alkatrészeit, amelyeket a szabad forgalomba bocsátásukat követően teljes készülékké kívánnak összeszerelni, amelyeket egyetlen konténerben szállítanak, és amelyeket ugyanazon a napon ugyanannál a vámhivatalnál ugyanazon nyilatkozattevő saját nevében és saját érdekében két külön nyilatkozatban jelent be szabad forgalomba bocsátás céljából, illetve amelyek a szabad forgalomba bocsátás időpontjában két kapcsolt vállalkozás tulajdonában vannak, úgy kell tekinteni, mint amelyek ugyanezen szabály értelmében véve összeszereletlen vagy szétszerelt állapotban bemutatott ilyen készüléket alkotnak, és ezért egy és ugyanazon vámtarifaszám alá tartoznak, amennyiben objektív tényezőkre tekintettel megállapítható, hogy ezen alkatrészek egy egészet alkotnak, és e készülék valamennyi alkotóelemét tartalmazzák. |
| --- | --- |

1)

A 2006. október 17-i 1549/2006/EK bizottsági rendelettel módosított, a vám- és statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletébe foglalt Kombinált Nómenklatúra általános értelmezési szabályainak 2. a) általános szabályát

a következőképpen kell értelmezni:

valamely műholdvevő-készülék azon alkatrészeit, amelyeket a szabad forgalomba bocsátásukat követően teljes készülékké kívánnak összeszerelni, amelyeket egyetlen konténerben szállítanak, és amelyeket ugyanazon a napon ugyanannál a vámhivatalnál ugyanazon nyilatkozattevő saját nevében és saját érdekében két külön nyilatkozatban jelent be szabad forgalomba bocsátás céljából, illetve amelyek a szabad forgalomba bocsátás időpontjában két kapcsolt vállalkozás tulajdonában vannak, úgy kell tekinteni, mint amelyek ugyanezen szabály értelmében véve összeszereletlen vagy szétszerelt állapotban bemutatott ilyen készüléket alkotnak, és ezért egy és ugyanazon vámtarifaszám alá tartoznak, amennyiben objektív tényezőkre tekintettel megállapítható, hogy ezen alkatrészek egy egészet alkotnak, és e készülék valamennyi alkotóelemét tartalmazzák.

| 2) | Az 1549/2006 rendelettel módosított 2658/87 rendelet I. mellékletébe foglalt Kombinált Nómenklatúra általános értelmezési szabályainak 2. a) általános szabályát
  a következőképpen kell értelmezni:
  az akkor is alkalmazandó, ha a szóban forgó áruk közül egyeseket szabad forgalomba bocsátásra jelentenek be, míg más árukat közösségi külső árutovábbítási eljárás alá vonnak |
| --- | --- |

2)

Az 1549/2006 rendelettel módosított 2658/87 rendelet I. mellékletébe foglalt Kombinált Nómenklatúra általános értelmezési szabályainak 2. a) általános szabályát

a következőképpen kell értelmezni:

az akkor is alkalmazandó, ha a szóban forgó áruk közül egyeseket szabad forgalomba bocsátásra jelentenek be, míg más árukat közösségi külső árutovábbítási eljárás alá vonnak

---

(1)  HL C 207., 2022.5.23.

---

| 2023.6.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 205/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 205/16

---

A Bíróság (hatodik tanács) 2023. április 27-i ítélete (a Bundesarbeitsgericht [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – FI kontra Bayerische Motoren Werke AG

(C-192/22. sz. ügy, (1) Bayerische Motoren Werke)

(Előzetes döntéshozatal - Szociálpolitika - 2003/88/EK irányelv - A 7. cikk (1) bekezdése - Az Európai Unió Alapjogi Chartája 31. cikkének (2) bekezdése - A fizetett éves szabadsághoz való jog - E jog megszűnése - A nyugdíjazást megelőző progresszív munkaidő-kedvezmény rendszere - Az éves szabadság e rendszer munkavégzési időszakában szerzett, de még ki nem vett napjai - Munkaképtelenség)

(2023/C 205/19)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Bundesarbeitsgericht

Az alapeljárás felei

Felperes: FI

Alperes: Bayerische Motoren Werke AG

Rendelkező rész

A munkaidő-szervezés egyes szempontjairól szóló, 2003. november 4-i 2003/88/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 7. cikkét az Európai Unió Alapjogi Chartája 31. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben akként kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely szerint a munkavállaló által a nyugdíjazást megelőző progresszív munkaidő-kedvezmény rendszerének keretében történő munkavégzés folytán megszerzett fizetett éves szabadsághoz való jog a szabadság tárgyévének végén vagy egy későbbi időpontban megszűnik, ha a munkavállaló betegség miatt akadályoztatva volt abban, hogy e szabadságot a munkavégzés alóli felmentési időszak előtt kivegye, még akkor is, ha a távollét nem hosszú időtartamú.

---

(1)  HL C 222., 2022.6.7.

---

| 2023.6.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 205/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 205/17

---

A Bíróság (kilencedik tanács) 2023. április 20-i ítélete (Supremo Tribunal de Justiça [Portugália] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Ocidental – Companhia Portuguesa de Seguros de Vida SA kontra LP

(C-263/22. sz. ügy (1), Ocidental – Companhia Portuguesa de Seguros de Vida)

(Előzetes döntéshozatal - A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételek - 93/13/EGK irányelv - 3–6. cikk - Valamely szerződési feltétel tisztességtelen jellegének értékelési szempontjai - Átláthatósági követelmény - Csoportos biztosítási szerződés - A fogyasztó tartós keresőképtelensége - Tájékoztatási kötelezettség - A biztosított kockázat fedezetét kizáró vagy korlátozó szerződési feltétel közlésének hiánya)

(2023/C 205/20)

Az eljárás nyelve: portugál

A kérdést előterjesztő bíróság

Supremo Tribunal de Justiça

Az alapeljárás felei

Felperes: Ocidental – Companhia Portuguesa de Seguros de Vida SA

Alperes: LP

Az eljárásban részt vesz: Banco Comercial Português SA, Banco de Investimento Imobiliário SA

Rendelkező rész

| 1) | A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK tanácsi irányelv huszadik preambulumbekezdésével összefüggésben értelmezett 4. cikkének (2) bekezdését és 5. cikkét
  a következőképpen kell értelmezni:
  a fogyasztó számára mindig lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a szerződéskötést megelőzően megismerhesse a szerződésben szereplő összes feltételt. |
| --- | --- |

1)

A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK tanácsi irányelv huszadik preambulumbekezdésével összefüggésben értelmezett 4. cikkének (2) bekezdését és 5. cikkét

a következőképpen kell értelmezni:

a fogyasztó számára mindig lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a szerződéskötést megelőzően megismerhesse a szerződésben szereplő összes feltételt.

| 2) | A 93/13 irányelv 3. cikkének (1) bekezdését és 4–6. cikkét
  a következőképpen kell értelmezni:
  ha a nemzeti bíróság tisztességtelennek minősíti valamely biztosítási szerződésnek a biztosított kockázat fedezetének kizárására vagy korlátozására vonatkozó olyan feltételét, amelyet az érintett fogyasztó e szerződés megkötése előtt nem ismerhetett meg, e bíróság köteles mellőzni e feltétel alkalmazását annak érdekében, hogy az ne váltson ki kötelező joghatásokat e fogyasztó vonatkozásában. |
| --- | --- |

2)

A 93/13 irányelv 3. cikkének (1) bekezdését és 4–6. cikkét

a következőképpen kell értelmezni:

ha a nemzeti bíróság tisztességtelennek minősíti valamely biztosítási szerződésnek a biztosított kockázat fedezetének kizárására vagy korlátozására vonatkozó olyan feltételét, amelyet az érintett fogyasztó e szerződés megkötése előtt nem ismerhetett meg, e bíróság köteles mellőzni e feltétel alkalmazását annak érdekében, hogy az ne váltson ki kötelező joghatásokat e fogyasztó vonatkozásában.

---

(1)  HL C 276., 2022.7.18.

---

| 2023.6.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 205/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 205/18

---

A Bíróság (tizedik tanács) 2023. április 20-i ítélete (a Naczelny Sąd Administracyjny [Lengyelország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Dyrektor Krajowej Informacji Skarbowej kontra P. w W.

(C-282/22. sz. ügy (1), Dyrektor Krajowej Informacji Skarbowej)

(Előzetes döntéshozatal - Adózás - Hozzáadottérték adó (héa) - 2006/112/EK irányelv - 14., 15. és 24. cikk - Elektromos járművek töltőállomásai - Elektromos járművek töltésére szolgáló berendezés rendelkezésre bocsátása, a villamos energia értékesítése, valamint a műszaki támogatás és informatikai szolgáltatások nyújtása - „Termékértékesítésnek” vagy „szolgáltatásnyújtásnak” minősítés)

(2023/C 205/21)

Az eljárás nyelve: lengyel

A kérdést előterjesztő bíróság

Naczelny Sąd Administracyjny

Az alapeljárás felei

Felperes: Dyrektor Krajowej Informacji Skarbowej

Alperes: P. w W.

Az eljárásban részt vesz: Rzecznik Małych i Średnich Przedsiębiorców

Rendelkező rész

A 2009. december 22-i 2009/162/EU tanácsi irányelvvel módosított, a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelvet

a következőképpen kell értelmezni:

az olyan egyetlen egységet képező és összetett ügylet, amely magában foglalja:

| — | a töltésre szolgáló interfészek elektromos járművek tekintetében való biztosítását (beleértve a töltő jármű vezérlőrendszerével való összekapcsolását); |
| --- | --- |

—

a töltésre szolgáló interfészek elektromos járművek tekintetében való biztosítását (beleértve a töltő jármű vezérlőrendszerével való összekapcsolását);

| — | a villamosenergia-ellátás e jármű akkumulátorának megfelelően kidolgozott paraméterekkel történő biztosítását; |
| --- | --- |

—

a villamosenergia-ellátás e jármű akkumulátorának megfelelően kidolgozott paraméterekkel történő biztosítását;

| — | az érintett járműhasználók számára szükséges műszaki támogatást, és |
| --- | --- |

—

az érintett járműhasználók számára szükséges műszaki támogatást, és

| — | valamely csatlakozó lefoglalását, a korábbi tranzakciók megtekintését, valamint e-pénztárcában gyűjthető, az érintett elektromos jármű töltésére felhasználható kreditek vásárlását lehetővé tevő informatikai alkalmazások rendelkezésre bocsátását, |
| --- | --- |

—

valamely csatlakozó lefoglalását, a korábbi tranzakciók megtekintését, valamint e-pénztárcában gyűjthető, az érintett elektromos jármű töltésére felhasználható kreditek vásárlását lehetővé tevő informatikai alkalmazások rendelkezésre bocsátását,

az ezen, módosított 2006/112 irányelv 14. cikkének (1) bekezdése értelmében vett „termékértékesítésnek” minősül.

---

(1)  HL C 326., 2022.8.29.

---

| 2023.6.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 205/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 205/19

---

A Bíróság (harmadik tanács) 2023. április 20-i ítélete (a Tribunale Amministrativo Regionale per la Puglia [Olaszország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato kontra Comune di Ginosa

(C-348/22. sz. ügy (1), Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato [Ginosa település önkormányzata])

(Előzetes döntéshozatal - Belső piaci szolgáltatások - 2006/123/EK irányelv - Az érvényesség megítélése - Jogalap - Az EK 47., EK 55. és EK 94. cikk - Értelmezés - Ezen irányelv 12. cikkének (1) és (2) bekezdése - Közvetlen hatály - A lehetséges kérelmezők közötti pártatlan és átlátható kiválasztási eljárás alkalmazására vonatkozó tagállami kötelezettség, valamint egy konkrét tevékenységre kiadott engedély automatikus megújítására vonatkozó tilalom feltétlen és kellően pontos jellege - A köztulajdonban lévő tengerparti területek használatára vonatkozó koncessziók automatikus meghosszabbítását előíró nemzeti szabályozás)

(2023/C 205/22)

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunale Amministrativo Regionale per la Puglia

Az alapeljárás felei

Felperes: Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato

Alperes: Comune di Ginosa

Az eljárásban részt vesz: L’Angolino Soc. coop., Lido Orsa Minore di AB, La Capannina Srl, Sud Platinum Srl, Lido Zanzibar Srl, Poseidone Srl, Lg Srls, Lido Franco di GH & C. Snc, Lido Centrale Piccola Soc. Coop. arl, Bagno Cesena Srls, E.T. Edilizia e Turismo Srl, Bluserena SpA, Associazione Pro Loco „Luigi Strada”, M2g Raw Materials SpA, JF, D.M.D. Snc di CD & C. Snc, Ro.Mat., di MN & Co Snc, Perla dello Jonio Srl, Ditta Individuale EF, Associazione Dopolavoro Ferroviario Sez. Marina di Ginosa, Al Capricio Bis di RS, LB, Sib Sindacato Italiano Balneari, Federazione Imprese Demaniali

Rendelkező rész

| 1) | A belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 12. cikkének (1) és (2) bekezdését
  a következőképpen kell értelmezni:
  az nem kizárólag a köztulajdonban lévő tengerparti területek használatára vonatkozó olyan koncessziókra alkalmazandó, amelyek egyértelműen határokon átnyúló érdeket képviselnek. |
| --- | --- |

1)

A belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 12. cikkének (1) és (2) bekezdését

a következőképpen kell értelmezni:

az nem kizárólag a köztulajdonban lévő tengerparti területek használatára vonatkozó olyan koncessziókra alkalmazandó, amelyek egyértelműen határokon átnyúló érdeket képviselnek.

| 2) | A 2006/123 irányelv 12. cikkének (1) bekezdését
  a következőképpen kell értelmezni:
  azzal nem ellentétes, ha a rendelkezésre álló természeti erőforrások és koncessziók szűkösségét nemzeti szinten elvont és általános megközelítés, valamint az érintett település parti területének elemzésén alapuló eseti megközelítés ötvözésével értékelik. |
| --- | --- |

2)

A 2006/123 irányelv 12. cikkének (1) bekezdését

a következőképpen kell értelmezni:

azzal nem ellentétes, ha a rendelkezésre álló természeti erőforrások és koncessziók szűkösségét nemzeti szinten elvont és általános megközelítés, valamint az érintett település parti területének elemzésén alapuló eseti megközelítés ötvözésével értékelik.

| 3) | Az első kérdés vizsgálata nem tárt fel olyan tényezőt, amely a 2006/123 irányelv érvényességét az EK 94. cikkre tekintettel érintené. |
| --- | --- |

3)

Az első kérdés vizsgálata nem tárt fel olyan tényezőt, amely a 2006/123 irányelv érvényességét az EK 94. cikkre tekintettel érintené.

| 4) | A 2006/123 irányelv 12. cikkének (1) és (2) bekezdését
  a következőképpen kell értelmezni:
  a tagállamok azon kötelezettsége, hogy a lehetséges kérelmezők között pártatlan és átlátható kiválasztási eljárást alkalmazzanak, valamint egy konkrét tevékenység tekintetében kiadott engedély automatikus meghosszabbításának tilalma feltétel nélkül és kellően pontosan van megfogalmazva ahhoz, hogy azokat közvetlen hatályúnak lehessen tekinteni. |
| --- | --- |

4)

A 2006/123 irányelv 12. cikkének (1) és (2) bekezdését

a következőképpen kell értelmezni:

a tagállamok azon kötelezettsége, hogy a lehetséges kérelmezők között pártatlan és átlátható kiválasztási eljárást alkalmazzanak, valamint egy konkrét tevékenység tekintetében kiadott engedély automatikus meghosszabbításának tilalma feltétel nélkül és kellően pontosan van megfogalmazva ahhoz, hogy azokat közvetlen hatályúnak lehessen tekinteni.

| 5) | Az EUMSZ 288. cikk harmadik bekezdését
  a következőképpen kell értelmezni:
  a 2006/123 irányelv 12. cikkének (1) és (2) bekezdésében szereplő kötelezettséghez és tilalomhoz kapcsolódó közvetlen hatály értékelése, valamint az azzal ellentétes nemzeti rendelkezések alkalmazásának mellőzésére vonatkozó kötelezettség a nemzeti bíróságokra és a közigazgatási hatóságokra hárul, ideértve a települési önkormányzati hatóságokat is. |
| --- | --- |

5)

Az EUMSZ 288. cikk harmadik bekezdését

a következőképpen kell értelmezni:

a 2006/123 irányelv 12. cikkének (1) és (2) bekezdésében szereplő kötelezettséghez és tilalomhoz kapcsolódó közvetlen hatály értékelése, valamint az azzal ellentétes nemzeti rendelkezések alkalmazásának mellőzésére vonatkozó kötelezettség a nemzeti bíróságokra és a közigazgatási hatóságokra hárul, ideértve a települési önkormányzati hatóságokat is.

---

(1)  HL C 318., 2022.08.22.

---

| 2023.6.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 205/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 205/20

---

A Bíróság (kilencedik tanács) 2023. április 27-i ítélete (a Tribunal d'arrondissement de Luxembourg [Luxemburg] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – CM kontra DN

(C-372/22. sz. ügy, (1) CM [Elköltözött gyermek láthatási joga])

(Előzetes döntéshozatal - Joghatóság, valamint a határozatok elismerése és végrehajtása a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban - 2201/2023/EK rendelet - 9. és 15. cikk - A gyermek korábbi szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam bíróságai joghatóságának fennmaradása a költözést követően - A „költözés” fogalma - A láthatási jogról szóló határozat módosítása iránti kérelem - Az ilyen kérelem előterjesztésére nyitva álló határidő számítása - Az ügy áttétele a gyermek új szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam bíróságához, amely alkalmasabb az ügy elbírálására)

(2023/C 205/23)

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal d'arrondissement de Luxembourg

Az alapeljárás felei

Felperes: CM

Alperes: DN

Rendelkező rész

| 1) | A házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, illetve az 1347/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. november 27-i 2201/2003/EK tanácsi rendelet 9. cikkének (1) bekezdését
  a következőképpen kell értelmezni:
  az a három hónapos időtartam, amelynek során a 2201/2003 rendelet 8. cikkének (1) bekezdésétől eltérően a gyermek korábbi szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam bíróságai továbbra is joghatósággal rendelkeznek a láthatási jogra vonatkozó végleges határozat módosítása iránti kérelem elbírálására, e gyermeknek az új szokásos tartózkodási helye szerinti tagállamba való tényleges költözését követő napon kezdődik. |
| --- | --- |

1)

A házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, illetve az 1347/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. november 27-i 2201/2003/EK tanácsi rendelet 9. cikkének (1) bekezdését

a következőképpen kell értelmezni:

az a három hónapos időtartam, amelynek során a 2201/2003 rendelet 8. cikkének (1) bekezdésétől eltérően a gyermek korábbi szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam bíróságai továbbra is joghatósággal rendelkeznek a láthatási jogra vonatkozó végleges határozat módosítása iránti kérelem elbírálására, e gyermeknek az új szokásos tartózkodási helye szerinti tagállamba való tényleges költözését követő napon kezdődik.

| 2) | A 2201/2003 rendeletet
  a következőképpen kell értelmezni:
  a gyermek korábbi szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam bírósága, amely e rendelet 9. cikke alapján az ügy érdemi elbírálására joghatósággal rendelkezik, élhet az említett rendelet 15. cikkében foglalt, a gyermek új szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam bíróságához való áttétel lehetőségével, amennyiben az e 15. cikkben foglalt feltételek teljesülnek. |
| --- | --- |

2)

A 2201/2003 rendeletet

a következőképpen kell értelmezni:

a gyermek korábbi szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam bírósága, amely e rendelet 9. cikke alapján az ügy érdemi elbírálására joghatósággal rendelkezik, élhet az említett rendelet 15. cikkében foglalt, a gyermek új szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam bíróságához való áttétel lehetőségével, amennyiben az e 15. cikkben foglalt feltételek teljesülnek.

---

(1)  HL C 359., 2022.9.19.

---

| 2023.6.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 205/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 205/21

---

A Törvényszék (hatodik tanács) T-376/22. sz., Novais kontra Portugália ügyben 2022. augusztus 2-án hozott végzése ellen Luís Miguel Novais által 2022. október 12-én benyújtott fellebbezés

(C-637/22. P. sz. ügy)

(2023/C 205/24)

Az eljárás nyelve: portugál

Felek

Fellebbező: Luís Miguel Novais (képviselők: Á. Oliveira és C. Almeida Lopes advogados)

A másik fél az eljárásban: Portugál Köztársaság

2023. április 20-i végzésével a Bíróság (hatodik tanács) a fellebbezést mint nyilvánvalóan megalapozatlant elutasította, és Luis Miguel Novaist kötelezte saját költségeinek a viselésére.

---

| 2023.6.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 205/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 205/21

---

A Curtea de Apel Bucureşti (Románia) által 2023. február 7-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Streaming Services Srl, felszámolás alatt, a képviseletében eljáró Cabinet Individual de Insolvență „Mihai Florea” felszámoló kontra Agenţia Naţională de Administrare Fiscală – Direcţia Generală de Soluţionare a Contestaţiilor, Administraţia Judeţeană a Finanţelor Publice Călăraşi

(C-69/23. sz. ügy)

(2023/C 205/25)

Az eljárás nyelve: román

A kérdést előterjesztő bíróság

Curtea de Apel Bucureşti

Az alapeljárás felei

Felperes: Streaming Services Srl, felszámolás alatt, képviseletében eljár a Cabinet Individual de Insolvență „Mihai Florea” felszámoló

Alperesek: Agenţia Naţională de Administrare Fiscală – Direcţia Generală de Soluţionare a Contestaţiilor, Administraţia Judeţeană a Finanţelor Publice Călăraşi

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Az [uniós] jog egységes értelmezése és alkalmazása szempontjából a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (héairányelv) (1) 44. cikkében megállapított általános szabályok hatálya alá tartozó, Közösségen belüli szolgáltatásnyújtásnak vagy a héairányelv 53. cikke értelmében vett, szórakoztató eseményre történő belépésnek minősül-e az alapeljárásban leírtakhoz hasonló, elektronikus eszközökkel/interneten keresztül élőben filmezett és közvetített, erotikus jellegű interaktív előadásokból álló digitális tartalmaknak az egyik uniós tagállamban lévő adóalany (P1, videochat stúdió) által egy másik uniós tagállamban lévő adóalany (P2, online élő közvetítési platform) részére történő nyújtása? |
| --- | --- |

1)

Az [uniós] jog egységes értelmezése és alkalmazása szempontjából a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (héairányelv) (1) 44. cikkében megállapított általános szabályok hatálya alá tartozó, Közösségen belüli szolgáltatásnyújtásnak vagy a héairányelv 53. cikke értelmében vett, szórakoztató eseményre történő belépésnek minősül-e az alapeljárásban leírtakhoz hasonló, elektronikus eszközökkel/interneten keresztül élőben filmezett és közvetített, erotikus jellegű interaktív előadásokból álló digitális tartalmaknak az egyik uniós tagállamban lévő adóalany (P1, videochat stúdió) által egy másik uniós tagállamban lévő adóalany (P2, online élő közvetítési platform) részére történő nyújtása?

| 2) | A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (héairányelv) 53. cikkének és a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv végrehajtási intézkedéseinek megállapításáról szóló, 2011. március 15-i 282/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet (2) 32. cikke (1) bekezdésének értelmezése során mely helyet kell az említett események tényleges megvalósulása helyének tekinteni az alapeljárás tárgyát képezőhöz hasonló, (a videochat tevékenységre jellemző) elektronikus eszközökkel/interneten keresztül valós időben filmezett és közvetített, erotikus jellegű interaktív előadásokból álló tevékenység esetében, amennyiben






  a) | a természetes személy (modell) és a videochat stúdió, |
| --- | --- | --- |

2)

A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (héairányelv) 53. cikkének és a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv végrehajtási intézkedéseinek megállapításáról szóló, 2011. március 15-i 282/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet (2) 32. cikke (1) bekezdésének értelmezése során mely helyet kell az említett események tényleges megvalósulása helyének tekinteni az alapeljárás tárgyát képezőhöz hasonló, (a videochat tevékenységre jellemző) elektronikus eszközökkel/interneten keresztül valós időben filmezett és közvetített, erotikus jellegű interaktív előadásokból álló tevékenység esetében, amennyiben

a)

a természetes személy (modell) és a videochat stúdió,

| b) | az élő közvetítési platform és |
| --- | --- |

b)

az élő közvetítési platform és

| c) | az ezen élő közvetítési szolgáltatásokhoz való hozzáférés céljából ellenértéket befizető természetes személy (végső ügyfél) |
| --- | --- |

c)

az ezen élő közvetítési szolgáltatásokhoz való hozzáférés céljából ellenértéket befizető természetes személy (végső ügyfél)

különböző tagállamokban/harmadik országokban található?

| 3) | Az első két kérdésre adott válasz alapján: az Unió három tagállama közül melyikben kell bevallani és megfizetni a szolgáltatásnyújtáshoz kapcsolódó hozzáadottérték-adót? |
| --- | --- |

3)

Az első két kérdésre adott válasz alapján: az Unió három tagállama közül melyikben kell bevallani és megfizetni a szolgáltatásnyújtáshoz kapcsolódó hozzáadottérték-adót?

| 4) | Ellentétes-e a héairányelvvel és a kettős adóztatás elkerülésének elvével a legea nr. 227/2015 (227/2015. sz. törvény) törvény 37. cikkéhez hasonló olyan nemzeti adójogi szabályozás, amelynek értelmében:






  A) | a szolgáltatást nyújtó államának nemzeti adóhatóságai az egyik uniós tagállamban lévő adóalany (P1 -videochat stúdió) által egy másik tagállamban lévő adóalany (P2) részére egy másik államban (P3) található online élő közvetítési platformon keresztül nyújtott, az alapeljárás tárgyát képező tartalmakkal egyező típusú digitális tartalmak szolgáltatásában (értékesítésében) megvalósuló, határokon átnyúló szolgáltatásokat a héairányelv 53. cikke értelmében vett, szórakoztató eseményre történő belépést biztosító szolgáltatásoknak minősíthetik, következésképpen az e szolgáltatásokhoz kapcsolódó héát a szolgáltató székhelye szerinti államban kell beszedni és annak költségvetésébe kell befizetni, amennyiben a szolgáltatások igénybe vevőjének letelepedési helye szerinti állam (P2) adóhatóságai e szolgáltatásokat korábban, bírósági eljárásban történő megtámadás hiányában jogerőre emelkedett közigazgatási határozattal a héairányelv 44. cikkében előírt általános szabály hatálya alá tartozó, Közösségen belüli szolgáltatásnyújtásoknak minősítették? Az egyik állam később megkeresett vagy később hivatalból eljárást indító adóhatóságai minősíthetik-e az ezen államban ellenőrzés tárgyát képező, határokon átnyúló szolgáltatásokat – az adott szolgáltatásokra vonatkozóan egy másik állam eredetileg megkeresett vagy hivatalból eljáró adóhatóságai által bírósági eljárásban történő megtámadás hiányában jogerőre emelkedett közigazgatási határozattal már elvégzett – jogi minősítéstől eltérően, ebből következően kivethetik-e kétszeresen a héát, vagy a később megkeresett, illetve hivatalból eljáró adóhatóságokat köti a szóban forgó határokon átnyúló szolgáltatásoknak a kérdésben eredetileg eljáró adóhatóságok által végzett, megtámadás hiányában jogerőssé vált, [ezért] nem módosítható jogi minősítése? |
| --- | --- | --- |

4)

Ellentétes-e a héairányelvvel és a kettős adóztatás elkerülésének elvével a legea nr. 227/2015 (227/2015. sz. törvény) törvény 37. cikkéhez hasonló olyan nemzeti adójogi szabályozás, amelynek értelmében:

A)

a szolgáltatást nyújtó államának nemzeti adóhatóságai az egyik uniós tagállamban lévő adóalany (P1 -videochat stúdió) által egy másik tagállamban lévő adóalany (P2) részére egy másik államban (P3) található online élő közvetítési platformon keresztül nyújtott, az alapeljárás tárgyát képező tartalmakkal egyező típusú digitális tartalmak szolgáltatásában (értékesítésében) megvalósuló, határokon átnyúló szolgáltatásokat a héairányelv 53. cikke értelmében vett, szórakoztató eseményre történő belépést biztosító szolgáltatásoknak minősíthetik, következésképpen az e szolgáltatásokhoz kapcsolódó héát a szolgáltató székhelye szerinti államban kell beszedni és annak költségvetésébe kell befizetni, amennyiben a szolgáltatások igénybe vevőjének letelepedési helye szerinti állam (P2) adóhatóságai e szolgáltatásokat korábban, bírósági eljárásban történő megtámadás hiányában jogerőre emelkedett közigazgatási határozattal a héairányelv 44. cikkében előírt általános szabály hatálya alá tartozó, Közösségen belüli szolgáltatásnyújtásoknak minősítették? Az egyik állam később megkeresett vagy később hivatalból eljárást indító adóhatóságai minősíthetik-e az ezen államban ellenőrzés tárgyát képező, határokon átnyúló szolgáltatásokat – az adott szolgáltatásokra vonatkozóan egy másik állam eredetileg megkeresett vagy hivatalból eljáró adóhatóságai által bírósági eljárásban történő megtámadás hiányában jogerőre emelkedett közigazgatási határozattal már elvégzett – jogi minősítéstől eltérően, ebből következően kivethetik-e kétszeresen a héát, vagy a később megkeresett, illetve hivatalból eljáró adóhatóságokat köti a szóban forgó határokon átnyúló szolgáltatásoknak a kérdésben eredetileg eljáró adóhatóságok által végzett, megtámadás hiányában jogerőssé vált, [ezért] nem módosítható jogi minősítése?

| B) | Az előző kérdésekre adott válasz alapján: a héairányelvnek és a kettős adóztatás elkerülésének elve értelmében mely helyet kell a szolgáltatásnyújtás teljesítési helyének tekinteni az alapeljárásban fennállóhoz hasonló helyzetben? |
| --- | --- |

B)

Az előző kérdésekre adott válasz alapján: a héairányelvnek és a kettős adóztatás elkerülésének elve értelmében mely helyet kell a szolgáltatásnyújtás teljesítési helyének tekinteni az alapeljárásban fennállóhoz hasonló helyzetben?

---

(1)  HL 2006 L 347., l. o.,

(2)  A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv végrehajtási intézkedéseinek megállapításáról szóló, 2011. március 15-i 282/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet (HL 2011 L 77., 1. o.)

---

| 2023.6.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 205/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 205/22

---

A Curtea de Apel Ploieşti (Románia) által 2023. február 10-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – C. A. A., C. F. G., C. G. C., C. D. R., G. L. C., G. S., L. C. I., M. G., M. C. G., N. A. S., P. C., U. V., S. O., Ş. V. O., C. V., I. R. P.és B. I. I. elleni büntetőeljárás

(C-74/23. sz. ügy, Parchetul de pe lângă Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie – D. N. A. Serviciul Teritorial Braşov)

(2023/C 205/26)

Az eljárás nyelve: román

A kérdést előterjesztő bíróság

Curtea de Apel Ploieşti

Az alapeljárás felei

Fellebbező: Parchetul de pe lângă Înalta Curte de Casație și Justiție – Direcția Națională Anticorupție – Serviciul Teritorial Brașov

Vádlottak: C. A. A., C. F. G., C. G. C., C. D. R., G. L. C., G. S., L. C. I., M. G., M. C. G., N. A. S., P. C., U. V., S. O., Ş. V. O., C. V., I. R. P., B. I. I.

Magánfél: Unitatea Administrativ Teritorială Județul Brașov

Érdekelt személyek: C. M.; C. A., C. Al.

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 2. cikket, az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdését és az EUSZ 4. cikk [(3) bekezdését] az EUMSZ 325. cikk (1) bekezdésével, a PIF-egyezmény (1) 2. cikkének (1) bekezdésével, a PIF-irányelv (2) 2. és 12. cikkével, valamint az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló 2004/18/EK irányelvvel (3) összefüggésben, az Európai Unió pénzügyi érdekeit sértő súlyos csalás esetén a hatékony és visszatartó erejű szankciók elvére hivatkozva, valamint a 2006/928/EK bizottsági határozat (4) alapján, az Európai Unió Alapjogi Chartája 49. cikke (1) bekezdésének utolsó mondatára figyelemmel, hogy azokkal ellentétes az alapeljárásban szereplőhöz hasonló jogi helyzet, amelyben a vádlottak az enyhébb büntető törvény alkalmazása elvének alkalmazását kérik olyan körülmények között, amikor egy nemzeti alkotmánybírósági határozat (2022. évi határozat) a büntetőjogi felelősség elévülésének megszakítására vonatkozó törvényszöveget alkotmányellenesnek nyilvánította a jogalkotó passzivitására hivatkozva, aki nem avatkozott be a törvényszövegnek az ugyanezen alkotmánybíróság egy másik határozatának (2018. évi határozat) való megfeleltetése érdekében, amely határozatot négy évvel az előbbi határozat előtt hozták – amely időszak alatt az első határozat alapján a rendes bíróságok által kialakított ítélkezési gyakorlat már megszilárdult abban az értelemben, hogy ez a szöveg továbbra is fennállt az első alkotmánybírósági határozatot követően értelmezett formában –, ami azzal a gyakorlati következménnyel járt, hogy felére csökkent minden olyan bűncselekmény elévülési ideje, amelynek esetében az első alkotmánybírósági határozatot megelőzően nem hoztak jogerős ítéletet, és a vádlottakkal szembeni büntetőeljárást később megszüntették? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 2. cikket, az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdését és az EUSZ 4. cikk [(3) bekezdését] az EUMSZ 325. cikk (1) bekezdésével, a PIF-egyezmény (1) 2. cikkének (1) bekezdésével, a PIF-irányelv (2) 2. és 12. cikkével, valamint az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló 2004/18/EK irányelvvel (3) összefüggésben, az Európai Unió pénzügyi érdekeit sértő súlyos csalás esetén a hatékony és visszatartó erejű szankciók elvére hivatkozva, valamint a 2006/928/EK bizottsági határozat (4) alapján, az Európai Unió Alapjogi Chartája 49. cikke (1) bekezdésének utolsó mondatára figyelemmel, hogy azokkal ellentétes az alapeljárásban szereplőhöz hasonló jogi helyzet, amelyben a vádlottak az enyhébb büntető törvény alkalmazása elvének alkalmazását kérik olyan körülmények között, amikor egy nemzeti alkotmánybírósági határozat (2022. évi határozat) a büntetőjogi felelősség elévülésének megszakítására vonatkozó törvényszöveget alkotmányellenesnek nyilvánította a jogalkotó passzivitására hivatkozva, aki nem avatkozott be a törvényszövegnek az ugyanezen alkotmánybíróság egy másik határozatának (2018. évi határozat) való megfeleltetése érdekében, amely határozatot négy évvel az előbbi határozat előtt hozták – amely időszak alatt az első határozat alapján a rendes bíróságok által kialakított ítélkezési gyakorlat már megszilárdult abban az értelemben, hogy ez a szöveg továbbra is fennállt az első alkotmánybírósági határozatot követően értelmezett formában –, ami azzal a gyakorlati következménnyel járt, hogy felére csökkent minden olyan bűncselekmény elévülési ideje, amelynek esetében az első alkotmánybírósági határozatot megelőzően nem hoztak jogerős ítéletet, és a vádlottakkal szembeni büntetőeljárást később megszüntették?

| 2) | Úgy kell-e értelmezni a nemzeti igazságszolgáltatási rendszer egészére vonatkozóan az igazságosság társadalmában a jogállamiság, valamint az emberi jogok tiszteletben tartásának értékeire vonatkozó EUSZ 2. cikket, valamint az EUSZ 4. cikknek az Unió és a tagállamok közötti lojális együttműködés elvére vonatkozó [(3) bekezdését] a hatékony román igazságszolgáltatási rendszer biztosítására irányuló kötelezettségvállalás tekintetében a 2006/928/EK bizottsági határozat alapján, az Európai Unió Alapjogi Chartája 49. cikke [(1) bekezdésének] utolsó mondatára figyelemmel, amely az enyhébb büntető törvény alkalmazásának elvét rögzíti, hogy azokkal ellentétes az alapeljárásban szereplőhöz hasonló jogi helyzet, amelyben a vádlottak az enyhébb büntető törvény alkalmazása elvének alkalmazását kérik olyan körülmények között, amikor egy nemzeti alkotmánybírósági határozat (2022. évi határozat) a büntetőjogi felelősség elévülésének megszakítására vonatkozó törvényszöveget alkotmányellenesnek nyilvánította a jogalkotó passzivitására hivatkozva, aki nem avatkozott be a törvényszövegnek az ugyanezen alkotmánybíróság egy másik határozatának (2018. évi határozat) való megfeleltetése érdekében, amely határozatot négy évvel az előbbi határozat előtt hozták – amely időszak alatt az első határozat alapján a rendes bíróságok által kialakított ítélkezési gyakorlat már megszilárdult abban az értelemben, hogy ez a szöveg továbbra is fennállt az első alkotmánybírósági határozatot követően értelmezett formában –, ami azzal a gyakorlati következménnyel járt, hogy felére csökkent minden olyan bűncselekmény elévülési ideje, amelynek esetében az első alkotmánybírósági határozatot megelőzően nem hoztak jogerős ítéletet, és a vádlottakkal szembeni büntetőeljárást később megszüntették? |
| --- | --- |

2)

Úgy kell-e értelmezni a nemzeti igazságszolgáltatási rendszer egészére vonatkozóan az igazságosság társadalmában a jogállamiság, valamint az emberi jogok tiszteletben tartásának értékeire vonatkozó EUSZ 2. cikket, valamint az EUSZ 4. cikknek az Unió és a tagállamok közötti lojális együttműködés elvére vonatkozó [(3) bekezdését] a hatékony román igazságszolgáltatási rendszer biztosítására irányuló kötelezettségvállalás tekintetében a 2006/928/EK bizottsági határozat alapján, az Európai Unió Alapjogi Chartája 49. cikke [(1) bekezdésének] utolsó mondatára figyelemmel, amely az enyhébb büntető törvény alkalmazásának elvét rögzíti, hogy azokkal ellentétes az alapeljárásban szereplőhöz hasonló jogi helyzet, amelyben a vádlottak az enyhébb büntető törvény alkalmazása elvének alkalmazását kérik olyan körülmények között, amikor egy nemzeti alkotmánybírósági határozat (2022. évi határozat) a büntetőjogi felelősség elévülésének megszakítására vonatkozó törvényszöveget alkotmányellenesnek nyilvánította a jogalkotó passzivitására hivatkozva, aki nem avatkozott be a törvényszövegnek az ugyanezen alkotmánybíróság egy másik határozatának (2018. évi határozat) való megfeleltetése érdekében, amely határozatot négy évvel az előbbi határozat előtt hozták – amely időszak alatt az első határozat alapján a rendes bíróságok által kialakított ítélkezési gyakorlat már megszilárdult abban az értelemben, hogy ez a szöveg továbbra is fennállt az első alkotmánybírósági határozatot követően értelmezett formában –, ami azzal a gyakorlati következménnyel járt, hogy felére csökkent minden olyan bűncselekmény elévülési ideje, amelynek esetében az első alkotmánybírósági határozatot megelőzően nem hoztak jogerős ítéletet, és a vádlottakkal szembeni büntetőeljárást később megszüntették?

| 3) | Igenlő válasz esetén, és csak akkor, ha nem adható uniós joggal összhangban álló értelmezés, úgy kell-e értelmezni az uniós jog elsőbbségének elvét, hogy azzal ellentétes az a nemzeti szabályozás vagy gyakorlat, amelynek értelmében a rendes nemzeti bíróságokat kötik a nemzeti alkotmánybíróság határozatai és a legfelsőbb nemzeti bíróság kötelező erejű határozatai, és emiatt nem mellőzhetik hivatalból az ilyen határozatokból eredő ítélkezési gyakorlat alkalmazását – különben fegyelmi vétséget követnek el –, még akkor sem, ha a Bíróság ítéletére tekintettel – az alapeljárás tárgyát képezőhöz hasonló helyzetben – úgy ítélik meg, hogy az ilyen ítélkezési gyakorlat ellentétes az EUSZ 2. cikkel, az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdésével és az EUSZ 4. cikk [(3) bekezdésével] az EUMSZ 325. cikk (1) bekezdésével összefüggésben értelmezve, a 2006/928/EK bizottsági határozat alapján, az Európai Unió Alapjogi Chartája 49. cikke [(1) bekezdésének] utolsó mondatára figyelemmel? |
| --- | --- |

3)

Igenlő válasz esetén, és csak akkor, ha nem adható uniós joggal összhangban álló értelmezés, úgy kell-e értelmezni az uniós jog elsőbbségének elvét, hogy azzal ellentétes az a nemzeti szabályozás vagy gyakorlat, amelynek értelmében a rendes nemzeti bíróságokat kötik a nemzeti alkotmánybíróság határozatai és a legfelsőbb nemzeti bíróság kötelező erejű határozatai, és emiatt nem mellőzhetik hivatalból az ilyen határozatokból eredő ítélkezési gyakorlat alkalmazását – különben fegyelmi vétséget követnek el –, még akkor sem, ha a Bíróság ítéletére tekintettel – az alapeljárás tárgyát képezőhöz hasonló helyzetben – úgy ítélik meg, hogy az ilyen ítélkezési gyakorlat ellentétes az EUSZ 2. cikkel, az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdésével és az EUSZ 4. cikk [(3) bekezdésével] az EUMSZ 325. cikk (1) bekezdésével összefüggésben értelmezve, a 2006/928/EK bizottsági határozat alapján, az Európai Unió Alapjogi Chartája 49. cikke [(1) bekezdésének] utolsó mondatára figyelemmel?

---

(1)  Az Európai Unióról szóló szerződés K.3. cikke alapján létrehozott, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezmény (HL C 316., 1995., 49. o.).

(2)  Az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről szóló, 2017. július 5 i (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2017. L 198, 29. o.)

(3)  Az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31 i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 134., 2004. 114. o.).

(4)  A Romániában felállítandó együttműködési, valamint az igazságügyi reform és a korrupció elleni küzdelem területén érvényes külön értékelési kritériumok teljesítése terén elért haladást ellenőrző mechanizmus létrehozásáról szóló, 2006. december 13-i 2006/928/EK bizottsági határozat (HL 2006. L 354., 56. o.).

---

| 2023.6.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 205/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 205/24

---

A Curtea de Apel Braşov (Románia) által 2023. február 10-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – M. A.sr, S. A. C. S., S. A. S. elleni büntetőeljárás

(C-75/23. sz. ügy, Parchetul de pe lângă Tribunalul Braşov)

(2023/C 205/27)

Az eljárás nyelve: román

A kérdést előterjesztő bíróság

Curtea de Apel Braşov

Az alapeljárás felei

Fellebbező: Parchetul de pe lângă Tribunalul Brașov

Vádlottak: M. A.sr, S. A. C. S., S. A. S.

Magánfél: Román állam

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 2. cikket, az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdését és az EUSZ 4. cikk [(3) bekezdését] az EUMSZ 325. cikk (1) bekezdésével, a PIF-egyezmény (1) 2. cikkének (1) bekezdésével, a PIF-irányelv (2) 2. és 12. cikkével, valamint a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK irányelvvel (3) összefüggésben, az Európai Unió pénzügyi érdekeit sértő súlyos csalás esetén a hatékony és visszatartó erejű szankciók elvére hivatkozva, valamint a 2006/928/EK bizottsági határozat (4) alapján, az Európai Unió Alapjogi Chartája 49. cikke (1) bekezdésének utolsó mondatára figyelemmel, hogy azokkal ellentétes az alapeljárásban szereplőhöz hasonló jogi helyzet, amelyben a vádlottak az enyhébb büntető törvény alkalmazása elvének alkalmazását kérik olyan körülmények között, amikor egy nemzeti alkotmánybírósági határozat (2022. évi határozat) a büntetőjogi felelősség elévülésének megszakítására vonatkozó törvényszöveget alkotmányellenesnek nyilvánította a jogalkotó passzivitására hivatkozva, aki nem avatkozott be a törvényszövegnek az ugyanezen alkotmánybíróság egy másik határozatának (2018. évi határozat) való megfeleltetése érdekében, amely határozatot négy évvel az előbbi határozat előtt hozták – amely időszak alatt az első határozat alapján a rendes bíróságok által kialakított ítélkezési gyakorlat már megszilárdult abban az értelemben, hogy ez a szöveg továbbra is fennállt az első alkotmánybírósági határozatot követően értelmezett formában –, ami azzal a gyakorlati következménnyel járt, hogy felére csökkent minden olyan bűncselekmény elévülési ideje, amelynek esetében az első alkotmánybírósági határozatot megelőzően nem hoztak jogerős ítéletet, és a vádlottakkal szembeni büntetőeljárást később megszüntették? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 2. cikket, az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdését és az EUSZ 4. cikk [(3) bekezdését] az EUMSZ 325. cikk (1) bekezdésével, a PIF-egyezmény (1) 2. cikkének (1) bekezdésével, a PIF-irányelv (2) 2. és 12. cikkével, valamint a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK irányelvvel (3) összefüggésben, az Európai Unió pénzügyi érdekeit sértő súlyos csalás esetén a hatékony és visszatartó erejű szankciók elvére hivatkozva, valamint a 2006/928/EK bizottsági határozat (4) alapján, az Európai Unió Alapjogi Chartája 49. cikke (1) bekezdésének utolsó mondatára figyelemmel, hogy azokkal ellentétes az alapeljárásban szereplőhöz hasonló jogi helyzet, amelyben a vádlottak az enyhébb büntető törvény alkalmazása elvének alkalmazását kérik olyan körülmények között, amikor egy nemzeti alkotmánybírósági határozat (2022. évi határozat) a büntetőjogi felelősség elévülésének megszakítására vonatkozó törvényszöveget alkotmányellenesnek nyilvánította a jogalkotó passzivitására hivatkozva, aki nem avatkozott be a törvényszövegnek az ugyanezen alkotmánybíróság egy másik határozatának (2018. évi határozat) való megfeleltetése érdekében, amely határozatot négy évvel az előbbi határozat előtt hozták – amely időszak alatt az első határozat alapján a rendes bíróságok által kialakított ítélkezési gyakorlat már megszilárdult abban az értelemben, hogy ez a szöveg továbbra is fennállt az első alkotmánybírósági határozatot követően értelmezett formában –, ami azzal a gyakorlati következménnyel járt, hogy felére csökkent minden olyan bűncselekmény elévülési ideje, amelynek esetében az első alkotmánybírósági határozatot megelőzően nem hoztak jogerős ítéletet, és a vádlottakkal szembeni büntetőeljárást később megszüntették?

| 2) | Úgy kell-e értelmezni a nemzeti igazságszolgáltatási rendszer egészére vonatkozóan az igazságosság társadalmában a jogállamiság, valamint az emberi jogok tiszteletben tartásának értékeire vonatkozó EUSZ 2. cikket, valamint az EUSZ 4. cikknek az Unió és a tagállamok közötti lojális együttműködés elvére vonatkozó [(3) bekezdését] a hatékony román igazságszolgáltatási rendszer biztosítására irányuló kötelezettségvállalás tekintetében a 2006/928/EK bizottsági határozat alapján, az Európai Unió Alapjogi Chartája 49. cikke [(1) bekezdésének] utolsó mondatára figyelemmel, amely az enyhébb büntető törvény alkalmazásának elvét rögzíti, hogy azokkal ellentétes az alapeljárásban szereplőhöz hasonló jogi helyzet, amelyben a vádlottak az enyhébb büntető törvény alkalmazása elvének alkalmazását kérik olyan körülmények között, amikor egy nemzeti alkotmánybírósági határozat (2022. évi határozat) a büntetőjogi felelősség elévülésének megszakítására vonatkozó törvényszöveget alkotmányellenesnek nyilvánította a jogalkotó passzivitására hivatkozva, aki nem avatkozott be a törvényszövegnek az ugyanezen alkotmánybíróság egy másik határozatának (2018. évi határozat) való megfeleltetése érdekében, amely határozatot négy évvel az előbbi határozat előtt hozták – amely időszak alatt az első határozat alapján a rendes bíróságok által kialakított ítélkezési gyakorlat már megszilárdult abban az értelemben, hogy ez a szöveg továbbra is fennállt az első alkotmánybírósági határozatot követően értelmezett formában –, ami azzal a gyakorlati következménnyel járt, hogy felére csökkent minden olyan bűncselekmény elévülési ideje, amelynek esetében az első alkotmánybírósági határozatot megelőzően nem hoztak jogerős ítéletet, és a vádlottakkal szembeni büntetőeljárást később megszüntették? |
| --- | --- |

2)

Úgy kell-e értelmezni a nemzeti igazságszolgáltatási rendszer egészére vonatkozóan az igazságosság társadalmában a jogállamiság, valamint az emberi jogok tiszteletben tartásának értékeire vonatkozó EUSZ 2. cikket, valamint az EUSZ 4. cikknek az Unió és a tagállamok közötti lojális együttműködés elvére vonatkozó [(3) bekezdését] a hatékony román igazságszolgáltatási rendszer biztosítására irányuló kötelezettségvállalás tekintetében a 2006/928/EK bizottsági határozat alapján, az Európai Unió Alapjogi Chartája 49. cikke [(1) bekezdésének] utolsó mondatára figyelemmel, amely az enyhébb büntető törvény alkalmazásának elvét rögzíti, hogy azokkal ellentétes az alapeljárásban szereplőhöz hasonló jogi helyzet, amelyben a vádlottak az enyhébb büntető törvény alkalmazása elvének alkalmazását kérik olyan körülmények között, amikor egy nemzeti alkotmánybírósági határozat (2022. évi határozat) a büntetőjogi felelősség elévülésének megszakítására vonatkozó törvényszöveget alkotmányellenesnek nyilvánította a jogalkotó passzivitására hivatkozva, aki nem avatkozott be a törvényszövegnek az ugyanezen alkotmánybíróság egy másik határozatának (2018. évi határozat) való megfeleltetése érdekében, amely határozatot négy évvel az előbbi határozat előtt hozták – amely időszak alatt az első határozat alapján a rendes bíróságok által kialakított ítélkezési gyakorlat már megszilárdult abban az értelemben, hogy ez a szöveg továbbra is fennállt az első alkotmánybírósági határozatot követően értelmezett formában –, ami azzal a gyakorlati következménnyel járt, hogy felére csökkent minden olyan bűncselekmény elévülési ideje, amelynek esetében az első alkotmánybírósági határozatot megelőzően nem hoztak jogerős ítéletet, és a vádlottakkal szembeni büntetőeljárást később megszüntették?

| 3) | Igenlő válasz esetén, és csak akkor, ha nem adható uniós joggal összhangban álló értelmezés, úgy kell-e értelmezni az uniós jog elsőbbségének elvét, hogy azzal ellentétes az a nemzeti szabályozás vagy gyakorlat, amelynek értelmében a rendes nemzeti bíróságokat kötik a nemzeti alkotmánybíróság határozatai és a legfelsőbb nemzeti bíróság kötelező erejű határozatai, és emiatt nem mellőzhetik hivatalból az ilyen határozatokból eredő ítélkezési gyakorlat alkalmazását – különben fegyelmi vétséget követnek el –, még akkor sem, ha a Bíróság ítéletére tekintettel – az alapeljárás tárgyát képezőhöz hasonló helyzetben – úgy ítélik meg, hogy az ilyen ítélkezési gyakorlat ellentétes az EUSZ 2. cikkel, az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdésével és az EUSZ 4. cikk [(3) bekezdésével] az EUMSZ 325. cikk (1) bekezdésével összefüggésben értelmezve, a 2006/928/EK bizottsági határozat alapján, az Európai Unió Alapjogi Chartája 49. cikke [(1) bekezdésének] utolsó mondatára figyelemmel? |
| --- | --- |

3)

Igenlő válasz esetén, és csak akkor, ha nem adható uniós joggal összhangban álló értelmezés, úgy kell-e értelmezni az uniós jog elsőbbségének elvét, hogy azzal ellentétes az a nemzeti szabályozás vagy gyakorlat, amelynek értelmében a rendes nemzeti bíróságokat kötik a nemzeti alkotmánybíróság határozatai és a legfelsőbb nemzeti bíróság kötelező erejű határozatai, és emiatt nem mellőzhetik hivatalból az ilyen határozatokból eredő ítélkezési gyakorlat alkalmazását – különben fegyelmi vétséget követnek el –, még akkor sem, ha a Bíróság ítéletére tekintettel – az alapeljárás tárgyát képezőhöz hasonló helyzetben – úgy ítélik meg, hogy az ilyen ítélkezési gyakorlat ellentétes az EUSZ 2. cikkel, az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdésével és az EUSZ 4. cikk [(3) bekezdésével] az EUMSZ 325. cikk (1) bekezdésével összefüggésben értelmezve, a 2006/928/EK bizottsági határozat alapján, az Európai Unió Alapjogi Chartája 49. cikke [(1) bekezdésének] utolsó mondatára figyelemmel?

---

(1)  Az Európai Unióról szóló szerződés K.3. cikke alapján létrehozott, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezmény (HL C 316., 1995., 49. o.).

(2)  Az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről szóló, 2017. július 5 i (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2017. L 198, 29. o.).

(3)  HL 2006. L 347., 1.o

(4)  A Romániában felállítandó együttműködési, valamint az igazságügyi reform és a korrupció elleni küzdelem területén érvényes külön értékelési kritériumok teljesítése terén elért haladást ellenőrző mechanizmus létrehozásáról szóló, 2006. december 13-i 2006/928/EK bizottsági határozat (HL 2006. L 354., 56. o.).

---

| 2023.6.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 205/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 205/25

---

A Bundesfinanzhof (Németország) által 2023. február 15-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – H GmbH kontra Finanzamt M

(C-83/23. sz. ügy, H GmbH)

(2023/C 205/28)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Bundesfinanzhof

Az alapeljárás felei

Felperes: H GmbH

Alperes: Finanzamt M

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

A 2006/112/EK irányelv (1) értelmezésére vonatkozó kérdések:

| 1) | Megilleti-e a belföldön letelepedett vevőt vagy a szolgáltatás igénybe vevőjét úgynevezett közvetlen igény a belföldi adóhatósággal szemben az Európai Unió Bírósága 2007. március 15-i Reemtsma Cigarettenfabriken ítéletének (C-35/05, EU:C:2007:167) megfelelően, ha






  a) | a szintén belföldön letelepedett eladó vagy a szolgáltatás nyújtója a belföldi adót feltüntető számlát állít ki a vevő vagy a szolgáltatás igénybe vevője részére, amelyet a vevő vagy a szolgáltatás igénybe vevője kifizet, az eladó vagy a szolgáltatás nyújtója pedig szabályszerűen megfizeti a számlán feltüntetett adót, |
| --- | --- | --- |

1)

Megilleti-e a belföldön letelepedett vevőt vagy a szolgáltatás igénybe vevőjét úgynevezett közvetlen igény a belföldi adóhatósággal szemben az Európai Unió Bírósága 2007. március 15-i Reemtsma Cigarettenfabriken ítéletének (C-35/05, EU:C:2007:167) megfelelően, ha

a)

a szintén belföldön letelepedett eladó vagy a szolgáltatás nyújtója a belföldi adót feltüntető számlát állít ki a vevő vagy a szolgáltatás igénybe vevője részére, amelyet a vevő vagy a szolgáltatás igénybe vevője kifizet, az eladó vagy a szolgáltatás nyújtója pedig szabályszerűen megfizeti a számlán feltüntetett adót,

| b) | a kiszámlázott termékértékesítés vagy szolgáltatásnyújtás azonban egy másik tagállamban teljesített termékértékesítésnek vagy szolgáltatásnyújtásnak minősül, |
| --- | --- |

b)

a kiszámlázott termékértékesítés vagy szolgáltatásnyújtás azonban egy másik tagállamban teljesített termékértékesítésnek vagy szolgáltatásnyújtásnak minősül,

| c) | a vevőtől vagy a szolgáltatás igénybe vevőjétől ezért a törvény alapján belföldön fizetendő adó hiányában megtagadják a belföldi adólevonást, |
| --- | --- |

c)

a vevőtől vagy a szolgáltatás igénybe vevőjétől ezért a törvény alapján belföldön fizetendő adó hiányában megtagadják a belföldi adólevonást,

| d) | az eladó vagy a szolgáltatás nyújtója erre tekintettel úgy helyesbíti a számlát, hogy abból kikerül a belföldi adó feltüntetése, és a számla összege ezért csökken a feltüntetett adó összegével, |
| --- | --- |

d)

az eladó vagy a szolgáltatás nyújtója erre tekintettel úgy helyesbíti a számlát, hogy abból kikerül a belföldi adó feltüntetése, és a számla összege ezért csökken a feltüntetett adó összegével,

| e) | az eladó vagy a szolgáltatás nyújtójával szembeni fizetésképtelenségi eljárás megindítása miatt a vevő vagy a szolgáltatás igénybe vevője nem tud vagyonjogi igényeket érvényesíteni az eladóval vagy a szolgáltatás nyújtójával szemben, és |
| --- | --- |

e)

az eladó vagy a szolgáltatás nyújtójával szembeni fizetésképtelenségi eljárás megindítása miatt a vevő vagy a szolgáltatás igénybe vevője nem tud vagyonjogi igényeket érvényesíteni az eladóval vagy a szolgáltatás nyújtójával szemben, és

| f) | a másik tagállamban eddig nyilvántartásba nem vett eladónak vagy a szolgáltatás nyújtójának lehetősége van arra, hogy e tagállamban héanyilvántartásba vetesse magát, hogy ezt követően e tagállam adószámát feltüntetve az e tagállamban fizetendő adót feltüntető számlát állíthasson ki a vevő vagy a szolgáltatás igénybe vevője részére, amely a 2008. február 12-i 2008/9/EK irányelv (2) szerinti különleges eljárásban történő adólevonásra jogosítja a vevőt vagy a szolgáltatás igénybe vevőjét ebben a tagállamban? |
| --- | --- |

f)

a másik tagállamban eddig nyilvántartásba nem vett eladónak vagy a szolgáltatás nyújtójának lehetősége van arra, hogy e tagállamban héanyilvántartásba vetesse magát, hogy ezt követően e tagállam adószámát feltüntetve az e tagállamban fizetendő adót feltüntető számlát állíthasson ki a vevő vagy a szolgáltatás igénybe vevője részére, amely a 2008. február 12-i 2008/9/EK irányelv (2) szerinti különleges eljárásban történő adólevonásra jogosítja a vevőt vagy a szolgáltatás igénybe vevőjét ebben a tagállamban?

| 2) | Jelentőséggel bír-e az e kérdésre adandó válasz szempontjából, hogy a belföldi adóhatóság önmagában a számla helyesbítése alapján visszatérítette az eladó vagy a szolgáltatás nyújtója részére a megfizetett adót, jóllehet az eladó vagy a szolgáltatás nyújtója a vele szemben indított fizetésképtelenségi eljárás miatt semmit nem fizetett vissza a vevőnek vagy a szolgáltatás igénybe vevőjének? |
| --- | --- |

2)

Jelentőséggel bír-e az e kérdésre adandó válasz szempontjából, hogy a belföldi adóhatóság önmagában a számla helyesbítése alapján visszatérítette az eladó vagy a szolgáltatás nyújtója részére a megfizetett adót, jóllehet az eladó vagy a szolgáltatás nyújtója a vele szemben indított fizetésképtelenségi eljárás miatt semmit nem fizetett vissza a vevőnek vagy a szolgáltatás igénybe vevőjének?

---

(1)  A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (HL 2006. L 347., 1. o.; helyesbítések: HL 2007. L 335., 60. o.; HL 2015. L 323., 31. o.).

(2)  A nem a visszatérítés helye szerinti tagállamban, hanem egy másik tagállamban letelepedett adóalanyok részére a 2006/112/EK irányelvben előírt hozzáadottérték-adóvisszatérítés részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2008. február 12-i 2008/9/EK tanácsi irányelv (HL 2008. L 44., 23. o.).

---

| 2023.6.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 205/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 205/26

---

A Wojewódzki Sąd Administracyjny w Warszawie (Lengyelország) által 2023. február 21-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Rada Nadzorca Getin Noble Bank és társai kontra Bankowy Fundusz Gwarancyjny

(C-118/23. sz. ügy, Getin Holding és társai)

(2023/C 205/29)

Az eljárás nyelve: lengyel

A kérdést előterjesztő bíróság

Wojewódzki Sąd Administracyjny w Warszawie

Az alapeljárás felei

Felperesek: Rada Nadzorca Getin Noble Bank és társai

Alperes: Bankowy Fundusz Gwarancyjny

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni a hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról és a 82/891/EGK tanácsi irányelv, a 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/EU, 2012/30/EU és 2013/36/EU irányelv, valamint az 1093/2010/EU és a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2014. május 15-i 2014/59/EU európai parlamenti és tanács irányelv (1) 85. cikkének (2) és (3) bekezdését az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkével és az Európai Unióról szóló szerződés 19. cikke (1) bekezdésének második albekezdésével összefüggésben, hogy amennyiben a szanálás alatt álló szervezet felügyelőbizottsága a nemzeti közigazgatási bíróság előtt a szanálás tárgyában hozott határozattal szemben keresetet indít, úgy kell tekinteni, hogy a hatékony jogorvoslat azon személyek számára is biztosított, akik e határozat megtámadásában látják jogi érdekük védelmét, abban az esetben, ha a megtámadott határozatot felülvizsgáló bíróságot nem kötik a keresetben foglalt kifogások és kérelmek, valamint a hivatkozott jogalap, e kereset elbírálását követően meghozott jogerős ítélet pedig erga omnes hatállyal bír, és ha annak lehetősége, hogy e személyek jogi érdekük számára védelmet szerezzenek, nem függ attól, hogy a fenti határozattal szemben közigazgatási bíróság előtt külön keresetet indítsanak? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni a hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról és a 82/891/EGK tanácsi irányelv, a 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/EU, 2012/30/EU és 2013/36/EU irányelv, valamint az 1093/2010/EU és a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2014. május 15-i 2014/59/EU európai parlamenti és tanács irányelv (1) 85. cikkének (2) és (3) bekezdését az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkével és az Európai Unióról szóló szerződés 19. cikke (1) bekezdésének második albekezdésével összefüggésben, hogy amennyiben a szanálás alatt álló szervezet felügyelőbizottsága a nemzeti közigazgatási bíróság előtt a szanálás tárgyában hozott határozattal szemben keresetet indít, úgy kell tekinteni, hogy a hatékony jogorvoslat azon személyek számára is biztosított, akik e határozat megtámadásában látják jogi érdekük védelmét, abban az esetben, ha a megtámadott határozatot felülvizsgáló bíróságot nem kötik a keresetben foglalt kifogások és kérelmek, valamint a hivatkozott jogalap, e kereset elbírálását követően meghozott jogerős ítélet pedig erga omnes hatállyal bír, és ha annak lehetősége, hogy e személyek jogi érdekük számára védelmet szerezzenek, nem függ attól, hogy a fenti határozattal szemben közigazgatási bíróság előtt külön keresetet indítsanak?

| 2) | Úgy kell-e értelmezni a 2014/59/EU irányelv 85. cikkének (3) bekezdését, amely bevezeti a hatékony bírósági felülvizsgálat követelményét, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkét és az Európai Unióról szóló szerződés 19. cikke (1) bekezdésének második albekezdését, amelyek a hatékony jogvédelemre vonatkoznak, hogy azokkal ellentétes az olyan tagállami eljárásjogi rendelkezés alkalmazása, amely arra kötelezi a nemzeti közigazgatási bíróságot, hogy a szanálási hatóság határozatával szemben e bíróság előtt indított valamennyi keresetet együttesen tárgyalja abban az esetben, ha e rendelkezés nemzeti közigazgatási eljárásjog egyéb követelményeivel együtt történő alkalmazása azt eredményezi, hogy az ilyen keresetek nagy számára tekintettel az ügyben észszerű határidőn belül történő ítélethozatal túlságosan nehéznek, ha nem lehetetlennek bizonyulhat? |
| --- | --- |

2)

Úgy kell-e értelmezni a 2014/59/EU irányelv 85. cikkének (3) bekezdését, amely bevezeti a hatékony bírósági felülvizsgálat követelményét, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkét és az Európai Unióról szóló szerződés 19. cikke (1) bekezdésének második albekezdését, amelyek a hatékony jogvédelemre vonatkoznak, hogy azokkal ellentétes az olyan tagállami eljárásjogi rendelkezés alkalmazása, amely arra kötelezi a nemzeti közigazgatási bíróságot, hogy a szanálási hatóság határozatával szemben e bíróság előtt indított valamennyi keresetet együttesen tárgyalja abban az esetben, ha e rendelkezés nemzeti közigazgatási eljárásjog egyéb követelményeivel együtt történő alkalmazása azt eredményezi, hogy az ilyen keresetek nagy számára tekintettel az ügyben észszerű határidőn belül történő ítélethozatal túlságosan nehéznek, ha nem lehetetlennek bizonyulhat?

| 3) | Úgy kell-e értelmezni a 2014/59/EU irányelv 3. cikkének (3) bekezdését, hogy az megengedi a tagállam számára, hogy – a működési függetlenség biztosítása és az összeférhetetlenség megelőzése érdekében – strukturális szempontból ne válassza el a szanálási hatóság feladatait e hatóság egyéb feladataitól, amelyeket az 575/2013/EU rendelet (2) és a 2013/36/EU irányelv (3) alkalmazásában felügyeletet ellátó illetékes hatóság határozata alapján létrehozott, bankbetéteket törvény alapján biztosító intézményként és bankok szanálási vagyonkezelőjeként (ügyvivő vagyonfelügyelőként) ellát? |
| --- | --- |

3)

Úgy kell-e értelmezni a 2014/59/EU irányelv 3. cikkének (3) bekezdését, hogy az megengedi a tagállam számára, hogy – a működési függetlenség biztosítása és az összeférhetetlenség megelőzése érdekében – strukturális szempontból ne válassza el a szanálási hatóság feladatait e hatóság egyéb feladataitól, amelyeket az 575/2013/EU rendelet (2) és a 2013/36/EU irányelv (3) alkalmazásában felügyeletet ellátó illetékes hatóság határozata alapján létrehozott, bankbetéteket törvény alapján biztosító intézményként és bankok szanálási vagyonkezelőjeként (ügyvivő vagyonfelügyelőként) ellát?

| 4) | Úgy kell-e értelmezni a 2014/59/EU irányelv 3. cikkének (3) bekezdését, hogy amennyiben valamely tagállam nem tesz eleget a megfelelő strukturális intézkedéseknek a működési függetlenség biztosítása és az érintett hatóságnak az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv szerinti felügyeleti feladatai vagy egyéb feladatai és a szanálási hatóság feladatai közötti összeférhetetlenség megelőzése érdekében történő meghozatalára vonatkozó kötelezettségnek, a működési függetlenség biztosításának és az összeférhetetlenség megelőzésének feltétele akkor tekinthető teljesültnek, ha a szanálás tárgyában hozott határozatot felülvizsgáló nemzeti közigazgatási bíróság megállapítja, hogy az alkalmazott egyéb szervezeti megoldások és a szanálási hatóság gyakorlati működése elegendő volt az említett eredmény eléréséhez? |
| --- | --- |

4)

Úgy kell-e értelmezni a 2014/59/EU irányelv 3. cikkének (3) bekezdését, hogy amennyiben valamely tagállam nem tesz eleget a megfelelő strukturális intézkedéseknek a működési függetlenség biztosítása és az érintett hatóságnak az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv szerinti felügyeleti feladatai vagy egyéb feladatai és a szanálási hatóság feladatai közötti összeférhetetlenség megelőzése érdekében történő meghozatalára vonatkozó kötelezettségnek, a működési függetlenség biztosításának és az összeférhetetlenség megelőzésének feltétele akkor tekinthető teljesültnek, ha a szanálás tárgyában hozott határozatot felülvizsgáló nemzeti közigazgatási bíróság megállapítja, hogy az alkalmazott egyéb szervezeti megoldások és a szanálási hatóság gyakorlati működése elegendő volt az említett eredmény eléréséhez?

---

(1)  HL 2014. L 173., 190. o.

(2)  A hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2013. L 176., 1. o.).

(3)  A hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 26-i 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2013. L 176., 338. o.).

---

| 2023.6.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 205/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 205/27

---

A Curtea de Apel Braşov (Románia) által 2023. március 3-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – C.A.A. és C.V.elleni büntetőeljárás

(C-131/23. sz. ügy, Unitatea Administrativ Teritorială Judeţul Braşov)

(2023/C 205/30)

Az eljárás nyelve: román

A kérdést előterjesztő bíróság

Curtea de Apel Braşov

Az alapeljárás felei

Felperesek: C.A.A., C.V.

Alperes: Unitatea Administrativ Teritorială Județul Brașov

Résztvevő fél: Parchetul de pe lângă Înalta Curte de Casație și Justiție – Direcția Națională Anticorupție – Serviciul Teritorial Brașov

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni az. [EUSZ] 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdését, az EUMSZ 325. cikk [(1) bekezdését], a PIF-egyezmény (1) 2. cikkének (1) bekezdését és a 2006/928/EK bizottsági határozatot (2), hogy azokkal ellentétes az alkotmánybíróság elévülési idő megszakadása esetei fennállásának hiányát visszamenőlegesen megállapító határozatának alkalmazása a nemzeti bíróságok, köztük a legfelsőbb bíróságok által széles körben alkalmazott és állandó ítélkezési gyakorlat esetén, amennyiben e határozat alkalmazása a jogerősen elbírált büntetőügyek jelentős számának újbóli megnyitása és a büntetőeljárást megszüntető határozatnak az elévülés megállapítása következtében, rendkívüli jogorvoslat révén történő meghozatala miatt a büntetlenség rendszerszintű kockázatát hordozná magában? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni az. [EUSZ] 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdését, az EUMSZ 325. cikk [(1) bekezdését], a PIF-egyezmény (1) 2. cikkének (1) bekezdését és a 2006/928/EK bizottsági határozatot (2), hogy azokkal ellentétes az alkotmánybíróság elévülési idő megszakadása esetei fennállásának hiányát visszamenőlegesen megállapító határozatának alkalmazása a nemzeti bíróságok, köztük a legfelsőbb bíróságok által széles körben alkalmazott és állandó ítélkezési gyakorlat esetén, amennyiben e határozat alkalmazása a jogerősen elbírált büntetőügyek jelentős számának újbóli megnyitása és a büntetőeljárást megszüntető határozatnak az elévülés megállapítása következtében, rendkívüli jogorvoslat révén történő meghozatala miatt a büntetlenség rendszerszintű kockázatát hordozná magában?

| 2) | Ellentétes-e az uniós jog elsőbbségének elvével, a 2006/928/EK bizottsági határozatra tekintettel, és az Európai Unió Alapjogi Chartája 49. cikke (1) bekezdésének harmadik mondatával (az enyhébb büntető jogszabály visszaható hatályának elve) a büntetőjogi felelősség elévülésének rendkívüli jogorvoslat révén a büntetés végrehajtásának szakaszában történő felülvizsgálata, amennyiben a szóban forgó jogorvoslat iránti kérelmet az alkotmánybíróságnak a büntetőjogi felelősséget megállapító ítéletek jogerőre emelkedését követően meghozott, a nemzeti bíróságok általános és állandó ítélkezési gyakorlatának ellentmondó határozata következtében terjesztik elő, és ily módon sérül-e a büntetés hatékonysága és visszatartó ereje, valamint a jogviszonyok biztonsága és stabilitása[?] |
| --- | --- |

2)

Ellentétes-e az uniós jog elsőbbségének elvével, a 2006/928/EK bizottsági határozatra tekintettel, és az Európai Unió Alapjogi Chartája 49. cikke (1) bekezdésének harmadik mondatával (az enyhébb büntető jogszabály visszaható hatályának elve) a büntetőjogi felelősség elévülésének rendkívüli jogorvoslat révén a büntetés végrehajtásának szakaszában történő felülvizsgálata, amennyiben a szóban forgó jogorvoslat iránti kérelmet az alkotmánybíróságnak a büntetőjogi felelősséget megállapító ítéletek jogerőre emelkedését követően meghozott, a nemzeti bíróságok általános és állandó ítélkezési gyakorlatának ellentmondó határozata következtében terjesztik elő, és ily módon sérül-e a büntetés hatékonysága és visszatartó ereje, valamint a jogviszonyok biztonsága és stabilitása[?]

| 3) | Lehetővé teszi-e az uniós jog elsőbbségének elve, az Európai Unió Alapjogi Chartájának 53. cikkére tekintettel, az alkotmánybíróság határozatainak tulajdonított joghatásokból eredő, a tagállam nemzeti joga által biztosított, az alapeljárás tárgyát képezőhöz hasonló nemzeti védelmi szabályok alkalmazását, amennyiben az sérti az uniós jognak a tagállam területén történő hatékony alkalmazását? |
| --- | --- |

3)

Lehetővé teszi-e az uniós jog elsőbbségének elve, az Európai Unió Alapjogi Chartájának 53. cikkére tekintettel, az alkotmánybíróság határozatainak tulajdonított joghatásokból eredő, a tagállam nemzeti joga által biztosított, az alapeljárás tárgyát képezőhöz hasonló nemzeti védelmi szabályok alkalmazását, amennyiben az sérti az uniós jognak a tagállam területén történő hatékony alkalmazását?

---

(1)  Az Európai Unióról szóló szerződés K.3. cikke alapján létrehozott, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezmény (HL C 316., 1995., 49. o.).

(2)  A Romániában felállítandó együttműködési, valamint az igazságügyi reform és a korrupció elleni küzdelem területén érvényes külön értékelési kritériumok teljesítése terén elért haladást ellenőrző mechanizmus létrehozásáról szóló, 2006. december 13-i 2006/928/EK bizottsági határozat (HL 2006. L 354., 56. o.).

---

| 2023.6.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 205/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 205/28

---

A Nejvyšší správní soud (Cseh Köztársaság) által 2023. március 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Omya CZ s.r.o. kontra Generální ředitelství cel

(C-133/23. sz. ügy, Omya CZ)

(2023/C 205/31)

Az eljárás nyelve: cseh

A kérdést előterjesztő bíróság

Nejvyšší správní soud

Az alapeljárás felei

Felperes: Omya CZ s.r.o.

Alperes: Generální ředitelství cel

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

Úgy kell-e értelmezni a 2003/96 tanácsi irányelv (1) 2. cikke (4) bekezdésének ötödik francia bekezdését, hogy ásványtani folyamatokhoz használt villamos energiának minősül a kitermelt mészkő olyan feldolgozására szolgáló gépek működtetésére használt villamos energia, amely a kitermelés helye szerinti kőbányában és a közeli feldolgozóüzemekben a több lépcsőben történő, meghatározott méretű szemcsékre történő őrlésből és zúzásból áll?

---

(1)  Az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről szóló, 2003. október 27-i 2003/96/EK irányelv (HL 2003. L 283., 51. o.; magyar nyelvű különkiadás 9. fejezet, 1. kötet, 405. o.; helyesbítés: HL 2017. L 5., 23. o.).

---

| 2023.6.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 205/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 205/28

---

A Sąd Rejonowy w Białymstoku (Lengyelország) által 2023. március 10-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – XL kontra Sąd Rejonowy w Białymstoku

(C-146/23. sz. ügy, Sąd Rejonowy w Białymstoku)

(2023/C 205/32)

Az eljárás nyelve: lengyel

A kérdést előterjesztő bíróság

Sąd Rejonowy w Białymstoku

Az alapeljárás felei

Felperes: XL

Alperes: Sąd Rejonowy w Białymstoku

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

Úgy kell-e értelmezni az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkét, amely a jogállamiság tiszteletben tartása tekintetében meghatározza az Európai Unió alapját képező értékeket, valamint az Európai Unióról szóló szerződés 19. cikke (1) bekezdésének az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkével összefüggésben értelmezett második albekezdését, amely a független és pártatlan bírósághoz való fordulás jogán alapuló hatékony jogvédelem tagállamok általi biztosítására vonatkozik, hogy a bírák függetlenségének elvével ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely a költségvetési megszorítások érdekében eltér a bírák illetményének a végrehajtó és a jogalkotói hatalom önkényes beavatkozásától független objektív kritériumok alapján történő meghatározására szolgáló mechanizmustól, amely megszorítások a bírák illetményének tartós csökkentését eredményezik, és sértik azokat az alkotmányos garanciákat, amelyek biztosítják, hogy a bírák illetménye a hivatal méltóságának és a feladataiknak megfelelő legyen, és hogy az igazságszolgáltatás feladatát független bíróságok és független bírák végezzék?

---

| 2023.6.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 205/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 205/29

---

A Kúria (Magyarország) által 2023. március 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság kontra UC

(C-169/23. sz. ügy, Másdi (1))

(2023/C 205/33)

Az eljárás nyelve: magyar

A kérdést előterjesztő bíróság

Kúria

Az alapeljárás felei

Felülvizsgálati kérelmet előterjesztő fél, az elsőfokú eljárás alperese: Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság

A felülvizsgálati eljárásban ellenérdekű fél, az elsőfokú eljárás felperese: UC

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46 EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló az Európai Parlament és a Tanács 2016. április 27-i 2016/679 rendelet (2) (továbbiakban: GDPR) 14. cikk (5) bekezdés c.) pontját – a GDPR 14. cikk (1) bekezdésére és a 62. preambulum bekezdésére figyelemmel –, hogy a 14. cikk (5) bekezdés c.) pont szerinti kivétel nem vonatkozik az adatkezelő saját eljárásban létrehozott adatra, csak az olyan adatra, melyet az adatkezelő kifejezetten mástól szerzett be? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46 EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló az Európai Parlament és a Tanács 2016. április 27-i 2016/679 rendelet (2) (továbbiakban: GDPR) 14. cikk (5) bekezdés c.) pontját – a GDPR 14. cikk (1) bekezdésére és a 62. preambulum bekezdésére figyelemmel –, hogy a 14. cikk (5) bekezdés c.) pont szerinti kivétel nem vonatkozik az adatkezelő saját eljárásban létrehozott adatra, csak az olyan adatra, melyet az adatkezelő kifejezetten mástól szerzett be?

| 2) | Amennyiben a GDPR 14. cikk (5) bekezdés c) pontja az adatkezelő saját eljárásában létrehozott adatra is alkalmazandó, akkor úgy kell-e értelmezni a felügyeleti hatóságnál történő panasztételi jogot szabályozó GDPR 77. cikk (1) bekezdését, hogy a tájékoztatási kötelezettség megsértését állító természetes személy a panasztételi joga gyakorlása során annak vizsgálatát is kezdeményezheti, hogy a GDPR 14. cikk (5) bekezdés c.) pontjában említett tagállami jog az érintett jogos érdekeinek védelmét szolgáló megfelelő intézkedésekről rendelkezik-e? |
| --- | --- |

2)

Amennyiben a GDPR 14. cikk (5) bekezdés c) pontja az adatkezelő saját eljárásában létrehozott adatra is alkalmazandó, akkor úgy kell-e értelmezni a felügyeleti hatóságnál történő panasztételi jogot szabályozó GDPR 77. cikk (1) bekezdését, hogy a tájékoztatási kötelezettség megsértését állító természetes személy a panasztételi joga gyakorlása során annak vizsgálatát is kezdeményezheti, hogy a GDPR 14. cikk (5) bekezdés c.) pontjában említett tagállami jog az érintett jogos érdekeinek védelmét szolgáló megfelelő intézkedésekről rendelkezik-e?

| 3) | Amennyiben a 2. kérdésre adott válasz igenlő, akkor a GDPR 14. cikk (5) bekezdés c.) pontja értelmezhető-e úgy, hogy az abban szereplő „megfelelő intézkedés” a GDPR 32. cikk szerinti adatbiztonsági intézkedések leírását (a jogszabályban) várja el a tagállami jogalkotótól? |
| --- | --- |

3)

Amennyiben a 2. kérdésre adott válasz igenlő, akkor a GDPR 14. cikk (5) bekezdés c.) pontja értelmezhető-e úgy, hogy az abban szereplő „megfelelő intézkedés” a GDPR 32. cikk szerinti adatbiztonsági intézkedések leírását (a jogszabályban) várja el a tagállami jogalkotótól?

---

(1)  A jelen ügy neve fiktív. Az nem egyezik az eljárásban részt vevő egyetlen fél valódi nevével sem.

(2)  HL 2016., L 119., 1. o.

---

| 2023.6.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 205/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 205/30

---

2023. március 28-án benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Bolgár Köztársaság

(C-198/23. sz. ügy)

(2023/C 205/34)

Az eljárás nyelve: bolgár

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: J. Samnadda, Tsv. Georgieva)

Alperes: Bolgár Köztársaság

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| (1) | állapítsa meg, hogy a Bolgár Köztársaság nem teljesítette a műsorszolgáltató szervezetek egyes online közvetítéseire, valamint televíziós és rádiós műsorok továbbközvetítésére alkalmazandó szerzői jogok és szerzői joggal szomszédos jogok gyakorlására vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a 93/83/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2019. április 17-i (EU) 2019/789 európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) (a továbbiakban: irányelv) 19. cikkéből eredő kötelezettségeit azáltal, hogy nem fogadta el az irányelvnek való megfeleléshez szükséges törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, és e rendelkezéseket nem közölte a Bizottsággal; |
| --- | --- |

(1)

állapítsa meg, hogy a Bolgár Köztársaság nem teljesítette a műsorszolgáltató szervezetek egyes online közvetítéseire, valamint televíziós és rádiós műsorok továbbközvetítésére alkalmazandó szerzői jogok és szerzői joggal szomszédos jogok gyakorlására vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a 93/83/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2019. április 17-i (EU) 2019/789 európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) (a továbbiakban: irányelv) 19. cikkéből eredő kötelezettségeit azáltal, hogy nem fogadta el az irányelvnek való megfeleléshez szükséges törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, és e rendelkezéseket nem közölte a Bizottsággal;

| (2) | kötelezze a Bolgár Köztársaságot, hogy fizessen a Bizottságnak az alábbi két összeg közül a magasabbnak megfelelő átalányösszeget: I) 1 800 euró napi összeg, szorozva az irányelvben előírt átültetési határidő lejártát követő nap és a kötelezettségszegés megszüntetésének napja, illetve a megszüntetés hiányában a jelen ügyben hozott ítélet kihirdetésének napja között eltelt napok számával; II) 504 000 euró minimális átalányösszeg; |
| --- | --- |

(2)

kötelezze a Bolgár Köztársaságot, hogy fizessen a Bizottságnak az alábbi két összeg közül a magasabbnak megfelelő átalányösszeget: I) 1 800 euró napi összeg, szorozva az irányelvben előírt átültetési határidő lejártát követő nap és a kötelezettségszegés megszüntetésének napja, illetve a megszüntetés hiányában a jelen ügyben hozott ítélet kihirdetésének napja között eltelt napok számával; II) 504 000 euró minimális átalányösszeg;

| (3) | abban az esetben, ha az 1. pontban megállapított kötelezettségszegés a jelen ügyben hozott ítélet kihirdetéséig fennáll, kötelezze a Bolgár Köztársaságot, hogy fizessen a Bizottságnak napi 10 800 euró összegű kényszerítő bírságot a jelen ügyben hozott ítélet kihirdetésének napjától kezdve mindaddig, amíg a Bolgár Köztársaság nem teljesíti az irányelvnek megfelelő kötelezettségeit; |
| --- | --- |

(3)

abban az esetben, ha az 1. pontban megállapított kötelezettségszegés a jelen ügyben hozott ítélet kihirdetéséig fennáll, kötelezze a Bolgár Köztársaságot, hogy fizessen a Bizottságnak napi 10 800 euró összegű kényszerítő bírságot a jelen ügyben hozott ítélet kihirdetésének napjától kezdve mindaddig, amíg a Bolgár Köztársaság nem teljesíti az irányelvnek megfelelő kötelezettségeit;

| (4) | a Bolgár Köztársaságot kötelezze a jelen eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

(4)

a Bolgár Köztársaságot kötelezze a jelen eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Az irányelv célja, hogy hozzájáruljon a belső piac megfelelő működéséhez azáltal, hogy lehetővé teszi más tagállamokból származó televízió- és rádióműsorok szélesebb körű terjesztését a tagállamokban, miközben megkönnyíti a televízió- és rádióműsorok egyes típusainak közvetítésében szereplő szerzői művek, illetve egyéb védelem alatt álló teljesítmények szerzői jogai és szerzői joggal szomszédos jogai engedélyezését. Kiterjeszti a származási ország elvének alkalmazását a rádióműsorokkal és bizonyos típusú televíziós műsorokkal kapcsolatos kiegészítő online szolgáltatásokra is. Biztosítja továbbá a programok határokon átnyúló, szélesebb kínálatához való hozzáférést, és jogi egyértelműséget biztosít a közvetlen betáplálás eseteit illetően.

Az irányelv 12. cikke 2021. június 7-ét határozza meg az irányelv tagállamok általi átültetésének határidejeként. E cikk (2) bekezdése értelmében „[a] tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el”.

2021. július 23-án a Bizottság felszólító levelet küldött a Bolgár Köztársaságnak. 2022. május 19-én a Bizottság indokolással ellátott véleményt küldött a Bolgár Köztársaságnak. Az irányelvet átültető intézkedéseket ennek ellenére még mindig nem fogadták el, vagy legalábbis nem jelentették be a Bizottságnak.

---

(1)  HL 2019. L 130., 82. o.

---

| 2023.6.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 205/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 205/31

---

2023. március 29-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Bolgár Köztársaság

(C-206/23. sz. ügy)

(2023/C 205/35)

Az eljárás nyelve: bolgár

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: B. De Meester, E. Ruseva)

Alperes: Bolgár Köztársaság

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Bíróság

| 1. | állapítsa meg, hogy a Bolgár Köztársaság nem teljesítette a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 36. cikkéből eredő kötelezettségeit, mivel nem fogadta el valamennyi azon törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezést, amely szükséges ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljen, és ezekről a rendelkezésekről nem értesítette a Bizottságot. |
| --- | --- |

1.

állapítsa meg, hogy a Bolgár Köztársaság nem teljesítette a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 36. cikkéből eredő kötelezettségeit, mivel nem fogadta el valamennyi azon törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezést, amely szükséges ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljen, és ezekről a rendelkezésekről nem értesítette a Bizottságot.

| 2. | kötelezze a Bolgár Köztársaságot, hogy fizessen a Bizottságnak az alábbi két összeg közül a magasabbnak megfelelő átalányösszeget: a) 1 800 euró napi összeg, szorozva az irányelvben előírt átültetési határidő lejártát követő nap és kötelezettségszegés megszűnésének napja vagy ha a kötelezettségszegés nem szűnt meg, akkor a jelen ügyben hozott ítélet kihirdetésének napja között eltelt napok számával; b) legalább 504 000 euró átalányösszeg. |
| --- | --- |

2.

kötelezze a Bolgár Köztársaságot, hogy fizessen a Bizottságnak az alábbi két összeg közül a magasabbnak megfelelő átalányösszeget: a) 1 800 euró napi összeg, szorozva az irányelvben előírt átültetési határidő lejártát követő nap és kötelezettségszegés megszűnésének napja vagy ha a kötelezettségszegés nem szűnt meg, akkor a jelen ügyben hozott ítélet kihirdetésének napja között eltelt napok számával; b) legalább 504 000 euró átalányösszeg.

| 3. | abban az esetben, ha az 1. pontban megállapított kötelezettségszegés a jelen ügyben hozott ítélet kihirdetéséig fennáll, kötelezze a Bolgár Köztársaságot, hogy a jelen ítélet kihirdetésének napjától kezdve a Bolgár Köztársaság irányelvből eredő kötelezettségeinek teljesítéséig napi 9 720 euró összegű kényszerítő bírságot fizessen a Bizottságnak; és |
| --- | --- |

3.

abban az esetben, ha az 1. pontban megállapított kötelezettségszegés a jelen ügyben hozott ítélet kihirdetéséig fennáll, kötelezze a Bolgár Köztársaságot, hogy a jelen ítélet kihirdetésének napjától kezdve a Bolgár Köztársaság irányelvből eredő kötelezettségeinek teljesítéséig napi 9 720 euró összegű kényszerítő bírságot fizessen a Bizottságnak; és

| 4. | a Bolgár Köztársaságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

4.

a Bolgár Köztársaságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelv jogi hátteret biztosít a megújuló energiaforrásokból előállított energia villamosenergia-, fűtési és hűtési ágazatban, valamint az Európai Unió közlekedési ágazatában történő támogatására. Az irányelv az Unióra nézve azt a kötelező célkitűzést határozza meg, hogy 2030-ig az energia legalább 32 %-át megújuló energiaforrásokból kell előállítani. Az irányelv olyan intézkedéseket ír elő, amelyek biztosítják a megújuló energiaforrásokból előállított energia költséghatékonyságát, valamint a megújuló energiaforrásokból előállított energiával kapcsolatos projektekre vonatkozó közigazgatási eljárásokon is könnyít. Elősegíti továbbá a polgárok részvételét az energetikai átállásban, és lehetővé teszi a megújuló energiaforrásokból előállított saját villamos energia fogyasztását, és a megújulóenergia-közösségek létrehozását is. Emellett az irányelv konkrét célokat határoz meg a megújuló energiaforrások arányának növelésére a fűtési és hűtési ágazatban, valamint a közlekedési ágazatban 2030-ig, ahol a megújuló energiaforrások elterjedése lassabb, mint a villamosenergia-ágazatban. Az irányelv a bioenergia fenntarthatóságának biztosítására vonatkozó kritériumokat is megerősíti.

2021. július 23-án a Bizottság felszólító levelet küldött a Bolgár Köztársaságnak, amelyben emlékeztetett arra, hogy ezen irányelv átültetésének határideje lejárt, és hogy az irányelv teljes körű átültetésére vonatkozó intézkedéseket még mindig nem jelentették be a Bizottságnak. 2021 december 2-án a Bizottság az Európai Unió működéséről szóló szerződés 258. cikke alapján indokolással ellátott véleményt küldött a Bolgár Köztársaságnak. Mindazonáltal az irányelvet átültető intézkedéseket még mindig nem fogadták el, vagy legalábbis nem jelentették be a Bizottságnak.

---

(1)  HL 2018. L 328., 82. o.

---

| 2023.6.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 205/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 205/32

---

2023. március 31-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Lengyel Köztársaság

(C-212/23. sz. ügy)

(2023/C 205/36)

Az eljárás nyelve: lengyel

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: U. Małecka, J. Samnadda meghatalmazottak)

Alperes: Lengyel Köztársaság

Kereseti kérelmek

| — | A Bíróság állapítsa meg, hogy a Lengyel Köztársaság – mivel nem fogadta el azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megfeleljen a műsorszolgáltató szervezetek egyes online közvetítéseire, valamint televíziós és rádiós műsorok továbbközvetítésére alkalmazandó szerzői jogok és szerzői joggal szomszédos jogok gyakorlására vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a 93/83/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2019. április 17-i (EU) 2019/789 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (1), és nem közölte a Bizottsággal ezeket a rendelkezéseket – nem teljesítette az ezen irányelv 12. cikkének (1) bekezdéséből eredő kötelezettségeit; |
| --- | --- |

—

A Bíróság állapítsa meg, hogy a Lengyel Köztársaság – mivel nem fogadta el azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megfeleljen a műsorszolgáltató szervezetek egyes online közvetítéseire, valamint televíziós és rádiós műsorok továbbközvetítésére alkalmazandó szerzői jogok és szerzői joggal szomszédos jogok gyakorlására vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a 93/83/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2019. április 17-i (EU) 2019/789 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (1), és nem közölte a Bizottsággal ezeket a rendelkezéseket – nem teljesítette az ezen irányelv 12. cikkének (1) bekezdéséből eredő kötelezettségeit;

| — | kötelezze a Lengyel Köztársaságot, hogy fizessen a Bizottságnak átalányösszeget, amely az alábbi két összeg közül a magasabbnak felel meg: i) napi 13 700 euró, megszorozva a szóban forgó irányelvben az átültetésre előírt határidő lejártát követő naptól a kötelezettségszegés orvoslásának napjáig, vagy ha a kötelezettségszegést nem orvosolják, a jelen ügyben hozott ítélet kihirdetésének napjáig eltelt napok számával; ii) legalacsonyabb átalányösszegként 3 836 000 euró; |
| --- | --- |

—

kötelezze a Lengyel Köztársaságot, hogy fizessen a Bizottságnak átalányösszeget, amely az alábbi két összeg közül a magasabbnak felel meg: i) napi 13 700 euró, megszorozva a szóban forgó irányelvben az átültetésre előírt határidő lejártát követő naptól a kötelezettségszegés orvoslásának napjáig, vagy ha a kötelezettségszegést nem orvosolják, a jelen ügyben hozott ítélet kihirdetésének napjáig eltelt napok számával; ii) legalacsonyabb átalányösszegként 3 836 000 euró;

| — | amennyiben az első franciabekezdésben megállapított kötelezettségszegés a jelen ügyben hozott ítélet kihirdetésének időpontjáig fennáll, kötelezze a Lengyel Köztársaságot, hogy fizessen a Bizottságnak 82 200 euró összegű kényszerítő bírságot a jelen ügyben hozott ítélet kihirdetésének időpontjától addig a napig, amíg a Lengyel Köztársaság eleget nem tesz az irányelvből eredő kötelezettségeinek; |
| --- | --- |

—

amennyiben az első franciabekezdésben megállapított kötelezettségszegés a jelen ügyben hozott ítélet kihirdetésének időpontjáig fennáll, kötelezze a Lengyel Köztársaságot, hogy fizessen a Bizottságnak 82 200 euró összegű kényszerítő bírságot a jelen ügyben hozott ítélet kihirdetésének időpontjától addig a napig, amíg a Lengyel Köztársaság eleget nem tesz az irányelvből eredő kötelezettségeinek;

| — | kötelezze a Lengyel Köztársaságot a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze a Lengyel Köztársaságot a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A műsorszolgáltató szervezetek egyes online közvetítéseire, valamint televíziós és rádiós műsorok továbbközvetítésére alkalmazandó szerzői jogok és szerzői joggal szomszédos jogok gyakorlására vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a 93/83/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2019. április 17-i (EU) 2019/789 európai parlamenti és tanácsi irányelv (a továbbiakban: 2019/789 irányelv) célja, hogy a szerzői és szomszédos jogok engedélyeztetésének megkönnyítése révén a különböző tagállamokból nagyobb számú televízió- és rádióműsorhoz lehessen hozzáférni. A 2019/789 irányelv 12. cikkének (1) bekezdése értelmében a tagállamoknak legkésőbb 2021. június 7-ig hatályba kellett léptetniük azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az irányelvnek megfeleljenek. A tagállamoknak továbbá haladéktalanul tájékoztatniuk kellett a Bizottságot az elfogadott rendelkezésekről.

A Bizottság 2021. július 23-án felszólító levelet intézett a Lengyel Köztársasághoz. 2022. május 19-én a Bizottság indokolással ellátott véleményt küldött a Lengyel Köztársaságnak. A Lengyel Köztársaság ennek ellenére még nem fogadta el az átültető intézkedéseket, illetve nem tájékoztatta a Bizottságot. Azok az intézkedések, amelyeket a Lengyel Köztársaság a 2019/789 irányelv lengyel jogrendbe történő részleges átültetéseként jelölt meg, megelőzik az említett irányelv elfogadását, és nem tartalmaznak hivatkozást (összekapcsolási záradékot) a 2019/789 irányelvre.

---

(1)  HL 2019. L 130., 82. o.

---

| 2023.6.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 205/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 205/33

---

2023. április 14-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Bolgár Köztársaság

(C-237/23. sz. ügy)

(2023/C 205/37)

Az eljárás nyelve: bolgár

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: U. Małecka, L. Malferrari és N. Nikolova)

Alperes: Bolgár Köztársaság

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Bíróság:

| 1) | állapítsa meg, hogy a Bolgár Köztársaság – mivel nem fogadta el azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megfeleljen a nyílt hozzáférésű adatokról és a közszféra információinak további felhasználásáról szóló, 2019. június 20-i (EU) 2019/1024 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (1), vagy legalábbis nem közölte ezeket a rendelkezéseket a Bizottsággal – nem teljesítette az ezen irányelv 17. cikkének (1) bekezdéséből eredő kötelezettségeit; |
| --- | --- |

1)

állapítsa meg, hogy a Bolgár Köztársaság – mivel nem fogadta el azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megfeleljen a nyílt hozzáférésű adatokról és a közszféra információinak további felhasználásáról szóló, 2019. június 20-i (EU) 2019/1024 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (1), vagy legalábbis nem közölte ezeket a rendelkezéseket a Bizottsággal – nem teljesítette az ezen irányelv 17. cikkének (1) bekezdéséből eredő kötelezettségeit;

| 2) | kötelezze a Bolgár Köztársaságot, hogy fizessen a Bizottságnak a következő két összeg közül a magasabbnak megfelelő átalányösszeget: i. 1 800 eurós napi díj szorozva az ezen irányelvben előírt átültetési határidő lejártát követő nap és a kötelezettségszegés megszűnésének napja közötti napok, vagy – ha a kötelezettségszegés továbbra is fennáll – a jelen ügyben hozott ítélet kihirdetésének napja közötti napok számával; vagy ii. legalább 504 000 eurós átalányösszeg; |
| --- | --- |

2)

kötelezze a Bolgár Köztársaságot, hogy fizessen a Bizottságnak a következő két összeg közül a magasabbnak megfelelő átalányösszeget: i. 1 800 eurós napi díj szorozva az ezen irányelvben előírt átültetési határidő lejártát követő nap és a kötelezettségszegés megszűnésének napja közötti napok, vagy – ha a kötelezettségszegés továbbra is fennáll – a jelen ügyben hozott ítélet kihirdetésének napja közötti napok számával; vagy ii. legalább 504 000 eurós átalányösszeg;

| 3) | kötelezze a Bolgár Köztársaságot, hogy fizessen a Bizottságnak napi 9 720 euró kényszerítő bírságot a jelen ügyben hozott ítélet kihirdetésének napjától addig az időpontig, amikor e tagállam eleget tesz az ezen irányelvből eredő kötelezettségeinek, abban az esetben, ha az 1. pontban említett kötelezettségeket a jelen ügyben hozott ítélet kihirdetésének napjáig továbbra sem teljesíti; |
| --- | --- |

3)

kötelezze a Bolgár Köztársaságot, hogy fizessen a Bizottságnak napi 9 720 euró kényszerítő bírságot a jelen ügyben hozott ítélet kihirdetésének napjától addig az időpontig, amikor e tagállam eleget tesz az ezen irányelvből eredő kötelezettségeinek, abban az esetben, ha az 1. pontban említett kötelezettségeket a jelen ügyben hozott ítélet kihirdetésének napjáig továbbra sem teljesíti;

| 4) | a Bolgár Köztársaságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

4)

a Bolgár Köztársaságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A nyílt hozzáférésű adatokról és a közszféra információinak további felhasználásáról szóló, 2019. június 20-i (EU) 2019/1024 európai parlamenti és tanácsi irányelv bizonyos minimumszabályokat állapít meg a további felhasználásra vonatkozóan, és gyakorlati szabályokat állapít meg a közszféra birtokában lévő dokumentumok és a kutatási adatok további felhasználásának megkönnyítésére a nyílt hozzáférésű adatok felhasználásának előmozdítása, valamint a termékek és szolgáltatások terén az innováció ösztönzése céljából. Ezen irányelv 17. cikkének (1) bekezdése értelmében a tagállamoknak hatályba kellett léptetniük azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ezen irányelvnek 2021. július 17-ig megfeleljenek. A tagállamoktól azt is elvárták, hogy az elfogadott rendelkezések szövegét haladéktalanul közöljék a Bizottsággal.

A Bizottság 2021. szeptember 29-én felszólító levelet küldött a Bolgár Köztársaságnak. A Bizottság 2022. április 6-án indokolással ellátott véleményt küldött a Bolgár Köztársaságnak. Az irányelvet átültető intézkedéseket azonban még mindig nem fogadták el, és azokat nem közölték a Bizottsággal.

---

(1)  HL 2019. L 172., 56. o.

---

| 2023.6.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 205/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 205/34

---

2023. április 14-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Lett Köztársaság

(C-238/23. sz. ügy)

(2023/C 205/38)

Az eljárás nyelve: lett

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselő: U. Małecka, L. Malferrari és I. Naglis)

Alperes: Lett Köztársaság

Kereseti kérelmek

| — | állapítsa meg, hogy a Lett Köztársaság – mivel nem fogadta el és nem tette közzé azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megfeleljen a nyílt hozzáférésű adatokról és a közszféra információinak további felhasználásáról szóló, 2019. június 20-i (EU) 2019/1024 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek, (1) vagy legalábbis nem közölte ezeket a rendelkezéseket a Bizottsággal – nem teljesítette az ezen irányelvből eredő kötelezettségeit; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg, hogy a Lett Köztársaság – mivel nem fogadta el és nem tette közzé azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megfeleljen a nyílt hozzáférésű adatokról és a közszféra információinak további felhasználásáról szóló, 2019. június 20-i (EU) 2019/1024 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek, (1) vagy legalábbis nem közölte ezeket a rendelkezéseket a Bizottsággal – nem teljesítette az ezen irányelvből eredő kötelezettségeit;

| — | kötelezze a Lett Köztársaságot napi 490 euró átalányösszeg, legalább 196 000 euró átalányösszeg megfizetésére; |
| --- | --- |

—

kötelezze a Lett Köztársaságot napi 490 euró átalányösszeg, legalább 196 000 euró átalányösszeg megfizetésére;

| — | amennyiben az első pontban megállapított kötelezettségszegés a jelen ügyben hozott ítélet kihirdetéséig fennáll, kötelezze a Lett Köztársaságot, hogy fizessen a Bizottságnak a késedelem minden egyes napjára 2 646 euró összegű kényszerítő bírságot a jelen ügyben hozott ítélet kihirdetésének napjától addig az időpontig, amikor a Lett Köztársaság eleget tesz az irányelvből eredő kötelezettségeinek; |
| --- | --- |

—

amennyiben az első pontban megállapított kötelezettségszegés a jelen ügyben hozott ítélet kihirdetéséig fennáll, kötelezze a Lett Köztársaságot, hogy fizessen a Bizottságnak a késedelem minden egyes napjára 2 646 euró összegű kényszerítő bírságot a jelen ügyben hozott ítélet kihirdetésének napjától addig az időpontig, amikor a Lett Köztársaság eleget tesz az irányelvből eredő kötelezettségeinek;

| — | a Lett Köztársaságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Lett Köztársaságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Az (EU) 2019/1024 irányelv 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a tagállamoknak hatályba kellett léptetniük azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ezen irányelvnek 2021. július 17-ig megfeleljenek, és azokat közölniük kell a Bizottsággal.

Lettország számos jogszabályi rendelkezést közölt, azonban az Informācijas atklātības likums (az információ nyilvánosságra hozataláról szóló törvény) módosításain kívül egyik rendelkezés sem hivatkozik az irányelvre, és több közölt rendelkezés legutóbbi módosítására az irányelv elfogadása előtt sor került.

A közölt jogszabályi rendelkezések csak részben ültetik át az irányelvet.

---

(1)  HL 2019. L 172., 56. o.

---

Törvényszék

| 2023.6.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 205/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 205/35

---

A Törvényszék 2023. március 8-i ítélete – Campine és Campine Recycling kontra Bizottság

(T-94/20. sz. ügy) (1)

(„Szerződésen kívüli felelősség - Verseny - Kartellek - Gépjármű-akkumulátorok újrahasznosításának piaca - Az EUMSZ 101. cikk megsértését megállapító határozat - A határozatot részlegesen megsemmisítő és a kiszabott bírság összegét csökkentő ítélet - Késedelmi kamatok fizetésének a Bizottság általi megtagadása - EUMSZ 266. cikk - Az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 90. cikke (4) bekezdésének a) pontja - Magánszemélyek számára jogokat keletkeztető jogszabály kellően súlyos megsértése - A késedelmi kamatok mértéke”)

(2023/C 205/39)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: Campine (Beerse, Belgium), Campine Recycling (Beerse) (képviselők: C. Verdonck és B. Gielen ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: P. Rossi, G. Wilms és L. Wildpanner meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Keresetükkel a felperesek elsődlegesen az EUMSZ 266. cikk második bekezdésével összefüggésben értelmezett EUMSZ 268. cikk és EUMSZ 340. cikk második bekezdése alapján egyrészt az állításuk szerint amiatt elszenvedett kár megtérítését kérik, hogy az Európai Bizottság nem fizette meg a 2019. november 7-i Campine és Campine Recycling kontra Bizottság ítélet (T-240/17, nem tették közzé, EU:T:2019:778) alapján jár nekik járó késedelmi kamatokat, másrészt az ezen kártérítés után járó késedelmi kamatok megfizetését kérik, másodlagosan pedig az EUMSZ 263. cikk negyedik bekezdése alapján a Bizottság 2020. január 13-i levelében, illetve harmadlagosan a 2019. december 10-i emailjében foglalt határozat megsemmisítését, amely határozatok az említett késedelmi kamatok megfizetésének megtagadására vonatkoztak, és a Bizottság kötelezését arra, hogy az EUMSZ 340. cikk alapján fizessen kártérítést, vagy fogadjon el megfelelő intézkedéseket az említett ítélet teljes körű teljesítése érdekében, az EUMSZ 266. cikk (1) bekezdésében foglalt követelményekkel összhangban.

Rendelkező rész

| 1) | A Törvényszék kötelezi az Európai Bizottságot, hogy fizessen meg 300 637,32 euró kártérítést a Campine és a Campine Recycling részére az elszenvedett kár megtérítéseként. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék kötelezi az Európai Bizottságot, hogy fizessen meg 300 637,32 euró kártérítést a Campine és a Campine Recycling részére az elszenvedett kár megtérítéseként.

| 2) | Az 1) pontban említett kártérítés összege után 2019. december 11-től a teljes kifizetésig az Európai Központi Bank (EKB) által az irányadó refinanszírozási műveletekre alkalmazott, 3,5 százalékponttal növelt kamatlábbal növelt késedelmi kamatot kell fizetni. |
| --- | --- |

2)

Az 1) pontban említett kártérítés összege után 2019. december 11-től a teljes kifizetésig az Európai Központi Bank (EKB) által az irányadó refinanszírozási műveletekre alkalmazott, 3,5 százalékponttal növelt kamatlábbal növelt késedelmi kamatot kell fizetni.

| 3) | A Bizottság a saját költségein kívül viseli a Campine és a Campine Recycling részéről felmerült költségeket is. |
| --- | --- |

3)

A Bizottság a saját költségein kívül viseli a Campine és a Campine Recycling részéről felmerült költségeket is.

---

(1)  HL C 137., 2020.4.27.

---

| 2023.6.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 205/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 205/36

---

2023. április 4-én benyújtott kereset – Ben Ali kontra Tanács

(T-178/23. sz. ügy)

(2023/C 205/40)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Halima Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda Ben Ali (Abu-Dzabi, Egyesült Arab Emírségek) (képviselő: É. Deprez ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | nyilvánítsa a felperes jelen keresetében foglalt kérelmeket elfogadhatónak; |
| --- | --- |

—

nyilvánítsa a felperes jelen keresetében foglalt kérelmeket elfogadhatónak;

| — | semmisítse meg a korlátozó intézkedésekről szóló, 2011. január 31-i 2011/72/KKBP tanácsi határozatot a felperest érintő részében, mivel ezt a mellékletet a 2023. január 23-i (KKBP) 2023/159 tanácsi határozat hatályon kívül helyezte; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a korlátozó intézkedésekről szóló, 2011. január 31-i 2011/72/KKBP tanácsi határozatot a felperest érintő részében, mivel ezt a mellékletet a 2023. január 23-i (KKBP) 2023/159 tanácsi határozat hatályon kívül helyezte;

| — | kötelezze a Tanácsot arra, hogy fizessen a felperesnek 20 000 eurót a védelemhez való jogával kapcsolatos költségek címén; |
| --- | --- |

—

kötelezze a Tanácsot arra, hogy fizessen a felperesnek 20 000 eurót a védelemhez való jogával kapcsolatos költségek címén;

| — | kötelezze a Tanácsot a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze a Tanácsot a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes öt jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, arra alapított jogalap, hogy a szankciós jegyzékbe való felvételének alátámasztására felhozott tények idején a felperes kiskorú volt. |
| --- | --- |

1.

Az első, arra alapított jogalap, hogy a szankciós jegyzékbe való felvételének alátámasztására felhozott tények idején a felperes kiskorú volt.

| 2. | A második, a Tanács által elkövetett nyilvánvaló értékelési hibára alapított jogalap. A felperes e tekintetben azt állítja, hogy a Tanácsnak, mielőtt egy harmadik állam hatóságának határozatára támaszkodik, meg kell győződnie arról, hogy ezt a határozatot a védelemhez való jog tiszteletben tartása mellett hozták. Márpedig a tuniszi fellebbviteli bíróság 2021. szeptember 30-i ítéletéből kitűnik, hogy a felperes védelemhez való jogát az elsőfokú bíróság nem tartotta tiszteletben. |
| --- | --- |

2.

A második, a Tanács által elkövetett nyilvánvaló értékelési hibára alapított jogalap. A felperes e tekintetben azt állítja, hogy a Tanácsnak, mielőtt egy harmadik állam hatóságának határozatára támaszkodik, meg kell győződnie arról, hogy ezt a határozatot a védelemhez való jog tiszteletben tartása mellett hozták. Márpedig a tuniszi fellebbviteli bíróság 2021. szeptember 30-i ítéletéből kitűnik, hogy a felperes védelemhez való jogát az elsőfokú bíróság nem tartotta tiszteletben.

| 3. | A harmadik, az ártatlanság vélelmének amiatti megsértésre alapított jogalap, hogy a felperessel szemben nem hoztak jogerős büntetőítéletet. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, az ártatlanság vélelmének amiatti megsértésre alapított jogalap, hogy a felperessel szemben nem hoztak jogerős büntetőítéletet.

| 4. | A negyedik, a vállalkozás szabadságának amiatti megsértésére alapított jogalap, hogy a megtámadott intézkedés jelentős hátrányos következményekkel járhat a felperes szakmai életére nézve. |
| --- | --- |

4.

A negyedik, a vállalkozás szabadságának amiatti megsértésére alapított jogalap, hogy a megtámadott intézkedés jelentős hátrányos következményekkel járhat a felperes szakmai életére nézve.

| 5. | Az ötödik, a munkavállaláshoz való jog megsértésére alapított jogalap, mivel a megtámadott határozat olyan helyzetbe hozza a felperest, amely megakadályozza őt a munkavállalásban. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik, a munkavállaláshoz való jog megsértésére alapított jogalap, mivel a megtámadott határozat olyan helyzetbe hozza a felperest, amely megakadályozza őt a munkavállalásban.

---

| 2023.6.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 205/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 205/36

---

2023. április 14-én benyújtott kereset – Mindspa kontra EUIPO – Mind Solutions (MINDSPA)

(T-196/23. sz. ügy)

(2023/C 205/41)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Mindspa OÜ (Tallinn, Észtország) (képviselő: A. Pavelts ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Mind Solutions Ltd (Szófia, Bulgária)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a felperes

A vitatott védjegy: MINDSPA európai uniós szóvédjegy – 18 306 780. sz. védjegybejelentés

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO első fellebbezési tanácsának 2023. február 9-én hozott határozata (R 374/2022-1. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot azon részében, amelyben az EUIPO fellebbezési tanácsa helyt adott a felszólalásnak, és elutasította a MINDSPA (18 306 780. sz.) európai uniós védjegybejelentést; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot azon részében, amelyben az EUIPO fellebbezési tanácsa helyt adott a felszólalásnak, és elutasította a MINDSPA (18 306 780. sz.) európai uniós védjegybejelentést;

| — | teljes egészében adjon helyt a vitatott védjegy lajstromozása iránti kérelemnek; |
| --- | --- |

—

teljes egészében adjon helyt a vitatott védjegy lajstromozása iránti kérelemnek;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalap

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.

---

| 2023.6.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 205/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 205/37

---

2023. április 14-én benyújtott kereset – Mindspa kontra EUIPO – Mind Solutions (SYNCTUITION MINDSPA)

(T-197/23. sz. ügy)

(2023/C 205/42)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Mindspa OÜ (Tallinn, Észtország) (képviselő: A. Pavelts ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Mind Solutions Ltd (Szófia, Bulgária)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a felperes

A vitatott védjegy: SYNCTUITION MINDSPA európai uniós szóvédjegy – 18 306 782. sz. védjegybejelentés

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO első fellebbezési tanácsának 2023. február 9-én hozott határozata (R 375/2022-1. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot azon részében, amelyben az EUIPO fellebbezési tanácsa helyt adott a felszólalásnak, és elutasította a SYNCTUITION MINDSPA (18 306 782. sz.) európai uniós védjegybejelentést; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot azon részében, amelyben az EUIPO fellebbezési tanácsa helyt adott a felszólalásnak, és elutasította a SYNCTUITION MINDSPA (18 306 782. sz.) európai uniós védjegybejelentést;

| — | teljes egészében adjon helyt a vitatott védjegy lajstromozása iránti kérelemnek; |
| --- | --- |

—

teljes egészében adjon helyt a vitatott védjegy lajstromozása iránti kérelemnek;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalap

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.

---

| 2023.6.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 205/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 205/38

---

2023. április 17-én benyújtott kereset – USF/EPSU-CJ kontra az Európai Unió Bírósága

(T-198/23. sz. ügy)

(2023/C 205/43)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Union Syndicale Fédérale/European Public Service Union – Cour de Justice (Luxembourg, Luxembourg) (képviselők: J.-N. Louis és M. Maes ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Bírósága

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék

a következőképpen határozzon:

| — | a kereset elfogadható és megalapozott; |
| --- | --- |

—

a kereset elfogadható és megalapozott;

| — | nem létezik, vagy legalábbis semmis az a határozat, amely törölte a felperest a „Distribution décisions URC” címről terjesztett egyedi határozatok címzettjeinek listájáról, valamint a Listes IN-OUT listáról; |
| --- | --- |

—

nem létezik, vagy legalábbis semmis az a határozat, amely törölte a felperest a „Distribution décisions URC” címről terjesztett egyedi határozatok címzettjeinek listájáról, valamint a Listes IN-OUT listáról;

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap a megtámadott határozatot meghozó hatóság hatáskörének hiányán alapul. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap a megtámadott határozatot meghozó hatóság hatáskörének hiányán alapul.

| 2. | A második jogalap az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikkében biztosított megfelelő ügyintézéshez való jog megsértésén alapul, amely magában foglalja mindenkinek a jogát arra, hogy az őt hátrányosan érintő egyedi intézkedések meghozatala előtt meghallgassák. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikkében biztosított megfelelő ügyintézéshez való jog megsértésén alapul, amely magában foglalja mindenkinek a jogát arra, hogy az őt hátrányosan érintő egyedi intézkedések meghozatala előtt meghallgassák.

| 3. | A harmadik jogalap az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzata 25. cikkének megsértésén alapul, amely előírja valamennyi uniós intézmény számára, hogy az intézményen belül tegye közzé a tisztviselő kinevezésére, véglegesítésére, előléptetésére, áthelyezésére, hivatali státuszának meghatározására és szolgálati jogviszonyának megszűnésére vonatkozó valamennyi egyedi határozatot. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzata 25. cikkének megsértésén alapul, amely előírja valamennyi uniós intézmény számára, hogy az intézményen belül tegye közzé a tisztviselő kinevezésére, véglegesítésére, előléptetésére, áthelyezésére, hivatali státuszának meghatározására és szolgálati jogviszonyának megszűnésére vonatkozó valamennyi egyedi határozatot.

| 4. | A negyedik jogalap a Bíróság kinevezésre jogosult hatósága és a felperes között létrejött keretmegállapodás megsértésén alapul, amely előírja, hogy a kinevezésre jogosult hatóságnak az említett megállapodást aláíró reprezentatív szakszervezetre vagy reprezentatív szakmai szervezetre vonatkozó határozatait nem lehet a hivatalvezető tudta nélkül meghozni, amint az a jelen ügyben történt. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap a Bíróság kinevezésre jogosult hatósága és a felperes között létrejött keretmegállapodás megsértésén alapul, amely előírja, hogy a kinevezésre jogosult hatóságnak az említett megállapodást aláíró reprezentatív szakszervezetre vagy reprezentatív szakmai szervezetre vonatkozó határozatait nem lehet a hivatalvezető tudta nélkül meghozni, amint az a jelen ügyben történt.

---

| 2023.6.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 205/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 205/39

---

2023. április 18-án benyújtott kereset – Kivikoski és társai kontra Tanács

(T-202/23. sz. ügy)

(2023/C 205/44)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperesek: Ville Kivikoski (Wezembeek-Oppem, Belgium), Ottavia Maffia (Brüsszel, Belgium), Peter Pristovnik (Brüsszel) (képviselő: N. de Montigny ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a 2022. július 13-i határozatot; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2022. július 13-i határozatot;

| — | amennyiben szükséges, semmisítse meg a panaszát elutasító, 2022. február 2-án kelt határozat azon részét, amely a 2022. július 13-i határozatot indokolja; |
| --- | --- |

—

amennyiben szükséges, semmisítse meg a panaszát elutasító, 2022. február 2-án kelt határozat azon részét, amely a 2022. július 13-i határozatot indokolja;

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A Tanács főtitkárának 2022. július 13-i, előléptetésüket a 2022. évi előléptetési időszakban mellőző határozatával szembeni keresetük alátámasztása érdekében a felperesek két jogalapra hivatkoznak.

| 1. | Az első jogalap a megtámadott határozat jogellenességén alapul, mivel annak alapját a személyzeti szabályzat szerinti, előléptetéssel kapcsolatosan alkalmazandó szabályok és mértékek nem megfelelő alkalmazása képezte, amely sérti az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzatát és esetükben az AST 8 besorolási fokozatba való előléptetés esélyének komoly elvesztését okozta. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap a megtámadott határozat jogellenességén alapul, mivel annak alapját a személyzeti szabályzat szerinti, előléptetéssel kapcsolatosan alkalmazandó szabályok és mértékek nem megfelelő alkalmazása képezte, amely sérti az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzatát és esetükben az AST 8 besorolási fokozatba való előléptetés esélyének komoly elvesztését okozta.

| 2. | A második jogalap az előreláthatóság és a jogbiztonság elvének megsértésén, továbbá azon alapul, hogy az AST 7 besorolási fokozatba való tartozásukon alapuló egyenlőtlen bánásmódban részesültek, amelyről a jogalkotó nem rendelkezett. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap az előreláthatóság és a jogbiztonság elvének megsértésén, továbbá azon alapul, hogy az AST 7 besorolási fokozatba való tartozásukon alapuló egyenlőtlen bánásmódban részesültek, amelyről a jogalkotó nem rendelkezett.

---