# Eiropas Savienības C 220/2023

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 220 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 66. gadagājums2023. gada 22. jūnijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 220

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

66. gadagājums2023. gada 22. jūnijs

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | IETEIKUMI |
| | Padome |
| 2023/C 220/01 | Padomes ieteikums, kā pastiprināt ES rīcību cīņai pret rezistenci pret antimikrobiāliem līdzekļiem, ievērojot pieeju Viena veselība | 1 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Padome

2023/C 220/01

Padomes ieteikums, kā pastiprināt ES rīcību cīņai pret rezistenci pret antimikrobiāliem līdzekļiem, ievērojot pieeju Viena veselība

1

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2023/C 220/02 | Euro maiņas kurss – 2023. gada 21. jūnijs | 21 |
| 2023/C 220/03 | Kopsavilkums par Eiropas Komisijas lēmumiem par licencēm, kas nepieciešamas, lai laistu tirgū un/vai lietotu vielas, kuras norādītas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), XIV pielikuma sarakstā
  (Publicēts uz Regulas (EK) Nr. 1907/2006
  64. panta 9. punkta pamata)

   (
  1
  ) | 22 |
| 2023/C 220/04 | Kopsavilkums par Eiropas Komisijas lēmumiem, kuri attiecas uz licencēm, kas nepieciešamas, lai laistu tirgū un/vai lietotu vielas, kuras minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), XIV pielikumā
  (Publicēts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006
  64. panta 9. punktu)

   (
  1
  ) | 23 |
| | INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU |
| | EBTA Uzraudzības iestāde |
| 2023/C 220/05 | EBTA Uzraudzības iestādes paziņojums par valsts atbalsta atgūšanas procentu likmēm un atsauces/diskonta likmēm, ko EBTA valstīm piemēro no 2023. gada 1. aprīļa
  (Publicēts saskaņā ar Uzraudzības iestādes Valsts atbalsta pamatnostādņu VII daļā minētajiem noteikumiem par atsauces un diskonta likmēm un Uzraudzības iestādes 2004. gada 14. jūlija Lēmuma Nr. 195/04/COL
  10. pantu) | 24 |
| 2023/C 220/06 | Valsts atbalsts – Lēmums necelt iebildumus | 25 |
| 2023/C 220/07 | Norvēģijas paziņojums par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei – Paziņojums par uzaicinājumu pieteikties naftas ieguves licenču saņemšanai Norvēģijas kontinentālajā šelfā – piešķīrumi iepriekšnoteiktos apgabalos 2023. gadā | 26 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2023/C 220/02

Euro maiņas kurss – 2023. gada 21. jūnijs

21

2023/C 220/03

Kopsavilkums par Eiropas Komisijas lēmumiem par licencēm, kas nepieciešamas, lai laistu tirgū un/vai lietotu vielas, kuras norādītas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), XIV pielikuma sarakstā
  (Publicēts uz Regulas (EK) Nr. 1907/2006
  64. panta 9. punkta pamata)

   (
  1
  )

REACH

(Publicēts uz Regulas (EK) Nr. 1907/2006

64. panta 9. punkta pamata)

1

22

2023/C 220/04

Kopsavilkums par Eiropas Komisijas lēmumiem, kuri attiecas uz licencēm, kas nepieciešamas, lai laistu tirgū un/vai lietotu vielas, kuras minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), XIV pielikumā
  (Publicēts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006
  64. panta 9. punktu)

   (
  1
  )

REACH

(Publicēts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006

64. panta 9. punktu)

1

23

INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU

EBTA Uzraudzības iestāde

2023/C 220/05

EBTA Uzraudzības iestādes paziņojums par valsts atbalsta atgūšanas procentu likmēm un atsauces/diskonta likmēm, ko EBTA valstīm piemēro no 2023. gada 1. aprīļa
  (Publicēts saskaņā ar Uzraudzības iestādes Valsts atbalsta pamatnostādņu VII daļā minētajiem noteikumiem par atsauces un diskonta likmēm un Uzraudzības iestādes 2004. gada 14. jūlija Lēmuma Nr. 195/04/COL
  10. pantu)

(Publicēts saskaņā ar Uzraudzības iestādes Valsts atbalsta pamatnostādņu VII daļā minētajiem noteikumiem par atsauces un diskonta likmēm un Uzraudzības iestādes 2004. gada 14. jūlija Lēmuma Nr. 195/04/COL

10. pantu)

24

2023/C 220/06

Valsts atbalsts – Lēmums necelt iebildumus

25

2023/C 220/07

Norvēģijas paziņojums par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei – Paziņojums par uzaicinājumu pieteikties naftas ieguves licenču saņemšanai Norvēģijas kontinentālajā šelfā – piešķīrumi iepriekšnoteiktos apgabalos 2023. gadā

26

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS |
| | Eiropas Komisija |
| 2023/C 220/08 | Paziņojums par atklāto konkursu | 28 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2023/C 220/09 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.11104 – HUTCHISON PORTS Sokhna / GOLDEN CHANCE INVESTMENT ENTERPRISE / CMA TERMINALS/JV) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 29 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2023/C 220/10 | Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu | 31 |
| 2023/C 220/11 | Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu | 66 |

V   Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Komisija

2023/C 220/08

Paziņojums par atklāto konkursu

28

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2023/C 220/09

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.11104 – HUTCHISON PORTS Sokhna / GOLDEN CHANCE INVESTMENT ENTERPRISE / CMA TERMINALS/JV) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

29

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2023/C 220/10

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

31

2023/C 220/11

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

66

---

| | Labojumi |
| --- | --- |
| | Labojums nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācijā saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām ( OV C 123, 5.4.2023. ) | 81 |

Labojumi

Labojums nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācijā saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām ( OV C 123, 5.4.2023. )

( OV C 123, 5.4.2023. )

81

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Padome

| 22.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 220/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 220/1

---

PADOMES IETEIKUMS,

kā pastiprināt ES rīcību cīņai pret rezistenci pret antimikrobiāliem līdzekļiem, ievērojot pieeju “Viena veselība”

(2023/C 220/01)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 168. panta 6. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | 2022. gada jūlijā Komisija kopā ar dalībvalstīm noteica, ka rezistence pret antimikrobiāliem līdzekļiem (AMR) ir viens no trim galvenajiem prioritārajiem veselības apdraudējumiem (1). Tiek lēsts, ka katru gadu ES/EEZ vairāk nekā 35 000 cilvēku mirst no infekcijām, ko izraisījušas pret antibiotikām rezistentas baktērijas (2). AMR ietekme uz veselību ir salīdzināma ar gripas, tuberkulozes un HIV/AIDS kopējo ietekmi. Kopumā jaunākie dati (3) liecina par inficēšanās gadījumu skaita un attiecināmu nāves gadījumu skaita ievērojama pieauguma tendencēm, kas attiecināmi uz gandrīz visām baktēriju un antibiotiku rezistences kombinācijām, it īpaši veselības aprūpes vidē. Tiek lēsts, ka aptuveni 70 % infekciju, ko izraisījusi inficēšanās ar baktērijām, kas ir rezistentas pret antibiotikām, bija veselības aprūpē iegūtas infekcijas. Turklāt gadu gaitā ir kļuvusi redzamāka pret fungicīdiem rezistentu sēnīšu ietekme uz veselību. |
| --- | --- |

(1)

2022. gada jūlijā Komisija kopā ar dalībvalstīm noteica, ka rezistence pret antimikrobiāliem līdzekļiem (AMR) ir viens no trim galvenajiem prioritārajiem veselības apdraudējumiem (1). Tiek lēsts, ka katru gadu ES/EEZ vairāk nekā 35 000 cilvēku mirst no infekcijām, ko izraisījušas pret antibiotikām rezistentas baktērijas (2). AMR ietekme uz veselību ir salīdzināma ar gripas, tuberkulozes un HIV/AIDS kopējo ietekmi. Kopumā jaunākie dati (3) liecina par inficēšanās gadījumu skaita un attiecināmu nāves gadījumu skaita ievērojama pieauguma tendencēm, kas attiecināmi uz gandrīz visām baktēriju un antibiotiku rezistences kombinācijām, it īpaši veselības aprūpes vidē. Tiek lēsts, ka aptuveni 70 % infekciju, ko izraisījusi inficēšanās ar baktērijām, kas ir rezistentas pret antibiotikām, bija veselības aprūpē iegūtas infekcijas. Turklāt gadu gaitā ir kļuvusi redzamāka pret fungicīdiem rezistentu sēnīšu ietekme uz veselību.

| (2) | AMR nopietni ietekmē cilvēka veselību un rada ekonomiskās sekas veselības aprūpes sistēmām. Samazinot spēju novērst un ārstēt infekcijas slimības, AMR cita starpā apdraud spēju veikt operācijas, imūnkompromitētu pacientu ārstēšanu, orgānu transplantāciju un vēža terapiju. Tas rada augstas izmaksas ES/EEZ valstu veselības aprūpes sistēmām (4). AMR ir drauds arī pārtikas nekaitīgumam un nodrošinātībai ar pārtiku, jo tā ietekmē dzīvnieku veselību un ražošanas sistēmas. |
| --- | --- |

(2)

AMR nopietni ietekmē cilvēka veselību un rada ekonomiskās sekas veselības aprūpes sistēmām. Samazinot spēju novērst un ārstēt infekcijas slimības, AMR cita starpā apdraud spēju veikt operācijas, imūnkompromitētu pacientu ārstēšanu, orgānu transplantāciju un vēža terapiju. Tas rada augstas izmaksas ES/EEZ valstu veselības aprūpes sistēmām (4). AMR ir drauds arī pārtikas nekaitīgumam un nodrošinātībai ar pārtiku, jo tā ietekmē dzīvnieku veselību un ražošanas sistēmas.

| (3) | AMR ir ar pieeju “Viena veselība” risināms jautājums, kas nozīmē, ka tā skar cilvēka veselību, dzīvnieku veselību, augu veselību un vidi, un tā ir daudzšķautņains pārrobežu veselības apdraudējums, ko nevar atrisināt viena nozare atsevišķi vai atsevišķas valstis vienas pašas. AMR apkarošanai ir vajadzīga augsta līmeņa sadarbība starp nozarēm un starp valstīm, tostarp globālā līmenī. |
| --- | --- |

(3)

AMR ir ar pieeju “Viena veselība” risināms jautājums, kas nozīmē, ka tā skar cilvēka veselību, dzīvnieku veselību, augu veselību un vidi, un tā ir daudzšķautņains pārrobežu veselības apdraudējums, ko nevar atrisināt viena nozare atsevišķi vai atsevišķas valstis vienas pašas. AMR apkarošanai ir vajadzīga augsta līmeņa sadarbība starp nozarēm un starp valstīm, tostarp globālā līmenī.

| (4) | Komisijas 2017. gada 29. jūnija paziņojumā “Eiropas “Viena veselība” rīcības plāns pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušās rezistences (AMR) apkarošanai” (“2017. gada AMR rīcības plāns”) (5) ir izklāstītas vairāk nekā 70 darbības, kas attiecas uz cilvēka veselību, dzīvnieku veselību un vidi un kuru virzība tiek regulāri pārraudzīta (6). Tomēr ir vajadzīga turpmāka rīcība, jo īpaši cilvēka veselības un vides jomā, un tādēļ Komisijai un dalībvalstīm ir jāpievērš lielāka uzmanība šīm jomām, piemēram, ar šo ieteikumu. Padomes 2019. gada 14. jūnija secinājumi par turpmākajiem pasākumiem ceļā uz to, lai padarītu ES par paraugprakses reģionu cīņā ar antimikrobiālo rezistenci (7), un Padomes 2021. gada 7. decembra secinājumi par Eiropas veselības savienības stiprināšanu (8) veicina darbu pret AMR šajā sakarā. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas 2017. gada 29. jūnija paziņojumā “Eiropas “Viena veselība” rīcības plāns pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušās rezistences (AMR) apkarošanai” (“2017. gada AMR rīcības plāns”) (5) ir izklāstītas vairāk nekā 70 darbības, kas attiecas uz cilvēka veselību, dzīvnieku veselību un vidi un kuru virzība tiek regulāri pārraudzīta (6). Tomēr ir vajadzīga turpmāka rīcība, jo īpaši cilvēka veselības un vides jomā, un tādēļ Komisijai un dalībvalstīm ir jāpievērš lielāka uzmanība šīm jomām, piemēram, ar šo ieteikumu. Padomes 2019. gada 14. jūnija secinājumi par turpmākajiem pasākumiem ceļā uz to, lai padarītu ES par paraugprakses reģionu cīņā ar antimikrobiālo rezistenci (7), un Padomes 2021. gada 7. decembra secinājumi par Eiropas veselības savienības stiprināšanu (8) veicina darbu pret AMR šajā sakarā.

| (5) | Programma “ES – veselībai” (9) piedāvā apjomīgus ieguldījumus cīņā pret AMR, it īpaši izmantojot tiešas dotācijas dalībvalstu iestādēm AMR pasākumu īstenošanai, cita starpā atbalstot dalībvalstis “Viena veselība” nacionālo rīcības plānu AMR apkarošanai īstenošanā, infekciju profilaksē un sadzīvē iegūtu un veselības aprūpē iegūtu infekciju kontrolē, kā arī antimikrobiālo līdzekļu pārvaldības stratēģiju īstenošanā. Tam būtu jāpalīdz atbalstīt šā Padomes ieteikuma turpmāku īstenošanu visās dalībvalstīs. Programma “Apvārsnis Eiropa” (10) sniegs atbalstu pētniecības un inovācijas darbībām un izveidos partnerību, lai saskaņā ar pieeju “Viena veselība” apkarotu pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušos rezistenci (AMR) (11), savukārt finansējums no Eiropas Investīciju bankas (12) un palīdzība no tehniskā atbalsta instrumenta (13) varētu sniegt papildu atbalstu šā Padomes ieteikuma īstenošanai. |
| --- | --- |

(5)

Programma “ES – veselībai” (9) piedāvā apjomīgus ieguldījumus cīņā pret AMR, it īpaši izmantojot tiešas dotācijas dalībvalstu iestādēm AMR pasākumu īstenošanai, cita starpā atbalstot dalībvalstis “Viena veselība” nacionālo rīcības plānu AMR apkarošanai īstenošanā, infekciju profilaksē un sadzīvē iegūtu un veselības aprūpē iegūtu infekciju kontrolē, kā arī antimikrobiālo līdzekļu pārvaldības stratēģiju īstenošanā. Tam būtu jāpalīdz atbalstīt šā Padomes ieteikuma turpmāku īstenošanu visās dalībvalstīs. Programma “Apvārsnis Eiropa” (10) sniegs atbalstu pētniecības un inovācijas darbībām un izveidos partnerību, lai saskaņā ar pieeju “Viena veselība” apkarotu pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušos rezistenci (AMR) (11), savukārt finansējums no Eiropas Investīciju bankas (12) un palīdzība no tehniskā atbalsta instrumenta (13) varētu sniegt papildu atbalstu šā Padomes ieteikuma īstenošanai.

| (6) | Pieejas “Viena veselība” nacionālie rīcības plāni attiecībā uz AMR ir būtiski svarīgi, lai reaģēšana uz AMR būtu koordinēta visās nozarēs. Ģenerālās asamblejas augsta līmeņa sanāksmes 2016. gada politiskajā deklarācijā par rezistenci pret antimikrobiālajiem līdzekļiem (14) dalībvalstis apņēmās strādāt valsts, reģionālā un globālā līmenī, lai saskaņā ar Pasaules Veselības asamblejas Rezolūciju 68.7 izstrādātu daudznozaru rīcības plānus, ievērojot pieeju “Viena veselība” un Globālo rīcības plānu AMR jomā (15). Padomes 2016. gada 17. jūnija secinājumos (16) dalībvalstis tika aicinātas līdz 2017. gada vidum ieviest nacionālo rīcības plānu AMR apkarošanai, pamatojoties uz pieeju “Viena veselība” un saskaņā ar mērķiem, kas noteikti PVO Globālajā rīcības plānā AMR jomā. |
| --- | --- |

(6)

Pieejas “Viena veselība” nacionālie rīcības plāni attiecībā uz AMR ir būtiski svarīgi, lai reaģēšana uz AMR būtu koordinēta visās nozarēs. Ģenerālās asamblejas augsta līmeņa sanāksmes 2016. gada politiskajā deklarācijā par rezistenci pret antimikrobiālajiem līdzekļiem (14) dalībvalstis apņēmās strādāt valsts, reģionālā un globālā līmenī, lai saskaņā ar Pasaules Veselības asamblejas Rezolūciju 68.7 izstrādātu daudznozaru rīcības plānus, ievērojot pieeju “Viena veselība” un Globālo rīcības plānu AMR jomā (15). Padomes 2016. gada 17. jūnija secinājumos (16) dalībvalstis tika aicinātas līdz 2017. gada vidum ieviest nacionālo rīcības plānu AMR apkarošanai, pamatojoties uz pieeju “Viena veselība” un saskaņā ar mērķiem, kas noteikti PVO Globālajā rīcības plānā AMR jomā.

| (7) | Komisija 2022. gada 18. oktobra pārskata ziņojumā (17) konstatēja, ka, lai gan nacionālie rīcības plāni bija ieviesti visās dalībvalstīs un lielākā daļa vismaz zināmā mērā bija balstīti uz pieeju “Viena veselība”, šo rīcības plānu saturs un detalizētība ievērojami atšķīrās. Tajā arī secināts, ka daudzām dalībvalstīm būtu vairāk jāstrādā, ievērojot pieeju “Viena veselība”, jo īpaši saistībā ar vides aizsardzības pasākumiem, kuru bieži trūkst vai kuri nav pietiekami izstrādāti. Visbeidzot, galvenie komponenti, piemēram, operatīvā, pārraudzības un izvērtēšanas daļa, kopumā nebija labi izstrādāti ne pašos nacionālajos rīcības plānos, ne arī pieejami saistītajos dokumentos. Turklāt nacionālajos rīcības plānos lielākoties trūka informācijas par budžeta plānošanu. Šie jautājumi vieš šaubas par to, vai nacionālos rīcības plānus var īstenot ilgtspējīgi un vai dalībvalstis, izmantojot esošos pasākumus, var sasniegt savus stratēģiskos mērķus. Tādēļ dalībvalstīm būtu jāgādā par to, lai tām ir nacionālais rīcības plāns, kura pamatā ir pieeja “Viena veselība” un kam ir atbilstoša struktūra, pārraudzība un resursi. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2022. gada 18. oktobra pārskata ziņojumā (17) konstatēja, ka, lai gan nacionālie rīcības plāni bija ieviesti visās dalībvalstīs un lielākā daļa vismaz zināmā mērā bija balstīti uz pieeju “Viena veselība”, šo rīcības plānu saturs un detalizētība ievērojami atšķīrās. Tajā arī secināts, ka daudzām dalībvalstīm būtu vairāk jāstrādā, ievērojot pieeju “Viena veselība”, jo īpaši saistībā ar vides aizsardzības pasākumiem, kuru bieži trūkst vai kuri nav pietiekami izstrādāti. Visbeidzot, galvenie komponenti, piemēram, operatīvā, pārraudzības un izvērtēšanas daļa, kopumā nebija labi izstrādāti ne pašos nacionālajos rīcības plānos, ne arī pieejami saistītajos dokumentos. Turklāt nacionālajos rīcības plānos lielākoties trūka informācijas par budžeta plānošanu. Šie jautājumi vieš šaubas par to, vai nacionālos rīcības plānus var īstenot ilgtspējīgi un vai dalībvalstis, izmantojot esošos pasākumus, var sasniegt savus stratēģiskos mērķus. Tādēļ dalībvalstīm būtu jāgādā par to, lai tām ir nacionālais rīcības plāns, kura pamatā ir pieeja “Viena veselība” un kam ir atbilstoša struktūra, pārraudzība un resursi.

| (8) | Lai novērtētu AMR izplatību, atbalstītu antimikrobiālo līdzekļu piesardzīgu lietošanu un nodrošinātu infekciju profilaksi un kontroli ar nepieciešamo informāciju, izšķiroša nozīme ir stingrai AMR un antimikrobiālo līdzekļu patēriņa (AMC), tostarp tendenču, uzraudzībai un pārraudzībai visos līmeņos cilvēka veselības jomā, kā arī veterinārajā, augu un vides jomā. |
| --- | --- |

(8)

Lai novērtētu AMR izplatību, atbalstītu antimikrobiālo līdzekļu piesardzīgu lietošanu un nodrošinātu infekciju profilaksi un kontroli ar nepieciešamo informāciju, izšķiroša nozīme ir stingrai AMR un antimikrobiālo līdzekļu patēriņa (AMC), tostarp tendenču, uzraudzībai un pārraudzībai visos līmeņos cilvēka veselības jomā, kā arī veterinārajā, augu un vides jomā.

| (9) | Lai novērstu mikrobu rezistences veidošanos un izplatīšanos, būtiska nozīme ir šaura spektra antibiotiku pieejamībai. Tādēļ dalībvalstis varētu veikt īpašus pasākumus, lai risinātu piegādes problēmas cilvēku veselības, kā arī veterinārajā jomā. |
| --- | --- |

(9)

Lai novērstu mikrobu rezistences veidošanos un izplatīšanos, būtiska nozīme ir šaura spektra antibiotiku pieejamībai. Tādēļ dalībvalstis varētu veikt īpašus pasākumus, lai risinātu piegādes problēmas cilvēku veselības, kā arī veterinārajā jomā.

| (10) | Dalībvalstīm ir jāvāc relevanti un salīdzināmi dati par veterināro antimikrobiālo līdzekļu pārdošanas apjomu un antimikrobiālo līdzekļu lietošanu pa dzīvnieku sugām (18). Lai gan Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2022/2371 (19) piemērošana un īstenošana ļauj uzlabot salīdzināmu un saderīgu datu un informācijas vākšanu par AMR un AMC, ir vajadzīga turpmāka dalībvalstu rīcība, lai novērstu esošos uzraudzības un pārraudzības trūkumus un nodrošinātu datu pilnīgumu gan par AMR, gan AMC visos līmeņos, tostarp iesakot, kuri dati būtu jāpaziņo, un izstrādājot integrētas AMR un AMC uzraudzības sistēmas, kas aptver cilvēka veselību, dzīvnieku veselību, augu veselību, pārtiku, notekūdeņus un vidi. |
| --- | --- |

(10)

Dalībvalstīm ir jāvāc relevanti un salīdzināmi dati par veterināro antimikrobiālo līdzekļu pārdošanas apjomu un antimikrobiālo līdzekļu lietošanu pa dzīvnieku sugām (18). Lai gan Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2022/2371 (19) piemērošana un īstenošana ļauj uzlabot salīdzināmu un saderīgu datu un informācijas vākšanu par AMR un AMC, ir vajadzīga turpmāka dalībvalstu rīcība, lai novērstu esošos uzraudzības un pārraudzības trūkumus un nodrošinātu datu pilnīgumu gan par AMR, gan AMC visos līmeņos, tostarp iesakot, kuri dati būtu jāpaziņo, un izstrādājot integrētas AMR un AMC uzraudzības sistēmas, kas aptver cilvēka veselību, dzīvnieku veselību, augu veselību, pārtiku, notekūdeņus un vidi.

| (11) | Lai gan joprojām pietrūkst zināšanu par AMR attīstību un izplatīšanos, ko izraisa patogēnu eksponētība augu aizsardzības līdzekļiem un biocīdiem, šādas rezistences veidošanās risks būtu jāņem vērā augu aizsardzības līdzekļu un biocīdu drošuma izvērtēšanā un lēmumu pieņemšanā. |
| --- | --- |

(11)

Lai gan joprojām pietrūkst zināšanu par AMR attīstību un izplatīšanos, ko izraisa patogēnu eksponētība augu aizsardzības līdzekļiem un biocīdiem, šādas rezistences veidošanās risks būtu jāņem vērā augu aizsardzības līdzekļu un biocīdu drošuma izvērtēšanā un lēmumu pieņemšanā.

| (12) | Lai gan AMR vides dimensijai tiek pievērsts salīdzinoši mazāk uzmanības nekā AMR saistībā ar cilvēka vai dzīvnieku veselību, arvien vairāk pierādījumu liecina, ka dabiskā vide var būt nozīmīgs AMR avots un attīstības veicinātājs. Saskaņā ar pieeju “Viena veselība”AMR vides monitorings pazemes ūdeņos un virszemes ūdeņos, tostarp piekrastes ūdeņos, notekūdeņos un lauksaimniecības augsnēs ir būtisks, lai labāk izprastu, cik liela nozīme antimikrobiālo līdzekļu atlieku klātbūtnei vidē ir AMR veidošanās un izplatīšanās procesā, kā tā ietekmē vides piesārņojuma līmeni un cilvēka veselībai radītos riskus. Monitorings ir arī svarīgs, lai papildinātu klīniskos datus, nodrošinot paraugu ņemšanas materiālu no lielām grupām. |
| --- | --- |

(12)

Lai gan AMR vides dimensijai tiek pievērsts salīdzinoši mazāk uzmanības nekā AMR saistībā ar cilvēka vai dzīvnieku veselību, arvien vairāk pierādījumu liecina, ka dabiskā vide var būt nozīmīgs AMR avots un attīstības veicinātājs. Saskaņā ar pieeju “Viena veselība”AMR vides monitorings pazemes ūdeņos un virszemes ūdeņos, tostarp piekrastes ūdeņos, notekūdeņos un lauksaimniecības augsnēs ir būtisks, lai labāk izprastu, cik liela nozīme antimikrobiālo līdzekļu atlieku klātbūtnei vidē ir AMR veidošanās un izplatīšanās procesā, kā tā ietekmē vides piesārņojuma līmeni un cilvēka veselībai radītos riskus. Monitorings ir arī svarīgs, lai papildinātu klīniskos datus, nodrošinot paraugu ņemšanas materiālu no lielām grupām.

| (13) | Zāļu atliekas ir plaši sastopamas pazemes ūdeņos un virszemes ūdeņos, tostarp piekrastes ūdeņos un augsnē, un vairākas publikācijas liecina, ka antibiotiku atliekas var veicināt AMR. AMR gēni un organismi potenciāli nonāk vidē caur notekūdeņu attīrīšanas iekārtām. |
| --- | --- |

(13)

Zāļu atliekas ir plaši sastopamas pazemes ūdeņos un virszemes ūdeņos, tostarp piekrastes ūdeņos un augsnē, un vairākas publikācijas liecina, ka antibiotiku atliekas var veicināt AMR. AMR gēni un organismi potenciāli nonāk vidē caur notekūdeņu attīrīšanas iekārtām.

| (14) | Lai gan Komisijas 2022. gada rudenī sniegto priekšlikumu mērķis ir stiprināt AMR vides monitoringu pazemes ūdeņos un virszemes ūdeņos, tostarp piekrastes ūdeņos, notekūdeņos un lauksaimniecības augsnēs (20), ir atzīta (21) nepieciešamība AMR jomā pieņemt integrētu pieeju “Viena veselība” uzraudzības sistēmās, tostarp attiecībā uz vidi. Lai ātri atklātu un novērstu uzliesmojumus un apkarotu AMR dažādās nozarēs, ir nepieciešams integrētā veidā uzraudzīt konstatējumus par pret zālēm rezistentiem mikroorganismiem cilvēkos, dzīvniekos, augos, pārtikā, notekūdeņos un vidē. Ciešāka sadarbība starp šīm nozarēm var arī radīt finansiālus ietaupījumus. Šis process ietver datu un informācijas apmaiņu starp nozarēm, lai efektīvāk un saskaņotāk rīkotos cīņā pret AMR. Šo uzraudzības sistēmu sniegtie dati atbilstīgā administratīvā līmenī var uzlabot izpratni par AMR sarežģīto epidemioloģiju, palīdzot virzīt politikas ieteikumus un izstrādāt iniciatīvas reaģēšanai uz AMR radītiem riskiem, pirms tie kļūst par liela mēroga ārkārtas situācijām. |
| --- | --- |

(14)

Lai gan Komisijas 2022. gada rudenī sniegto priekšlikumu mērķis ir stiprināt AMR vides monitoringu pazemes ūdeņos un virszemes ūdeņos, tostarp piekrastes ūdeņos, notekūdeņos un lauksaimniecības augsnēs (20), ir atzīta (21) nepieciešamība AMR jomā pieņemt integrētu pieeju “Viena veselība” uzraudzības sistēmās, tostarp attiecībā uz vidi. Lai ātri atklātu un novērstu uzliesmojumus un apkarotu AMR dažādās nozarēs, ir nepieciešams integrētā veidā uzraudzīt konstatējumus par pret zālēm rezistentiem mikroorganismiem cilvēkos, dzīvniekos, augos, pārtikā, notekūdeņos un vidē. Ciešāka sadarbība starp šīm nozarēm var arī radīt finansiālus ietaupījumus. Šis process ietver datu un informācijas apmaiņu starp nozarēm, lai efektīvāk un saskaņotāk rīkotos cīņā pret AMR. Šo uzraudzības sistēmu sniegtie dati atbilstīgā administratīvā līmenī var uzlabot izpratni par AMR sarežģīto epidemioloģiju, palīdzot virzīt politikas ieteikumus un izstrādāt iniciatīvas reaģēšanai uz AMR radītiem riskiem, pirms tie kļūst par liela mēroga ārkārtas situācijām.

| (15) | Stingra infekciju profilakse un kontrole, jo īpaši akūtās veselības aprūpes vidēs, piemēram, slimnīcās un ilgtermiņa aprūpes iestādēs, palīdz apkarot AMR. Covid-19 pandēmija palielināja informētību par infekciju profilaksi un kontroli un higiēnas pasākumiem, kas palīdz samazināt mikroorganismu, to vidū rezistentu mikroorganismu, pārnešanu. Tomēr, ņemot vērā, ka vairāk nekā 70 % AMR gadījumu izriet no veselības aprūpē iegūtām infekcijām (22), ir nepieciešams plašāk noteikt augstus infekciju profilakses un kontroles standartus. Tas ietver arī augstus pacientu drošības standartus. Veicot valsts darbības, var ņemt vērā Pasaules Veselības organizācijas darbu infekciju profilakses un kontroles, roku higiēnas un pacientu drošības jomā (23) (24) (25). |
| --- | --- |

(15)

Stingra infekciju profilakse un kontrole, jo īpaši akūtās veselības aprūpes vidēs, piemēram, slimnīcās un ilgtermiņa aprūpes iestādēs, palīdz apkarot AMR. Covid-19 pandēmija palielināja informētību par infekciju profilaksi un kontroli un higiēnas pasākumiem, kas palīdz samazināt mikroorganismu, to vidū rezistentu mikroorganismu, pārnešanu. Tomēr, ņemot vērā, ka vairāk nekā 70 % AMR gadījumu izriet no veselības aprūpē iegūtām infekcijām (22), ir nepieciešams plašāk noteikt augstus infekciju profilakses un kontroles standartus. Tas ietver arī augstus pacientu drošības standartus. Veicot valsts darbības, var ņemt vērā Pasaules Veselības organizācijas darbu infekciju profilakses un kontroles, roku higiēnas un pacientu drošības jomā (23) (24) (25).

| (16) | Lai gan ir plaši atzīts, ka antimikrobiālo līdzekļu neatbilstīga lietošana gan cilvēkiem, gan dzīvniekiem ir galvenais iemesls, kāpēc pieaug AMR izplatība, tiek konsekventi ziņots, ka dalībvalstīs netiek pilnvērtīgi nodrošināta antimikrobiālo līdzekļu augsta līmeņa pārvaldība. Antimikrobiālo līdzekļu piesardzīga lietošana un augsti infekciju profilakses un kontroles standarti ambulatorajā vidē, slimnīcu un ilgtermiņa aprūpes iestāžu līmenī ir būtiski aspekti, kas palīdz mazināt AMR veidošanos un attīstību. Šis ieteikums papildina Padomes 2001. gada 15. novembra Ieteikumu par antibakteriālo līdzekļu piesardzīgu lietošanu medicīnā (26), Padomes 2009. gada 9. jūnija Ieteikumu par pacientu drošību, tostarp par veselības aprūpē iegūtu infekciju profilaksi un kontroli (27), un 2017. gada vadlīnijas par antimikrobiālo līdzekļu piesardzīgu lietošanu cilvēku ārstēšanā (28). Turklāt tas papildina Savienības farmācijas jomas tiesību aktu pārskatīšanu, kurā ierosināts pārskatītajā direktīvā par Savienības kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm (29), ieviest konkrētus regulatīvus pasākumus, kas veicinātu antimikrobiālo līdzekļu piesardzīgu lietošanu. |
| --- | --- |

(16)

Lai gan ir plaši atzīts, ka antimikrobiālo līdzekļu neatbilstīga lietošana gan cilvēkiem, gan dzīvniekiem ir galvenais iemesls, kāpēc pieaug AMR izplatība, tiek konsekventi ziņots, ka dalībvalstīs netiek pilnvērtīgi nodrošināta antimikrobiālo līdzekļu augsta līmeņa pārvaldība. Antimikrobiālo līdzekļu piesardzīga lietošana un augsti infekciju profilakses un kontroles standarti ambulatorajā vidē, slimnīcu un ilgtermiņa aprūpes iestāžu līmenī ir būtiski aspekti, kas palīdz mazināt AMR veidošanos un attīstību. Šis ieteikums papildina Padomes 2001. gada 15. novembra Ieteikumu par antibakteriālo līdzekļu piesardzīgu lietošanu medicīnā (26), Padomes 2009. gada 9. jūnija Ieteikumu par pacientu drošību, tostarp par veselības aprūpē iegūtu infekciju profilaksi un kontroli (27), un 2017. gada vadlīnijas par antimikrobiālo līdzekļu piesardzīgu lietošanu cilvēku ārstēšanā (28). Turklāt tas papildina Savienības farmācijas jomas tiesību aktu pārskatīšanu, kurā ierosināts pārskatītajā direktīvā par Savienības kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm (29), ieviest konkrētus regulatīvus pasākumus, kas veicinātu antimikrobiālo līdzekļu piesardzīgu lietošanu.

| (17) | AMR palielina dzīvnieku saslimstību un mirstību. Tā apdraud dzīvnieku veselību un labturību un līdz ar to arī dzīvnieku produktivitāti, un tai ir būtiska sociālekonomiska ietekme lauksaimniecības nozarē. Pārtikas aprites drošību ietekmē dzīvnieku, it īpaši pārtikas ražošanai audzēto dzīvnieku, veselība un labturība. Augsta dzīvnieku veselības un labturības līmeņa nodrošināšana uzlabo dzīvnieku izturētspēju, padarot tos mazāk neaizsargātus pret slimībām, kas palīdz samazināt antimikrobiālo līdzekļu lietošanu. |
| --- | --- |

(17)

AMR palielina dzīvnieku saslimstību un mirstību. Tā apdraud dzīvnieku veselību un labturību un līdz ar to arī dzīvnieku produktivitāti, un tai ir būtiska sociālekonomiska ietekme lauksaimniecības nozarē. Pārtikas aprites drošību ietekmē dzīvnieku, it īpaši pārtikas ražošanai audzēto dzīvnieku, veselība un labturība. Augsta dzīvnieku veselības un labturības līmeņa nodrošināšana uzlabo dzīvnieku izturētspēju, padarot tos mazāk neaizsargātus pret slimībām, kas palīdz samazināt antimikrobiālo līdzekļu lietošanu.

| (18) | Notekūdeņu dūņu un kūtsmēslu izmantošana par mēslošanas līdzekļiem lauksaimniecības augsnē var izraisīt AMR veidošanos, pret antimikrobiāliem līdzekļiem rezistentām baktērijām un gēniem izplatoties vidē, tādējādi vēl vairāk piesārņojot pārtikas ķēdi. Lai gan ir nepieciešams vairāk datu un esošo datu precizēšana, ir ieteicams ieviest piesardzīgu kūtsmēslu apsaimniekošanas praksi. |
| --- | --- |

(18)

Notekūdeņu dūņu un kūtsmēslu izmantošana par mēslošanas līdzekļiem lauksaimniecības augsnē var izraisīt AMR veidošanos, pret antimikrobiāliem līdzekļiem rezistentām baktērijām un gēniem izplatoties vidē, tādējādi vēl vairāk piesārņojot pārtikas ķēdi. Lai gan ir nepieciešams vairāk datu un esošo datu precizēšana, ir ieteicams ieviest piesardzīgu kūtsmēslu apsaimniekošanas praksi.

| (19) | Konkrētu izmērāmu mērķrādītāju noteikšana ir efektīvs veids, kā noteiktā termiņā sasniegt mērķus, kas saistīti ar AMR profilaksi un mazināšanu, un pārraudzīt progresu (30). Diskusijas par AMR mērķrādītājiem ir notikušas starptautiskā mērogā, piemēram, saistībā ar Transatlantisko darba grupu mikrobu rezistences jautājumos (31), ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem (32) un G7 (33). |
| --- | --- |

(19)

Konkrētu izmērāmu mērķrādītāju noteikšana ir efektīvs veids, kā noteiktā termiņā sasniegt mērķus, kas saistīti ar AMR profilaksi un mazināšanu, un pārraudzīt progresu (30). Diskusijas par AMR mērķrādītājiem ir notikušas starptautiskā mērogā, piemēram, saistībā ar Transatlantisko darba grupu mikrobu rezistences jautājumos (31), ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem (32) un G7 (33).

| (20) | Lai gan stratēģijā “No lauka līdz galdam” (34) un Nulles piesārņojuma rīcības plānā (35) ir iekļauts mērķrādītājs līdz 2030. gadam Eiropas Savienībā par 50 % samazināt to antimikrobiālo līdzekļu kopējo pārdošanas apjomu, kas paredzēti lauksaimniecības dzīvniekiem un izmantošanai akvakultūrā, un ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta pasākumiem (36) būtu jāuzrauga antimikrobiālo līdzekļu samazināta lietošana lauksaimniecības dzīvniekiem, pašlaik ES līmenī nav noteikts ar AMR saistīts mērķrādītājs cilvēka veselības nozarē. Komisija kopā ar Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru (ECDC) ir izstrādājusi konkrētus mērķrādītājus gan Savienības, gan dalībvalstu līmenī, kas samazinātu antimikrobiālo līdzekļu nevajadzīgu lietošanu. Ieteiktajos mērķrādītājos dalībvalstu līmenī ir pienācīgi ņemta vērā katras valsts situācija un dažādie pašreizējie antimikrobiālo līdzekļu patēriņa līmeņi un galveno rezistento patogēnu izplatība. Tie atspoguļo centienu līmeni, kas katrai dalībvalstij būs vajadzīgs, lai sasniegtu ES kopīgos mērķrādītājus, vienlaikus neapdraudot pacientu veselību un drošību. Tie arī ļauj vajadzības gadījumā sniegt mērķtiecīgu atbalstu un pārraudzīt turpmākajos gados panākto progresu. |
| --- | --- |

(20)

Lai gan stratēģijā “No lauka līdz galdam” (34) un Nulles piesārņojuma rīcības plānā (35) ir iekļauts mērķrādītājs līdz 2030. gadam Eiropas Savienībā par 50 % samazināt to antimikrobiālo līdzekļu kopējo pārdošanas apjomu, kas paredzēti lauksaimniecības dzīvniekiem un izmantošanai akvakultūrā, un ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta pasākumiem (36) būtu jāuzrauga antimikrobiālo līdzekļu samazināta lietošana lauksaimniecības dzīvniekiem, pašlaik ES līmenī nav noteikts ar AMR saistīts mērķrādītājs cilvēka veselības nozarē. Komisija kopā ar Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru (ECDC) ir izstrādājusi konkrētus mērķrādītājus gan Savienības, gan dalībvalstu līmenī, kas samazinātu antimikrobiālo līdzekļu nevajadzīgu lietošanu. Ieteiktajos mērķrādītājos dalībvalstu līmenī ir pienācīgi ņemta vērā katras valsts situācija un dažādie pašreizējie antimikrobiālo līdzekļu patēriņa līmeņi un galveno rezistento patogēnu izplatība. Tie atspoguļo centienu līmeni, kas katrai dalībvalstij būs vajadzīgs, lai sasniegtu ES kopīgos mērķrādītājus, vienlaikus neapdraudot pacientu veselību un drošību. Tie arī ļauj vajadzības gadījumā sniegt mērķtiecīgu atbalstu un pārraudzīt turpmākajos gados panākto progresu.

| (21) | ES līmenī ieteicamo mērķrādītāju noteikšana attiecībā uz AMC un AMR ir noderīgs instruments, ar ko panākt un pārraudzīt progresu gan saistībā ar pamatfaktoriem, kas ietekmē AMR, it īpaši antimikrobiālo līdzekļu patēriņu, gan saistībā ar AMR izplatību, it īpaši attiecībā uz patogēniem, kas rada vislielāko slogu un apdraudējumu sabiedrības veselībai ES. Ieteikto mērķrādītāju pamatā ir esošie dati, kas paziņoti ES uzraudzības kontekstā 2019. gadā (37), kas izraudzīts par bāzes gadu, ņemot vērā, ka situācija 2020. un 2021. gadā tiek uzskatīta par ārkārtēju un Covid-19 pandēmijas un noteikto neierasto ierobežojošo pasākumu dēļ nav piemērota, lai to izmantotu par pamatu. Ieteiktajiem mērķrādītājiem būtu jāpalīdz sasniegt kopīgos mērķus, un tos var papildināt ar valstu mērķrādītājiem, kas aptver citus ar AMR saistītus aspektus, piemēram, infekciju profilaksi un kontroli, antimikrobiālo līdzekļu pārvaldību, zāļu izrakstīšanas praksi un apmācību. |
| --- | --- |

(21)

ES līmenī ieteicamo mērķrādītāju noteikšana attiecībā uz AMC un AMR ir noderīgs instruments, ar ko panākt un pārraudzīt progresu gan saistībā ar pamatfaktoriem, kas ietekmē AMR, it īpaši antimikrobiālo līdzekļu patēriņu, gan saistībā ar AMR izplatību, it īpaši attiecībā uz patogēniem, kas rada vislielāko slogu un apdraudējumu sabiedrības veselībai ES. Ieteikto mērķrādītāju pamatā ir esošie dati, kas paziņoti ES uzraudzības kontekstā 2019. gadā (37), kas izraudzīts par bāzes gadu, ņemot vērā, ka situācija 2020. un 2021. gadā tiek uzskatīta par ārkārtēju un Covid-19 pandēmijas un noteikto neierasto ierobežojošo pasākumu dēļ nav piemērota, lai to izmantotu par pamatu. Ieteiktajiem mērķrādītājiem būtu jāpalīdz sasniegt kopīgos mērķus, un tos var papildināt ar valstu mērķrādītājiem, kas aptver citus ar AMR saistītus aspektus, piemēram, infekciju profilaksi un kontroli, antimikrobiālo līdzekļu pārvaldību, zāļu izrakstīšanas praksi un apmācību.

| (22) | 2022. gada Eirobarometra speciālaptauja par AMR (38) liecina, ka ES joprojām trūkst zināšanu par antibiotikām un tikai puse no aptaujātajiem zina, ka antibiotikas ir neefektīvas pret vīrusiem, un ka Savienības iedzīvotāju informētība dalībvalstīs joprojām ir ļoti atšķirīga. Turklāt gandrīz katrs desmitais Savienības iedzīvotājs lieto antibiotikas bez receptes. Šie rezultāti norāda, ka visos līmeņos ir jāpalielina un jāuzlabo komunikācijas un izpratnes veicināšanas pasākumi par AMR un antimikrobiālo līdzekļu piesardzīgu lietošanu, lai uzlabotu zināšanas un veicinātu ieradumu maiņu. |
| --- | --- |

(22)

2022. gada Eirobarometra speciālaptauja par AMR (38) liecina, ka ES joprojām trūkst zināšanu par antibiotikām un tikai puse no aptaujātajiem zina, ka antibiotikas ir neefektīvas pret vīrusiem, un ka Savienības iedzīvotāju informētība dalībvalstīs joprojām ir ļoti atšķirīga. Turklāt gandrīz katrs desmitais Savienības iedzīvotājs lieto antibiotikas bez receptes. Šie rezultāti norāda, ka visos līmeņos ir jāpalielina un jāuzlabo komunikācijas un izpratnes veicināšanas pasākumi par AMR un antimikrobiālo līdzekļu piesardzīgu lietošanu, lai uzlabotu zināšanas un veicinātu ieradumu maiņu.

| (23) | Cīņā pret AMR liela nozīme ir cilvēka veselības, veterinārijas, vides un agronomijas nozarēs strādājošo profesionāļu izglītošanai, informēšanai un apmācībai par AMR, infekciju profilaksi un kontroli un pieeju “Viena veselība”, jo savos amatos viņi atbalsta piesardzīgu antimikrobiālo līdzekļu lietošanu un izglīto pacientus un lauksaimniekus. Tālākizglītības programmās un mācību programmās vajadzības gadījumā būtu jāiekļauj obligāta starpnozaru apmācība un prasmju kursi par AMR, infekciju profilaksi un kontroli, vidisko risku, biodrošību un antimikrobiālo līdzekļu pārvaldību. |
| --- | --- |

(23)

Cīņā pret AMR liela nozīme ir cilvēka veselības, veterinārijas, vides un agronomijas nozarēs strādājošo profesionāļu izglītošanai, informēšanai un apmācībai par AMR, infekciju profilaksi un kontroli un pieeju “Viena veselība”, jo savos amatos viņi atbalsta piesardzīgu antimikrobiālo līdzekļu lietošanu un izglīto pacientus un lauksaimniekus. Tālākizglītības programmās un mācību programmās vajadzības gadījumā būtu jāiekļauj obligāta starpnozaru apmācība un prasmju kursi par AMR, infekciju profilaksi un kontroli, vidisko risku, biodrošību un antimikrobiālo līdzekļu pārvaldību.

| (24) | Saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas (PVO) datiem kopš 2017. gada jūlija ir apstiprinātas 11 jaunas antibiotikas (apstiprinājusi Komisija vai ASV Pārtikas un zāļu pārvalde, vai abas). Lai gan ir daži izņēmumi, jaunapstiprināto antibiotiku klīniskais ieguvums ir ierobežots salīdzinājumā ar pašreizējiem ārstēšanas līdzekļiem, jo vairāk nekā 80 % jaunapstiprināto antibiotiku ir no pašreizējām antibiotiku klasēm, kurām ir labi izveidoti rezistences mehānismi un paredzama ātra rezistences veidošanās. Pašlaik tiek izstrādātas 43 antibiotikas un kombinācijas ar jaunu ārstniecisku vielu. Tikai dažas no tām atbilst vismaz vienam no PVO inovācijas kritērijiem (t. i., nav zināmas šķērsrezistences, jauna piesaistes vieta, iedarbības veids un/vai klase). Lai risinātu problēmu saistībā ar AMR veidošanos un izplatīšanos, kopumā ar klīniskās izstrādes procesā esošajām un nesen apstiprinātajām antibiotikām ir par maz. Nespēja izstrādāt un darīt pieejamas jaunas efektīvas antibiotikas vēl vairāk veicina AMR ietekmi; tādēļ ir steidzami jāizstrādā un jāīsteno jauni stimuli. |
| --- | --- |

(24)

Saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas (PVO) datiem kopš 2017. gada jūlija ir apstiprinātas 11 jaunas antibiotikas (apstiprinājusi Komisija vai ASV Pārtikas un zāļu pārvalde, vai abas). Lai gan ir daži izņēmumi, jaunapstiprināto antibiotiku klīniskais ieguvums ir ierobežots salīdzinājumā ar pašreizējiem ārstēšanas līdzekļiem, jo vairāk nekā 80 % jaunapstiprināto antibiotiku ir no pašreizējām antibiotiku klasēm, kurām ir labi izveidoti rezistences mehānismi un paredzama ātra rezistences veidošanās. Pašlaik tiek izstrādātas 43 antibiotikas un kombinācijas ar jaunu ārstniecisku vielu. Tikai dažas no tām atbilst vismaz vienam no PVO inovācijas kritērijiem (t. i., nav zināmas šķērsrezistences, jauna piesaistes vieta, iedarbības veids un/vai klase). Lai risinātu problēmu saistībā ar AMR veidošanos un izplatīšanos, kopumā ar klīniskās izstrādes procesā esošajām un nesen apstiprinātajām antibiotikām ir par maz. Nespēja izstrādāt un darīt pieejamas jaunas efektīvas antibiotikas vēl vairāk veicina AMR ietekmi; tādēļ ir steidzami jāizstrādā un jāīsteno jauni stimuli.

| (25) | Komisija tiecas uzlabot sagatavotību un reaģēšanu uz nopietniem pārrobežu apdraudējumiem medicīnisko pretlīdzekļu jomā, it īpaši veicinot medicīnisko pretlīdzekļu un saistīto tehnoloģiju progresīvu pētniecību un izstrādi un risinot tirgus problēmas. Šajā kontekstā Komisijai būtu jānovērš antimikrobiālo līdzekļu tirgus nepilnības un jāveicina tādu medicīnisko pretlīdzekļu izstrāde un pieejamība, kuri palīdz apkarot AMR, piemēram, jauni un veci antimikrobiālie līdzekļi, diagnostika un vakcīnas pret rezistentiem patogēniem. |
| --- | --- |

(25)

Komisija tiecas uzlabot sagatavotību un reaģēšanu uz nopietniem pārrobežu apdraudējumiem medicīnisko pretlīdzekļu jomā, it īpaši veicinot medicīnisko pretlīdzekļu un saistīto tehnoloģiju progresīvu pētniecību un izstrādi un risinot tirgus problēmas. Šajā kontekstā Komisijai būtu jānovērš antimikrobiālo līdzekļu tirgus nepilnības un jāveicina tādu medicīnisko pretlīdzekļu izstrāde un pieejamība, kuri palīdz apkarot AMR, piemēram, jauni un veci antimikrobiālie līdzekļi, diagnostika un vakcīnas pret rezistentiem patogēniem.

| (26) | Kopš 2017. gada AMR rīcības plāna pieņemšanas ir ierosināti vairāki priekšlikumi par jauniem ekonomikas modeļiem jaunu antimikrobiālo līdzekļu laišanai tirgū; īpaši tas pausts secinājumos, ko sagatavojusi JAMRAI (39), kura 2021. gada 31. martā publiskoja “stratēģiju daudzvalstu stimulu īstenošanai Eiropā nolūkā stimulēt antimikrobiālo līdzekļu inovāciju un piekļuvi tiem” (40). |
| --- | --- |

(26)

Kopš 2017. gada AMR rīcības plāna pieņemšanas ir ierosināti vairāki priekšlikumi par jauniem ekonomikas modeļiem jaunu antimikrobiālo līdzekļu laišanai tirgū; īpaši tas pausts secinājumos, ko sagatavojusi JAMRAI (39), kura 2021. gada 31. martā publiskoja “stratēģiju daudzvalstu stimulu īstenošanai Eiropā nolūkā stimulēt antimikrobiālo līdzekļu inovāciju un piekļuvi tiem” (40).

| (27) | Komisija pasūtīja pētījumu par AMR medicīnisko pretlīdzekļu laišanu tirgū (41), kurā tika simulēti četru veidu dažāda finansiālā apjoma piesaistīšanas mehānismi, kas nodrošinātu piekļuvi antimikrobiālajiem līdzekļiem, proti, ieņēmumu garantija, atlīdzība par ienākšanu tirgū apvienojumā ar ieņēmumu garantiju, vienreizēji maksājumi par ienākšanu tirgū un starpmaksājumi, kā arī iespējas to īstenošanai ES līmenī. |
| --- | --- |

(27)

Komisija pasūtīja pētījumu par AMR medicīnisko pretlīdzekļu laišanu tirgū (41), kurā tika simulēti četru veidu dažāda finansiālā apjoma piesaistīšanas mehānismi, kas nodrošinātu piekļuvi antimikrobiālajiem līdzekļiem, proti, ieņēmumu garantija, atlīdzība par ienākšanu tirgū apvienojumā ar ieņēmumu garantiju, vienreizēji maksājumi par ienākšanu tirgū un starpmaksājumi, kā arī iespējas to īstenošanai ES līmenī.

| (28) | Programmas “ES – veselībai” 2023. gada darba programma (42) piedāvā apjomīgas investīcijas AMR apkarošanā, it īpaši ar konkrēto darbību “Atbalsts inovācijai un antimikrobiālo līdzekļu piekļūstamībai” (43). Tas ļaus izveidot tīklu, kas atbalstīs Komisiju un dalībvalstis medicīnisko pretlīdzekļu iepirkuma(-u) sagatavošanā un īstenošanā un rezerves jaudas mērķtiecīgu AMR medicīnisko pretlīdzekļu ražošanai vai piekļuvei tiem. |
| --- | --- |

(28)

Programmas “ES – veselībai” 2023. gada darba programma (42) piedāvā apjomīgas investīcijas AMR apkarošanā, it īpaši ar konkrēto darbību “Atbalsts inovācijai un antimikrobiālo līdzekļu piekļūstamībai” (43). Tas ļaus izveidot tīklu, kas atbalstīs Komisiju un dalībvalstis medicīnisko pretlīdzekļu iepirkuma(-u) sagatavošanā un īstenošanā un rezerves jaudas mērķtiecīgu AMR medicīnisko pretlīdzekļu ražošanai vai piekļuvei tiem.

| (29) | Programmas “Apvārsnis 2020” un programmas “Apvārsnis Eiropa” atbalstītās pētniecības un inovācijas darbības ir būtiski svarīgas pret AMR vērstu pasākumu izstrādei, izvērtēšanai un īstenošanai. Lai stiprinātu pētniecības un inovācijas ietekmi rezistentu patogēnu izraisītu infekciju atklāšanā, profilaksē un ārstēšanā, joprojām ārkārtīgi svarīgs ir pastāvīgs atbalsts un sadarbība, kas būtu jānodrošina. |
| --- | --- |

(29)

Programmas “Apvārsnis 2020” un programmas “Apvārsnis Eiropa” atbalstītās pētniecības un inovācijas darbības ir būtiski svarīgas pret AMR vērstu pasākumu izstrādei, izvērtēšanai un īstenošanai. Lai stiprinātu pētniecības un inovācijas ietekmi rezistentu patogēnu izraisītu infekciju atklāšanā, profilaksē un ārstēšanā, joprojām ārkārtīgi svarīgs ir pastāvīgs atbalsts un sadarbība, kas būtu jānodrošina.

| (30) | Vakcīnas ir izmaksu ziņā efektīvi un iedarbīgi instrumenti pārnēsājamu slimību profilaksei gan cilvēkiem, gan dzīvniekiem, un tāpēc tās var ierobežot AMR infekciju izplatīšanos un samazināt antimikrobiālo līdzekļu lietošanu. Tāpēc ir jāveicina vakcinācijas izmantošana, kā arī vakcīnu izstrāde, pieejamība un piekļūstamība. |
| --- | --- |

(30)

Vakcīnas ir izmaksu ziņā efektīvi un iedarbīgi instrumenti pārnēsājamu slimību profilaksei gan cilvēkiem, gan dzīvniekiem, un tāpēc tās var ierobežot AMR infekciju izplatīšanos un samazināt antimikrobiālo līdzekļu lietošanu. Tāpēc ir jāveicina vakcinācijas izmantošana, kā arī vakcīnu izstrāde, pieejamība un piekļūstamība.

| (31) | Dalībvalstu starpnozaru sadarbība un ieinteresēto personu iesaiste ir izšķirīgi svarīga, lai saskaņā ar pieeju “Viena veselība” pilnībā un efektīvi īstenotu ar AMR saistīto politiku un darbības, un tiek ierosināts šo sadarbību uzlabot, it īpaši izmantojot ES tīklu “Viena veselība” antimikrobiālās rezistences jomā (44). |
| --- | --- |

(31)

Dalībvalstu starpnozaru sadarbība un ieinteresēto personu iesaiste ir izšķirīgi svarīga, lai saskaņā ar pieeju “Viena veselība” pilnībā un efektīvi īstenotu ar AMR saistīto politiku un darbības, un tiek ierosināts šo sadarbību uzlabot, it īpaši izmantojot ES tīklu “Viena veselība” antimikrobiālās rezistences jomā (44).

| (32) | Augsta līmeņa sadarbība starp Savienības aģentūrām (Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (EFSA) (45), Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru (ECDC) (46) un Eiropas Zāļu aģentūru (EMA) (47)) būtu jāpastiprina un jāpaplašina, iekļaujot Eiropas Vides aģentūru (EVA) (48) un Eiropas Ķimikāliju aģentūru (ECHA) (49), lai nodrošinātu saskaņotu, uz pieeju “Viena veselība” un uz pierādījumiem balstītu rīcību pret AMR. |
| --- | --- |

(32)

Augsta līmeņa sadarbība starp Savienības aģentūrām (Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (EFSA) (45), Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru (ECDC) (46) un Eiropas Zāļu aģentūru (EMA) (47)) būtu jāpastiprina un jāpaplašina, iekļaujot Eiropas Vides aģentūru (EVA) (48) un Eiropas Ķimikāliju aģentūru (ECHA) (49), lai nodrošinātu saskaņotu, uz pieeju “Viena veselība” un uz pierādījumiem balstītu rīcību pret AMR.

| (33) | AMR apkarošana saskaņā ar pieeju “Viena veselība” ir ES globālās veselības stratēģijas (50) prioritāte, tostarp konkrētus noteikumus par AMR iekļaujot arī sarunās par iespējamu PVO starptautisku nolīgumu par pandēmiju novēršanu, gatavību pandēmijām un reaģēšanu uz tām (51). Lai gan pasaulē AMR tiek pievērsta aizvien lielāka uzmanība, ir jāveicina starptautiskā sadarbība, lai nodrošinātu koordinētu pasaules sabiedrības reakciju un pienācīgu atbalstu, kas novirzīts prioritātēm, kuras pasaules un reģionālā līmenī noteiktas attiecībā uz finansējumu, pētniecību un politikas centieniem. Šajā sakarā būtu jāgādā par ciešāku sadarbību jo īpaši ar Apvienoto Nāciju Organizāciju, G7, G20 un četrpusējās alianses organizācijām (Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizāciju (FAO) (52), Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides programmu (UNEP) (53), Pasaules Dzīvnieku veselības organizāciju (WOAH) (54) un Pasaules Veselības organizāciju (PVO) (55)). Šis ieteikums neskar vajadzību noteikt Savienības nostājas saskaņā ar Līgumos noteiktajām procedūrām, jo īpaši, pieņemot Padomes lēmumus, ievērojot LESD 218. pantu. |
| --- | --- |

(33)

AMR apkarošana saskaņā ar pieeju “Viena veselība” ir ES globālās veselības stratēģijas (50) prioritāte, tostarp konkrētus noteikumus par AMR iekļaujot arī sarunās par iespējamu PVO starptautisku nolīgumu par pandēmiju novēršanu, gatavību pandēmijām un reaģēšanu uz tām (51). Lai gan pasaulē AMR tiek pievērsta aizvien lielāka uzmanība, ir jāveicina starptautiskā sadarbība, lai nodrošinātu koordinētu pasaules sabiedrības reakciju un pienācīgu atbalstu, kas novirzīts prioritātēm, kuras pasaules un reģionālā līmenī noteiktas attiecībā uz finansējumu, pētniecību un politikas centieniem. Šajā sakarā būtu jāgādā par ciešāku sadarbību jo īpaši ar Apvienoto Nāciju Organizāciju, G7, G20 un četrpusējās alianses organizācijām (Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizāciju (FAO) (52), Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides programmu (UNEP) (53), Pasaules Dzīvnieku veselības organizāciju (WOAH) (54) un Pasaules Veselības organizāciju (PVO) (55)). Šis ieteikums neskar vajadzību noteikt Savienības nostājas saskaņā ar Līgumos noteiktajām procedūrām, jo īpaši, pieņemot Padomes lēmumus, ievērojot LESD 218. pantu.

| (34) | Būtu regulāri jāpārrauga turpmākie pasākumi saistībā ar 2017. gada AMR rīcības plānu un šo ieteikumu, lai novērtētu progresu virzībā uz to mērķu sasniegšanu un konstatētu trūkumus centienos novērst AMR. |
| --- | --- |

(34)

Būtu regulāri jāpārrauga turpmākie pasākumi saistībā ar 2017. gada AMR rīcības plānu un šo ieteikumu, lai novērtētu progresu virzībā uz to mērķu sasniegšanu un konstatētu trūkumus centienos novērst AMR.

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

A.   
  Nacionālie rīcības plāni AMR apkarošanai

AR ŠO MUDINA DALĪBVALSTIS:

| 1. | līdz 2024. gada 14. jūnijā ieviest un regulāri atjaunināt un īstenot nacionālos rīcības plānus AMR apkarošanai (“nacionālie rīcības plāni”), pamatojoties uz pieeju “Viena veselība” un ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas globālā rīcības plāna mērķus un Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas augsta līmeņa sanāksmes par AMR 2016. gada deklarāciju.
  Nacionālajos rīcības plānos AMR apkarošanai, ņemot vērā uz pierādījumiem balstītu un rentablu pieeju, būtu jo īpaši:






  a. | jānosaka prioritāte valstu veselības aprūpes sistēmās un jāveicina antimikrobiālo līdzekļu piesardzīga lietošana; |
| --- | --- | --- |

1.

Nacionālajos rīcības plānos AMR apkarošanai, ņemot vērā uz pierādījumiem balstītu un rentablu pieeju, būtu jo īpaši:

a.

jānosaka prioritāte valstu veselības aprūpes sistēmās un jāveicina antimikrobiālo līdzekļu piesardzīga lietošana;

| b. | jāietver starpnozaru koordinācijas, īstenošanas un pārraudzības plāni un mehānismi, kas nodrošina to efektīvu pārvaldību; |
| --- | --- |

b.

jāietver starpnozaru koordinācijas, īstenošanas un pārraudzības plāni un mehānismi, kas nodrošina to efektīvu pārvaldību;

| c. | jāiekļauj konkrēti pasākumi, kas var palīdzēt sasniegt visaptverošus izmērāmus mērķus, un īstenošanas kārtība un rādītāji, pēc kuriem novērtēt progresu šo mērķu sasniegšanā, tostarp ieteiktie mērķrādītāji, kas izklāstīti šā ieteikuma E iedaļā; |
| --- | --- |

c.

jāiekļauj konkrēti pasākumi, kas var palīdzēt sasniegt visaptverošus izmērāmus mērķus, un īstenošanas kārtība un rādītāji, pēc kuriem novērtēt progresu šo mērķu sasniegšanā, tostarp ieteiktie mērķrādītāji, kas izklāstīti šā ieteikuma E iedaļā;

| d. | jāietver atsauce uz attiecīgajiem AMR apkarošanas elementiem, kas ietverti valsts kopējās lauksaimniecības politikas stratēģiskajos plānos; |
| --- | --- |

d.

jāietver atsauce uz attiecīgajiem AMR apkarošanas elementiem, kas ietverti valsts kopējās lauksaimniecības politikas stratēģiskajos plānos;

| e. | jāiekļauj uz pierādījumiem balstīti pasākumi, ar kuriem novērš, pārrauga un samazina AMR izplatību vidē; un |
| --- | --- |

e.

jāiekļauj uz pierādījumiem balstīti pasākumi, ar kuriem novērš, pārrauga un samazina AMR izplatību vidē; un

| 2. | attiecīgā gadījumā ar Komisijas atbalstu piešķirt atbilstošus cilvēkresursus un finanšu resursus nacionālo rīcības plānu efektīvai īstenošanai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | regulāri un vismaz reizi trīs gados izvērtēt nacionālo rīcības plānu rezultātus un rīkoties attiecībā uz šo izvērtējumu konstatējumiem un citu attiecīgo informāciju, vienlaikus ņemot vērā jaunus konstatējumus un jaunākās tendences; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nodrošināt, ka nacionālie rīcības plāni un to rezultātu regulārie izvērtējumi ir publiski pieejami sešu mēnešu laikā pēc izvērtēšanas procesa pabeigšanas. |
| --- | --- |

4.

B.   
  AMR un antimikrobiālo līdzekļu patēriņa (AMC) uzraudzība un pārraudzība

AR ŠO MUDINA DALĪBVALSTIS:

| 5. | novērst esošās uzraudzības un pārraudzības nepilnības un līdz 2030. gadam nodrošināt datu pilnīgumu, tostarp reāllaika datus un savlaicīgu piekļuvi datiem attiecīgā gadījumā, gan par AMR, gan par AMC visos līmeņos (piemēram, ambulatorajā vidē, slimnīcās un ilgtermiņa aprūpes iestādēs), lai atbalstītu antimikrobiālo līdzekļu piesardzīgu lietošanu cilvēku ārstēšanā, veicot šādas darbības:






  a. | sadarbībā ar ECDC nodrošināt, ka AMR uzraudzība cilvēku baktērijās ietver ne tikai asinsriti un cerebrospinālo šķidrumu izolātus (invazīvos izolātus), bet arī visus pārējos izolātus no klīniskās mikrobioloģijas laboratorijām, un ka attiecīgie dati tiek regulāri paziņoti ECDC, lai ātri atklātu un labāk novērtētu pret antimikrobiālajiem līdzekļiem rezistentu patogēnu apmēru un izplatību dalībvalstīs un starp tām; |
| --- | --- | --- |

5.

a.

sadarbībā ar ECDC nodrošināt, ka AMR uzraudzība cilvēku baktērijās ietver ne tikai asinsriti un cerebrospinālo šķidrumu izolātus (invazīvos izolātus), bet arī visus pārējos izolātus no klīniskās mikrobioloģijas laboratorijām, un ka attiecīgie dati tiek regulāri paziņoti ECDC, lai ātri atklātu un labāk novērtētu pret antimikrobiālajiem līdzekļiem rezistentu patogēnu apmēru un izplatību dalībvalstīs un starp tām;

| b. | ņemot vērā ES līmenī izstrādātu metodiku, pieprasīt, lai infekcijas, ko izraisa kritiski (ar lielu negatīvu ietekmi uz veselību) multirezistenti organismi, kuri ir rezistenti pret pēdējās izvēles ārstēšanu, piemēram, pret karbapenēmu rezistentās Acinetobacter baumannii, pret karbapenēmu rezistentās Enterobacteriaceae (piemēram, Klebsiella pneumoniae, Escherichia coli) un Candida auris, ir paziņojamas slimības saskaņā ar valstu tiesību aktiem. Dalībvalstis var izlemt, vai ir jāziņo arī par citiem rezistentiem organismiem, atkarībā no situācijas valstī un vajadzībām; |
| --- | --- |

b.

ņemot vērā ES līmenī izstrādātu metodiku, pieprasīt, lai infekcijas, ko izraisa kritiski (ar lielu negatīvu ietekmi uz veselību) multirezistenti organismi, kuri ir rezistenti pret pēdējās izvēles ārstēšanu, piemēram, pret karbapenēmu rezistentās Acinetobacter baumannii, pret karbapenēmu rezistentās Enterobacteriaceae (piemēram, Klebsiella pneumoniae, Escherichia coli) un Candida auris, ir paziņojamas slimības saskaņā ar valstu tiesību aktiem. Dalībvalstis var izlemt, vai ir jāziņo arī par citiem rezistentiem organismiem, atkarībā no situācijas valstī un vajadzībām;

| c. | paplašināt AMR uzraudzību cilvēkiem, attiecinot to uz patogēniem, kuriem AMR veidojas vai ir izveidojusies, jo tie eksponēti vidē esošām vielām, jo īpaši tām, ko izmanto augu aizsardzības līdzekļos vai biocīdos; |
| --- | --- |

c.

paplašināt AMR uzraudzību cilvēkiem, attiecinot to uz patogēniem, kuriem AMR veidojas vai ir izveidojusies, jo tie eksponēti vidē esošām vielām, jo īpaši tām, ko izmanto augu aizsardzības līdzekļos vai biocīdos;

| d. | vākt datus par cilvēka AMC atbilstošā līmenī, lai varētu uzraudzīt antimikrobiālo līdzekļu parakstīšanu un savlaicīgi sniegt atgriezenisko saiti par parakstīšanas tendencēm un modeļiem, cita starpā iesaistot zāļu parakstītājus, farmaceitus un citas personas, kas vāc šādus datus, un, ja iespējams un lietderīgi, izmantojot ES līmeņa digitālo infrastruktūru; |
| --- | --- |

d.

vākt datus par cilvēka AMC atbilstošā līmenī, lai varētu uzraudzīt antimikrobiālo līdzekļu parakstīšanu un savlaicīgi sniegt atgriezenisko saiti par parakstīšanas tendencēm un modeļiem, cita starpā iesaistot zāļu parakstītājus, farmaceitus un citas personas, kas vāc šādus datus, un, ja iespējams un lietderīgi, izmantojot ES līmeņa digitālo infrastruktūru;

| e. | izstrādāt integrētas sistēmas AMR un AMC uzraudzībai, kas aptver cilvēka veselību, dzīvnieku veselību, augu veselību, pārtiku, notekūdeņus un vidi (jo īpaši ūdeni un augsni), ņemot vērā Komisijas priekšizpēti par integrētām sistēmām, Četrpusējās QTS-AIS ekspertu grupas integrētās uzraudzības jautājumos (56) darbu, kā arī citas jau uzsāktas iniciatīvas, piemēram, PVO Tricikla protokolu integrētai globālai uzraudzībai attiecībā uz ESBL ražojošo E. coli cilvēku, dzīvnieku un vides nozarēs (WHO Tricyle protocol for an integrated global surveillance on ESBL-producing E. coli across the human, animal and environmental sectors). Šādai integrētai un pastāvīgai starpnozaru pārraudzībai vajadzētu būt izstrādātai tā, lai ne tikai efektīvi un ātri atklātu jaunas rezistentas infekcijas un uzliesmojumus, bet arī attiecībā uz augsni un ūdenstilpēm noteiktu AMR gēnu un antimikrobiālo līdzekļu klātbūtni, tendences un to toksiskumu. Šīs uzraudzības rezultāti būtu jāizmanto, lai izstrādātu efektīvas stratēģijas AMR apkarošanai dažādās nozarēs un atbilstošos pārvaldes līmeņos. |
| --- | --- |

e.

izstrādāt integrētas sistēmas AMR un AMC uzraudzībai, kas aptver cilvēka veselību, dzīvnieku veselību, augu veselību, pārtiku, notekūdeņus un vidi (jo īpaši ūdeni un augsni), ņemot vērā Komisijas priekšizpēti par integrētām sistēmām, Četrpusējās QTS-AIS ekspertu grupas integrētās uzraudzības jautājumos (56) darbu, kā arī citas jau uzsāktas iniciatīvas, piemēram, PVO Tricikla protokolu integrētai globālai uzraudzībai attiecībā uz ESBL ražojošo E. coli cilvēku, dzīvnieku un vides nozarēs (WHO Tricyle protocol for an integrated global surveillance on ESBL-producing E. coli across the human, animal and environmental sectors). Šādai integrētai un pastāvīgai starpnozaru pārraudzībai vajadzētu būt izstrādātai tā, lai ne tikai efektīvi un ātri atklātu jaunas rezistentas infekcijas un uzliesmojumus, bet arī attiecībā uz augsni un ūdenstilpēm noteiktu AMR gēnu un antimikrobiālo līdzekļu klātbūtni, tendences un to toksiskumu. Šīs uzraudzības rezultāti būtu jāizmanto, lai izstrādātu efektīvas stratēģijas AMR apkarošanai dažādās nozarēs un atbilstošos pārvaldes līmeņos.

AR ŠO ATZINĪGI VĒRTĒ KOMISIJAS NODOMU:

| 6. | pamatojoties uz Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) atzinumiem, turpināt novērtēt dzīvnieku slimības, ko izraisījušas pret antimikrobiālajiem līdzekļiem rezistentas baktērijas, lai pārliecinātos, vai kāda no šīm slimībām būtu jāiekļauj Regulā (ES) 2016/429 (57) nolūkā tās klasificēt regulatīvajai uzraudzībai, kontrolei vai citiem pārvaldības pasākumiem; |
| --- | --- |

6.

C.   
  Infekciju profilakse un kontrole

AR ŠO MUDINA DALĪBVALSTIS:

| 7. | nodrošināt, ka cilvēka veselības aizsardzības jomā tiek ieviesti un pastāvīgi pārraudzīti infekciju profilakses un kontroles pasākumi, lai palīdzētu ierobežot pret antimikrobiāliem līdzekļiem rezistentu patogēnu izplatīšanos, jo īpaši:






  a. | stiprinot infekciju profilaksi un kontroli veselības aprūpes iestādēs un ilgtermiņa aprūpes iestādēs šādi:






  — | nodrošinot pamatkompetences infekciju profilakses un kontroles/slimnīcas higiēnas speciālistiem; |
| --- | --- | --- | --- |

7.

a.

stiprinot infekciju profilaksi un kontroli veselības aprūpes iestādēs un ilgtermiņa aprūpes iestādēs šādi:

—

nodrošinot pamatkompetences infekciju profilakses un kontroles/slimnīcas higiēnas speciālistiem;

| — | nodrošinot pietiekamus resursus infekciju profilakses un kontroles programmām; |
| --- | --- |

—

nodrošinot pietiekamus resursus infekciju profilakses un kontroles programmām;

| — | veicot kvalitātes kontroli; |
| --- | --- |

—

veicot kvalitātes kontroli;

| — | nodrošinot uzraudzību; |
| --- | --- |

—

nodrošinot uzraudzību;

| — | izstrādājot attiecīgas pamatnostādnes; un |
| --- | --- |

—

izstrādājot attiecīgas pamatnostādnes; un

| — | vairojot izpratni un nodrošinot apmācību; |
| --- | --- |

—

vairojot izpratni un nodrošinot apmācību;

| b. | modernizējot esošās veselības aprūpes iestādes, tostarp slimnīcu infrastruktūras, lai nodrošinātu augsta līmeņa infekciju profilaksi un kontroli; |
| --- | --- |

b.

modernizējot esošās veselības aprūpes iestādes, tostarp slimnīcu infrastruktūras, lai nodrošinātu augsta līmeņa infekciju profilaksi un kontroli;

| c. | nodrošinot ciešu saikni ar pacientu drošību un veselības aprūpē iegūtu infekciju, tostarp sepses, profilaksi, galvenokārt uzlabojot veselības aprūpes personāla apmācību un nodrošinot klīnisko laboratoriju sniegtu kvalitatīvu mikrobioloģisko atbalstu un pacientu reģistrus; |
| --- | --- |

c.

nodrošinot ciešu saikni ar pacientu drošību un veselības aprūpē iegūtu infekciju, tostarp sepses, profilaksi, galvenokārt uzlabojot veselības aprūpes personāla apmācību un nodrošinot klīnisko laboratoriju sniegtu kvalitatīvu mikrobioloģisko atbalstu un pacientu reģistrus;

| d. | nodrošinot pastāvīgu apmācību, lai ambulatorās nozares, slimnīcu un ilgtermiņa aprūpes iestāžu personāls iegūtu zināšanas par infekciju profilaksi un kontroli, izmantojot pedagoģiskās atziņas un izpratni par uzvedību; |
| --- | --- |

d.

nodrošinot pastāvīgu apmācību, lai ambulatorās nozares, slimnīcu un ilgtermiņa aprūpes iestāžu personāls iegūtu zināšanas par infekciju profilaksi un kontroli, izmantojot pedagoģiskās atziņas un izpratni par uzvedību;

| e. | pilnībā izstrādājot un īstenojot nacionālās imunizācijas programmas un veicot pasākumus, lai efektīvi novērstu vakcīnnovēršamas slimības, pamatojoties uz Padomes 2018. gada 7. decembra Ieteikumu par pastiprinātu sadarbību pret vakcīnnovēršamām slimībām (58); |
| --- | --- |

e.

pilnībā izstrādājot un īstenojot nacionālās imunizācijas programmas un veicot pasākumus, lai efektīvi novērstu vakcīnnovēršamas slimības, pamatojoties uz Padomes 2018. gada 7. decembra Ieteikumu par pastiprinātu sadarbību pret vakcīnnovēršamām slimībām (58);

| f. | nodrošinot pienācīgu koordināciju starp infekciju profilaksi un kontroli un antimikrobiālo līdzekļu pārvaldības programmām; |
| --- | --- |

f.

nodrošinot pienācīgu koordināciju starp infekciju profilaksi un kontroli un antimikrobiālo līdzekļu pārvaldības programmām;

| 8. | veikt pasākumus, kas uzlabotu produktīvo dzīvnieku veselību un labturību, lai samazinātu infekcijas slimību sastopamību un izplatīšanos lauksaimniecībā un attiecīgi mazinātu vajadzību lietot antimikrobiālos līdzekļus, jo īpaši:






  a. | mudinot veterinārārstus un citus attiecīgos dalībniekus konsultēt lauksaimniekus par profilakses un kontroles pasākumiem pret infekcijas slimībām; |
| --- | --- | --- |

8.

a.

mudinot veterinārārstus un citus attiecīgos dalībniekus konsultēt lauksaimniekus par profilakses un kontroles pasākumiem pret infekcijas slimībām;

| b. | veicinot biodrošības un infekciju profilakses un kontroles pasākumu ieviešanu saimniecībās; |
| --- | --- |

b.

veicinot biodrošības un infekciju profilakses un kontroles pasākumu ieviešanu saimniecībās;

| c. | izmantojot kopējās lauksaimniecības politikas kontekstā pieejamo atbalstu, lai veiktu tādus profilaktiskus pasākumus pret infekcijas slimībām (59), kuri pārsniedz ES minimālās juridiskās prasības; |
| --- | --- |

c.

izmantojot kopējās lauksaimniecības politikas kontekstā pieejamo atbalstu, lai veiktu tādus profilaktiskus pasākumus pret infekcijas slimībām (59), kuri pārsniedz ES minimālās juridiskās prasības;

| d. | izmantojot Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu (2021–2027) (60) projektiem, kas iekļauti valstu programmās, saskaņā ar attiecīgo dalībvalstu noteiktajiem atbalsttiesīguma noteikumiem; |
| --- | --- |

d.

izmantojot Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu (2021–2027) (60) projektiem, kas iekļauti valstu programmās, saskaņā ar attiecīgo dalībvalstu noteiktajiem atbalsttiesīguma noteikumiem;

| e. | virzot uz priekšu dalībvalstu darbības, kas izklāstītas dokumenta “Kā vairot ES akvakultūras ilgtspēju un konkurētspēju: stratēģiskās vadlīnijas 2021.–2030. gadam” (61) pielikumā; |
| --- | --- |

e.

virzot uz priekšu dalībvalstu darbības, kas izklāstītas dokumenta “Kā vairot ES akvakultūras ilgtspēju un konkurētspēju: stratēģiskās vadlīnijas 2021.–2030. gadam” (61) pielikumā;

| f. | veicinot selekcijas metodes (62) akvakultūrā, lai attīstītu pret slimībām rezistentus celmus, tādējādi samazinot antimikrobiālo līdzekļu lietošanu; |
| --- | --- |

f.

veicinot selekcijas metodes (62) akvakultūrā, lai attīstītu pret slimībām rezistentus celmus, tādējādi samazinot antimikrobiālo līdzekļu lietošanu;

| g. | veicinot vakcinācijas izmantošanu, tostarp akvakultūrā, un alternatīvu izmantošanu, lai palīdzētu novērst noteiktas slimības un izvairītos no nevajadzīgas antimikrobiālo līdzekļu lietošanas; |
| --- | --- |

g.

veicinot vakcinācijas izmantošanu, tostarp akvakultūrā, un alternatīvu izmantošanu, lai palīdzētu novērst noteiktas slimības un izvairītos no nevajadzīgas antimikrobiālo līdzekļu lietošanas;

| h. | veicinot inovatīvu barības piedevu izstrādi un izmantošanu, tostarp barības piedevas dzīvnieku fizioloģiskā stāvokļa uzlabošanai; |
| --- | --- |

h.

veicinot inovatīvu barības piedevu izstrādi un izmantošanu, tostarp barības piedevas dzīvnieku fizioloģiskā stāvokļa uzlabošanai;

| i. | nodrošinot visam personālam attiecīgajās iestādēs pastāvīgu apmācību par infekciju profilaksi un kontroli un biodrošību, izmantojot pedagoģiskās atziņas un izpratni par uzvedību; |
| --- | --- |

i.

nodrošinot visam personālam attiecīgajās iestādēs pastāvīgu apmācību par infekciju profilaksi un kontroli un biodrošību, izmantojot pedagoģiskās atziņas un izpratni par uzvedību;

| j. | izstrādājot mērķtiecīgus pasākumus pa nozarēm, tiklīdz saskaņā ar Regulas (ES) 2019/6 57. pantu ir pieejami dati par antimikrobiālo līdzekļu lietošanu, kas iedalīti pa produktīvo dzīvnieku sugām; |
| --- | --- |

j.

izstrādājot mērķtiecīgus pasākumus pa nozarēm, tiklīdz saskaņā ar Regulas (ES) 2019/6 57. pantu ir pieejami dati par antimikrobiālo līdzekļu lietošanu, kas iedalīti pa produktīvo dzīvnieku sugām;

| 9. | izmantot labu, uz pierādījumiem balstītu kūtsmēslu apsaimniekošanas praksi un labu notekūdeņu dūņu apsaimniekošanas praksi, pievēršoties to izmantošanai lauksaimniecībā, lai samazinātu vides eksponētību vielām, kurām piemīt antimikrobiālas īpašības, un AMR determinantiem. |
| --- | --- |

9.

AR ŠO ATZINĪGI VĒRTĒ KOMISIJAS NODOMU CIEŠĀ SADARBĪBĀ AR DALĪBVALSTĪM RĪKOTIES ŠĀDI:

| 10. | līdz [3 gadi pēc Padomes ieteikuma pieņemšanas], nodrošinot koordināciju ar ECDC, izstrādāt ES infekciju profilakses un kontroles pamatnostādnes cilvēka veselības jomā, ņemot vērā rentablu pieeju, jo īpaši slimnīcām un ilgtermiņa aprūpes iestādēm. Izstrādājot šīs pamatnostādnes, būtu jāņem vērā starptautiskās pamatnostādnes un jānodrošina cieša sadarbība ar Eiropas un valstu speciālistu apvienībām. |
| --- | --- |

10.

D.   
  Antimikrobiālo līdzekļu pārvaldība un piesardzīga lietošana

AR ŠO MUDINA DALĪBVALSTIS:

| 11. | nodrošināt, ka cilvēka veselības jomā tiek ieviesti pasākumi, lai atbalstītu antimikrobiālo līdzekļu piesardzīgu lietošanu veselības aprūpes iestādēs, tostarp primārās veselības aprūpes iestādēs un ilgtermiņa aprūpes iestādēs, un ambulatorajā vidē, jo īpaši:






  a. | vajadzības gadījumā izmantojot un valsts apstākļiem pielāgojot ES pamatnostādnes par parasto infekciju ārstēšanu un perioperatīvo profilaksi, lai ievērotu paraugpraksi un optimizētu antimikrobiālo līdzekļu piesardzīgu lietošanu; |
| --- | --- | --- |

11.

a.

vajadzības gadījumā izmantojot un valsts apstākļiem pielāgojot ES pamatnostādnes par parasto infekciju ārstēšanu un perioperatīvo profilaksi, lai ievērotu paraugpraksi un optimizētu antimikrobiālo līdzekļu piesardzīgu lietošanu;

| b. | izstrādājot veselības aprūpes speciālistiem, tostarp farmaceitiem, paredzētus pasākumus, lai nodrošinātu, ka viņi ievēro piesardzīgas lietošanas pamatnostādnes; |
| --- | --- |

b.

izstrādājot veselības aprūpes speciālistiem, tostarp farmaceitiem, paredzētus pasākumus, lai nodrošinātu, ka viņi ievēro piesardzīgas lietošanas pamatnostādnes;

| c. | veicinot un atbalstot diagnostikas testu ieviešanu, jo īpaši primārajā aprūpē, lai optimizētu ārstēšanu ar antimikrobiālajiem līdzekļiem; un |
| --- | --- |

c.

veicinot un atbalstot diagnostikas testu ieviešanu, jo īpaši primārajā aprūpē, lai optimizētu ārstēšanu ar antimikrobiālajiem līdzekļiem; un

| d. | nodrošinot attiecīgās personāla kompetences un organizāciju; |
| --- | --- |

d.

nodrošinot attiecīgās personāla kompetences un organizāciju;

| 12. | ieviest programmas tādu antimikrobiālo līdzekļu savākšanai un drošai likvidēšanai, kas nav izlietoti, kuriem ir beidzies derīguma termiņš vai kuri pārpalikuši ambulatorajā vidē, slimnīcās un ilgtermiņa aprūpes iestādēs, saimniecībās, veterināro zāļu piegādātāju krājumos, veterinārijas prakses telpās un antimikrobiālo līdzekļu ražotnēs. |
| --- | --- |

12.

AR ŠO ATZINĪGI VĒRTĒ KOMISIJAS NODOMU CIEŠĀ SADARBĪBĀ AR DALĪBVALSTĪM RĪKOTIES ŠĀDI:

| 13. | strādāt pie tā, lai izstrādātu ES pamatnostādnes par galveno izplatītāko infekciju ārstēšanu cilvēkiem un perioperatīvo profilaksi cilvēkiem, kurās būtu iekļauta informācija par piemērotu diagnostikas testu izmantošanu, vajadzību pēc antibiotikām, piemērotu antibiotiku izvēli (ja tās nepieciešamas), devu un devu intervāliem, kā arī ārstēšanas/profilakses ilgumu, ņemot vērā pieejamo paraugpraksi, antibiotiku pieejamību un vajadzību nodrošināt to optimālāko un piesardzīgāko lietošanu. Izstrādājot šīs pamatnostādnes, būtu jāņem vērā PVO antibiotiku rokasgrāmata AWaRe (63) un jānodrošina cieša sadarbība ar Eiropas un valstu speciālistu apvienībām. Turklāt, ņemot vērā, ka rezistences modeļi organismos dažādos reģionos var atšķirties, konkrētās klīniskās prasības būtu jānosaka katrai dalībvalstij atsevišķi. |
| --- | --- |

13.

AR ŠO ATZINĪGI VĒRTĒ KOMISIJAS NODOMU UN MUDINA DALĪBVALSTIS VEIKT ŠĀDAS DARBĪBAS:

| 14. | pamatojoties uz zinātniskiem pētījumiem un pierādījumiem, augu aizsardzības līdzekļu vai biocīdu drošuma novērtēšanas un lēmumu pieņemšanas kontekstā apsvērt risku, ka šādu līdzekļu lietošanas rezultātā var veidoties rezistence pret cilvēka medicīnā un veterinārmedicīnā izmantotajiem antimikrobiālajiem līdzekļiem, un attiecīgā gadījumā pārskatīt lēmumus, ja parādās jauni pierādījumi. Vajadzības gadījumā būtu jāievieš atbilstīgi lietošanas nosacījumi vai ierobežojumi saistībā ar attiecīgajiem produktiem. |
| --- | --- |

14.

E.   
  Ieteicamie mērķrādītāji attiecībā uz antimikrobiālo līdzekļu patēriņu un rezistenci pret antimikrobiāliem līdzekļiem

AR ŠO AICINA DALĪBVALSTIS:

| 15. | veikt atbilstīgus valsts pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt, ka līdz 2030. gadam kopējais antibiotiku patēriņš cilvēkiem (definētā dienas deva (DDD) uz 1 000 iedzīvotājiem dienā) ambulatorajā nozarē un slimnīcu nozarē kopā, ieskaitot ilgtermiņa aprūpes iestādēs un mājas aprūpes vidē, Savienībā tiek samazināts par 20 % salīdzinājumā ar 2019. atsauces gadu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | veikt atbilstīgus valsts pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt, ka līdz 2030. gadam no kopējā antibiotiku patēriņa cilvēkiem vismaz 65 % ir antibiotikas, kas PVO antibiotiku klasifikācijā AWaRe (64) definētas kā “pieejamās” grupas antibiotikas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | veikt atbilstīgus valsts pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt, ka līdz 2030. gadam pret meticilīnu rezistentās baktērijas Staphylococcus aureus (MRSA) izraisītu asinsrites infekcijas gadījumu kopskaits (gadījumu skaits uz 100 000 iedzīvotāju) ES tiek samazināts par 15 % salīdzinājumā ar 2019. atsauces gadu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | veikt atbilstīgus valsts pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt, ka līdz 2030. gadam pret trešās paaudzes cefalosporīnu rezistentās baktērijas Escherichia coli izraisītu asinsrites infekcijas gadījumu kopskaits (gadījumu skaits uz 100 000 iedzīvotāju) ES tiek samazināts par 10 % salīdzinājumā ar 2019. atsauces gadu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | veikt atbilstīgus valsts pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt, ka līdz 2030. gadam pret karbapenēmu rezistentās baktērijas Klebsiella pneumoniae izraisītu asinsrites infekcijas gadījumu kopskaits (gadījumu skaits uz 100 000 iedzīvotāju) ES tiek samazināts par 5 % salīdzinājumā ar 2019. atsauces gadu.
  Dalībvalstīm ieteiktais individuālais ieguldījums šo Savienības mērķrādītāju sasniegšanā ir izklāstīts šā ieteikuma pielikumā; |
| --- | --- |

19.

Dalībvalstīm ieteiktais individuālais ieguldījums šo Savienības mērķrādītāju sasniegšanā ir izklāstīts šā ieteikuma pielikumā;

| 20. | noteikt rādītājus, kas palīdzētu sasniegt ieteiktos mērķrādītājus, kā arī mērķrādītājus attiecībā uz citiem ar AMR saistītiem aspektiem, piemēram, infekciju profilaksi, antimikrobiālo līdzekļu pārvaldību, zāļu parakstīšanas praksi un apmācību, un dalīties ar paraugpraksi attiecībā uz to lietojumu. |
| --- | --- |

20.

AR ŠO ATZINĪGI VĒRTĒ KOMISIJAS NODOMU UN MUDINA DALĪBVALSTIS VEIKT ŠĀDAS DARBĪBAS:

| 21. | ieviest atbilstīgus pasākumus, kas palīdzētu sasniegt stratēģijā “No lauka līdz galdam” un nulles piesārņojuma rīcības plānā noteikto mērķrādītāju, proti, līdz 2030. gadam par 50 % samazināt lauksaimniecības dzīvniekiem un akvakultūrā izmantoto antimikrobiālo līdzekļu kopējo pārdošanas apjomu ES. |
| --- | --- |

21.

F.   
  Informētība, izglītība un apmācība

AR ŠO MUDINA DALĪBVALSTIS:

| 22. | sadarbībā ar augstākās un profesionālās izglītības iestādēm un ieinteresētajām personām, kā arī ar pedagoģisko atziņu un izpratnes par uzvedību palīdzību nodrošināt, ka valstu tālākizglītības programmās un mācību programmās cita starpā medicīnas, aprūpes, vecmāšu, farmācijas, zobārstniecības un veterinārmedicīnas, lauksaimniecības un agronomijas, vides un ekoloģijas jomā ir iekļauta obligāta starpnozaru apmācība un kompetence attiecībā uz AMR, infekciju profilaksi un kontroli, vidiskiem riskiem, biodrošību un antimikrobiālo līdzekļu pārvaldību, kā arī attiecīgā gadījumā piesardzīgu antimikrobiālo līdzekļu lietošanu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | palielināt sabiedrības un veselības aprūpes speciālistu, kas strādā cilvēka veselības un veterinārijas nozarē, informētību par to, ka pastāv programmas tādu antimikrobiālo līdzekļu savākšanai un drošai likvidēšanai, kuri nav izlietoti, kuriem notecējis derīguma termiņš vai kuri pārpalikuši, un par šo programmu nozīmi AMR profilaksē, un dalīties ar paraugpraksi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pastiprināt un uzlabot komunikāciju un izpratni par AMR un antimikrobiālo līdzekļu piesardzīgu lietošanu, lai uzlabotu zināšanas un veicinātu paradumu maiņu, veicot šādas darbības:






  a. | cilvēka veselības, veterinārijas un agronomijas nozarēs strādājošajiem regulāri sniedzot atjauninātu informāciju par AMR valsts un vietējā līmenī, kā arī informatīvus materiālus par AMR un par to, cik svarīga ir efektīva infekciju profilakse un kontrole, par vidiskajiem riskiem, biodrošību un antimikrobiālo līdzekļu pārvaldību, tostarp par antimikrobiālo līdzekļu piesardzīgu lietošanu; |
| --- | --- | --- |

24.

a.

cilvēka veselības, veterinārijas un agronomijas nozarēs strādājošajiem regulāri sniedzot atjauninātu informāciju par AMR valsts un vietējā līmenī, kā arī informatīvus materiālus par AMR un par to, cik svarīga ir efektīva infekciju profilakse un kontrole, par vidiskajiem riskiem, biodrošību un antimikrobiālo līdzekļu pārvaldību, tostarp par antimikrobiālo līdzekļu piesardzīgu lietošanu;

| b. | izstrādājot sabiedrības izpratnes veicināšanas pasākumus un plaša mēroga komunikācijas kampaņas par AMR, jo īpaši tās profilaksi, ievērojot higiēnu, jo īpaši roku higiēnu, un antimikrobiālo līdzekļu piesardzīgu lietošanu valsts līmenī; |
| --- | --- |

b.

izstrādājot sabiedrības izpratnes veicināšanas pasākumus un plaša mēroga komunikācijas kampaņas par AMR, jo īpaši tās profilaksi, ievērojot higiēnu, jo īpaši roku higiēnu, un antimikrobiālo līdzekļu piesardzīgu lietošanu valsts līmenī;

| c. | izstrādājot mērķtiecīgas komunikācijas kampaņas, lai palielinātu informētību konkrētās iedzīvotāju grupās, izmantojot šīm konkrētajām grupām piemērotus saziņas līdzekļus un kanālus; |
| --- | --- |

c.

izstrādājot mērķtiecīgas komunikācijas kampaņas, lai palielinātu informētību konkrētās iedzīvotāju grupās, izmantojot šīm konkrētajām grupām piemērotus saziņas līdzekļus un kanālus;

| 25. | lai maksimāli palielinātu iepriekš minēto izpratnes veicināšanas pasākumu un komunikācijas kampaņu ietekmi, sniegt informāciju un nodrošināt koordināciju starp dalībvalstīm, ar Komisiju, attiecīgajām Savienības aģentūrām un citām attiecīgajām struktūrām. |
| --- | --- |

25.

AR ŠO ATZINĪGI VĒRTĒ KOMISIJAS NODOMU:

| 26. | ar Eiropas mēroga komunikācijas pasākumiem atbalstīt un papildināt dalībvalstu izpratnes veicināšanas pasākumus par AMR un antimikrobiālo līdzekļu piesardzīgu lietošanu, ņemot vērā rentablu pieeju un pamatojoties uz dalībvalstu vajadzībām; |
| --- | --- |

26.

| 27. | palīdzēt dalībvalstīm nodrošināt cilvēka veselības, veterinārās un agronomijas nozarēs strādājošo speciālistu pastāvīgu apmācību un mūžizglītību par apdraudējumu, ko rada AMR, un tās profilaksi, ievērojot pieeju “Viena veselība”, piemēram, izmantojot iniciatīvas “Labāka apmācība nekaitīgai pārtikai” (65) sniegtās apmācības iespējas. |
| --- | --- |

27.

G.   
  Pētniecība un izstrāde, stimuli attiecībā uz inovāciju un piekļuvi antimikrobiālajiem līdzekļiem, kā arī citiem ar AMR saistītiem medicīniskiem pretlīdzekļiem

AR ŠO ATZINĪGI VĒRTĒ KOMISIJAS NODOMU UN MUDINA DALĪBVALSTIS VEIKT ŠĀDAS DARBĪBAS:

| 28. | atbalstīt pētniecību un tehnoloģisko inovāciju ar “grūdējstimuliem” (push incentives), lai atklātu, novērstu un ārstētu infekcijas, ko cilvēkiem izraisa pret antimikrobiāliem līdzekļiem rezistenti patogēni, tostarp Eiropas partnerības “Viena veselība”AMR jomā izveidi, paredzot tai ievērojamas investīcijas, lai varētu koordinēt, saskaņot un finansēt starpnozaru pētniecību un inovāciju; |
| --- | --- |

28.

| 29. | koordinēti ar valstu un daudzvalstu iniciatīvām veicināt tādu antimikrobiālo līdzekļu un citu medicīnisko pretlīdzekļu izstrādi un piekļūstamību, kas ir būtiski, lai apkarotu AMR cilvēkiem, jo īpaši diagnostikas testus un vakcīnas, kas vērstas pret patogēniem, kuri ir rezistenti pret antimikrobiālajiem līdzekļiem. |
| --- | --- |

29.

ŠAJĀ NOLŪKĀ PADOME ATZINĪGI VĒRTĒ KOMISIJAS NODOMU:

| a. | turpināt atbalstīt dalībvalstis prioritāro pret antimikrobiālajiem līdzekļiem rezistentu patogēnu noteikšanā Savienības un dalībvalstu līmenī, esošo, gaidāmo un trūkstošo AMR medicīnisko pretlīdzekļu kartēšanā un mērķproduktu profilu noteikšanā saskaņā ar valstu iniciatīvām; |
| --- | --- |

a.

turpināt atbalstīt dalībvalstis prioritāro pret antimikrobiālajiem līdzekļiem rezistentu patogēnu noteikšanā Savienības un dalībvalstu līmenī, esošo, gaidāmo un trūkstošo AMR medicīnisko pretlīdzekļu kartēšanā un mērķproduktu profilu noteikšanā saskaņā ar valstu iniciatīvām;

| b. | atbalstīt AMR medicīnisko pretlīdzekļu pētniecību un izstrādi, jo īpaši koordinējot finansējumu praktiskai pētniecībai un AMR medicīnisko pretlīdzekļu izstrādei vēlīnā posmā, tostarp antimikrobiālo līdzekļu klīniskajiem izmēģinājumiem; |
| --- | --- |

b.

atbalstīt AMR medicīnisko pretlīdzekļu pētniecību un izstrādi, jo īpaši koordinējot finansējumu praktiskai pētniecībai un AMR medicīnisko pretlīdzekļu izstrādei vēlīnā posmā, tostarp antimikrobiālo līdzekļu klīniskajiem izmēģinājumiem;

| c. | uzlabot antimikrobiālo līdzekļu un citu AMR medicīnisko pretlīdzekļu piegādes nepārtrauktību ES, jo īpaši sadarbībā ar dalībvalstīm, atbalstot un koordinējot dalībvalstu iniciatīvas ražošanas, iepirkuma un krājumu veidošanas jomā un novēršot šķēršļus ES līmenī; |
| --- | --- |

c.

uzlabot antimikrobiālo līdzekļu un citu AMR medicīnisko pretlīdzekļu piegādes nepārtrauktību ES, jo īpaši sadarbībā ar dalībvalstīm, atbalstot un koordinējot dalībvalstu iniciatīvas ražošanas, iepirkuma un krājumu veidošanas jomā un novēršot šķēršļus ES līmenī;

| d. | uzlabot pieprasījuma prognozes, novērtējot un novēršot antibiotiku piegādes ķēdes vājos posmus, un attiecīgā gadījumā īstenot mērķtiecīgus antibiotiku krājumu veidošanas pasākumus, lai izvairītos no deficīta; |
| --- | --- |

d.

uzlabot pieprasījuma prognozes, novērtējot un novēršot antibiotiku piegādes ķēdes vājos posmus, un attiecīgā gadījumā īstenot mērķtiecīgus antibiotiku krājumu veidošanas pasākumus, lai izvairītos no deficīta;

| 30. | palīdzēt izstrādāt un pārvaldīt Savienības “vilcējstimulu” (pull incentive) daudzvalstu shēmu, lai uzlabotu jaunu antimikrobiālo līdzekļu inovāciju un izstrādi un piekļūstamību esošajiem un jaunajiem antimikrobiālajiem līdzekļiem, kurā dalībvalstis var iesaistīties brīvprātīgi. Šāda shēma varētu izpausties, piemēram, kā ieņēmumu garantija, atlīdzība par ienākšanu tirgū apvienojumā ar ieņēmumu garantiju, vienreizēji maksājumi par ienākšanu tirgū vai starpmaksājumi, un to var finansēt attiecīgi ES līmenī, valsts līmenī vai līdzfinansēt; |
| --- | --- |

30.

| 31. | apvienot resursus, veikt sadarbības pasākumus, dot finansiālu ieguldījumu “vilcējstimulu” shēmas īstenošanā un apņemties piedalīties tīklā (66), kas minēts programmas “ES – veselībai” 2023. gada darba programmā; |
| --- | --- |

31.

| 32. | regulāri pārskatīt shēmu un tās ietekmi uz antimikrobiālo līdzekļu izstrādi un piekļūstamību; |
| --- | --- |

32.

| 33. | stimulēt efektīvu un uz pierādījumiem balstītu alternatīvu izstrādi un laišanu tirgū attiecībā uz dzīvnieku veselībai vajadzīgu antibakteriālo līdzekļu un vakcīnu lietošanu. |
| --- | --- |

33.

H.   
  Sadarbība

AR ŠO MUDINA DALĪBVALSTIS:

| 34. | paziņot datus par AMR un par antimikrobiālo līdzekļu patēriņu Globālajā antimikrobiālās rezistences un lietošanas uzraudzības sistēmā (GLASS) (67); |
| --- | --- |

34.

| 35. | izmantot iespējas, ko sniedz ES tīkla “Viena veselība” antimikrobiālās rezistences jomā un citu attiecīgo komiteju un darba grupu regulārās sanāksmes, kurās tiek apspriesta AMR, lai:






  a. | uzlabotu savstarpējo sadarbību, kā arī sadarbību ar Komisiju, attiecīgajām Savienības aģentūrām un AMR jomas ieinteresētajām personām, speciālistiem un ekspertiem; |
| --- | --- | --- |

35.

a.

uzlabotu savstarpējo sadarbību, kā arī sadarbību ar Komisiju, attiecīgajām Savienības aģentūrām un AMR jomas ieinteresētajām personām, speciālistiem un ekspertiem;

| b. | apmainītos ar paraugpraksi, jo īpaši par pasākumiem, kas jāveic, lai nodrošinātu, ka veselības aprūpes speciālisti ievēro piesardzīgas lietošanas pamatnostādnes, un par pārbaudītiem efektīviem pasākumiem informētības palielināšanai; |
| --- | --- |

b.

apmainītos ar paraugpraksi, jo īpaši par pasākumiem, kas jāveic, lai nodrošinātu, ka veselības aprūpes speciālisti ievēro piesardzīgas lietošanas pamatnostādnes, un par pārbaudītiem efektīviem pasākumiem informētības palielināšanai;

| c. | kopīgotu nacionālos rīcības plānus AMR jomā un saistītos īstenošanas ziņojumus un izvērtējumus savā starpā, ar Komisiju un attiecīgajām Savienības aģentūrām un nodrošinātu attiecīgu pieredzes apmaiņu; |
| --- | --- |

c.

kopīgotu nacionālos rīcības plānus AMR jomā un saistītos īstenošanas ziņojumus un izvērtējumus savā starpā, ar Komisiju un attiecīgajām Savienības aģentūrām un nodrošinātu attiecīgu pieredzes apmaiņu;

| 36. | uzlabot cilvēka veselības, veterinārijas, vides un agronomijas nozarēs strādājošo speciālistu savstarpējo sadarbību AMR jomā un sadarbību ar ieinteresētajām personām, lai uzlabotu pieejas “Viena veselība” īstenošanu attiecībā uz AMR. |
| --- | --- |

36.

AR ŠO ATZINĪGI VĒRTĒ KOMISIJAS NODOMU:

| 37. | uzlabot EFSA, EMA, ECDC, EVA un ECHA sadarbību AMR jautājumos un ar starpaģentūru darba grupas AMR jautājumos starpniecību pastiprināt pieejas “Viena veselība” īstenošanu attiecībā uz AMR. Darba grupa:






  a. | nodrošinās efektīvu platformu, kur notiks regulāras sanāksmes, kurās tiks nodrošināta informācijas apmaiņa par AMR un apspriesti gaidāmie pieprasījumi un pilnvaras; un |
| --- | --- | --- |

37.

a.

nodrošinās efektīvu platformu, kur notiks regulāras sanāksmes, kurās tiks nodrošināta informācijas apmaiņa par AMR un apspriesti gaidāmie pieprasījumi un pilnvaras; un

| b. | strādās pie tā, lai uzraudzības datus integrētu dažādās nozarēs; |
| --- | --- |

b.

strādās pie tā, lai uzraudzības datus integrētu dažādās nozarēs;

| 38. | izstrādāt pārraudzības sistēmu, ko izmantos, lai novērtētu progresu un rezultātus, kas gūti, īstenojot 2017. gada AMR rīcības plānu un šo ieteikumu. |
| --- | --- |

38.

I.   
  Pasaules mērogā

AR ŠO ATZINĪGI VĒRTĒ KOMISIJAS NODOMU UN MUDINA DALĪBVALSTIS VEIKT ŠĀDAS DARBĪBAS:

| 39. | iestāties par to, lai starptautiskās standartu noteikšanas struktūras izstrādātu standartus un trešās valstis tos īstenotu, jo īpaši lai:






  a. | izstrādātu vērienīgākus WOAH standartus un pamatnostādnes par atbildīgu un piesardzīgu antimikrobiālo līdzekļu lietošanu veterinārmedicīnā, kam būtu jāatspoguļo nepieciešamība pasaules mērogā pakāpeniski pārtraukt antimikrobiālo līdzekļu lietošanu, lai veicinātu dzīvnieku augšanu vai palielinātu produktivitāti; |
| --- | --- | --- |

39.

a.

izstrādātu vērienīgākus WOAH standartus un pamatnostādnes par atbildīgu un piesardzīgu antimikrobiālo līdzekļu lietošanu veterinārmedicīnā, kam būtu jāatspoguļo nepieciešamība pasaules mērogā pakāpeniski pārtraukt antimikrobiālo līdzekļu lietošanu, lai veicinātu dzīvnieku augšanu vai palielinātu produktivitāti;

| b. | izstrādātu Starptautiskās augu aizsardzības konvencijas (68) norādījumus par antimikrobiālo līdzekļu piesardzīgu izmantošanu fitosanitāriem mērķiem; |
| --- | --- |

b.

izstrādātu Starptautiskās augu aizsardzības konvencijas (68) norādījumus par antimikrobiālo līdzekļu piesardzīgu izmantošanu fitosanitāriem mērķiem;

| c. | īstenotu Codex Alimentarius standartus (69), Prakses kodeksu pārtikas izraisītas antimikrobiālās rezistences samazināšanai un ierobežošanai (70), Pamatnostādnes par pārtikas izraisītas antimikrobiālās rezistences integrētu pārraudzību un uzraudzību (71) un Pārtikas izraisītas antimikrobiālās rezistences riska analīzes pamatnostādnes (72); |
| --- | --- |

c.

īstenotu Codex Alimentarius standartus (69), Prakses kodeksu pārtikas izraisītas antimikrobiālās rezistences samazināšanai un ierobežošanai (70), Pamatnostādnes par pārtikas izraisītas antimikrobiālās rezistences integrētu pārraudzību un uzraudzību (71) un Pārtikas izraisītas antimikrobiālās rezistences riska analīzes pamatnostādnes (72);

| 40. | izmantojot pieeju “Viena veselība”, strādāt pie AMR novēršanas, stiprinot spējas sadarbībā ar četrpusējo aliansi, kā aprakstīts četrpusējās alianses izstrādātā kopīgā rīcības plāna “Viena veselība” (2022.–2026. gadam) (OH JPA) (73) 5. darbības virzienā; |
| --- | --- |

40.

| 41. | strādāt pie tā, lai, ievērojot pieeju “Viena veselība”, konkrētus un attiecīgus noteikumus par AMR iekļautu sarunās par iespējamu PVO starptautisku nolīgumu par pandēmiju novēršanu, gatavību pandēmijām un reaģēšanu uz tām saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2022/451 (74); |
| --- | --- |

41.

| 42. | atbalstīt PVO iniciatīvas, kuru mērķis ir sagatavot norādījumus par to, kā būtu jāpiemēro laba ražošanas prakse atkritumu un notekūdeņu apsaimniekošanā saistībā ar antimikrobiālo līdzekļu ražošanu, ņemot vērā PVO Valdes 2018. gada 30. novembra lēmumu šajā jautājumā (75); |
| --- | --- |

42.

| 43. | iestāties par to, lai AMR tiktu izvirzīta kā viena no galvenajām politiskajām prioritātēm G7 un G20 kontekstā un tiktu panākta vienošanās par vērienīgu pasaules mēroga apņemšanos, tostarp noteikti pamatprincipi un pausts atbalsts to pieņemšanai, lai starp G20 vai G7 valstīm taisnīgi sadalītu finansiālo slogu, ko rada “grūdējstimuli” un “vilcējstimuli”(push and pull incentives) antimikrobiālo līdzekļu jomā; |
| --- | --- |

43.

| 44. | iestāties par to, lai 2024. gadā plānotajā Apvienoto Nāciju Organizācijas augsta līmeņa konferencē par AMR tiktu pastiprināta pasaules līmeņa apņemšanās pievērsties AMR; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atbalstīt un aktīvi iesaistīties četrpusējās alianses AMR daudzpusēju ieinteresēto personu partnerības platformā (76), lai palīdzētu izveidot kopīgu globālu redzējumu un panāktu lielāku vienprātību par AMR; |
| --- | --- |

45.

| 46. | nodrošināt attīstības spējas un atbalstīt ar AMR saistītas darbības valstīs ar zemiem un vidējiem ienākumiem, jo īpaši:






  a. | iesaistoties Eiropas komandas iniciatīvā par ilgtspējīgu veselības drošību, izmantojot pieeju “Viena veselība” Āfrikā (77), kuras mērķis it īpaši ir palīdzēt apkarot AMR; |
| --- | --- | --- |

46.

a.

iesaistoties Eiropas komandas iniciatīvā par ilgtspējīgu veselības drošību, izmantojot pieeju “Viena veselība” Āfrikā (77), kuras mērķis it īpaši ir palīdzēt apkarot AMR;

| b. | atbalstot pieejas “Viena veselība” nacionālo rīcības plānu AMR apkarošanai īstenošanu valstīs ar zemiem un vidējiem ienākumiem, jo īpaši izmantojot ANO daudzpartneru trasta fondu (MPTF) AMR jomā (78); |
| --- | --- |

b.

atbalstot pieejas “Viena veselība” nacionālo rīcības plānu AMR apkarošanai īstenošanu valstīs ar zemiem un vidējiem ienākumiem, jo īpaši izmantojot ANO daudzpartneru trasta fondu (MPTF) AMR jomā (78);

| c. | veicinot centienus infekcijas slimību un AMR apkarošanā valstīs ar zemiem un vidējiem ienākumiem, piemēram, izmantojot Eiropas un jaunattīstības valstu klīnisko pētījumu partnerību (kopuzņēmums “Global Health EDCTP3”) (79) un attiecīgā gadījumā izmantojot nevalstiskas iniciatīvas, piemēram, Starptautisko centru antimikrobiālās rezistences problēmas risinājumiem (ICARS) (80), Globālo antibiotiku pētniecības un izstrādes partnerību (GARDP) (81) un ReAct (82). |
| --- | --- |

c.

veicinot centienus infekcijas slimību un AMR apkarošanā valstīs ar zemiem un vidējiem ienākumiem, piemēram, izmantojot Eiropas un jaunattīstības valstu klīnisko pētījumu partnerību (kopuzņēmums “Global Health EDCTP3”) (79) un attiecīgā gadījumā izmantojot nevalstiskas iniciatīvas, piemēram, Starptautisko centru antimikrobiālās rezistences problēmas risinājumiem (ICARS) (80), Globālo antibiotiku pētniecības un izstrādes partnerību (GARDP) (81) un ReAct (82).

J.   
  Ziņošana

AR ŠO ATZINĪGI VĒRTĒ KOMISIJAS NODOMU:

| 47. | četrus gadus pēc šā ieteikuma pieņemšanas ziņot Padomei par panākumiem šā ieteikuma īstenošanā. |
| --- | --- |

47.

Luksemburgā, 2023. gada 13. jūnijs)

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. PEHRSON

---

(1)  https://health.ec.europa.eu/publications/hera-factsheet-health-union-identifying-top-3-priority-health-threats_en.

1

(2)  https://www.ecdc.europa.eu/sites/default/files/documents/Health-burden-infections-antibiotic-resistant-bacteria.pdf.

2

(3)  https://www.ecdc.europa.eu/en/news-events/eaad-2022-launch.

3

(4)  https://www.oecd.org/health/health-systems/AMR-Tackling-the-Burden-in-the-EU-OECD-ECDC-Briefing-Note-2019.pdf.

4

(5)  https://health.ec.europa.eu/system/files/2020-01/amr_2017_action-plan_0.pdf.

5

(6)  https://health.ec.europa.eu/system/files/2022-04/amr_2018-2022_actionplan_progressreport_en.pdf.

6

(7)  Padomes 2019. gada 14. jūnija secinājumi par turpmākajiem pasākumiem ceļā uz to, lai padarītu ES par paraugprakses reģionu cīņā ar antimikrobiālo rezistenci.

7

(8)  Padomes 2021. gada 7. decembra secinājumi par Eiropas veselības savienības stiprināšanu.

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/522 (2021. gada 24. marts), ar ko izveido Savienības rīcības programmu veselības jomā (programma “ES – veselībai”) 2021.–2027. gadam un atceļ Regulu (ES) Nr. 282/2014 (OV L 107, 26.3.2021., 1. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/695 (2021. gada 28. aprīlis), ar ko izveido pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, nosaka tās dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus un atceļ Regulas (ES) Nr. 1290/2013 un (ES) Nr. 1291/2013 (OV L 170, 12.5.2021., 1. lpp.).

10

(11)  https://cordis.europa.eu/programme/id/HORIZON_HORIZON-HLTH-2024-DISEASE-09-01; https://research-and-innovation.ec.europa.eu/system/files/2022-02/ec_rtd_he-partnerships-onehealth-amr.pdf.

11

(12)  https://www.eib.org/en/index.htm.

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/240 (2021. gada 10. februāris), ar ko izveido tehniskā atbalsta instrumentu (OV L 57, 18.2.2021., 1. lpp.).

13

(14)  https://digitallibrary.un.org/record/845917#record-files-collapse-header.

14

(15)  https://www.who.int/publications/i/item/9789241509763.

15

(16)  Padomes 2016. gada 17. jūnija secinājumi par nākamajiem soļiem saskaņā ar pieeju “Viena veselība”, lai apkarotu mikrobu rezistenci.

16

(17)  https://health.ec.europa.eu/publications/overview-report-member-states-one-health-national-action-plans-against-antimicrobial-resistance_en.

17

(18)  Atbilstīgi prasībām, kas noteiktas Regulā (ES) 2019/6 par veterinārajām zālēm.

18

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/2371 (2022. gada 23. novembris) par nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 1082/2013/ES (OV L 314, 6.12.2022., 26. lpp.).

19

(20)  Komisijas 2022. gada 26. oktobra priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar kuru groza Direktīvu 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā, Direktīvu 2006/118/EK par gruntsūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu un pasliktināšanos un Direktīvu 2008/105/EK par vides kvalitātes standartiem ūdens resursu politikas jomā; COM (2022) 540 final un Komisijas 2022. gada 26. oktobra priekšlikums Direktīvai par komunālo notekūdeņu attīrīšanu (pārstrādāta redakcija) COM(2022) 541 final.

20

(21)  Eiropas Komisija, Veselības un pārtikas nekaitīguma ģenerāldirektorāts, “Uz nākotni vērsta analīze par 2017. gada AMR rīcības plānu: gala ziņojums”, Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2023, https://data.europa.eu/doi/10.2875/636347.

21

AMR

(22)  https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/health-burden-infections-antibiotic-resistant-bacteria-2016-2020

22

(23)  PVO: Infekciju profilakses un kontroles programmu galvenie komponenti (https://www.who.int/teams/integrated-health-services/infection-prevention-control/core-components)

23

(24)  PVO pamatnostādnes par roku higiēnu veselības aprūpē (https://www.who.int/publications/i/item/9789241597906)

24

(25)  Globālais pacientu drošības rīcības plāns 2021.–2030. gadam: novērst novēršamu kaitējumu veselības aprūpē. Ženēva: Pasaules Veselības organizācija; 2021.Licence: CC BY-NC-SA 3.0 IGO

25

(26)  Padomes Ieteikums (2001. gada 15. novembris) par antibakteriālo līdzekļu piesardzīgu lietošanu medicīnā (OV L 34, 5.2.2002., 13. lpp.).

26

(27)  Padomes Ieteikums (2009. gada 9. jūnijs) par pacientu drošību, tostarp par veselības aprūpē iegūtu infekciju profilaksi un kontroli (OV C 151, 3.7.2009., 1. lpp.).

27

(28)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=CELEX:52017XC0701(01).

28

(29)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par Savienības kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm, un ar ko atceļ Direktīvu 2001/83/EK [un groza direktīvas] un Direktīvu 2009/35/EK.

29

(30)  ECDC, EFSA un EMA kopīgais zinātniskais atzinums par rezultātu rādītāju sarakstu attiecībā uz rezistences pret antimikrobiālajiem līdzekļiem uzraudzību un antimikrobiālo līdzekļu patēriņu cilvēkiem un produktīvajiem dzīvniekiem.

30

ECDC

EFSA

EMA

(31)  https://www.cdc.gov/drugresistance/tatfar/index.html.

31

(32)  https://sdgs.un.org/goals.

32

(33)  https://www.g7germany.de/resource/blob/974430/2042058/5651daa321517b089cdccfaffd1e37a1/2022-05-20-g7-health-ministers-communique-data.pdf.

33

(34)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Stratēģija “No lauka līdz galdam”. Taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā”, COM(2020) 381 final.

34

(35)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ceļš uz veselīgu planētu itin visiem. ES Gaisa, ūdens un augsnes nulles piesārņojuma rīcības plāns” (COM(2021)400).

35

(36)  Pamatojoties uz KLP stratēģisko plānu regulā iekļauto rezultātu rādītāju R.43 (tādu liellopu vienību īpatsvars, uz kurām attiecas atbalstītas darbības pretmikrobu līdzekļu lietošanas ierobežošanas nolūkā) (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/2115 (2021. gada 2. decembris), ar ko izveido noteikumus par atbalstu stratēģiskajiem plāniem, kuri dalībvalstīm jāizstrādā saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku (KLP stratēģiskie plāni) un kurus finansē no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) un no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), un ar ko atceļ Regulas (ES) Nr. 1305/2013 un (ES) Nr. 1307/2013 (OV L 435, 6.12.2021., 1. lpp.).

36

ELFLA

(37)  Pamatojoties uz esošajiem datiem, kas pieejami no Eiropas antimikrobiālās rezistences uzraudzības tīkla (EARS-Net).

37

EARS-Net

(38)  https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2632.

38

(39)  https://eu-jamrai.eu/.

39

(40)  https://eu-jamrai.eu/wp-content/uploads/2021/03/EUjamrai_D9.2_Strategy-for-a-multi-country-incentive-in-Europe_INSERM-FHI.pdf.

40

(41)  Eiropas Komisija, Eiropas Veselības un digitālā izpildaģentūra, “Pētījums par AMR medicīnisko pretlīdzekļu laišanu tirgū: gala ziņojums”, Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2023, https://data.europa.eu/doi/10.2925/442912.

41

AMR

(42)  https://health.ec.europa.eu/publications/2023-eu4health-work-programme_en.

42

(43)  https://health.ec.europa.eu/system/files/2022-11/wp2023_annex_en.pdf.

43

(44)  https://health.ec.europa.eu/antimicrobial-resistance/events_en?f%5B0%5D=topic_topic%3A173.

44

(45)  https://www.efsa.europa.eu/eu.

45

(46)  https://www.ecdc.europa.eu/en.

46

(47)  https://www.ema.europa.eu/en.

47

(48)  https://www.eea.europa.eu/about-us.

48

(49)  https://echa.europa.eu/.

49

(50)  https://health.ec.europa.eu/system/files/2023-02/international_ghs-report-2022_en.pdf.

50

(51)  https://www.who.int/news-room/questions-and-answers/item/pandemic-prevention--preparedness-and-response-accord.

51

(52)  https://www.fao.org/home/en.

52

(53)  https://www.unep.org/.

53

(54)  https://www.woah.org/en/home/.

54

(55)  https://www.who.int/.

55

(56)  Četrpusējās organizācijas izveidoja Tehnisko grupu antimikrobiālo līdzekļu lietošanas un rezistences integrētās uzraudzības jautājumos (who.int)

56

who.int

(57)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/429 (2016. gada 9. marts) par pārnēsājamām dzīvnieku slimībām un ar ko groza un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku veselības jomā (“Dzīvnieku veselības tiesību akts”) (OV L 084, 31.3.2016., 1. lpp.).

57

(58)  Padomes Ieteikums 2018/C 466/01 (2018. gada 7. decembris) par pastiprinātu sadarbību, kas vērsta pret vakcīnnovēršamām slimībām (OV C 466, 28.12.2018., 1. lpp.).

58

(59)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/2115 (2021. gada 2. decembris), ar ko izveido noteikumus par atbalstu stratēģiskajiem plāniem, kuri dalībvalstīm jāizstrādā saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku (KLP stratēģiskie plāni) un kurus finansē no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) un no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), un ar ko atceļ Regulas (ES) Nr. 1305/2013 un (ES) Nr. 1307/2013 (OV L 435, 6.12.2021., 1. lpp.).

59

(60)  https://oceans-and-fisheries.ec.europa.eu/funding/emfaf_en.

60

(61)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Kā vairot ES akvakultūras ilgtspēju un konkurētspēju: stratēģiskās vadlīnijas 2021.–2030. gadam”, COM(2021) 236 final.

61

(62)  DNS inženierijas metodes, ko var izmantot tikai tādām sugām, kurām veikts riska novērtējums ar labvēlīgu rezultātu.

62

(63)  https://www.who.int/publications/i/item/WHO-MHP-HPS-EML-2022.02.

63

(64)  https://www.who.int/publications/i/item/2021-aware-classification.

64

(65)  https://food.ec.europa.eu/horizontal-topics/official-controls-and-enforcement/legislation-official-controls/better-training-safer-food_en.

65

(66)  CP-p-23-16 Atbalsts inovācijai un antimikrobiālo līdzekļu piekļūstamībai.

66

(67)  https://www.who.int/initiatives/glass.

67

(68)  https://www.ippc.int/en/.

68

(69)  Pārtikas izraisītā antimikrobiālā rezistence (fao.org)

69

fao.org

(70)  https://www.fao.org/fao-who-codexalimentarius/sh-proxy/en/?lnk=1&url=https%253A%252F%252Fworkspace.fao.org%252Fsites%252Fcodex%252FStandards%252FCXC%2B61-2005%252FCXC_061e.pdf.

70

(71)  https://www.fao.org/fao-who-codexalimentarius/sh-proxy/ar/?lnk=1&url=https%253A%252F%252Fworkspace.fao.org%252Fsites%252Fcodex%252FStandards%252FCXG%2B94-2021%252FCXG_94e.pdf.

71

(72)  https://www.fao.org/fao-who-codexalimentarius/sh-proxy/en/?lnk=1&url=https%253A%252F%252Fworkspace.fao.org%252Fsites%252Fcodex%252FStandards%252FCXG%2B77-2011%252FCXG_077e.pdf

72

(73)  Kopīgais rīcības plāns “Viena veselība” (2022.–2026. gadam): kopīgi strādāt cilvēku, dzīvnieku, augu un vides veselības labā (who.int)

73

who.int

(74)  Padomes Lēmums (ES) 2022/451 (2022. gada 3. marts), ar ko pilnvaro Eiropas Savienības vārdā sākt sarunas attiecībā uz starptautisku nolīgumu par pandēmiju novēršanu, gatavību pandēmijām un reaģēšanu uz tām, kā arī papildu grozījumiem Starptautiskajos veselības aizsardzības noteikumos (2005) (OV L 92, 21.3.2022., 1. lpp.).

74

(75)  https://apps.who.int/gb/ebwha/pdf_files/EB144/B144_19-en.pdf.

75

(76)  https://www.fao.org/antimicrobial-resistance/quadripartite/the-platform/en/.

76

(77)  https://europa.eu/capacity4dev/tei-jp-tracker/tei/sustainable%C2%A0health-security-africa.

77

(78)  https://mptf.undp.org/fund/amr00.

78

(79)  https://research-and-innovation.ec.europa.eu/research-area/health/edctp_en.

79

(80)  https://icars-global.org/

80

(81)  https://gardp.org/

81

(82)  https://www.reactgroup.org/

82

---

PIELIKUMS

COM(2023) 191 final

Dalībvalstu ieguldījums šā ieteikuma E punktā noteikto ES ieteikto mērķrādītāju sasniegšanai (1).

1.

| Dalībvalsts | Kopējais antibiotiku patēriņš ambulatorajā nozarē un slimnīcu nozarē kopā, ieskaitot ilgtermiņa aprūpes iestādēs (DDD uz 1 000 iedzīvotājiem dienā) 2019. gadā  (2) | Ieteiktais samazinājuma mērķrādītājs līdz 2030. gadam |
| --- | --- | --- |
| NL | 9,5 | 3  % |
| AT | 11,6 | 3  % |
| EE | 11,8 | 3  % |
| SE | 11,8 | 3  % |
| DE | 12,6  (3) | 9  % |
| SI | 13,0 | 9  % |
| LV | 13,9 | 9  % |
| HU | 14,4 | 9  % |
| FI | 14,7 | 9  % |
| DK | 15,3 | 9  % |
| LT | 16,1 | 9  % |
| CZ | 16,9 | 9  % |
| HR | 18,8 | 9  % |
| PT | 19,3 | 9  % |
| SK | 19,3 | 9  % |
| BG | 20,7 | 18  % |
| MT | 20,7 | 18  % |
| LU | 21,1 | 18  % |
| BE | 21,4 | 18  % |
| IT | 21,7 | 18  % |
| IE | 22,8 | 27  % |
| PL | 23,6 | 27  % |
| ES | 24,9 | 27  % |
| FR | 25,1 | 27  % |
| RO | 25,8 | 27  % |
| CY | 30,1 | 27  % |
| EL | 34,1 | 27  % |

Dalībvalsts

Kopējais antibiotiku patēriņš ambulatorajā nozarē un slimnīcu nozarē kopā, ieskaitot ilgtermiņa aprūpes iestādēs (DDD uz 1 000 iedzīvotājiem dienā) 2019. gadā  (2)

Ieteiktais samazinājuma mērķrādītājs līdz 2030. gadam

NL

9,5

3  %

AT

11,6

3  %

EE

11,8

3  %

SE

11,8

3  %

DE

12,6  (3)

9  %

SI

13,0

9  %

LV

13,9

9  %

HU

14,4

9  %

FI

14,7

9  %

DK

15,3

9  %

LT

16,1

9  %

CZ

16,9

9  %

HR

18,8

9  %

PT

19,3

9  %

SK

19,3

9  %

BG

20,7

18  %

MT

20,7

18  %

LU

21,1

18  %

BE

21,4

18  %

IT

21,7

18  %

IE

22,8

27  %

PL

23,6

27  %

ES

24,9

27  %

FR

25,1

27  %

RO

25,8

27  %

CY

30,1

27  %

EL

34,1

27  %

2.

| Dalībvalsts | “Pieejamās” grupas antibiotiku patēriņa procentuālā daļa no visu antibiotiku patēriņa (pieejamās, uzraudzības, rezerves, neklasificētas), kas uzskaitītas antibiotiku klasifikācijā AWaRe 2019. gadā (5) | Ieteiktais mērķrādītājs līdz 2030. gadam |
| --- | --- | --- |
| DK | 79,1 | Vismaz 65 % |
| FI | 73,2 |
| FR | 72,0 |
| NL | 71,2 |
| SE | 71,0 |
| IE | 70,3 |
| LV | 68,6 |
| BE | 67,9 |
| LT | 67,5 |
| ES | 63,0 |
| HR | 62,7 |
| SI | 62,1 |
| PT | 61,4 |
| EE | 61,3 | Vismaz 65 % |
| PL | 60,4 |
| CZ | 60,2 |
| LU | 59,5 |
| AT | 58,1 |
| RO | 52,8 |
| HU | 50,5 |
| MT | 49,9 |
| IT | 48,9 |
| CY | 48,9 |
| EL | 46,8 |
| BG | 45,1 |
| SK | 42,4 |
| DE | Nav datu (6) |

Dalībvalsts

“Pieejamās” grupas antibiotiku patēriņa procentuālā daļa no visu antibiotiku patēriņa (pieejamās, uzraudzības, rezerves, neklasificētas), kas uzskaitītas antibiotiku klasifikācijā AWaRe 2019. gadā (5)

Ieteiktais mērķrādītājs līdz 2030. gadam

DK

79,1

Vismaz 65 %

FI

73,2

FR

72,0

NL

71,2

SE

71,0

IE

70,3

LV

68,6

BE

67,9

LT

67,5

ES

63,0

HR

62,7

SI

62,1

PT

61,4

EE

61,3

Vismaz 65 %

PL

60,4

CZ

60,2

LU

59,5

AT

58,1

RO

52,8

HU

50,5

MT

49,9

IT

48,9

CY

48,9

EL

46,8

BG

45,1

SK

42,4

DE

Nav datu (6)

3.

| Dalībvalsts | Pret meticilīnu rezistentas baktērijas Staphylococcus aureus (MRSA) izraisītu asinsrites infekciju incidence (asinsrites infekciju (7) gadījumu skaits uz 100 000  iedzīvotāju) 2019. gadā | Ieteiktais samazinājuma mērķrādītājs līdz 2030. gadam |
| --- | --- | --- |
| NL | 0,4 | 3  % |
| DK | 0,8 | 3  % |
| EE | 0,8 | 3  % |
| FI | 1,1 | 3  % |
| SE | 1,3 | 3  % |
| BG | 1,5 | 3  % |
| LV | 1,9 | 6  % |
| LU | 2,1 | 6  % |
| AT | 2,2 | 6  % |
| LT | 2,2 | 6  % |
| SI | 2,4 | 6  % |
| BE | 2,6 | 6  % |
| HR | 2,7 | 6  % |
| IE | 3,1 | 6  % |
| CZ | 3,1 | 6  % |
| DE | 3,6 | 10  % |
| MT | 3,8 | 10  % |
| HU | 4,2 | 10  % |
| ES | 4,2 | 10  % |
| PL | 4,3 | 10  % |
| EL | 4,6 | 10  % |
| SK | 5,0 | 10  % |
| FR | 5,6 | 18  % |
| CY | 6,9 | 18  % |
| PT | 11,4 | 18  % |
| IT | 13,6 | 18  % |
| RO | 13,7 | 18  % |

Dalībvalsts

Pret meticilīnu rezistentas baktērijas Staphylococcus aureus (MRSA) izraisītu asinsrites infekciju incidence (asinsrites infekciju (7) gadījumu skaits uz 100 000  iedzīvotāju) 2019. gadā

Ieteiktais samazinājuma mērķrādītājs līdz 2030. gadam

NL

0,4

3  %

DK

0,8

3  %

EE

0,8

3  %

FI

1,1

3  %

SE

1,3

3  %

BG

1,5

3  %

LV

1,9

6  %

LU

2,1

6  %

AT

2,2

6  %

LT

2,2

6  %

SI

2,4

6  %

BE

2,6

6  %

HR

2,7

6  %

IE

3,1

6  %

CZ

3,1

6  %

DE

3,6

10  %

MT

3,8

10  %

HU

4,2

10  %

ES

4,2

10  %

PL

4,3

10  %

EL

4,6

10  %

SK

5,0

10  %

FR

5,6

18  %

CY

6,9

18  %

PT

11,4

18  %

IT

13,6

18  %

RO

13,7

18  %

4.

| Dalībvalstis | Pret trešās paaudzes cefalosporīnu rezistentas baktērijas Escherichia coli izraisītu asinsrites infekciju (8) incidence (gadījumu skaits uz 100 000  iedzīvotāju) 2019. gadā | Ieteiktais samazinājuma mērķrādītājs līdz 2030. gadam |
| --- | --- | --- |
| EL | 2,6 | 0  % |
| BG | 4,3 | 0  % |
| NL | 4,5 | 0  % |
| LV | 5,0 | 0  % |
| HR | 5,3 | 0  % |
| LT | 5,6 | 0  % |
| HU | 5,7 | 0  % |
| CY | 6,2 | 5  % |
| RO | 6,3 | 5  % |
| SK | 6,4 | 5  % |
| CZ | 6,6 | 5  % |
| DK | 6,6 | 5  % |
| AT | 7,1 | 10  % |
| PL | 7,4 | 10  % |
| SI | 7,7 | 10  % |
| ES | 7,8 | 10  % |
| EE | 7,9 | 10  % |
| FI | 8,0 | 10  % |
| IE | 8,3 | 10  % |
| FR | 8,6 | 10  % |
| SE | 9,6 | 10  % |
| LU | 10,1 | 12  % |
| PT | 10,3 | 12  % |
| DE | 12,0 | 12  % |
| MT | 12,4 | 12  % |
| BE | 13,2 | 12  % |
| IT | 23,2 | 12  % |

Dalībvalstis

Pret trešās paaudzes cefalosporīnu rezistentas baktērijas Escherichia coli izraisītu asinsrites infekciju (8) incidence (gadījumu skaits uz 100 000  iedzīvotāju) 2019. gadā

Ieteiktais samazinājuma mērķrādītājs līdz 2030. gadam

EL

2,6

0  %

BG

4,3

0  %

NL

4,5

0  %

LV

5,0

0  %

HR

5,3

0  %

LT

5,6

0  %

HU

5,7

0  %

CY

6,2

5  %

RO

6,3

5  %

SK

6,4

5  %

CZ

6,6

5  %

DK

6,6

5  %

AT

7,1

10  %

PL

7,4

10  %

SI

7,7

10  %

ES

7,8

10  %

EE

7,9

10  %

FI

8,0

10  %

IE

8,3

10  %

FR

8,6

10  %

SE

9,6

10  %

LU

10,1

12  %

PT

10,3

12  %

DE

12,0

12  %

MT

12,4

12  %

BE

13,2

12  %

IT

23,2

12  %

5.

| Dalībvalsts | Pret karbapenēmu rezistentas baktērijas Klebsiella pneumoniae izraisītu asinsrites infekciju (9) incidence(gadījumu skaits uz 100 000  iedzīvotāju) 2019. gadā | Ieteiktais samazinājuma mērķrādītājs līdz 2030. gadam |
| --- | --- | --- |
| EE | 0,00 | 0  % |
| LV | 0,00 | 0  % |
| NL | 0,02 | 0  % |
| SE | 0,03 | 0  % |
| SI | 0,05 | 2  % |
| FI | 0,06 | 2  % |
| DK | 0,07 | 2  % |
| CZ | 0,09 | 2  % |
| HU | 0,09 | 2  % |
| IE | 0,11 | 2  % |
| LU | 0,16 | 2  % |
| DE | 0,20 | 2  % |
| AT | 0,20 | 2  % |
| FR | 0,22 | 2  % |
| BE | 0,27 | 2  % |
| SK | 0,52 | 4  % |
| LT | 0,54 | 4  % |
| ES | 0,76 | 4  % |
| HR | 1,20 | 4  % |
| PL | 1,38 | 4  % |
| MT | 2,13 | 4  % |
| BG | 2,29 | 4  % |
| CY | 2,61 | 5  % |
| PT | 2,93 | 5  % |
| RO | 7,12 | 5  % |
| IT | 8,51 | 5  % |
| EL | 13,05 | 5  % |

Dalībvalsts

Pret karbapenēmu rezistentas baktērijas Klebsiella pneumoniae izraisītu asinsrites infekciju (9) incidence(gadījumu skaits uz 100 000  iedzīvotāju) 2019. gadā

Ieteiktais samazinājuma mērķrādītājs līdz 2030. gadam

EE

0,00

0  %

LV

0,00

0  %

NL

0,02

0  %

SE

0,03

0  %

SI

0,05

2  %

FI

0,06

2  %

DK

0,07

2  %

CZ

0,09

2  %

HU

0,09

2  %

IE

0,11

2  %

LU

0,16

2  %

DE

0,20

2  %

AT

0,20

2  %

FR

0,22

2  %

BE

0,27

2  %

SK

0,52

4  %

LT

0,54

4  %

ES

0,76

4  %

HR

1,20

4  %

PL

1,38

4  %

MT

2,13

4  %

BG

2,29

4  %

CY

2,61

5  %

PT

2,93

5  %

RO

7,12

5  %

IT

8,51

5  %

EL

13,05

5  %

---

(1)  Dažās dalībvalstīs kopš 2019. atsauces gada ir panākts progress cīņā pret AMR vai antimikrobiālo līdzekļu patēriņu.

1

AMR

(2)  Eiropas antibakteriālo līdzekļu patēriņa uzraudzības tīkla (ESAC-Net) dati. Dati par iedzīvotājiem ir iegūti no Eurostat.

2

ESAC-Net

Eurostat

(3)  Vācija nav sniegusi ESAC-Net datus par patēriņu slimnīcu nozarē. Kopējais patēriņš tika aplēsts, pamatojoties uz ES slimnīcu nozares vidējo patēriņa īpatsvaru kopējā patēriņā.

3

ESAC-Net

(4)  https://www.who.int/publications/i/item/2021-aware-classification

4

(5)  Eiropas antibakteriālo līdzekļu patēriņa uzraudzības tīkla (ESAC-Net) dati. Dati par iedzīvotājiem ir iegūti no Eurostat.

5

ESAC-Net

Eurostat

(6)  Vācija nav sniegusi ESAC-Net datus par patēriņu slimnīcu nozarē. Tāpēc šo procentuālo daļu nevar aprēķināt.

6

ESAC-Net

(7)  Pamatojoties uz esošajiem Eiropas antimikrobiālās rezistences uzraudzības tīklā (EARS-Net) pieejamajiem datiem par invazīviem izolātiem, kuri norāda, ka invazīvie izolāti lielākoties (> 99 %) ir no asinsrites infekcijām un pavisam neliels procentuālais daudzums (<1 %) izolātu ir no meningītiem. Dati par iedzīvotājiem ir iegūti no Eurostat.

7

EARS-Net

Eurostat

(8)  Pamatojoties uz esošajiem Eiropas antimikrobiālās rezistences uzraudzības tīklā (EARS-Net) pieejamajiem datiem par invazīviem izolātiem, kuri norāda, ka invazīvie izolāti lielākoties (> 99 %) ir no asinsrites infekcijām un pavisam neliels procentuālais daudzums (<1 %) izolātu ir no meningītiem. Dati par iedzīvotājiem ir iegūti no Eurostat.

8

EARS-Net

Eurostat

(9)  Pamatojoties uz esošajiem Eiropas antimikrobiālās rezistences uzraudzības tīklā (EARS-Net) pieejamajiem datiem par invazīviem izolātiem, kuri norāda, ka invazīvie izolāti lielākoties (> 99 %) ir no asinsrites infekcijām un pavisam neliels procentuālais daudzums (<1 %) izolātu ir no meningītiem. Dati par iedzīvotājiem ir iegūti no Eurostat.

9

EARS-Net

Eurostat

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 22.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 220/21 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 220/21

---

Euro maiņas kurss (1)

2023. gada 21. jūnijs

(2023/C 220/02)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,0923 |
| JPY | Japānas jena | 154,89 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4479 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,85828 |
| SEK | Zviedrijas krona | 11,7563 |
| CHF | Šveices franks | 0,9803 |
| ISK | Islandes krona | 148,30 |
| NOK | Norvēģijas krona | 11,7470 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 23,763 |
| HUF | Ungārijas forints | 369,90 |
| PLN | Polijas zlots | 4,4328 |
| RON | Rumānijas leja | 4,9625 |
| TRY | Turcijas lira | 25,7343 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6154 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4435 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,5510 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7697 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,4678 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 413,88 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 20,0783 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,8519 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 16 330,80 |
| MYR | Malaizijas ringits | 5,0737 |
| PHP | Filipīnu peso | 60,747 |
| RUB | Krievijas rublis | |
| THB | Taizemes bāts | 38,056 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 5,2273 |
| MXN | Meksikas peso | 18,7393 |
| INR | Indijas rūpija | 89,5765 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,0923

JPY

Japānas jena

154,89

DKK

Dānijas krona

7,4479

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,85828

SEK

Zviedrijas krona

11,7563

CHF

Šveices franks

0,9803

ISK

Islandes krona

148,30

NOK

Norvēģijas krona

11,7470

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

23,763

HUF

Ungārijas forints

369,90

PLN

Polijas zlots

4,4328

RON

Rumānijas leja

4,9625

TRY

Turcijas lira

25,7343

AUD

Austrālijas dolārs

1,6154

CAD

Kanādas dolārs

1,4435

HKD

Hongkongas dolārs

8,5510

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7697

SGD

Singapūras dolārs

1,4678

KRW

Dienvidkorejas vona

1 413,88

ZAR

Dienvidāfrikas rands

20,0783

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,8519

IDR

Indonēzijas rūpija

16 330,80

MYR

Malaizijas ringits

5,0737

PHP

Filipīnu peso

60,747

RUB

Krievijas rublis

THB

Taizemes bāts

38,056

BRL

Brazīlijas reāls

5,2273

MXN

Meksikas peso

18,7393

INR

Indijas rūpija

89,5765

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 22.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 220/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 220/22

---

Kopsavilkums par Eiropas Komisijas lēmumiem par licencēm, kas nepieciešamas, lai laistu tirgū un/vai lietotu vielas, kuras norādītas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), XIV pielikuma sarakstā

(Publicēts uz Regulas (EK) Nr. 1907/2006 (1)
  64. panta 9. punkta pamata)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2023/C 220/03)

Lēmums, ar ko piešķir licenci

| Atsauce uz lēmumu (2) | Lēmuma datums | Vielas nosaukums | Licences īpašnieks | Licences numurs | Licencētais lietojums | Pārskatīšanas perioda termiņš | Lēmuma pamatojums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C(2023) 3793 | 2023. gada 15. jūnijs | 4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenola etoksilāts (“4-terc-OPnEO”)
  EK Nr. -; CAS Nr. - | LFB Biomedicaments, 3 avenue des Tropiques, ZA de Courtaboeuf, 91940, Les Ulis, Francija | REACH/23/19/0 | Vīrusa inaktivācija no plazmas iegūtu imūnglobulīnu ražošanas procesā | 2028. gada 4. janvāris | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 60. panta 4. punktu šīs vielas lietošanas sociālekonomiskie ieguvumi pārsniedz risku cilvēka veselībai un videi, un piemērotu alternatīvu vielu vai tehnoloģiju nav. |

Atsauce uz lēmumu (2)

Lēmuma datums

Vielas nosaukums

Licences īpašnieks

Licences numurs

Licencētais lietojums

Pārskatīšanas perioda termiņš

Lēmuma pamatojums

C(2023) 3793

2023. gada 15. jūnijs

4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenola etoksilāts (“4-terc-OPnEO”)

EK Nr. -; CAS Nr. -

LFB Biomedicaments, 3 avenue des Tropiques, ZA de Courtaboeuf, 91940, Les Ulis, Francija

REACH/23/19/0

Vīrusa inaktivācija no plazmas iegūtu imūnglobulīnu ražošanas procesā

2028. gada 4. janvāris

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 60. panta 4. punktu šīs vielas lietošanas sociālekonomiskie ieguvumi pārsniedz risku cilvēka veselībai un videi, un piemērotu alternatīvu vielu vai tehnoloģiju nav.

---

(1)  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.

(2)  Lēmums pieejams Eiropas Komisijas vietnē: Licencēšana (europa.eu).

---

| 22.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 220/23 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 220/23

---

Kopsavilkums par Eiropas Komisijas lēmumiem, kuri attiecas uz licencēm, kas nepieciešamas, lai laistu tirgū un/vai lietotu vielas, kuras minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), XIV pielikumā

(Publicēts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 (1)
  64. panta 9. punktu)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2023/C 220/04)

Lēmums, ar ko piešķir licenci

| Atsauce uz lēmumu (2) | Lēmuma datums | Vielas nosaukums | Atļaujas turētājs | Licences numurs | Licencētais lietojums | Pārskatīšanas perioda beigu datums | Lēmuma pamatojums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C(2023) 3807 | 2023. gada 15. jūnijs | 4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenola etoksilāts (“4-terc-OPnEO”)
  EK Nr. -; CAS Nr. - | Merck Millipore Limited, 37, Tullagreen, Carrigtwohill, Cork, Īrija | REACH/23/20/0 | Rūpnieciska izmantošana par virsmaktīvo sastāvdaļu divu veidu jauktas celulozes esteru membrānu (sānu plūsmas un mikrofiltrācijas membrānu) ražošanai | 2033. gada 4. janvāris | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 60. panta 4. punktu šīs vielas lietošanas sociālekonomiskie ieguvumi ir lielāki par cilvēka veselībai un videi radīto risku, un piemērotu alternatīvu vielu vai tehnoloģiju nav. |
| REACH/23/20/1 | Pakārtota lietošana par sastāvdaļu divu veidu jauktas celulozes esteru membrānās (sānu plūsmas un mikrofiltrācijas membrānās) |

Atsauce uz lēmumu (2)

Lēmuma datums

Vielas nosaukums

Atļaujas turētājs

Licences numurs

Licencētais lietojums

Pārskatīšanas perioda beigu datums

Lēmuma pamatojums

C(2023) 3807

2023. gada 15. jūnijs

4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenola etoksilāts (“4-terc-OPnEO”)

EK Nr. -; CAS Nr. -

Merck Millipore Limited, 37, Tullagreen, Carrigtwohill, Cork, Īrija

REACH/23/20/0

Rūpnieciska izmantošana par virsmaktīvo sastāvdaļu divu veidu jauktas celulozes esteru membrānu (sānu plūsmas un mikrofiltrācijas membrānu) ražošanai

2033. gada 4. janvāris

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 60. panta 4. punktu šīs vielas lietošanas sociālekonomiskie ieguvumi ir lielāki par cilvēka veselībai un videi radīto risku, un piemērotu alternatīvu vielu vai tehnoloģiju nav.

REACH/23/20/1

Pakārtota lietošana par sastāvdaļu divu veidu jauktas celulozes esteru membrānās (sānu plūsmas un mikrofiltrācijas membrānās)

---

(1)  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.

(2)  Lēmums pieejams Eiropas Komisijas tīmekļvietnē: Authorisation (europa.eu).

---

INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU

EBTA Uzraudzības iestāde

| 22.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 220/24 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 220/24

---

EBTA Uzraudzības iestādes paziņojums par valsts atbalsta atgūšanas procentu likmēm un atsauces/diskonta likmēm, ko EBTA valstīm piemēro no 2023. gada 1. aprīļa

(Publicēts saskaņā ar Uzraudzības iestādes Valsts atbalsta pamatnostādņu VII daļā minētajiem noteikumiem par atsauces un diskonta likmēm un Uzraudzības iestādes 2004. gada 14. jūlija Lēmuma Nr. 195/04/COL (1)
  10. pantu)

(2023/C 220/05)

Bāzes likmes aprēķina saskaņā ar nodaļu par atsauces un diskonta likmju noteikšanas metodi Uzraudzības iestādes Valsts atbalsta pamatnostādnēs, kurās grozījumi izdarīti ar Uzraudzības iestādes 2008. gada 17. decembra Lēmumu Nr. 788/08/COL. Piemērojamās atsauces likmes iegūst, bāzes likmei pieskaitot attiecīgos uzcenojumus, kā noteikts Valsts atbalsta pamatnostādnēs.

Ir noteiktas šādas bāzes likmes:

| | Islande | Lihtenšteina | Norvēģija |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.4.2023. — | 6,37 | 0,00 | 3,15 |

Islande

Lihtenšteina

Norvēģija

1.4.2023. —

6,37

0,00

3,15

---

(1)  OV L 139, 25.5.2006., 37. lpp., un OV EEZ papildinājums Nr. 26/2006, 25.5.2006., 1. lpp.

---

| 22.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 220/25 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 220/25

---

Valsts atbalsts – Lēmums necelt iebildumus

(2023/C 220/06)

EBTA Uzraudzības iestādei nav iebildumu pret šādu valsts atbalsta pasākumu.

| Lēmuma pieņemšanas datums | 2023. gada 8. marts |
| --- | --- |
| Lietas Nr. | 90026 |
| Lēmuma Nr. | 43/23/COL |
| EBTA valsts | Norvēģija |
| | |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Grozījumi Norvēģijas CO2 kompensācijas shēmā — cenas minimums |
| Juridiskais pamats | Grozījums 6. pantā Noteikumos par CO2 kompensāciju Norvēģijas ražošanas nozarei 2021.–2030. gadā, kas jāpieņem Klimata un vides ministrijai.
  Norvēģijas valsts budžets, ko katru gadu pieņem Parlaments (Stortinget) |
| Pasākuma veids | Shēma |
| Mērķis | Vides aizsardzība |
| Atbalsta veids | Tiešā dotācija |
| Budžets | 2022. gadā: 4,7 miljardi NOK (aplēse)
  Kopā: 81 miljardi NOK (aplēse) |
| Atbalsta intensitāte | Līdz 75 % |
| Ilgums | No 2021. gada 1. janvāra līdz 2030. gada 31. decembrim |
| Tautsaimniecības nozares | Nozares un apakšnozares I pielikumā EBTA Uzraudzības iestādes pamatnostādnēs par atsevišķiem valsts atbalsta pasākumiem saistībā ar siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu pēc 2021. gada |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Norvēģijas Vides aģentūra P.O. Box 5672 Torgarden |
| N-7485 Trondheim |
| NORVĒĢIJA |

Lēmuma pieņemšanas datums

2023. gada 8. marts

Lietas Nr.

90026

Lēmuma Nr.

43/23/COL

EBTA valsts

Norvēģija

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Grozījumi Norvēģijas CO2 kompensācijas shēmā — cenas minimums

Juridiskais pamats

Grozījums 6. pantā Noteikumos par CO2 kompensāciju Norvēģijas ražošanas nozarei 2021.–2030. gadā, kas jāpieņem Klimata un vides ministrijai.

Norvēģijas valsts budžets, ko katru gadu pieņem Parlaments (Stortinget)

Pasākuma veids

Shēma

Mērķis

Vides aizsardzība

Atbalsta veids

Tiešā dotācija

Budžets

2022. gadā: 4,7 miljardi NOK (aplēse)

Kopā: 81 miljardi NOK (aplēse)

Atbalsta intensitāte

Līdz 75 %

Ilgums

No 2021. gada 1. janvāra līdz 2030. gada 31. decembrim

Tautsaimniecības nozares

Nozares un apakšnozares I pielikumā EBTA Uzraudzības iestādes pamatnostādnēs par atsevišķiem valsts atbalsta pasākumiem saistībā ar siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu pēc 2021. gada

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Norvēģijas Vides aģentūra P.O. Box 5672 Torgarden

N-7485 Trondheim

NORVĒĢIJA

Cita informācija

Lēmuma autentiskais teksts bez konfidenciālās informācijas ir pieejams EBTA Uzraudzības iestādes tīmekļa vietnē: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 22.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 220/26 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 220/26

---

Norvēģijas paziņojums par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei

Paziņojums par uzaicinājumu pieteikties naftas ieguves licenču saņemšanai Norvēģijas kontinentālajā šelfā – piešķīrumi iepriekšnoteiktos apgabalos 2023. gadā

(2023/C 220/07)

Norvēģijas Naftas un enerģētikas ministrija saskaņā ar 3. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 30. maija Direktīvā 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei (1) ar šo paziņo par uzaicinājumu pieteikties naftas ieguves licenču saņemšanai.

Naftas ieguves licences piešķirs tikai akciju sabiedrībām, kas reģistrētas Norvēģijā vai citā Eiropas Ekonomikas zonas līguma (EEZ līguma) dalībvalstī, vai fiziskām personām, kuru pastāvīgā dzīvesvieta ir kāda no EEZ līguma dalībvalstīm.

Uzņēmumi, kuriem nav piešķirtas licences ieguvei Norvēģijas kontinentālajā šelfā, var šīs licences saņemt, ja tie ir atzīti par tiesīgiem saņemt licences ieguvei Norvēģijas kontinentālajā šelfā.

Ministrija nodrošinās vienlīdzīgu attieksmi pret individuāliem uzņēmumiem un uzņēmumiem, kuri piesakās kā grupas daļa. Kandidāti, kuri iesniedz individuālu pieteikumu, vai kandidāti, kuri ir kopīga pieteikuma iesniedzēju grupas daļa, tiks uzskatīti par naftas ieguves licences pieprasītājiem. Pamatojoties uz grupu vai atsevišķu kandidātu iesniegtajiem pieteikumiem, ministrija var veidot kandidātu grupas, kuriem piešķirs jaunas ieguves licences, tostarp svītrot kandidātus grupu pieteikumos un pievienot atsevišķus kandidātus, kā arī iecelt šādu grupu operatoru.

Līdzdalības piešķiršana attiecībā uz naftas ieguves licenci būs atkarīga no tā, vai licenciāti ir pievienojušies nolīgumam par naftas ieguves darbībām, tostarp nolīgumam par kopīgajām darbībām un nolīgumam par grāmatvedību. Ja ieguves licence tiek stratigrāfiski sadalīta, divu stratigrāfiski sadalītu licenču licenciātiem būs jānoslēdz arī īpašs nolīgums par kopīgajām darbībām, kas regulē attiecības starp minētajiem licenciātiem.

Parakstot minētos nolīgumus, licenciāti veidos kopuzņēmumu, kurā to līdzdalības apjoms vienmēr būs līdzvērtīgs līdzdalības apjomam attiecībā uz ieguves licenci.

Licenču dokumentu pamatā galvenokārt būs attiecīgie dokumenti par piešķīrumiem iepriekšnoteiktos apgabalos 2022. gadā. Mērķis ir jebkura pamatnoteikumu pielāgojuma galvenos elementus darīt pieejamus potenciālajiem pieteikumu iesniedzējiem pirms pieteikumu iesniegšanas.

Ieguves licenču piešķiršanas kritēriji

Lai veicinātu resursu pareizu pārvaldību un ātru un efektīvu naftas izpēti un ieguvi Norvēģijas kontinentālajā šelfā, tostarp licenču grupu sastāva noteikšanu šim nolūkam, līdzdalības piešķiršanai attiecībā uz ieguves licencēm un operatora iecelšanai piemēro šādus kritērijus:

| a) | kandidāta ģeoloģiskās zināšanas par attiecīgo ģeogrāfisko apgabalu un tas, kādā veidā licenciāti paredzējuši veikt efektīvu naftas izpēti; |
| --- | --- |

a)

kandidāta ģeoloģiskās zināšanas par attiecīgo ģeogrāfisko apgabalu un tas, kādā veidā licenciāti paredzējuši veikt efektīvu naftas izpēti;

| b) | kandidāta atbilstošas tehniskās zināšanas un tas, kā šī pieredze var aktīvi sekmēt izmaksu ziņā efektīvu izpēti un atbilstošā gadījumā naftas ieguvi attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā; |
| --- | --- |

b)

kandidāta atbilstošas tehniskās zināšanas un tas, kā šī pieredze var aktīvi sekmēt izmaksu ziņā efektīvu izpēti un atbilstošā gadījumā naftas ieguvi attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā;

| c) | kandidāta iepriekšējā pieredze saistībā ar Norvēģijas kontinentālo šelfu vai līdzvērtīga atbilstošā pieredze saistībā ar citiem apgabaliem; |
| --- | --- |

c)

kandidāta iepriekšējā pieredze saistībā ar Norvēģijas kontinentālo šelfu vai līdzvērtīga atbilstošā pieredze saistībā ar citiem apgabaliem;

| d) | kandidātam ir pietiekams finansiālais nodrošinājums, lai veiktu izpēti un atbilstošā gadījumā iegūtu naftu attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā; |
| --- | --- |

d)

kandidātam ir pietiekams finansiālais nodrošinājums, lai veiktu izpēti un atbilstošā gadījumā iegūtu naftu attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā;

| e) | ja kandidāts ir vai ir bijis kādas ieguves licences licenciāts, ministrija var ņemt vērā kandidāta kā licenciāta jebkāda veida neefektivitāti vai pārskatatbildības trūkumu. Valsts drošības interesēs ministrija var liegt piekļuvi un tiesības veikt ar naftu saistītas darbības, ja pieteikuma iesniedzēju vai licences saņēmēju faktiski kontrolē valsts ārpus EEZ vai šādas valsts pilsoņi; |
| --- | --- |

e)

ja kandidāts ir vai ir bijis kādas ieguves licences licenciāts, ministrija var ņemt vērā kandidāta kā licenciāta jebkāda veida neefektivitāti vai pārskatatbildības trūkumu. Valsts drošības interesēs ministrija var liegt piekļuvi un tiesības veikt ar naftu saistītas darbības, ja pieteikuma iesniedzēju vai licences saņēmēju faktiski kontrolē valsts ārpus EEZ vai šādas valsts pilsoņi;

| f) | ieguves licences parasti piešķirs kopuzņēmumiem, kuros vismaz viens licenciāts, darbojoties kā operators, būs veicis vismaz vienu urbumu Norvēģijas kontinentālajā šelfā vai būs ar līdzvērtīgu praktisku pieredzi ārpus Norvēģijas kontinentālā šelfa; |
| --- | --- |

f)

ieguves licences parasti piešķirs kopuzņēmumiem, kuros vismaz viens licenciāts, darbojoties kā operators, būs veicis vismaz vienu urbumu Norvēģijas kontinentālajā šelfā vai būs ar līdzvērtīgu praktisku pieredzi ārpus Norvēģijas kontinentālā šelfa;

| g) | ieguves licences parasti piešķirs diviem vai vairākiem licenciātiem, ja vismaz vienam no tiem ir pieredze, kas minēta f) punktā; |
| --- | --- |

g)

ieguves licences parasti piešķirs diviem vai vairākiem licenciātiem, ja vismaz vienam no tiem ir pieredze, kas minēta f) punktā;

| h) | ieceltajam operatoram, kuram piešķirta ieguves licence Barenca jūrā, jābūt veikušam vismaz vienu urbumu Norvēģijas kontinentālajā šelfā, darbojoties kā operatoram, vai ieguvušam līdzvērtīgu praktisko pieredzi ārpus Norvēģijas kontinentālā šelfa; |
| --- | --- |

h)

ieceltajam operatoram, kuram piešķirta ieguves licence Barenca jūrā, jābūt veikušam vismaz vienu urbumu Norvēģijas kontinentālajā šelfā, darbojoties kā operatoram, vai ieguvušam līdzvērtīgu praktisko pieredzi ārpus Norvēģijas kontinentālā šelfa;

| i) | attiecībā uz ieguves licencēm dziļūdeņos gan ieceltajam operatoram, gan vēl vismaz vienam licenciātam jābūt veikušam vismaz vienu urbumu Norvēģijas kontinentālajā šelfā, darbojoties kā operatoram, vai ieguvušam līdzvērtīgu praktisko pieredzi ārpus Norvēģijas kontinentālā šelfa. Ieguves licences saņemšanai vienam licenciātam jābūt veikušam urbumu dziļūdeņos, darbojoties kā operatoram; |
| --- | --- |

i)

attiecībā uz ieguves licencēm dziļūdeņos gan ieceltajam operatoram, gan vēl vismaz vienam licenciātam jābūt veikušam vismaz vienu urbumu Norvēģijas kontinentālajā šelfā, darbojoties kā operatoram, vai ieguvušam līdzvērtīgu praktisko pieredzi ārpus Norvēģijas kontinentālā šelfa. Ieguves licences saņemšanai vienam licenciātam jābūt veikušam urbumu dziļūdeņos, darbojoties kā operatoram;

| j) | ieguves licences saņemšanai, kas paredz izpētes urbumu veikšanu augsta spiediena un/vai augstas temperatūras (HTHP) apstākļos, ieceltajam operatoram un vēl vismaz vienam licenciātam jābūt veikušam vismaz vienu urbumu Norvēģijas kontinentālajā šelfā, darbojoties kā operatoram, vai ieguvušam līdzvērtīgu praktisko pieredzi ārpus Norvēģijas kontinentālā šelfa. Ieguves licences saņemšanai vismaz vienam licenciātam jābūt veikušam urbumu HTHP apstākļos, darbojoties kā operatoram. |
| --- | --- |

j)

ieguves licences saņemšanai, kas paredz izpētes urbumu veikšanu augsta spiediena un/vai augstas temperatūras (HTHP) apstākļos, ieceltajam operatoram un vēl vismaz vienam licenciātam jābūt veikušam vismaz vienu urbumu Norvēģijas kontinentālajā šelfā, darbojoties kā operatoram, vai ieguvušam līdzvērtīgu praktisko pieredzi ārpus Norvēģijas kontinentālā šelfa. Ieguves licences saņemšanai vismaz vienam licenciātam jābūt veikušam urbumu HTHP apstākļos, darbojoties kā operatoram.

Pieteikumu iesniegšanai pieejamie bloki

Pieteikumus dalībai ieguves licencēs var iesniegt attiecībā uz blokiem, kas nav licencēti iepriekš noteiktajā apgabalā, kā parādīts Norvēģijas Naftas direktorāta publicētajās kartēs. Iespējams arī iesniegt pieteikumu par platībām, kuras atrodas iepriekš noteiktajā apgabalā un kuras pēc paziņojuma publicēšanas vairs netiek izmantotas, saskaņā ar Norvēģijas Naftas direkcijas tīmekļa vietnē pieejamajām atjauninātajām interaktīvajām kartēm (“Factmap”).

Katra ieguves licence var aptvert vienu vai vairākus blokus vai bloka(-u) daļas. Pieteikuma iesniedzējiem jāierobežo pieteikuma apjoms un jāpiesakās tikai uz platībām, kur viņi noteikuši ieguves iespējas.

Paziņojuma pilns teksts, tostarp sīki izstrādātas pieejamo apgabalu kartes, pieejams Norvēģijas Naftas direkcijas tīmekļvietnē www.npd.no/apa2023.

Pieteikumus naftas ieguves licenču saņemšanai iesniedz elektroniski, piemēram, izmantojot L2S sistēmu un sūtot tos uz šādu adresi:

| Ministry of Petroleum and Energy |
| --- |
| P.O. Box 8148 Dep. |
| N-0033 OSLO |
| NORWAY |

Ministry of Petroleum and Energy

P.O. Box 8148 Dep.

N-0033 OSLO

NORWAY

Iesniedz elektroniski kopiju, piemēram, izmantojot L2S sistēmu un sūtot to uz šādu adresi:

| The Norwegian Petroleum Directorate |
| --- |
| P.O. Box 600 |
| N-4003 STAVANGER |
| NORWAY |

The Norwegian Petroleum Directorate

P.O. Box 600

N-4003 STAVANGER

NORWAY

Termiņš: 2023 gada 23. augusts (plkst.) 12.00.

Naftas ieguves licenču piešķiršana Norvēģijas kontinentālajā šelfā 2023. gadā iepriekšnoteiktos apgabalos ir plānota 2024. gada pirmajā ceturksnī.

---

(1)  OV L 164, 30.6.1994., 3. lpp.

---

V Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Komisija

| 22.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 220/28 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 220/28

---

PAZIŅOJUMS PAR ATKLĀTO KONKURSU

(2023/C 220/08)

Eiropas Personāla atlases birojs (EPSO) rīko atklāto konkursu:

EPSO/AD/402/23 – Administratori (AD 6) šādās jomās:

| 1. | Mikroekonomika/makroekonomika |
| --- | --- |

1.

Mikroekonomika/makroekonomika

| 2. | Finanšu ekonomika |
| --- | --- |

2.

Finanšu ekonomika

| 3. | Rūpniecības ekonomika |
| --- | --- |

3.

Rūpniecības ekonomika

Paziņojums par konkursu ir publicēts 24 valodās
  Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša
  C sērijā 220 A 2023. gada 22. jūnijā
  .

Papildu informācija pieejama EPSO tīmekļa vietnē (1).

---

(1)  https://epso.europa.eu/lv

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 22.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 220/29 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 220/29

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.11104 – HUTCHISON PORTS Sokhna / GOLDEN CHANCE INVESTMENT ENTERPRISE / CMA TERMINALS/JV)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2023/C 220/09)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Hutchison Port Sokhna Limited (“HPSL”, Apvienotā Karaliste), ko kontrolē uzņēmums CK Hutchison Holdings Limited (“CKHH”, Kaimanu Salas), |
| --- | --- |

—

Hutchison Port Sokhna Limited (“HPSL”, Apvienotā Karaliste), ko kontrolē uzņēmums CK Hutchison Holdings Limited (“CKHH”, Kaimanu Salas),

| — | Golden Chance Investment Enterprise Limited (“Golden Chance”, Honkonga), ko kontrolē China COSCO Shipping Corporation Limited (“COSCO”, Honkonga), |
| --- | --- |

—

Golden Chance Investment Enterprise Limited (“Golden Chance”, Honkonga), ko kontrolē China COSCO Shipping Corporation Limited (“COSCO”, Honkonga),

| — | CMA Terminals SAS (“CMAT”, Francija), ko kontrolē CMA CGM S.A. (“CMA CGM”, Francija), |
| --- | --- |

—

CMA Terminals SAS (“CMAT”, Francija), ko kontrolē CMA CGM S.A. (“CMA CGM”, Francija),

| — | Jaunizveidots uzņēmums (“mērķa kopuzņēmums”, Apvienotā Karaliste). |
| --- | --- |

—

Jaunizveidots uzņēmums (“mērķa kopuzņēmums”, Apvienotā Karaliste).

HPSL, Golden Chance un CMAT Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 4. punkta nozīmē iegūs kopīgu kontroli pār mērķa kopuzņēmumu.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas jaunizveidotā kopuzņēmumā.

2.

| — | HPSL ir vadoša pasaules mēroga konteineru termināļu attīstītāja un konteineru termināļu operatora un saistīto loģistikas pakalpojumu sniedzēja CKHH operatīvā nodaļa. CKHH ir četri galvenie darbības virzieni: ostas un saistītie pakalpojumi, mazumtirdzniecība, infrastruktūra un telekomunikācijas; |
| --- | --- |

—

HPSL ir vadoša pasaules mēroga konteineru termināļu attīstītāja un konteineru termināļu operatora un saistīto loģistikas pakalpojumu sniedzēja CKHH operatīvā nodaļa. CKHH ir četri galvenie darbības virzieni: ostas un saistītie pakalpojumi, mazumtirdzniecība, infrastruktūra un telekomunikācijas;

| — | Golden Chance ir COSCO meitasuzņēmums, kas darbojas kā ostu operators. COSCO darbības ietver kravu pārvadājumus, loģistiku, kuģu būvi un remontu, kuģu administrēšanas pakalpojumus, jūras inženieriju, termināļu ekspluatāciju un saistītos finanšu un IT pakalpojumus; |
| --- | --- |

—

Golden Chance ir COSCO meitasuzņēmums, kas darbojas kā ostu operators. COSCO darbības ietver kravu pārvadājumus, loģistiku, kuģu būvi un remontu, kuģu administrēšanas pakalpojumus, jūras inženieriju, termināļu ekspluatāciju un saistītos finanšu un IT pakalpojumus;

| — | CMAT ir CMA CGM meitasuzņēmums, kas piedāvā virkni pakalpojumu, kas saistīti ar jūras pārvadājumiem, tostarp konteineru līnijpārvadājumus un ostas termināļu pakalpojumus. CMA CGM darbojas arī kravu pārvadājumu un loģistikas līgumpakalpojumu jomā, izmantojot tam pilnībā piederošu meitasuzņēmumu CEVA Logistics, un ar tam pilnībā piederošā meitasuzņēmuma CMA CGM Inland Services (CCIS) starpniecību sniedz ierobežotu piegādes ķēdes pārvaldības papildpakalpojumu klāstu. Visbeidzot, CMA CGM arī nesen izveidoja CMA CGM Air Cargo un sāka sniegt kravu gaisa pārvadājumu pakalpojumus. |
| --- | --- |

—

CMAT ir CMA CGM meitasuzņēmums, kas piedāvā virkni pakalpojumu, kas saistīti ar jūras pārvadājumiem, tostarp konteineru līnijpārvadājumus un ostas termināļu pakalpojumus. CMA CGM darbojas arī kravu pārvadājumu un loģistikas līgumpakalpojumu jomā, izmantojot tam pilnībā piederošu meitasuzņēmumu CEVA Logistics, un ar tam pilnībā piederošā meitasuzņēmuma CMA CGM Inland Services (CCIS) starpniecību sniedz ierobežotu piegādes ķēdes pārvaldības papildpakalpojumu klāstu. Visbeidzot, CMA CGM arī nesen izveidoja CMA CGM Air Cargo un sāka sniegt kravu gaisa pārvadājumu pakalpojumus.

3.

Mērķa kopuzņēmums būvēs, attīstīs un ekspluatēs konteineru termināli Ain Sokhna ostā Ēģiptē.

4.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

5.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.11104 – HUTCHISON PORTS Sokhna / GOLDEN CHANCE INVESTMENT ENTERPRISE / CMA TERMINALS / JV

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu vai pastu. Lūdzu, izmantojiet šādu kontaktinformāciju.

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 22.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 220/31 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 220/31

---

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2023/C 220/10)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1)
  17. panta 5. punktu.

STANDARTA GROZĪJUMA APSTIPRINĀŠANAS PAZIŅOJUMS

“Abruzzo”

PDO-IT-A0880-AM04

Paziņojuma datums: 23.3.2023.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1.   Papildu veidu un ģeogrāfisko vienību iekļaušana

| — | Apraksts: pievienots rosato (rosé) [sārtvīna] veids. |
| --- | --- |

—

Apraksts: pievienots rosato (rosé) [sārtvīna] veids.

| — | Pamatojums: sārtvīns līdzās pašreizējam dzirkstošā sārtvīna paveidam Abruco [Abruzzo] apgabalā ir ārkārtīgi svarīgs un stratēģisks vīna veids. |
| --- | --- |

—

Pamatojums: sārtvīns līdzās pašreizējam dzirkstošā sārtvīna paveidam Abruco [Abruzzo] apgabalā ir ārkārtīgi svarīgs un stratēģisks vīna veids.

| — | Apraksts: pievienoti dzirkstošā vīna veidi, kuru marķējumā norāda šādas vietējās baltogu šķirnes: “Cococciola”, “Malvasia”, “Montonico”“Passerina” un “Pecorino”. |
| --- | --- |

—

Apraksts: pievienoti dzirkstošā vīna veidi, kuru marķējumā norāda šādas vietējās baltogu šķirnes: “Cococciola”, “Malvasia”, “Montonico”“Passerina” un “Pecorino”.

| — | Pamatojums: iespēja gatavot dzirkstošo vīnu ar marķējumā norādītu vīnogu šķirni ir daļa no nosaukuma stratēģiskās attīstības. |
| --- | --- |

—

Pamatojums: iespēja gatavot dzirkstošo vīnu ar marķējumā norādītu vīnogu šķirni ir daļa no nosaukuma stratēģiskās attīstības.

| — | Apraksts: pievienota iespēja ražot divšķirņu vīnus. |
| --- | --- |

—

Apraksts: pievienota iespēja ražot divšķirņu vīnus.

| — | Pamatojums: iekļaujot divšķirņu vīnus, nosaukumam tiek nodrošināta pievienotā vērtība, arī starptautiskā līmenī. |
| --- | --- |

—

Pamatojums: iekļaujot divšķirņu vīnus, nosaukumam tiek nodrošināta pievienotā vērtība, arī starptautiskā līmenī.

| — | Apraksts: pievienoti četri provinču apakšapgabali (Terre di Chieti, Terre Aquilane / Terre de L’Aquila, Colline Pescaresi un Colline Teramane), kuros var ražot vīnus ar apzīmējumu superiore un riserva. |
| --- | --- |

—

Apraksts: pievienoti četri provinču apakšapgabali (Terre di Chieti, Terre Aquilane / Terre de L’Aquila, Colline Pescaresi un Colline Teramane), kuros var ražot vīnus ar apzīmējumu superiore un riserva.

| — | Pamatojums: atļaujot minētajos četros apakšapgabalos ražot superiore un riserva vīnus, tiek saglabāts produkta “Abruzzo” kvalitātes līmenis gan produkta tēla, gan vispārējās ražošanas stratēģijas ziņā, turklāt produkcija tiek organizēta piramīdas veidā, kuras virsotnē atrodas produkti ar Abruco reģiona nosaukumu, zem tiem produkti ar atsevišķu provinču apakšapgabalu un papildu ģeogrāfisko vienību, kas atbilst vienas vai vairāku pašvaldību teritorijai, nosaukumiem, bet apakšā vīni, kuru marķējumā norādīts apzīmējums vigna. |
| --- | --- |

—

Pamatojums: atļaujot minētajos četros apakšapgabalos ražot superiore un riserva vīnus, tiek saglabāts produkta “Abruzzo” kvalitātes līmenis gan produkta tēla, gan vispārējās ražošanas stratēģijas ziņā, turklāt produkcija tiek organizēta piramīdas veidā, kuras virsotnē atrodas produkti ar Abruco reģiona nosaukumu, zem tiem produkti ar atsevišķu provinču apakšapgabalu un papildu ģeogrāfisko vienību, kas atbilst vienas vai vairāku pašvaldību teritorijai, nosaukumiem, bet apakšā vīni, kuru marķējumā norādīts apzīmējums vigna.

Šis grozījums attiecas uz specifikācijas 1., 2., 4., 5., 6., 7., 8. un 9. punktu un vienotā dokumenta 4., 5., 8. un 9. punktu.

2.   Izmaiņas pašreizējo veidu vīniem izmantoto šķirņu maisījumā, kā arī šķirņu maisījuma norādīšana jauno veidu vīniem

| — | Apraksts: “Abruzzo”bianco: minimālā šķirnes “Trebbiano Abruzzese” vīnogu procentuālā daudzuma palielināšana līdz 85 %, nosakot, ka atlikušajos 15 % piemēroto šķirņu vīnogu var būt līdz 10 % aromātisko šķirņu vīnogu. |
| --- | --- |

—

Apraksts: “Abruzzo”bianco: minimālā šķirnes “Trebbiano Abruzzese” vīnogu procentuālā daudzuma palielināšana līdz 85 %, nosakot, ka atlikušajos 15 % piemēroto šķirņu vīnogu var būt līdz 10 % aromātisko šķirņu vīnogu.

| — | Pamatojums: šīs izmaiņas šķirņu maisījumā nodrošina, ka var ražot vīnus ar savdabīgāku aromātu, kas atbilst jaunāku un inovatīvāku tirgu prasībām. |
| --- | --- |

—

Pamatojums: šīs izmaiņas šķirņu maisījumā nodrošina, ka var ražot vīnus ar savdabīgāku aromātu, kas atbilst jaunāku un inovatīvāku tirgu prasībām.

| — | Apraksts: “Abruzzo”rosso: šķirnes “Montepulciano” vīnogu minimālā procentuālā daudzuma palielināšana līdz 85 %. |
| --- | --- |

—

Apraksts: “Abruzzo”rosso: šķirnes “Montepulciano” vīnogu minimālā procentuālā daudzuma palielināšana līdz 85 %.

| — | Pamatojums: šīs izmaiņas šķirņu maisījumā nodrošina, ka var ražot vīnus ar mazāku tanīnu saturu un mazāku skābumu, bet izteiktākām vīnogām raksturīgām notīm, iegūstot uzreiz dzeramus vīnus, kas atbilst jaunāku un inovatīvāku tirgu prasībām. |
| --- | --- |

—

Pamatojums: šīs izmaiņas šķirņu maisījumā nodrošina, ka var ražot vīnus ar mazāku tanīnu saturu un mazāku skābumu, bet izteiktākām vīnogām raksturīgām notīm, iegūstot uzreiz dzeramus vīnus, kas atbilst jaunāku un inovatīvāku tirgu prasībām.

| — | Apraksts: “Abruzzo”rosato: vismaz 85 % vīnogu jāpieder pie šķirnes “Montepulciano”. |
| --- | --- |

—

Apraksts: “Abruzzo”rosato: vismaz 85 % vīnogu jāpieder pie šķirnes “Montepulciano”.

| — | Pamatojums: “Abruzzo”rosato ir jauna veida produkts gaiši rozā krāsā, ar pikantām, vienmēr aromātiskām laba skābuma notīm. |
| --- | --- |

—

Pamatojums: “Abruzzo”rosato ir jauna veida produkts gaiši rozā krāsā, ar pikantām, vienmēr aromātiskām laba skābuma notīm.

| — | Apraksts: “Abruzzo”passito bianco: galveno vīnogu šķirņu klāstā iekļauta šķirne “Trebbiano Abruzzese” (60 %). |
| --- | --- |

—

Apraksts: “Abruzzo”passito bianco: galveno vīnogu šķirņu klāstā iekļauta šķirne “Trebbiano Abruzzese” (60 %).

| — | Pamatojums: šķirne “Trebbiano Abruzzese” ir jāiekļauj, lai papildinātu šim produkta veidam izmantojamo galveno vīnogu šķirņu sarakstu. |
| --- | --- |

—

Pamatojums: šķirne “Trebbiano Abruzzese” ir jāiekļauj, lai papildinātu šim produkta veidam izmantojamo galveno vīnogu šķirņu sarakstu.

| — | Apraksts: “Abruzzo”passito rosso: šķirnes “Montepulciano” vīnogu minimālā procentuālā daudzuma palielināšana līdz 85 %. |
| --- | --- |

—

Apraksts: “Abruzzo”passito rosso: šķirnes “Montepulciano” vīnogu minimālā procentuālā daudzuma palielināšana līdz 85 %.

| — | Pamatojums: šķirnes “Montepulciano” vīnogu minimālā procentuālā daudzuma palielināšana ir svarīga, lai veicinātu šāda veida vīna kas jau saņēmis ļoti augstus kvalitātes vērtējumus starptautiskā līmenī ražošanu. |
| --- | --- |

—

Pamatojums: šķirnes “Montepulciano” vīnogu minimālā procentuālā daudzuma palielināšana ir svarīga, lai veicinātu šāda veida vīna kas jau saņēmis ļoti augstus kvalitātes vērtējumus starptautiskā līmenī ražošanu.

| — | Apraksts: “Abruzzo”spumante bianco: galveno vīnogu šķirņu sarakstā ir iekļauta šķirne “Trebbiano Abruzzese” (vismaz 60 %), un līdz 10 % citu izmantoto vīnogu var būt aromātisko šķirņu vīnogas. |
| --- | --- |

—

Apraksts: “Abruzzo”spumante bianco: galveno vīnogu šķirņu sarakstā ir iekļauta šķirne “Trebbiano Abruzzese” (vismaz 60 %), un līdz 10 % citu izmantoto vīnogu var būt aromātisko šķirņu vīnogas.

| — | Pamatojums: šķirne “Trebbiano Abruzzese” papildina dzirkstošo vīnu ražošanā izmantojamo galveno vīnogu šķirņu sarakstu, kā arī ir norādīta iespēja gatavot baltvīnu no melnajām vīnogām, kuru daudzums nepārsniedz 40 %. Šīs jaunās ražošanas iespējas nodrošinās spumante bianco veida ražošanas pieaugumu, ievērojami popularizējot produktu ar šādu apzīmējumu. |
| --- | --- |

—

Pamatojums: šķirne “Trebbiano Abruzzese” papildina dzirkstošo vīnu ražošanā izmantojamo galveno vīnogu šķirņu sarakstu, kā arī ir norādīta iespēja gatavot baltvīnu no melnajām vīnogām, kuru daudzums nepārsniedz 40 %. Šīs jaunās ražošanas iespējas nodrošinās spumante bianco veida ražošanas pieaugumu, ievērojami popularizējot produktu ar šādu apzīmējumu.

| — | Apraksts: “Abruzzo”spumante rosé: norādīts, ka papildus citām piemērotām šķirnēm izmantojamas baltogu un melnogu šķirņu vīnogas. |
| --- | --- |

—

Apraksts: “Abruzzo”spumante rosé: norādīts, ka papildus citām piemērotām šķirnēm izmantojamas baltogu un melnogu šķirņu vīnogas.

| — | Pamatojums: šā norādījuma mērķis ir precizēt iespēju izmantot arī baltogu šķirnes. |
| --- | --- |

—

Pamatojums: šā norādījuma mērķis ir precizēt iespēju izmantot arī baltogu šķirnes.

| — | Apraksts: dzirkstošajam veidam izmantojamo šķirņu klāstam pievienotas vīnogu šķirnes “Cococciola”, “Malvasia”, “Montonico”, “Passerina” un “Pecorino”. |
| --- | --- |

—

Apraksts: dzirkstošajam veidam izmantojamo šķirņu klāstam pievienotas vīnogu šķirnes “Cococciola”, “Malvasia”, “Montonico”, “Passerina” un “Pecorino”.

| — | Pamatojums: minētās šķirnes izmanto vietējo šķirņu dzirkstošajiem vīniem; to iekļaušana ar ACVN “Abruzzo” apzīmētajam produktam izmantojamo šķirņu klāstā ir viens no šā nosaukuma galvenajiem mērķiem. |
| --- | --- |

—

Pamatojums: minētās šķirnes izmanto vietējo šķirņu dzirkstošajiem vīniem; to iekļaušana ar ACVN “Abruzzo” apzīmētajam produktam izmantojamo šķirņu klāstā ir viens no šā nosaukuma galvenajiem mērķiem.

| — | Apraksts: pievienota iespēja ražot divšķirņu vīnus. |
| --- | --- |

—

Apraksts: pievienota iespēja ražot divšķirņu vīnus.

| — | Pamatojums: šā ierosinātā grozījuma mērķis ir nodrošināt kvalitatīvi sertificētu “Abruzzo” produkta alternatīvu un paaugstināt tā ekonomisko vērtību dažādajos produkcijas piedāvājuma komerciālajos segmentos. |
| --- | --- |

—

Pamatojums: šā ierosinātā grozījuma mērķis ir nodrošināt kvalitatīvi sertificētu “Abruzzo” produkta alternatīvu un paaugstināt tā ekonomisko vērtību dažādajos produkcijas piedāvājuma komerciālajos segmentos.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 2. punktu, bet vienoto dokumentu neietekmē.

3.   Vīnogu ražošanas apgabals redakcionāls grozījums un robežu vienkāršošana

| — | Apraksts: pārvietota informācija par vīndārzu un vīnkopībai nepiemērotās zemes atrašanās vietu. |
| --- | --- |

—

Apraksts: pārvietota informācija par vīndārzu un vīnkopībai nepiemērotās zemes atrašanās vietu.

| — | Pamatojums: lai nodrošinātu lielāku saskaņotību, informācija par topogrāfiju un lauksaimniecības metodēm no 3. punkta ir pārcelta uz 4. punktu. |
| --- | --- |

—

Pamatojums: lai nodrošinātu lielāku saskaņotību, informācija par topogrāfiju un lauksaimniecības metodēm no 3. punkta ir pārcelta uz 4. punktu.

| — | Apraksts: ražošanas apgabala robežas ir vienkāršotas, lai tajā iekļautu visu to pašvaldību administratīvo teritoriju, kuras jau ir uzskaitītas attiecībā uz katru provinci.
  L’Akvilas [L’Aquila] provincē ietilpstošo pašvaldību sarakstam ir pievienota Cocullo pašvaldība, kas pašreizējā produkta specifikācijā nebija iekļauta kļūdas pēc. |
| --- | --- |

—

Apraksts: ražošanas apgabala robežas ir vienkāršotas, lai tajā iekļautu visu to pašvaldību administratīvo teritoriju, kuras jau ir uzskaitītas attiecībā uz katru provinci.

L’Akvilas [L’Aquila] provincē ietilpstošo pašvaldību sarakstam ir pievienota Cocullo pašvaldība, kas pašreizējā produkta specifikācijā nebija iekļauta kļūdas pēc.

| — | Pamatojums: pašvaldību teritorijas administratīvās robežas ir paplašinātas, lai apgabalā iekļautu visu katras pašvaldības administratīvo teritoriju, tādējādi atvieglojot digitālās reģionālās kartēšanas sistēmas izmantošanu robežu atzīmēšanai. |
| --- | --- |

—

Pamatojums: pašvaldību teritorijas administratīvās robežas ir paplašinātas, lai apgabalā iekļautu visu katras pašvaldības administratīvo teritoriju, tādējādi atvieglojot digitālās reģionālās kartēšanas sistēmas izmantošanu robežu atzīmēšanai.

Paplašinot apgabalu, ar vīnogulājiem apstādītā platība netiek paplašināta.

Šis grozījums attiecas uz specifikācijas 3. un 4. punktu un vienotā dokumenta 6. punktu.

4.   Vīnkopības noteikumi redakcionāls grozījums un norāde par augstumu virs jūras līmeņa

| — | Apraksts: pievienota informācija par vīndārzu atrašanās vietu, norādot, ka to atrašanās augstums ir līdz 1 000 metriem virs jūras līmeņa, kā arī informācija par apstākļiem, kādos zemi uzskata par nepiemērotu audzēšanai. |
| --- | --- |

—

Apraksts: pievienota informācija par vīndārzu atrašanās vietu, norādot, ka to atrašanās augstums ir līdz 1 000 metriem virs jūras līmeņa, kā arī informācija par apstākļiem, kādos zemi uzskata par nepiemērotu audzēšanai.

| — | Pamatojums: lai nodrošinātu lielāku saskaņotību, informācija par topogrāfiju un lauksaimniecības metodēm ir pārcelta uz 4. punktu. Vīndārzu atrašanās vietas maksimālais augstums ir palielināts līdz 1 000 metriem virs jūras līmeņa saistībā ar klimata pārmaiņām, kā arī lai atjaunotu un veicinātu vīnkopību lielākā augstumā, jo Abruco reģionā ir daudz vīnkopībai piemērotu platību (ieleju, plato, nogāžu), kas atrodas lielākā augstumā. |
| --- | --- |

—

Pamatojums: lai nodrošinātu lielāku saskaņotību, informācija par topogrāfiju un lauksaimniecības metodēm ir pārcelta uz 4. punktu. Vīndārzu atrašanās vietas maksimālais augstums ir palielināts līdz 1 000 metriem virs jūras līmeņa saistībā ar klimata pārmaiņām, kā arī lai atjaunotu un veicinātu vīnkopību lielākā augstumā, jo Abruco reģionā ir daudz vīnkopībai piemērotu platību (ieleju, plato, nogāžu), kas atrodas lielākā augstumā.

Šie grozījumi attiecas uz produkta specifikācijas 4. punktu un ietver formālas un konsekventas izmaiņas vienotā dokumenta 9. punktā.

5.   Vīnkopības standarti vīnogulāji uz hektāru

| — | Apraksts: minimālais vīnogulāju skaits uz hektāru ir palielināts no 2 000 līdz 2 400. |
| --- | --- |

—

Apraksts: minimālais vīnogulāju skaits uz hektāru ir palielināts no 2 000 līdz 2 400.

| — | Pamatojums: vīnogulāju skaits uz hektāru ir palielināts līdz 2 400, lai nodrošinātu atbilstību citiem Abruco reģiona KCVN, kā arī vīndārzu pārstrukturēšanas un pārveidošanas plāna prasībām saskaņā ar ieguldījumu pasākumu. |
| --- | --- |

—

Pamatojums: vīnogulāju skaits uz hektāru ir palielināts līdz 2 400, lai nodrošinātu atbilstību citiem Abruco reģiona KCVN, kā arī vīndārzu pārstrukturēšanas un pārveidošanas plāna prasībām saskaņā ar ieguldījumu pasākumu.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 4. punktu, bet vienoto dokumentu neietekmē.

6.   Izmaiņas vīnogu ražas iznākumā no hektāra

| — | Apraksts: melno vīnogu ražas iznākums ir palielināts no 12 līdz 18,5 tonnām no hektāra, bet balto vīnogu ražas iznākums no 14 līdz 20 tonnām no hektāra; attiecībā uz provinču apakšapgabaliem ir noteikts, ka maksimālais ražas iznākums ir 14 tonnas no hektāra. |
| --- | --- |

—

Apraksts: melno vīnogu ražas iznākums ir palielināts no 12 līdz 18,5 tonnām no hektāra, bet balto vīnogu ražas iznākums no 14 līdz 20 tonnām no hektāra; attiecībā uz provinču apakšapgabaliem ir noteikts, ka maksimālais ražas iznākums ir 14 tonnas no hektāra.

| — | Pamatojums: vīnogu ražas iznākums no hektāra ir palielināts ar mērķi palielināt ar ACVN apzīmētā produkta daudzumu un vispārējo kvalitāti reģionālā līmenī, kā arī attiecīgi samazināt vairākšķirņu vīna daudzumu saskaņā ar pašreizējiem produkta specifikācijas noteikumiem un faktisko ražošanas apjomu. |
| --- | --- |

—

Pamatojums: vīnogu ražas iznākums no hektāra ir palielināts ar mērķi palielināt ar ACVN apzīmētā produkta daudzumu un vispārējo kvalitāti reģionālā līmenī, kā arī attiecīgi samazināt vairākšķirņu vīna daudzumu saskaņā ar pašreizējiem produkta specifikācijas noteikumiem un faktisko ražošanas apjomu.

Šis grozījums attiecas uz specifikācijas 4. punktu un vienotā dokumenta 5.2. punktu.

7.   Jaunu vīndārzu iekļaušana ražošanā

| — | Apraksts: svītrota norāde par laiku, kad jaunus vīndārzus var iekļaut ražošanas procesā. |
| --- | --- |

—

Apraksts: svītrota norāde par laiku, kad jaunus vīndārzus var iekļaut ražošanas procesā.

| — | Pamatojums: ar šo grozījumu transponē prasības, kas jau izklāstītas Abruco reģiona vīna noteikumos. |
| --- | --- |

—

Pamatojums: ar šo grozījumu transponē prasības, kas jau izklāstītas Abruco reģiona vīna noteikumos.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 4. punktu, bet vienoto dokumentu neietekmē.

8.   Žūšanai piemēroto vīnogu atlase

| — | Apraksts: attiecībā uz passito bianco un passito rosso veidu ražošanu pievienots noteikums par tādu vīnogu atlasi, kas piemērotas žūšanai uz lauka. |
| --- | --- |

—

Apraksts: attiecībā uz passito bianco un passito rosso veidu ražošanu pievienots noteikums par tādu vīnogu atlasi, kas piemērotas žūšanai uz lauka.

| — | Pamatojums: iekļaujot metodi, saskaņā ar kuru vīnogas žāvē vīndārzos, arī ar ACVN “Abruzzo” apzīmētā produkta specifikācijā ir nodrošināts pareizais pamats passito vīnu ražošanai. |
| --- | --- |

—

Pamatojums: iekļaujot metodi, saskaņā ar kuru vīnogas žāvē vīndārzos, arī ar ACVN “Abruzzo” apzīmētā produkta specifikācijā ir nodrošināts pareizais pamats passito vīnu ražošanai.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 4. punktu, bet vienoto dokumentu neietekmē.

9.   Minimālā dabiskā spirta tilpumkoncentrācija izžuvušās vīnogās

| — | Apraksts: noteikts, ka “Abruzzo”passito veidam izmantojamo izžuvušo vīnogu minimālā dabiskā spirta tilpumkoncentrācija ir 14 %. |
| --- | --- |

—

Apraksts: noteikts, ka “Abruzzo”passito veidam izmantojamo izžuvušo vīnogu minimālā dabiskā spirta tilpumkoncentrācija ir 14 %.

| — | Pamatojums: šis grozījums ir ieviests nolūkā nodrošināt dažādus šā veida vīnus, lai tie atbilstu tirgus tehniskajām un komerciālajām prasībām. |
| --- | --- |

—

Pamatojums: šis grozījums ir ieviests nolūkā nodrošināt dažādus šā veida vīnus, lai tie atbilstu tirgus tehniskajām un komerciālajām prasībām.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 5. punktu, bet vienoto dokumentu neietekmē.

10.   Apzīmējums “Šarmā [Charmat] metode” dzirkstošajiem vīniem

| — | Apraksts: kā alternatīva apzīmējumam “Šarmā metode” ir pievienots apzīmējums “itāļu metode”. |
| --- | --- |

—

Apraksts: kā alternatīva apzīmējumam “Šarmā metode” ir pievienots apzīmējums “itāļu metode”.

| — | Pamatojums: apzīmējums “itāļu metode” norāda uz tādu dzirkstošo vīnu klasifikāciju, kas gatavoti, izmantojot otrēju raudzēšanu autoklāvos. |
| --- | --- |

—

Pamatojums: apzīmējums “itāļu metode” norāda uz tādu dzirkstošo vīnu klasifikāciju, kas gatavoti, izmantojot otrēju raudzēšanu autoklāvos.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 6. punktu, bet vienoto dokumentu neietekmē.

11.   Izmaiņas vīnogu ražā / vīna iznākumā

| — | Apraksts: tikai attiecībā uz dzirkstošo vīnu vīnogu raža / vīna iznākums ir palielināts no 70 % līdz 75 %. |
| --- | --- |

—

Apraksts: tikai attiecībā uz dzirkstošo vīnu vīnogu raža / vīna iznākums ir palielināts no 70 % līdz 75 %.

| — | Pamatojums: līdz 75 % palielinātā vīnogu raža / vīna iznākums atbilst apjomam, kuru faktiski iegūst pēc vietējo baltogu šķirņu vīnogu izspiešanas, un apjomam, kas jau ir atļauts kā dzirkstošā vīna iznākums, kuru iegūst no šķirnēm ar līdzīgām īpašībām. |
| --- | --- |

—

Pamatojums: līdz 75 % palielinātā vīnogu raža / vīna iznākums atbilst apjomam, kuru faktiski iegūst pēc vietējo baltogu šķirņu vīnogu izspiešanas, un apjomam, kas jau ir atļauts kā dzirkstošā vīna iznākums, kuru iegūst no šķirnēm ar līdzīgām īpašībām.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 5. punktu, bet vienoto dokumentu neietekmē.

12.   Dzirkstošā veida ražošana, izmantojot klasisko metodi

| — | Apraksts: ar “metodo classico” iegūtajiem dzirkstošajiem vīniem minimālais laiks, kas paredzēts izturēšanai pudelē, ir mainīts no 36 uz 18 mēnešiem, kuros ietverta 15 mēnešu ilga izturēšana uz nogulsnēm, sākot no dienas, kad vīns iepildīts pudelēs (iepildīts pudelēs otrējai raudzēšanai). |
| --- | --- |

—

Apraksts: ar “metodo classico” iegūtajiem dzirkstošajiem vīniem minimālais laiks, kas paredzēts izturēšanai pudelē, ir mainīts no 36 uz 18 mēnešiem, kuros ietverta 15 mēnešu ilga izturēšana uz nogulsnēm, sākot no dienas, kad vīns iepildīts pudelēs (iepildīts pudelēs otrējai raudzēšanai).

| — | Pamatojums: vīniem, kurus gatavo, izmantojot klasisko metodi, ir saīsināts periods, kas paredzēts otrējai raudzēšanai un turēšanai uz nogulsnēm, tādējādi padarot tos atbilstīgākus apgabala kvalitātes un tehniskajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

—

Pamatojums: vīniem, kurus gatavo, izmantojot klasisko metodi, ir saīsināts periods, kas paredzēts otrējai raudzēšanai un turēšanai uz nogulsnēm, tādējādi padarot tos atbilstīgākus apgabala kvalitātes un tehniskajiem nosacījumiem.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 5. punktu, bet vienoto dokumentu neietekmē.

13.   Nodošana patēriņam

| — | Apraksts: datums, kurā baltvīnus un sārtvīnus, kā arī veidus ar norādītu šķirni nodod patēriņam, ir pārcelts uz 1. novembri. |
| --- | --- |

—

Apraksts: datums, kurā baltvīnus un sārtvīnus, kā arī veidus ar norādītu šķirni nodod patēriņam, ir pārcelts uz 1. novembri.

| — | Pamatojums: nododot vīnus patēriņam 1. novembrī, tiek veicināta tirgvedība atbilstīgi augošajam tirgus pieprasījumam un loģistikai vajadzīgajam laikam. Arī kvalitātes ziņā šādi tiks nodrošināti tirgum gatavi ļoti svaigi un augļaini vīni. |
| --- | --- |

—

Pamatojums: nododot vīnus patēriņam 1. novembrī, tiek veicināta tirgvedība atbilstīgi augošajam tirgus pieprasījumam un loģistikai vajadzīgajam laikam. Arī kvalitātes ziņā šādi tiks nodrošināti tirgum gatavi ļoti svaigi un augļaini vīni.

Visi veidi, ieskaitot veidus ar norādītu vīnogu šķirni un apzīmējumiem superiore un riserva, ir nodrošināti tikai atsevišķos apakšapgabalos.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 5. punktu, bet vienoto dokumentu neietekmē.

14.   Apzīmējumu superiore un riserva izmantošana

| — | Apraksts: apzīmējumus superiore un riserva drīkst izmantot visu veidu vīniem, ieskaitot vīnus ar norādītu vīnogu šķirni, bet šiem vīniem jābūt ražotiem atsevišķajos apakšapgabalos. |
| --- | --- |

—

Apraksts: apzīmējumus superiore un riserva drīkst izmantot visu veidu vīniem, ieskaitot vīnus ar norādītu vīnogu šķirni, bet šiem vīniem jābūt ražotiem atsevišķajos apakšapgabalos.

| — | Pamatojums: produktu piramīdveida klasifikācija ļauj izmantot kvalitāti norādošus un ierobežojošākus apzīmējumus, piemēram, superiore, riserva un vigna. Šādi vīni jālaiž tirgū nākamajā pavasarī pēc vīnogu ražas novākšanas. |
| --- | --- |

—

Pamatojums: produktu piramīdveida klasifikācija ļauj izmantot kvalitāti norādošus un ierobežojošākus apzīmējumus, piemēram, superiore, riserva un vigna. Šādi vīni jālaiž tirgū nākamajā pavasarī pēc vīnogu ražas novākšanas.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 5. punktu, bet vienoto dokumentu neietekmē.

15.   Fizikālie un ķīmiskie parametri

| — | Apraksts: visu veidu baltvīniem, sarkanvīniem un sārtvīniem, ieskaitot veidus ar norādītu vīnogu šķirni, ir noteikts garšas diapazons, proti, garša var būt no sausas līdz pussausai. |
| --- | --- |

—

Apraksts: visu veidu baltvīniem, sarkanvīniem un sārtvīniem, ieskaitot veidus ar norādītu vīnogu šķirni, ir noteikts garšas diapazons, proti, garša var būt no sausas līdz pussausai.

| — | Pamatojums: izmaiņas garšas diapazonā, “sausu” garšu aizstājot ar “sausu līdz pussausu” garšu, skaidrojamas ar vīndaru vajadzību definēt produktu līnijas atbilstīgi valstīm un mērķiem. |
| --- | --- |

—

Pamatojums: izmaiņas garšas diapazonā, “sausu” garšu aizstājot ar “sausu līdz pussausu” garšu, skaidrojamas ar vīndaru vajadzību definēt produktu līnijas atbilstīgi valstīm un mērķiem.

| — | Apraksts: minimālais skābums visiem veidiem ar norādītu vīnogu šķirni ir samazināts par puspunktu, proti, no 5,5 g/l līdz 5 g/l. |
| --- | --- |

—

Apraksts: minimālais skābums visiem veidiem ar norādītu vīnogu šķirni ir samazināts par puspunktu, proti, no 5,5 g/l līdz 5 g/l.

| — | Pamatojums: vīnu minimālā skābuma samazinājums līdz 5 g/l atbilst pašreizējai vīnogu gatavības pakāpei ražas novākšanas laikā. |
| --- | --- |

—

Pamatojums: vīnu minimālā skābuma samazinājums līdz 5 g/l atbilst pašreizējai vīnogu gatavības pakāpei ražas novākšanas laikā.

Šis grozījums attiecas uz specifikācijas 6. punktu un vienotā dokumenta 4. punktu.

16.   Jauns sārtvīna veids

| — | Apraksts: pievienoti sārtvīna veida ķīmiskie, fizikālie un organoleptiskie parametri. |
| --- | --- |

—

Apraksts: pievienoti sārtvīna veida ķīmiskie, fizikālie un organoleptiskie parametri.

| — | Pamatojums: organoleptiskie un ķīmiskie/fizikālie deskriptori ir noteikti, atsaucoties uz produktiem, kuriem var izmantot nosaukumu un kuri jau ir pieejami tirgū. |
| --- | --- |

—

Pamatojums: organoleptiskie un ķīmiskie/fizikālie deskriptori ir noteikti, atsaucoties uz produktiem, kuriem var izmantot nosaukumu un kuri jau ir pieejami tirgū.

Šis grozījums attiecas uz specifikācijas 6. punktu un vienotā dokumenta 4. punktu.

17.   
  Passito bianco un passito rosso veidi atšķirības garšā

| — | Apraksts: attiecībā uz passito bianco un passito rosso veidiem ir noteikts garšas diapazons tā ir no sausas līdz saldai —, un to minimālā spirta koncentrācija ir 14 tilp. %, no kuriem 12 tilp. % ir faktiskā spirta koncentrācija. |
| --- | --- |

—

Apraksts: attiecībā uz passito bianco un passito rosso veidiem ir noteikts garšas diapazons tā ir no sausas līdz saldai —, un to minimālā spirta koncentrācija ir 14 tilp. %, no kuriem 12 tilp. % ir faktiskā spirta koncentrācija.

| — | Pamatojums: atbilstīgi informācijai, kas jau norādīta par vīnogu daļēju izžāvēšanu, palielinās arī passito vīnu ražošanas apjoms; konkrēti, ļoti svarīgs ir rosso passito secco vīnu, piemēram, no “Montepulciano” vīnogām ražoto vīnu, tirgus. |
| --- | --- |

—

Pamatojums: atbilstīgi informācijai, kas jau norādīta par vīnogu daļēju izžāvēšanu, palielinās arī passito vīnu ražošanas apjoms; konkrēti, ļoti svarīgs ir rosso passito secco vīnu, piemēram, no “Montepulciano” vīnogām ražoto vīnu, tirgus.

Šis grozījums attiecas uz specifikācijas 6. punktu un vienotā dokumenta 4. punktu.

18.   Dzirkstošie veidi formāls pielāgojums

| — | Apraksts: visu veidu dzirkstošajiem vīniem ir noteikts garšas diapazons: vīns var būt no īsta bruta līdz pussausam, ja tas gatavots, izmantojot Šarmā metodi, un no īsta bruta līdz ekstra sausam, ja tā gatavošanā izmantota klasiskā metode. |
| --- | --- |

—

Apraksts: visu veidu dzirkstošajiem vīniem ir noteikts garšas diapazons: vīns var būt no īsta bruta līdz pussausam, ja tas gatavots, izmantojot Šarmā metodi, un no īsta bruta līdz ekstra sausam, ja tā gatavošanā izmantota klasiskā metode.

| — | Pamatojums: garšas diapazons ir norādīts saskaņā ar dzirkstošo vīnu aprakstā izmantoto klasifikāciju. |
| --- | --- |

—

Pamatojums: garšas diapazons ir norādīts saskaņā ar dzirkstošo vīnu aprakstā izmantoto klasifikāciju.

| — | Apraksts: pievienotas katra patēriņam nododamā dzirkstošā veida ar norādītu vīnogu šķirni, piemēram, “Cococciola”, “Montonico”, “Passerina” un “Pecorino”, īpašības. |
| --- | --- |

—

Apraksts: pievienotas katra patēriņam nododamā dzirkstošā veida ar norādītu vīnogu šķirni, piemēram, “Cococciola”, “Montonico”, “Passerina” un “Pecorino”, īpašības.

| — | Pamatojums: noteikti atsevišķi patēriņam nododamo pastāvošo dzirkstošo baltvīnu un sārtvīnu veidu, kā arī jaunieviesto veidu ar norādītu šķirni (“Cococciola”, “Montonico”, “Passerina” un “Pecorino”) ķīmiskie un organoleptiskie deskriptori. |
| --- | --- |

—

Pamatojums: noteikti atsevišķi patēriņam nododamo pastāvošo dzirkstošo baltvīnu un sārtvīnu veidu, kā arī jaunieviesto veidu ar norādītu šķirni (“Cococciola”, “Montonico”, “Passerina” un “Pecorino”) ķīmiskie un organoleptiskie deskriptori.

Šis grozījums attiecas uz specifikācijas 6. punktu un vienotā dokumenta 4. punktu.

19.   Iepakojums

| — | Apraksts: iepakošanai drīkst izmantot jebkuru no spēkā esošajos tiesību aktos paredzētajiem traukiem. |
| --- | --- |

—

Apraksts: iepakošanai drīkst izmantot jebkuru no spēkā esošajos tiesību aktos paredzētajiem traukiem.

| — | Pamatojums: šis grozījums atbilst ar nosaukumu saistītajām komerciālajām prasībām. |
| --- | --- |

—

Pamatojums: šis grozījums atbilst ar nosaukumu saistītajām komerciālajām prasībām.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 8. punktu, bet vienoto dokumentu neietekmē.

20.   Saiknes apraksts atjauninājumi

| — | Apraksts: teksts ir atjaunināts saskaņā ar ierosinātajiem grozījumiem. |
| --- | --- |

—

Apraksts: teksts ir atjaunināts saskaņā ar ierosinātajiem grozījumiem.

| — | Pamatojums: šis ir formāls pielāgojums, kas atbilst konkrētām specifikācijā iekļautajām izmaiņām (piemēram, attiecībā uz augstumu virs jūras līmeņa, vīnogu ražu no hektāra, nodošanas patēriņam laiku un patēriņam nododamā produkta īpašībām). |
| --- | --- |

—

Pamatojums: šis ir formāls pielāgojums, kas atbilst konkrētām specifikācijā iekļautajām izmaiņām (piemēram, attiecībā uz augstumu virs jūras līmeņa, vīnogu ražu no hektāra, nodošanas patēriņam laiku un patēriņam nododamā produkta īpašībām).

Šis grozījums attiecas uz specifikācijas 9. punktu un vienotā dokumenta 8. punktu.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1.   Produkta nosaukums

Abruzzo

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

Vīns

| 4. | Dzirkstošais vīns |
| --- | --- |

4.

Dzirkstošais vīns

| 5. | Kvalitatīvs dzirkstošais vīns |
| --- | --- |

5.

Kvalitatīvs dzirkstošais vīns

| 15. | Vīns no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām |
| --- | --- |

15.

Vīns no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām

4.   Vīna(-u) apraksts

1.   “Abruzzo” bianco

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: dažādas intensitātes salmdzeltena.

Smarža: augļaina, savdabīga, maiga, patīkama.

Garša: no sausas līdz pussausai, svaiga, harmoniska.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 11,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 16 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

2.   “Abruzzo” rosso

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: rubīnsarkana, arī tumši rubīnsarkana, var būt ar purpursarkanām niansēm, līdz ar vīna vecumu kļūst arvien vairāk granātsarkana.

Smarža: sarkano augļu, garšvielu smarža, atgādina ēteri.

Garša: no sausas līdz pussausai, harmoniska, diezgan piesātināta ar tanīniem, dažkārt pikanta un ar ievārījumu niansi, ja vīnogas bijušas daļēji izžuvušas.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 12,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 22 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

3.   “Abruzzo” passito bianco

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: no tumši salmdzeltenas līdz dzintara krāsai.

Smarža: intensīva, atgādina ēteri, raksturīga.

Garša: no sausas līdz saldai, pilnmiesīga, harmoniska, samtaina.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: vīnam 14,00 % (no kuriem faktiskā tilpumkoncentrācija vismaz 12,00 %) un vīnam no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām 16,00 % (no kuriem faktiskā tilpumkoncentrācija vismaz 12,00 %).

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 26 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | 12 |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

12

Minimālais kopējais skābums

4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

4.   “Abruzzo” passito rosso

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: tumši rubīnsarkana, līdz ar vīna vecumu kļūst arvien vairāk granātsarkana.

Smarža: intensīva, atgādina ēteri, raksturīga.

Garša: no sausas līdz saldai, pilnmiesīga, harmoniska, samtaina.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: vīnam 14,00 % (no kuriem faktiskā tilpumkoncentrācija vismaz 12,00 %) un vīnam no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām 16,00 % (no kuriem faktiskā tilpumkoncentrācija vismaz 12,00 %).

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 32 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | 12,5 |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

12,5

Minimālais kopējais skābums

4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5.   “Abruzzo” spumante bianco, itāļu vai Šarmā metode

ĪSS APRAKSTS

Putas: smalkas un noturīgas.

Krāsa: dažādas intensitātes salmdzeltena, arī ar vara krāsas niansēm.

Smarža: izsmalcināta, bagātīga un sarežģīta.

Garša: svaiga, patīkama un harmoniska, no īsta bruta līdz pussausai.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 11,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 16 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 5,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

5,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

6.   “Abruzzo” spumante rosé, itāļu vai Šarmā metode

ĪSS APRAKSTS

Putas: smalkas un noturīgas.

Krāsa: dažādas intensitātes gaiši rozā līdz rozā un/vai vara krāsa.

Smarža: izsmalcināta, bagātīga un sarežģīta.

Garša: svaiga, patīkama un harmoniska, no īsta bruta līdz pussausai.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 11,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 16 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 5,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

5,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

7.   “Abruzzo”“Cococciola”

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: salmdzeltena, dažkārt ar zeltainām niansēm.

Smarža: patīkama, ziedaina, augļaina.

Garša: sausa, harmoniska un noturīga.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 11,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 16 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 5,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

5,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

8.   “Abruzzo”“Malvasia”

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: salmdzeltena, dažkārt ar zeltainām niansēm.

Smarža: intensīva, patīkama, raksturīga.

Garša: sausa, harmoniska un noturīga.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 11,50 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 16 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

9.   “Abruzzo”“Montonico”

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: salmdzeltena, dažkārt ar zaļganām niansēm.

Smarža: intensīva, patīkama, raksturīga.

Garša: sausa, harmoniska, noturīga, patīkami skābena.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 11,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 16 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 5,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

5,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

10.   “Abruzzo”“Passerina”

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: salmdzeltena, dažkārt ar dzintarkrāsas niansēm.

Smarža: patīkama, svaiga, ziedaina, augļaina.

Garša: sausa, harmoniska un noturīga.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 11,50 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 16 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 5,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

5,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

11.   “Abruzzo”“Pecorino”

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: dažādas intensitātes salmdzeltena ar gaiši zaļām līdz zeltainām niansēm.

Smarža: patīkama, ziedaina, augļaina.

Garša: sausa, harmoniska, noturīga, savdabīga.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 11,50 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 16 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 5,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

5,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

12.   “Abruzzo” rosato

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: no gaiši rozā līdz dažādas intensitātes rozā.

Smarža: maiga sarkano augļu, ziedu un garšvielu smarža.

Garša: no sausas līdz pussausai, harmoniska, arī pilnmiesīga.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 11,50 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 17 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

13.   “Abruzzo” spumante bianco, klasiskā metode

ĪSS APRAKSTS

Putas: smalkas un noturīgas.

Krāsa: dažādas intensitātes salmdzeltena, arī ar vara krāsas niansēm.

Smarža: izsmalcināta, bagātīga un sarežģīta.

Garša: svaiga, patīkama un harmoniska, no īsta bruta līdz ekstra sausai.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 12,00 %.

Minimālais kopējais skābums: 5,5 g/l.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 16 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 5,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

5,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

14.   “Abruzzo” spumante rosé, klasiskā metode

ĪSS APRAKSTS

Putas: smalkas un noturīgas.

Krāsa: dažādas intensitātes gaiši rozā līdz rozā un/vai vara krāsa.

Smarža: izsmalcināta, bagātīga un sarežģīta.

Garša: svaiga, patīkama un harmoniska, no īsta bruta līdz ekstra sausai.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 12,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 16 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 5,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

5,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

15.   “Abruzzo”“Cococciola” spumante, itāļu vai Šarmā metode un klasiskā metode

ĪSS APRAKSTS

Putas: smalkas un noturīgas.

Krāsa: dažādas intensitātes salmdzeltena, dažkārt ar zeltainām niansēm.

Smarža: izsmalcināta, bagātīga un sarežģīta.

Garša: svaiga, patīkama un harmoniska, no īsta bruta līdz pussausai.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 11,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 16 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 5,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

5,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

16.   “Abruzzo”“Malvasia” spumante, itāļu vai Šarmā metode un klasiskā metode

ĪSS APRAKSTS

Putas: smalkas un noturīgas.

Krāsa: dažādas intensitātes salmdzeltena, dažkārt ar zeltainām niansēm.

Smarža: izsmalcināta, bagātīga un sarežģīta.

Garša: svaiga, patīkama un harmoniska, no īsta bruta līdz pussausai.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 11,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 16 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 5,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

5,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

17.   “Abruzzo”“Montonico” spumante, itāļu vai Šarmā metode un klasiskā metode

ĪSS APRAKSTS

Putas: smalkas un noturīgas.

Krāsa: dažādas intensitātes salmdzeltena, dažkārt ar zaļganām niansēm.

Smarža: izsmalcināta, bagātīga un sarežģīta.

Garša: svaiga, patīkama un harmoniska, no īsta bruta līdz pussausai.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 11,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 15 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 5,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

5,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

18.   “Abruzzo”“Passerina” spumante, itāļu vai Šarmā metode un klasiskā metode

ĪSS APRAKSTS

Putas: smalkas un noturīgas.

Krāsa: dažādas intensitātes salmdzeltena, arī ar dzintarkrāsas niansēm.

Smarža: izsmalcināta, bagātīga un sarežģīta.

Garša: svaiga, patīkama un harmoniska, no īsta bruta līdz pussausai.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 11,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 16 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 5,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

5,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

19.   “Abruzzo”“Pecorino” spumante, itāļu vai Šarmā metode un klasiskā metode

ĪSS APRAKSTS

Putas: smalkas un noturīgas.

Krāsa: dažādas intensitātes salmdzeltena ar zaļganām līdz zeltainām niansēm.

Smarža: izsmalcināta, bagātīga un sarežģīta.

Garša: svaiga, patīkama un harmoniska, no īsta bruta līdz pussausai.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 11,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 16 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 5,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

5,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

20.   “Abruzzo” ar norādītām divām no šādām vīnogu šķirnēm: “Cococciola”, “Malvasia”, “Montonico”“Passerina” un “Pecorino”

ĪSS APRAKSTS

Attiecībā uz patēriņam nododamo divšķirņu veidu īpašībām tiek norādīts uz īpašībām, kas aprakstītas attiecībā uz vienšķirnes veidiem, un jo īpaši uz tās šķirnes īpašībām, kura vīnā izmantota lielākā daudzumā.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

21.   “Abruzzo” Terre di Chieti bianco riserva

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: no salmdzeltenas līdz dažādas intensitātes zeltainai.

Smarža: intensīva, noturīga.

Garša: sausa, līdzsvarota, savdabīga.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 12,50 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 20 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

22.   “Abruzzo” Terre di Chieti rosso riserva

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: rubīnsarkana, arī tumši rubīnsarkana, līdz ar vīna vecumu kļūst arvien vairāk granātsarkana.

Smarža: savdabīga, noturīga.

Garša: sausa, ar labu struktūru, harmoniska.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 13,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 27 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

23.   “Abruzzo” Terre di Chieti rosato superiore

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: no gaiši rozā līdz dažādas intensitātes rozā.

Smarža: maiga, dažkārt ziedaina, sarkano augļu, garšvielu smarža.

Garša: sausa, harmoniska, arī pilnmiesīga.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 12,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 20 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

24.   “Abruzzo” Terre di Chieti “Cococciola” superiore

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: salmdzeltena, dažkārt ar zeltainām niansēm.

Smarža: no ziedainas līdz augļainai.

Garša: sausa, harmoniska, raksturīga, noturīga.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 12,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 20 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 5,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

5,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

25.   “Abruzzo” Terre di Chieti “Malvasia” superiore

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: salmdzeltena, dažkārt ar zeltainām niansēm.

Smarža: intensīva, patīkama, raksturīga.

Garša: sausa, harmoniska un noturīga.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 12,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 20 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

26.   “Abruzzo” Terre di Chieti “Montonico” superiore

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: salmdzeltena, dažkārt ar zaļganām niansēm.

Smarža: intensīva, savdabīga.

Garša: sausa, harmoniska, noturīga, nedaudz skābena.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 12,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 20 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 5,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

5,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

27.   “Abruzzo” Terre di Chieti “Passerina” superiore

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: salmdzeltena, dažkārt ar dzintarkrāsas niansēm.

Smarža: no ziedainas līdz augļainai.

Garša: sausa, harmoniska, raksturīga un noturīga.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 12,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 20 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 5,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

5,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

28.   “Abruzzo” Terre di Chieti “Pecorino” superiore

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: dažādas intensitātes salmdzeltena ar zaļganām līdz zeltainām niansēm.

Smarža: no ziedainas līdz augļainai.

Garša: sausa, harmoniska, noturīga, savdabīga

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 12,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 22 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 5,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

5,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

29.   “Abruzzo” Terre Aquilane / Terre de L’Aquila bianco riserva

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: no salmdzeltenas līdz dažādas intensitātes zeltainai.

Smarža: intensīva, noturīga.

Garša: sausa, līdzsvarota, savdabīga.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 12,50 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 20 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

30.   “Abruzzo” Terre Aquilane / Terre de L’Aquila rosso riserva

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: rubīnsarkana, arī tumši rubīnsarkana, līdz ar vīna vecumu kļūst arvien vairāk granātsarkana.

Smarža: raksturīga, maiga, noturīga.

Garša: sausa, ar labu struktūru, harmoniska.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 13,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 27 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

31.   “Abruzzo” Terre Aquilane / Terre de L’Aquila superiore

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: no gaiši rozā līdz dažādas intensitātes rozā.

Smarža: savdabīga, dažkārt ziedaina, sarkano augļu, garšvielu smarža.

Garša: sausa, harmoniska, arī pilnmiesīga.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 12,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 20 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

32.   “Abruzzo” Terre Aquilane / Terre de L’Aquila “Cococciola” superiore

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: salmdzeltena, dažkārt ar zeltainām niansēm.

Smarža: savdabīga, no ziedainas līdz augļainai.

Garša: sausa, harmoniska un noturīga.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 12,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 20 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 5,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

5,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

33.   “Abruzzo” Terre Aquilane / Terre de L’Aquila “Malvasia” superiore

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: salmdzeltena, dažkārt ar zeltainām niansēm.

Smarža: intensīva, patīkama, raksturīga.

Garša: sausa, harmoniska un noturīga.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 12,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 20 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 5,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

5,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

34.   “Abruzzo” Terre Aquilane / Terre de L’Aquila “Montonico” superiore

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: salmdzeltena, dažkārt ar zaļganām niansēm.

Smarža: intensīva, savdabīga.

Garša: sausa, harmoniska, noturīga, skābena.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 12,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 20 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 5,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

5,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

35.   “Abruzzo” Terre Aquilane / Terre de L’Aquila “Passerina” superiore

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: salmdzeltena, dažkārt ar zeltainām niansēm.

Smarža: no ziedainas līdz augļainai.

Garša: sausa, harmoniska un noturīga.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 12,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 20 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 5,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

5,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

36.   “Abruzzo” Terre Aquilane / Terre de L’Aquila “Pecorino” superiore

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: dažādas intensitātes salmdzeltena ar zaļganām līdz zeltainām niansēm.

Smarža: savdabīga, no augļainas līdz ziedainai.

Garša: sausa, harmoniska, noturīga, savdabīga.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 12,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 22 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 5,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

5,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

37.   “Abruzzo” Colline Pescaresi bianco riserva

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: no salmdzeltenas līdz dažādas intensitātes zeltainai.

Smarža: intensīva, noturīga.

Garša: sausa, līdzsvarota, savdabīga.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 12,50 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 20 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

38.   “Abruzzo” Colline Pescaresi rosso riserva

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: rubīnsarkana, arī tumši rubīnsarkana, līdz ar vīna vecumu kļūst arvien vairāk granātsarkana.

Smarža: raksturīga, maiga, noturīga.

Garša: sausa, ar labu struktūru, harmoniska.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 13,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 27 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

39.   “Abruzzo” Colline Pescaresi rosato superiore

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: no gaiši rozā līdz dažādas intensitātes rozā.

Smarža: maiga sarkano augļu, ziedu un garšvielu smarža.

Garša: sausa, harmoniska, arī pilnmiesīga.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 12,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 20 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

40.   “Abruzzo” Colline Pescaresi “Cococciola” superiore

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: salmdzeltena, dažkārt ar zeltainām niansēm.

Smarža: no ziedainas līdz augļainai.

Garša: sausa, harmoniska un noturīga.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 12,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 20 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 5,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

5,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

41.   “Abruzzo” Colline Pescaresi “Malvasia” superiore

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: salmdzeltena, dažkārt ar zeltainām niansēm.

Smarža: intensīva, patīkama, raksturīga.

Garša: sausa, harmoniska un noturīga.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 12,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 20 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 5,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

5,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

42.   “Abruzzo” Colline Pescaresi “Montonico” superiore

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: salmdzeltena, dažkārt ar zaļganām niansēm.

Smarža: intensīva, savdabīga.

Garša: sausa, harmoniska, noturīga, patīkami skābena.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 12,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 20 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 5,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

5,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

43.   “Abruzzo” Colline Pescaresi “Passerina” superiore

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: salmdzeltena, dažkārt ar dzintarkrāsas niansēm.

Smarža: no ziedainas līdz augļainai.

Garša: sausa, harmoniska un noturīga.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 12,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 20 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 5,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

5,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

44.   “Abruzzo” Colline Pescaresi “Pecorino” superiore

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: dažādas intensitātes salmdzeltena ar zaļganām līdz zeltainām niansēm.

Smarža: no ziedainas līdz augļainai.

Garša: sausa, harmoniska, noturīga, savdabīga.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 12,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 22 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 5,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

5,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

45.   “Abruzzo” Colline Teramane bianco riserva

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: no salmdzeltenas līdz dažādas intensitātes zeltainai.

Smarža: intensīva, noturīga.

Garša: sausa, līdzsvarota, savdabīga.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 12,50 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 20 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

46.   “Abruzzo” Colline Teramane rosso riserva

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: rubīnsarkana, arī tumši rubīnsarkana, līdz ar vīna vecumu kļūst arvien vairāk granātsarkana.

Smarža: raksturīga, maiga, noturīga.

Garša: sausa, ar labu struktūru, harmoniska.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 13,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 27 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

47.   “Abruzzo” Colline Teramane rosato superiore

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: no gaiši rozā līdz dažādas intensitātes rozā.

Smarža: maiga sarkano augļu smarža, dažkārt pikanta.

Garša: sausa, harmoniska, arī ar labu struktūru.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 12,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 19 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

48.   “Abruzzo” Colline Teramane “Cococciola” superiore

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: salmdzeltena, dažkārt ar zeltainām niansēm.

Smarža: savdabīga, no ziedainas līdz augļainai.

Garša: sausa, harmoniska un noturīga.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 12,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 20 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 5,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

5,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

49.   “Abruzzo” Colline Teramane “Malvasia” superiore

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: salmdzeltena, dažkārt ar zeltainām niansēm.

Smarža: intensīva, patīkama, raksturīga.

Garša: sausa, harmoniska un noturīga.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 12,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 20 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 5,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

5,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

50.   “Abruzzo” Colline Teramane “Montonico” superiore

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: salmdzeltena, dažkārt ar zaļganām niansēm.

Smarža: intensīva, savdabīga.

Garša: sausa, harmoniska, noturīga, skābena.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 12,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 20 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 5,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

5,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

51.   “Abruzzo” Colline Teramane “Passerina” superiore

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: salmdzeltena, dažkārt ar dzintarkrāsas niansēm.

Smarža: no ziedainas līdz augļainai.

Garša: sausa, harmoniska un noturīga.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 12,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 20 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 5,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

5,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

52.   “Abruzzo” Colline Teramane “Pecorino” superiore

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: dažādas intensitātes salmdzeltena ar zaļganām līdz zeltainām niansēm.

Smarža: no ziedainas līdz augļainai.

Garša: sausa, harmoniska, noturīga, savdabīga.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 12,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 22 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 5,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

5,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5.   Vīndarības metodes

5.1.   Īpašās vīndarības metodes

—

5.2.   Maksimālais ražas iznākums

| 1. | “Abruzzo”bianco, bianco spumante, arī ar norādītām vīnogu šķirnēm “Cococciola”, “Malvasia”, “Montonico”, “Passerina”, “Pecorino”
  20 000 kilogramu vīnogu no hektāra |
| --- | --- |

1.

“Abruzzo”bianco, bianco spumante, arī ar norādītām vīnogu šķirnēm “Cococciola”, “Malvasia”, “Montonico”, “Passerina”, “Pecorino”

20 000 kilogramu vīnogu no hektāra

| 2. | “Abruzzo”rosso, rosato, spumante rosé

  18 500 kilogramu vīnogu no hektāra |
| --- | --- |

2.

“Abruzzo”rosso, rosato, spumante rosé

18 500 kilogramu vīnogu no hektāra

| 3. | “Abruzzo”“Cococciola”, “Malvasia”, “Montonico”, “Passerina”, “Pecorino”
  18 000 kilogramu vīnogu no hektāra |
| --- | --- |

3.

“Abruzzo”“Cococciola”, “Malvasia”, “Montonico”, “Passerina”, “Pecorino”

18 000 kilogramu vīnogu no hektāra

| 4. | “Abruzzo”passito bianco

  14 000 kilogramu vīnogu no hektāra |
| --- | --- |

4.

“Abruzzo”passito bianco

14 000 kilogramu vīnogu no hektāra

| 5. | “Abruzzo”passito rosso

  12 000 kilogramu vīnogu no hektāra |
| --- | --- |

5.

“Abruzzo”passito rosso

12 000 kilogramu vīnogu no hektāra

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu “Abruzzo” apzīmētā produkta ražošanas apgabals aptver visu šādu pašvaldību administratīvo teritoriju:

| 1) | Kjeti [Chieti] province:

  Altino, Archi, Ari, Arielli, Atessa, Bomba, Bucchianico, Canosa Sannita, Carunchio, Casacanditella, Casalanguiada, Caspineto Sinello, Casalbordino, Casoli, Castel Frentano, Celenza sul Trigno, Chieti, Civitella Messer Raimondo, Crecchio, Cupello, Dogliola, Fara Filiorum Petri, Fara San Martino, Filetto, Fossacesia, Francavilla, Fresagrandinaria, Frisa, Furci, Gessopalena, Gissi, Giuliano Teatino, Guardiagrele, Guilmi, Lama dei Peligni, Lanciano, Lentella, Liscia, Miglianico, Monteodorisio, Mozzagrogna, Orsogna, Ortona, Paglieta, Palmoli, Palombaro, Pennapiedimonte, Perano, Poggiofiorito, Pollutri, Pretoro, Rapino, Ripa Teatina, Roccamontepiano, Roccascalegna, Rocca San Giovanni, San Buono, Sant’Eusanio del Sangro, San Giovanni Teatino, Santa Maria Imbaro, San Martino sulla Marrucina, San Salvo, San Vito Chietino, Scerni, Tollo, Torino di Sangro, Tornareccio, Torrevecchia Teatina, Treglio, Tufillo, Vasto, Villalfonsina, Villamagna, Vacri; |
| --- | --- |

1)

Kjeti [Chieti] province:

Altino, Archi, Ari, Arielli, Atessa, Bomba, Bucchianico, Canosa Sannita, Carunchio, Casacanditella, Casalanguiada, Caspineto Sinello, Casalbordino, Casoli, Castel Frentano, Celenza sul Trigno, Chieti, Civitella Messer Raimondo, Crecchio, Cupello, Dogliola, Fara Filiorum Petri, Fara San Martino, Filetto, Fossacesia, Francavilla, Fresagrandinaria, Frisa, Furci, Gessopalena, Gissi, Giuliano Teatino, Guardiagrele, Guilmi, Lama dei Peligni, Lanciano, Lentella, Liscia, Miglianico, Monteodorisio, Mozzagrogna, Orsogna, Ortona, Paglieta, Palmoli, Palombaro, Pennapiedimonte, Perano, Poggiofiorito, Pollutri, Pretoro, Rapino, Ripa Teatina, Roccamontepiano, Roccascalegna, Rocca San Giovanni, San Buono, Sant’Eusanio del Sangro, San Giovanni Teatino, Santa Maria Imbaro, San Martino sulla Marrucina, San Salvo, San Vito Chietino, Scerni, Tollo, Torino di Sangro, Tornareccio, Torrevecchia Teatina, Treglio, Tufillo, Vasto, Villalfonsina, Villamagna, Vacri;

| 2) | L’Akvilas [L’Aquila] province:

  Acciano, Anversa degli Abruzzi, Balsorano, Bugnara, Canistro, Capestrano, Castel di Ieri, Castelvecchio Subequo, Civita d’Antino, Civitella Roveto, Corfinio, Cocullo, Fagnano Alto, Fontecchio, Fossa, Gagliano Aterno, Goriano Sicoli, Introdacqua, Molina Aterno, Morino, Ofena, Pacentro, Poggio Picenze, Pratola Peligna, Pettorano sul Gizio, Prezza, Raiano, Rocca Casale, San Demetrio nei Vestini, Sant’Eusanio Forconese, San Vincenzo Valle Roveto, Secinaro, Sulmona, Tione d’Abruzzi, Villa S. Angelo, Villa S. Lucia, Vittorito; |
| --- | --- |

2)

L’Akvilas [L’Aquila] province:

Acciano, Anversa degli Abruzzi, Balsorano, Bugnara, Canistro, Capestrano, Castel di Ieri, Castelvecchio Subequo, Civita d’Antino, Civitella Roveto, Corfinio, Cocullo, Fagnano Alto, Fontecchio, Fossa, Gagliano Aterno, Goriano Sicoli, Introdacqua, Molina Aterno, Morino, Ofena, Pacentro, Poggio Picenze, Pratola Peligna, Pettorano sul Gizio, Prezza, Raiano, Rocca Casale, San Demetrio nei Vestini, Sant’Eusanio Forconese, San Vincenzo Valle Roveto, Secinaro, Sulmona, Tione d’Abruzzi, Villa S. Angelo, Villa S. Lucia, Vittorito;

| 3) | Peskāras [Pescara] province:

  Abbateggio, Alanno, Bolognano, Brittoli, Bussi, Cappelle sul Tavo, Castiglione a Casauria, Catignano, Cepagatti, Citta Sant’Angelo, Civitella Casanova, Civitaquana, Collecorvino, Corvara, Cugnoli, Elice, Farindola, Lettomanoppello, Loreto Aprutino, Manoppello, Montebello di Bertona, Montesilvano, Moscufo, Nocciano, Penne, Pianella, Pietranico, Picciano, Pescara, Pescosansonesco, Popoli, Rosciano, Salle, San Valentino, Scafa, Serramonacesca, Spoltore, Torre de’ Passeri, Torre de’ Passeri, Turrivalignani, Vicoli; |
| --- | --- |

3)

Peskāras [Pescara] province:

Abbateggio, Alanno, Bolognano, Brittoli, Bussi, Cappelle sul Tavo, Castiglione a Casauria, Catignano, Cepagatti, Citta Sant’Angelo, Civitella Casanova, Civitaquana, Collecorvino, Corvara, Cugnoli, Elice, Farindola, Lettomanoppello, Loreto Aprutino, Manoppello, Montebello di Bertona, Montesilvano, Moscufo, Nocciano, Penne, Pianella, Pietranico, Picciano, Pescara, Pescosansonesco, Popoli, Rosciano, Salle, San Valentino, Scafa, Serramonacesca, Spoltore, Torre de’ Passeri, Torre de’ Passeri, Turrivalignani, Vicoli;

| 4) | Terāmo [Teramo] province:

  Alba Adriatica, Ancarano, Atri, Basciano, Bellante, Bisenti, Campli, Canzano, Castel Castagno, Castellato, Castiglione Messer Raimondi, Castilenti, Cellino Attanasio, Cermignano, Civitella del Tronto, Colledara, Colonnella, Controguerra, Corropoli, Giulianova, Martinsicuro, Montefino, Montorio al Vomano, Morrodoro, Mosciano, Nereto, Notaresco, Penna S. Andrea, Pineto, Roseto degli Abruzzi, Sant’Egidio, Sant’Omero, Silvi, Teramo, Torano Nuovo, Tortoreto, Tossicia pašvaldības teritorija un Trignano ciemats Isola del Gran Sasso pašvaldības teritorijā. |
| --- | --- |

4)

Terāmo [Teramo] province:

Alba Adriatica, Ancarano, Atri, Basciano, Bellante, Bisenti, Campli, Canzano, Castel Castagno, Castellato, Castiglione Messer Raimondi, Castilenti, Cellino Attanasio, Cermignano, Civitella del Tronto, Colledara, Colonnella, Controguerra, Corropoli, Giulianova, Martinsicuro, Montefino, Montorio al Vomano, Morrodoro, Mosciano, Nereto, Notaresco, Penna S. Andrea, Pineto, Roseto degli Abruzzi, Sant’Egidio, Sant’Omero, Silvi, Teramo, Torano Nuovo, Tortoreto, Tossicia pašvaldības teritorija un Trignano ciemats Isola del Gran Sasso pašvaldības teritorijā.

7.   Vīna vīnogu šķirne(-s)

“Chardonnay B”

“Cococciola B.”

“Malvasia Istriana B.” “Malvasia”

“Malvasia Bianca B.” “Malvasia”

“Malvasia Bianca Lunga B.” “Malvasia”

“Malvasia Bianca di Candia B.” “Malvoisie”

“Malvasia Bianca di Candia B.” “Malvoisier”

“Malvasia del Lazio B.” “Malvasia”

“Montepulciano N.”

“Montonico Bianco B.” “Montonico”

“Moscato Bianco B.” “Moscato”

“Passerina B.”

“Pecorino B.”

“Pinot Nero N.”

“Riesling Italico B.” “Riesling”

“Riesling Renano B.” – “Riesling”

“Sauvignon B.”

“Traminer Aromatico Rs”

“Trebbiano Abruzzese B.” “Trebbiano”

“Trebbiano Toscano B.” “Trebbiano”

8.   Saiknes apraksts

8.1.   ACVN “‘Abruzzo”, arī ar norādītiem apakšapgabaliem

A)   Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Saikni veidojošie dabas faktori

Ģeogrāfiskais apgabals ietver visus Abruco [Abruzzo] piekrastes paugurus un pakājes, un tā vidusposms sniedzas tālāk iekšzemē, aptverot Alto Tirino plato ziemeļos, Subequana ieleju ziemeļrietumos, Peligna ieleju dienvidos un Roveto ieleju dienvidrietumos.

Vīnogulājus audzē paugurainos veidojumos, kas sastāv no pleistocēna nogulumiem, kuri piepildīja Periadrijas baseinu jūras nogulumu ciklā laikposmā starp vēlīnu terciāru un agrīnu kvartāru, un tie aptver aptuveni 25 kilometrus platu un 125 kilometrus garu apgabalu starp Tronto [Tronto] un Trinjo [Trigno] upēm un vairākus baseinus, kas atrodas starp kalniem Abruco reģiona centrālajā daļā. Minētie veidojumi ievērojami atšķiras augsnes daļiņu lieluma ziņā. Augšējos slāņos smilšainais māls ir klāts ar smalku līdz vidēji graudainu kvarca smilti, kas ir vairāk vai mazāk mālaina un dzeltenīga noārdījušos dzelzs oksīdu dēļ, un ar pārsvarā plāniem sacietējuša kaļķakmens vai māla slāņiem, starp kuriem ir kaļķakmens, grants un māla slāņi.

Materiāla sadalījums lielākajā daļā augšņu ir vienmērīgs, un augsnēm ir smilšaini mālaina struktūra. Apgabala centrālajā un dienvidu daļā augsnes parasti ir irdenas un dažāda dziļuma atkarībā no to slīpuma un vērsuma, savukārt ziemeļos tās mēdz būt mālainākas.

Vīnogulājus var audzēt līdz 1 000 metru augstumā virs jūras līmeņa, nogāzēs ar dažādu slīpumu un vērsumu, ja zemes novietojums un vērsums dienas vidū nodrošina fenolu pilnīgu nogatavošanos. Zemi, kas atrodas mitrajā ieleju pamatnē, vīnkopībai neizmanto.

Klimats ir mērens, vidējā temperatūra ir no 12 °C aprīlī līdz 16 °C oktobrī, bet jūlijs un augusts mēdz būt karsts un sauss, un vidējā temperatūra šajos mēnešos ir 24–25 °C. Gada temperatūras lielais diapazons ir saistīts, no vienas puses, ar aukstajām gaisa plūsmām no Balkāniem, kuru ietekme jūtama ziemā, un, no otras puses, ar Adrijas jūras tuvumu un augstspiediena apgabaliem, kas vasarā paliek Vidusjūras baseinā. Vērojamas arī būtiskas atšķirības starp dienas un nakts temperatūru, kuru daļēji ietekmē Gran Sasso un Maiella kalnu masīvu tuvums, un apgabalā ir laba ventilācija, kas rada optimālus apstākļus tam, lai vīnogas būtu veselīgas un tajās uzkrātos aromātiskās vielas.

Vinklera temperatūras rādītājs, t. i., vidējā aktīvā temperatūra laikposmā no aprīļa līdz oktobrim, ir 1 800 līdz 2 200 grāddienu. Šie apstākļi nodrošina vidēji agrīnu līdz agrīnu šķirņu, piemēram, “Pecorino”, “Passerina”, “Malvasia” un “Trebbiano”, optimālu nogatavošanos un vidēji vēlīnu līdz vēlīnu, kā arī vēlīnu šķirņu, piemēram, “Cococciola”, “Montonico” un “Montepulciano”, optimālu nogatavošanos.

Gada vidējais nokrišņu daudzums pārsniedz 800 mm; lietainākais laikposms ir novembris un decembris (vairāk nekā 80 mm mēnesī), bet mēnesis, kurā vērojams nokrišņu absolūtais minimums, ir jūlijs (aptuveni 30 mm).

Saikni veidojošie cilvēkfaktori

Vīnkopība un labu sarkanvīnu ražošana noteiktajā ražošanas apgabalā sākusies Polībija laikā; šis grieķu vēsturnieks, kurš dzīvoja no 205. līdz 123. gadam p.m.ē., stāsta, ka Hanibāls pēc uzvaras pie Kannām 216. g. p.m.ē. šos vīnus slavējis par to, ka tie dziedējuši ievainotos un atgriezuši vīriem veselību un spēku. Kopš tā laika Abruco ražoto vīnu īpašības ir slavējuši daudzi citi rakstnieki, piemēram, Andrea Bacci (1524–1600), kas bija filozofs un pāvesta Siksta V ārsts. Darbā “De naturorum vinorum historia de vinis Italiae” [“Vīna raksturs, vīna vēsture Itālijā”], kas tapis 1596. gadā, Bacci minēja Sulmona un Peligni vīnus, bet Michele Torcia 1792. gadā savā darbā “Saggio Itinerario Nazionale del paese Peligni” [“Peligni apgabala apsekojums”] pirmo reizi aprakstīja Abruco sastopamo vīnogu šķirni “Montepulciano”.

Papildus vēsturiskajām saknēm ļoti svarīgi ir arī cilvēkfaktori, jo mūsdienās produktus ar ļoti savdabīgām un tipiskām īpašībām iegūst, definējot un uzlabojot konkrētas vīnkopības un vīndarības metodes, kas ir produkta specifikācijas neatņemama un būtiska sastāvdaļa.

8.2.   ACVN “Abruzzo”, arī ar norādītiem apakšapgabaliem

B)   Informācija par produkta kvalitāti vai īpašībām, kas lielā mērā vai pilnīgi saistāmas ar tā ģeogrāfisko vidi

Ar ACVN “Abruzzo” apzīmēto vīnu ražošanai izvēlētās šķirnes šajā apgabalā ir sastopamas gadsimtiem ilgi, un to audzēšanā un ražošanā ir panākts īpašs līdzsvars, tādējādi tās visādā ziņā var uzskatīt par Abruco vietējām šķirnēm. To specifiskās īpašības pilnīgi izpaužas baltvīnos un sarkanvīnos, kā arī passito un dzirkstošajos vīnos un visvairāk vīnos ar norādītu vīnogu šķirni, kurus ražo gan kā pamatvīnus, gan superiore vīnus, pēdējos minētos ražojot tikai atsevišķos provinču apakšapgabalos. Superiore paveids no pamatvīna atšķiras gan vīnogu ražas no hektāra, gan vīnu ķīmisko, fizikālo un organoleptisko īpašību ziņā tam ir nedaudz augstāka spirta koncentrācija un izteiktāka struktūra un sarežģītība.

C)   Apraksts par cēlonisko mijiedarbību starp A) un B) daļā minētajiem aspektiem

Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals aptver aptuveni vienu trešdaļu visa reģiona, un, lai gan topogrāfijas un augsnes apstākļi tajā ir diezgan viendabīgi, klimats faktiski nedaudz atšķiras (nokrišņi, temperatūra, ventilācija u. c.). Kopā ar dažādo veidu augsnēm, kas lielākoties ir irdenas un labi drenētas, un atšķirīgo vērsumu tas dažkārt būtiski ietekmē dažādo vīnogulāju šķirņu augšanu un augļu ražotspēju. Apvienojumā ar “Montepulciano” un “Trebbiano” vīnogulāju kuru ražu izmanto galvenokārt sarkanvīnu un baltvīnu ražošanā salīdzinoši vienmērīgo izplatību noteiktajā apgabalā, minētie īpašie mikroklimatiskie apstākļi rada apgabalus, kuros labi aug noteiktu šķirņu vīnogas un kuros gadsimtiem senās vīnkopības tradīcijas, kas atspoguļojas vīnu īpašībās, ir ļāvušas konkrētus provinču apgabalus iedalīt četros apakšapgabalos, t. i., Colline Teramane, Terre Aquilane, Colline Pescaresi un Terre di Chieti, lai pēc iespējas labāk izmantotu šo atsevišķo apgabalu specifiskās īpašības mijiedarbībā ar vietējām vīnogu šķirnēm, piemēram, “Cococciola”, “Malvasia” un “Pecorino” (Theatine-Frentana apgabals). Dažos apgabalos dominē šķirne “Montonico” (Terāmo un Theatine apgabala vidienē), bet citos biežāk sastopama ir “Passerina” (Terāmo apgabala augšdaļā).

9.   Būtiski papildu nosacījumi (iepakojums, marķējums, citas prasības)

Ar ACVN “Abruzzo” apzīmēto vīnu vinifikācija, ražošana un pildīšana pudelēs

Tiesiskais regulējums:

| | ES tiesību akti. |
| --- | --- |

ES tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

| | iepakošana noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. |
| --- | --- |

iepakošana noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts:

| | lai saglabātu produktu specifiskās īpašības un reputāciju un garantētu to izcelsmi, vinifikācija, dzirkstošā vīna ražošana, vīnogu žāvēšana, uzglabāšana, vīnu izturēšana un pildīšana pudelēs jāveic ražošanas apgabalā. |
| --- | --- |

lai saglabātu produktu specifiskās īpašības un reputāciju un garantētu to izcelsmi, vinifikācija, dzirkstošā vīna ražošana, vīnogu žāvēšana, uzglabāšana, vīnu izturēšana un pildīšana pudelēs jāveic ražošanas apgabalā.

ACVN “Abruzzo” papildu ģeogrāfisko vienību nosaukumu izmantošana

Tiesiskais regulējums:

| | ES tiesību aktos. |
| --- | --- |

ES tiesību aktos.

Papildu nosacījuma veids:

| | papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu. |
| --- | --- |

papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu.

Nosacījuma apraksts:

apakšapgabali ir šādi:

| — | Terre Aquilane / Terre de L’Aquila, |
| --- | --- |

—

Terre Aquilane / Terre de L’Aquila,

| — | Colline Pescaresi, |
| --- | --- |

—

Colline Pescaresi,

| — | Colline Teramane, |
| --- | --- |

—

Colline Teramane,

| — | Terre di Chieti ar šādām papildu mazākām ģeogrāfiskajām vienībām: Colline Teatine / Teatino, Colline Frentane / Frentania / Frentano, Colline del Sangro, Colline del Vastese / Hystonium. |
| --- | --- |

—

Terre di Chieti ar šādām papildu mazākām ģeogrāfiskajām vienībām: Colline Teatine / Teatino, Colline Frentane / Frentania / Frentano, Colline del Sangro, Colline del Vastese / Hystonium.

Saite uz produkta specifikāciju

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/19399

---

(1)  OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.

---

| 22.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 220/66 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 220/66

---

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2023/C 220/11)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

PAZIŅOJUMS PAR STANDARTA GROZĪJUMA APSTIPRINĀŠANU

“Montepulciano d’Abruzzo”

PDO-IT-A0723-AM03

Paziņojuma datums: 2023. gada 23. marts

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1.   Jaunas papildu ģeogrāfiskās vienības

Apraksts: pievienoti četri jauni apakšapgabali, kuros var ražot vīnus ar apzīmējumu Superiore un Riserva, proti, Terre di Chieti, Terre Aquilane / Terre de L’Aquila, Colline Pescaresi un San Martino sulla Marruccina apakšapgabals. Turklāt Terre di Chieti apakšapgabals ietver četras mazākas papildu ģeogrāfiskās vienības, proti, Colline Teatine / Teatino, Colline Frentane / Frentania / Frentano, Colline del Sangro un Colline del Vastese / Hystonium.

Pamatojums: atļaujot minētajos četros apakšapgabalos ražot Superiore un Riserva vīnus, tiek saglabāts produkta “Montepulciano d’Abruzzo” kvalitātes līmenis gan produkta tēla, gan vispārējās ražošanas stratēģijas ziņā, jo produkcijas apzīmējumi ir “sakārtoti” piramīdas veidā, kuras virsotnē atrodas Abruco [Abruzzo] reģiona nosaukums, zem tā — atsevišķie provinces apakšapgabalu un papildu ģeogrāfisko vienību, kas atbilst vienas vai vairāku pašvaldību teritorijai, nosaukumi, bet apakšā — vīnu marķējumā izmantojamais apzīmējums Vigna.

Grozījumi attiecas uz ACVN “Montepulciano d’Abruzzo” specifikācijas 1., 4., 5., 6., 7., 8. un 9. pantu un specifikācijas pielikumiem, kas saistīti ar atsevišķiem apakšapgabaliem, kā arī uz vienotā dokumenta 4., 5., 8. un 9. punktu.

2.   Vīnogu ražošanas apgabals — redakcionāls grozījums un robežu vienkāršošana

Apraksts: pārvietota informācija par vīndārzu un vīnkopībai nepiemērotās zemes atrašanās vietu.

Pamatojums: lai nodrošinātu lielāku saskaņotību, visa informācija par topogrāfiju un augšanas apstākļiem no 3. panta ir pārcelta uz 4. pantu.

Apraksts: ražošanas apgabala robežas ir vienkāršotas, apgabalā iekļaujot attiecīgo pašvaldību — kas sagrupētas pa provincēm — visu administratīvo teritoriju.

Pamatojums: pašvaldību teritorijas administratīvās robežas ir paplašinātas, lai apgabalā iekļautu visu katras pašvaldības administratīvo teritoriju, tādējādi atvieglojot digitālās reģionālās kartēšanas sistēmas izmantošanu robežu noteikšanai.

Šādi paplašinot apgabalu, ar vīnogulājiem apstādītā platība netiek paplašināta.

Apraksts: pievienota 15 pašvaldību teritorija Kjeti [Chieti] provincē.

Pamatojums: kopīgās teritorijas, vīndārzu un vēstures dēļ ar ACVN apzīmēto vīnu ražošanas apgabali Kjeti provincē pārklājas.

Iekļaujot minēto 15 jauno pašvaldību teritoriju, pašreizējās ar vīnogulājiem apstādītās platības palielinās ne vairāk kā par 1 %.

Grozījumi attiecas uz produkta specifikācijas 3. un 4. pantu un vienotā dokumenta 6. un 8. punktu.

3.   Vīnkopības noteikumi — redakcionāls grozījums un norāde par augstumu virs jūras līmeņa

Apraksts: pievienota informācija par vīndārzu atrašanās vietu, norādot, ka to augstums ir līdz 600 metriem virs jūras līmeņa vai izņēmuma kārtā līdz 700 metriem virs jūras līmeņa, kā arī informācija par apstākļiem, kādos zemi uzskata par nederīgu audzēšanai.

Pamatojums: lai nodrošinātu lielāku saskaņotību, visa informācija par topogrāfiju un augšanas apstākļiem ir pārcelta uz 4. pantu. Klimata pārmaiņu dēļ, kā arī nolūkā atjaunot un veicināt vīnkopību lielākā augstumā, maksimālais vīndārzu atrašanās augstums virs jūras līmeņa ir palielināts līdz 700 metriem.

Grozījumi attiecas uz produkta specifikācijas 4. un 9. pantu, un formālas izmaiņas veiktas attiecīgi vienotā dokumenta 8. punktā.

4.   Vīnkopības noteikumi — vīnogulāji uz hektāru

Apraksts: minimālais vīnogulāju skaits uz hektāru ir samazināts no 2 500 līdz 2 400.

Pamatojums: vīnogulāju skaits uz hektāru ir mainīts uz 2 400, lai tas atbilstu vīndārzu pārstrukturēšanas un pārveidošanas plāna prasībām saskaņā ar ieguldījumu pasākumu.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 4. pantu, bet vienoto dokumentu neietekmē.

5.   Izmaiņas attiecībā uz vīnogu ražu no hektāra

Apraksts: sarkano vīnogu raža no hektāra ir palielināta no 14 līdz 15 tonnām, savukārt attiecībā uz četriem jaunajiem apakšapgabaliem — Terre di Chieti, Terre Aquilane / Terre de L’Aquila, Colline Pescaresi un San Martino sulla Marruccina — ir noteikts, ka maksimālā raža ir 12,5 tonnas no hektāra.

Pamatojums: “Montepulciano” vīnogu raža ir palielināta, lai palielinātu ar ACVN apzīmēto vīnu daudzumu un vispārējo kvalitāti reģionā, vienlaikus attiecīgi samazinot vairākšķirņu vīnu daudzumu, saskaņā ar pašreizējiem produkta specifikācijas noteikumiem un faktisko ražošanas apjomu.

Grozījumi attiecas uz produkta specifikācijas 4. pantu un vienotā dokumenta 5.2. punktu.

6.   Apzīmējumu Superiore un Riserva izmantošana

Pamatojums: produktus klasificējot piramīdas veidā, var izmantot ierobežojošākus kvalitātes apzīmējumus, piemēram, Superiore un Riserva. Šādi vīni jālaiž tirgū nākamā gada rudenī pēc vīnogu ražas novākšanas.

Grozījumi attiecas uz produkta specifikācijas 1., 6., 7. un 9. pantu un vienotā dokumenta 4., 5., 8. un 9. punktu.

7.   Fizikālie un ķīmiskie parametri

Apraksts: garšas aprakstā ir svītrots apzīmējums “sauss” un iekļauta atlikumcukuru vērtība. Noteikts, ka tā nepārsniedz 9 gramus uz litru, ja kopējais skābums, kas izteikts vīnskābes gramos uz litru, ir ne vairāk kā 2 gramus mazāks par atlikumcukuru saturu.

Pamatojums: vārds “sauss” ir svītrots, jo spēkā esošajos tiesību aktos ir paredzēts, ka jānorāda maksimālais atlikumcukuru saturs. Tas attiecas tikai uz tādu ar ACVN “Montepulciano d’Abruzzo” apzīmētu vīnu, kuram nav norādīts apakšapgabals.

Grozījumi attiecas uz specifikācijas 6. pantu un vienotā dokumenta 4. punktu.

8.   Iepakojums, materiāli, nominālais tilpums un aizvari

Apraksts: “Montepulciano d’Abruzzo” vīnam jābūt iepildītam stikla traukos, kuru nominālais tilpums atbilst spēkā esošo tiesību aktu noteikumiem. Vīnam, izņemot veidus ar norādītu apakšapgabalu vai papildu ģeogrāfisko vienību, var izmantot arī traukus, kuri izgatavoti no citiem pārtikas kontaktmateriāliem un kuru nominālais tilpums ir vismaz 2 litri.

“Montepulciano d’Abruzzo” vīniem, izņemot veidus ar norādītiem apakšapgabaliem vai papildu ģeogrāfiskajām vienībām, ir atļauts izmantot jebkāda veida aizvaru, kas atļauts saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem.

Pamatojums: sīkāk izklāstīti noteikumi par izmantoto trauku materiāliem, nominālo tilpumu un aizvariem.

Grozījumi attiecas uz produkta specifikācijas 8. pantu un vienotā dokumenta 9. punktu.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1.   Nosaukums(-i)

Montepulciano d’Abruzzo

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN — aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

Vīns

4.   Vīna(-u) apraksts

1.   “Montepulciano d’Abruzzo”

ĪSS APRAKSTS

| — | Krāsa: tumši rubīnsarkana ar neizteiktu purpursarkanu nokrāsu, vīna izturēšanas laikā krāsa kļūst arvien vairāk granātsarkana. |
| --- | --- |

—

Krāsa: tumši rubīnsarkana ar neizteiktu purpursarkanu nokrāsu, vīna izturēšanas laikā krāsa kļūst arvien vairāk granātsarkana.

| — | Smarža: intensīva sarkano augļu un garšvielu smarža, kas atgādina ēteri. |
| --- | --- |

—

Smarža: intensīva sarkano augļu un garšvielu smarža, kas atgādina ēteri.

| — | Garša: pilnīga, harmoniska, viegli piesātināta ar tanīniem. |
| --- | --- |

—

Garša: pilnīga, harmoniska, viegli piesātināta ar tanīniem.

| — | Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 12,00 %. |
| --- | --- |

—

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 12,00 %.

| — | Atlikumcukuru saturs: ne vairāk kā 9 grami uz litru, ja kopējais skābums, kas izteikts vīnskābes gramos uz litru, ir ne vairāk kā 2 gramus mazāks par atlikumcukuru saturu. |
| --- | --- |

—

Atlikumcukuru saturs: ne vairāk kā 9 grami uz litru, ja kopējais skābums, kas izteikts vīnskābes gramos uz litru, ir ne vairāk kā 2 gramus mazāks par atlikumcukuru saturu.

| — | Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 21,00 g/l. |
| --- | --- |

—

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 21,00 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

2.   “Montepulciano d’Abruzzo” ar norādītu apakšapgabalu Terre dei Vestini un “Montepulciano d’Abruzzo” ar norādītu apakšapgabalu Terre dei Vestini un apzīmējumu Riserva

ĪSS APRAKSTS

| | Krāsa: tumši rubīnsarkana ar neizteiktu purpursarkanu nokrāsu, vīna izturēšanas laikā krāsa kļūst arvien vairāk granātsarkana. |
| --- | --- |

Krāsa: tumši rubīnsarkana ar neizteiktu purpursarkanu nokrāsu, vīna izturēšanas laikā krāsa kļūst arvien vairāk granātsarkana.

| | Smarža: intensīva gatavu sarkano augļu, kaltētu augu un garšvielu smarža, kas atgādina ēteri. |
| --- | --- |

Smarža: intensīva gatavu sarkano augļu, kaltētu augu un garšvielu smarža, kas atgādina ēteri.

| | Garša: pilnīga, sausa, spēcīga, harmoniska un samtaina. |
| --- | --- |

Garša: pilnīga, sausa, spēcīga, harmoniska un samtaina.

| | Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 12,5 % (13 % Riserva veidam). |
| --- | --- |

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 12,5 % (13 % Riserva veidam).

| | Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 23 g/l. |
| --- | --- |

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 23 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

3.   “Montepulciano d’Abruzzo” ar norādītu apakšapgabalu Casauria / Terre di Casauria un “Montepulciano d’Abruzzo” ar norādītu apakšapgabalu Casauria / Terre di Casauria un apzīmējumu Riserva

ĪSS APRAKSTS

| | Krāsa: tumši rubīnsarkana ar neizteiktu purpursarkanu nokrāsu, vīna izturēšanas laikā krāsa kļūst arvien vairāk granātsarkana. |
| --- | --- |

Krāsa: tumši rubīnsarkana ar neizteiktu purpursarkanu nokrāsu, vīna izturēšanas laikā krāsa kļūst arvien vairāk granātsarkana.

| | Smarža: intensīva gatavu sarkano augļu un garšvielu smarža, kas atgādina ēteri. |
| --- | --- |

Smarža: intensīva gatavu sarkano augļu un garšvielu smarža, kas atgādina ēteri.

| | Garša: pilnīga, spēcīga, harmoniska, viegli piesātināta ar tanīniem. |
| --- | --- |

Garša: pilnīga, spēcīga, harmoniska, viegli piesātināta ar tanīniem.

| | Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 13 % (13,5 % Riserva veidam). |
| --- | --- |

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 13 % (13,5 % Riserva veidam).

| | Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 23 g/l. |
| --- | --- |

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 23 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

4.   “Montepulciano d’Abruzzo” ar norādītu apakšapgabalu Alto Tirino un “Montepulciano d’Abruzzo” ar norādītu apakšapgabalu Alto Tirino un apzīmējumu Riserva

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: tumši rubīnsarkana ar neizteiktu purpursarkanu nokrāsu, vīna izturēšanas laikā krāsa kļūst arvien vairāk granātsarkana. Smarža: intensīva gatavu sarkano augļu un garšvielu smarža, kas atgādina ēteri. Garša: noturīga, aromātiska, pilnīga, spēcīga, harmoniska, viegli piesātināta ar tanīniem. Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 12,5 % (13 % Riserva veidam). Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 25 g/l (28 g/l Riserva veidam).

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 5,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

5,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5.   “Montepulciano d’Abruzzo” ar norādītu apakšapgabalu Terre dei Peligni un “Montepulciano d’Abruzzo” ar norādītu apakšapgabalu Terre dei Peligni un apzīmējumu Riserva

ĪSS APRAKSTS

Krāsa: tumši rubīnsarkana ar neizteiktu purpursarkanu nokrāsu, vīna izturēšanas laikā krāsa kļūst arvien vairāk granātsarkana. Smarža: intensīva gatavu sarkano augļu un garšvielu smarža, kas atgādina ēteri. Garša: pilnīga, spēcīga, harmoniska, viegli piesātināta ar tanīniem. Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 12,5 % (13 % Riserva veidam). Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 23 g/l (26 g/l Riserva veidam).

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

6.   “Montepulciano d’Abruzzo” ar norādītu apakšapgabalu Teate un “Montepulciano d’Abruzzo” ar norādītu apakšapgabalu Teate un apzīmējumu Riserva

ĪSS APRAKSTS

| | Krāsa: tumši rubīnsarkana ar neizteiktu purpursarkanu nokrāsu, vīna izturēšanas laikā krāsa kļūst arvien vairāk granātsarkana. |
| --- | --- |

Krāsa: tumši rubīnsarkana ar neizteiktu purpursarkanu nokrāsu, vīna izturēšanas laikā krāsa kļūst arvien vairāk granātsarkana.

| | Smarža: intensīva gatavu sarkano augļu un garšvielu smarža, kas atgādina ēteri, ar ievārījuma niansi, ja vīnogas ir daļēji izžuvušas. |
| --- | --- |

Smarža: intensīva gatavu sarkano augļu un garšvielu smarža, kas atgādina ēteri, ar ievārījuma niansi, ja vīnogas ir daļēji izžuvušas.

| | Garša: pilnīga, spēcīga, harmoniska, viegli piesātināta ar tanīniem. |
| --- | --- |

Garša: pilnīga, spēcīga, harmoniska, viegli piesātināta ar tanīniem.

| | Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 12,5 % (13 % Riserva veidam). |
| --- | --- |

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 12,5 % (13 % Riserva veidam).

| | Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 26 g/l (28 g/l Riserva veidam). (Minimālais kopējais skābums Riserva vīniem ir 5,0 g/l.) |
| --- | --- |

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 26 g/l (28 g/l Riserva veidam). (Minimālais kopējais skābums Riserva vīniem ir 5,0 g/l.)

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

7.   “Montepulciano d’Abruzzo” ar norādītu apakšapgabalu Terre di Chieti un apzīmējumu Superiore

ĪSS APRAKSTS

| — | Krāsa: intensīvi rubīnsarkana, līdz ar vīna vecumu tā kļūst arvien vairāk granātsarkana. |
| --- | --- |

—

Krāsa: intensīvi rubīnsarkana, līdz ar vīna vecumu tā kļūst arvien vairāk granātsarkana.

| — | Smarža: atgādina ēteri, sarkanos augļus un garšvielas, līdz ar vīna vecumu kļūst izsmalcinātāka, ar ievārījuma niansēm, ja vīnogas ir bijušas daļēji izžuvušas. |
| --- | --- |

—

Smarža: atgādina ēteri, sarkanos augļus un garšvielas, līdz ar vīna vecumu kļūst izsmalcinātāka, ar ievārījuma niansēm, ja vīnogas ir bijušas daļēji izžuvušas.

| — | Garša: sausa, harmoniska, aromātiska un viegli piesātināta ar tanīniem, laika gaitā kļūst maigāka. |
| --- | --- |

—

Garša: sausa, harmoniska, aromātiska un viegli piesātināta ar tanīniem, laika gaitā kļūst maigāka.

| — | Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 12,50 %; maksimālais reducējošo cukuru saturs: 4,0 g/l. |
| --- | --- |

—

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 12,50 %; maksimālais reducējošo cukuru saturs: 4,0 g/l.

| — | Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 25,00 g/l. |
| --- | --- |

—

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 25,00 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

8.   “Montepulciano d’Abruzzo” ar norādītu apakšapgabalu Terre di Chieti un apzīmējumu Riserva

ĪSS APRAKSTS

| — | Krāsa: intensīvi rubīnsarkana, līdz ar vīna vecumu tā kļūst arvien vairāk granātsarkana. |
| --- | --- |

—

Krāsa: intensīvi rubīnsarkana, līdz ar vīna vecumu tā kļūst arvien vairāk granātsarkana.

| — | Smarža: noturīga un pikanta. |
| --- | --- |

—

Smarža: noturīga un pikanta.

| — | Garša: sausa, noturīga un līdzsvarota. |
| --- | --- |

—

Garša: sausa, noturīga un līdzsvarota.

| — | Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 13,00 %; maksimālais reducējošo cukuru saturs: 4,0 g/l. |
| --- | --- |

—

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 13,00 %; maksimālais reducējošo cukuru saturs: 4,0 g/l.

| — | Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 27,00 g/l. |
| --- | --- |

—

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 27,00 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

9.   “Montepulciano d’Abruzzo” ar norādītu apakšapgabalu Terre Aquilane / Terre de L’Aquila un apzīmējumu Superiore

ĪSS APRAKSTS

| — | Krāsa: intensīvi rubīnsarkana, līdz ar vīna vecumu tā kļūst arvien vairāk granātsarkana. |
| --- | --- |

—

Krāsa: intensīvi rubīnsarkana, līdz ar vīna vecumu tā kļūst arvien vairāk granātsarkana.

| — | Smarža: atgādina ēteri, sarkanos augļus un garšvielas, līdz ar vīna vecumu kļūst izsmalcinātāka, ar ievārījuma niansēm, ja vīnogas ir bijušas daļēji izžuvušas. |
| --- | --- |

—

Smarža: atgādina ēteri, sarkanos augļus un garšvielas, līdz ar vīna vecumu kļūst izsmalcinātāka, ar ievārījuma niansēm, ja vīnogas ir bijušas daļēji izžuvušas.

| — | Garša: sausa, harmoniska, aromātiska un viegli piesātināta ar tanīniem, laika gaitā kļūst maigāka. |
| --- | --- |

—

Garša: sausa, harmoniska, aromātiska un viegli piesātināta ar tanīniem, laika gaitā kļūst maigāka.

| — | Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 12,50 %; maksimālais reducējošo cukuru saturs: 4,0 g/l. |
| --- | --- |

—

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 12,50 %; maksimālais reducējošo cukuru saturs: 4,0 g/l.

| — | Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 25,00 g/l. |
| --- | --- |

—

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 25,00 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4,50 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4,50 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

10.   “Montepulciano d’Abruzzo” ar norādītu apakšapgabalu Terre Aquilane / Terre de L’Aquila un apzīmējumu Riserva

ĪSS APRAKSTS

| — | Krāsa: intensīvi rubīnsarkana, līdz ar vīna vecumu tā kļūst arvien vairāk granātsarkana. |
| --- | --- |

—

Krāsa: intensīvi rubīnsarkana, līdz ar vīna vecumu tā kļūst arvien vairāk granātsarkana.

| — | Smarža: noturīga un pikanta. |
| --- | --- |

—

Smarža: noturīga un pikanta.

| — | Garša: sausa, noturīga un līdzsvarota. |
| --- | --- |

—

Garša: sausa, noturīga un līdzsvarota.

| — | Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 13,00 %; maksimālais reducējošo cukuru saturs: 4,0 g/l. |
| --- | --- |

—

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 13,00 %; maksimālais reducējošo cukuru saturs: 4,0 g/l.

| — | Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 27,00 g/l. |
| --- | --- |

—

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 27,00 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

11.   “Montepulciano d’Abruzzo” ar norādītu apakšapgabalu Colline Pescaresi un apzīmējumu Superiore

ĪSS APRAKSTS

| — | Krāsa: intensīvi rubīnsarkana, līdz ar vīna vecumu tā kļūst arvien vairāk granātsarkana. |
| --- | --- |

—

Krāsa: intensīvi rubīnsarkana, līdz ar vīna vecumu tā kļūst arvien vairāk granātsarkana.

| — | Smarža: atgādina ēteri, sarkanos augļus un garšvielas, līdz ar vīna vecumu kļūst izsmalcinātāka, ar ievārījuma niansēm, ja vīnogas ir bijušas daļēji izžuvušas. |
| --- | --- |

—

Smarža: atgādina ēteri, sarkanos augļus un garšvielas, līdz ar vīna vecumu kļūst izsmalcinātāka, ar ievārījuma niansēm, ja vīnogas ir bijušas daļēji izžuvušas.

| — | Garša: sausa, harmoniska, aromātiska un viegli piesātināta ar tanīniem, laika gaitā kļūst maigāka. |
| --- | --- |

—

Garša: sausa, harmoniska, aromātiska un viegli piesātināta ar tanīniem, laika gaitā kļūst maigāka.

| — | Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 12,50 %; maksimālais reducējošo cukuru saturs: 4,0 g/l. |
| --- | --- |

—

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 12,50 %; maksimālais reducējošo cukuru saturs: 4,0 g/l.

| — | Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 25,00 g/l. |
| --- | --- |

—

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 25,00 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4,50 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4,50 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

12.   “Montepulciano d’Abruzzo” ar norādītu apakšapgabalu Colline Pescaresi un apzīmējumu Riserva

ĪSS APRAKSTS

| — | Krāsa: intensīvi rubīnsarkana, vīna izturēšanas laikā krāsa kļūst arvien vairāk granātsarkana. |
| --- | --- |

—

Krāsa: intensīvi rubīnsarkana, vīna izturēšanas laikā krāsa kļūst arvien vairāk granātsarkana.

| — | Smarža: noturīga un pikanta. |
| --- | --- |

—

Smarža: noturīga un pikanta.

| — | Garša: sausa, noturīga un līdzsvarota. |
| --- | --- |

—

Garša: sausa, noturīga un līdzsvarota.

| — | Spirta minimālā kopējā tilpumkoncentrācija: 13,00 %; maksimālais reducējošo cukuru saturs: 4,0 g/l. |
| --- | --- |

—

Spirta minimālā kopējā tilpumkoncentrācija: 13,00 %; maksimālais reducējošo cukuru saturs: 4,0 g/l.

| — | Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 27,00 g/l. |
| --- | --- |

—

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 27,00 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4,50 |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4,50

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

13.   “Montepulciano d’Abruzzo” ar norādītu apakšapgabalu San Martino sulla Marruccina un apzīmējumu Superiore

ĪSS APRAKSTS

| — | Krāsa: tumši rubīnsarkana ar neizteiktu purpursarkanu nokrāsu, vīna izturēšanas laikā krāsa kļūst arvien vairāk granātsarkana. |
| --- | --- |

—

Krāsa: tumši rubīnsarkana ar neizteiktu purpursarkanu nokrāsu, vīna izturēšanas laikā krāsa kļūst arvien vairāk granātsarkana.

| — | Smarža: intensīva gatavu sarkano augļu un garšvielu smarža, kas atgādina ēteri. |
| --- | --- |

—

Smarža: intensīva gatavu sarkano augļu un garšvielu smarža, kas atgādina ēteri.

| — | Garša: pilnīga, sausa, harmoniska un viegli piesātināta ar tanīniem. |
| --- | --- |

—

Garša: pilnīga, sausa, harmoniska un viegli piesātināta ar tanīniem.

| — | Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 12,50 %. |
| --- | --- |

—

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 12,50 %.

| — | Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 26 g/l. |
| --- | --- |

—

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 26 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

14.   “Montepulciano d’Abruzzo” ar norādītu apakšapgabalu San Martino sulla Marruccina un apzīmējumu Riserva

ĪSS APRAKSTS

| — | Krāsa: intensīvi rubīnsarkana, līdz ar vīna vecumu tā kļūst arvien vairāk granātsarkana. |
| --- | --- |

—

Krāsa: intensīvi rubīnsarkana, līdz ar vīna vecumu tā kļūst arvien vairāk granātsarkana.

| — | Smarža: noturīga un pikanta. |
| --- | --- |

—

Smarža: noturīga un pikanta.

| — | Garša: sausa, noturīga, līdzsvarota. |
| --- | --- |

—

Garša: sausa, noturīga, līdzsvarota.

| — | Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 13,00 %; maksimālais reducējošo cukuru saturs: 4,0 g/l. |
| --- | --- |

—

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 13,00 %; maksimālais reducējošo cukuru saturs: 4,0 g/l.

| — | Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 28,00 g/l. |
| --- | --- |

—

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 28,00 g/l.

Analītiskie parametri, kas turpmākajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5.   Vīndarības metodes

5.1.   
  Īpašās vīndarības metodes

—

5.2.   
  Maksimālās ražas

| 1. | Montepulciano d’Abruzzo
  15 000 kg vīnogu no hektāra |
| --- | --- |

1.

Montepulciano d’Abruzzo

15 000 kg vīnogu no hektāra

| 2. | “Montepulciano d’Abruzzo” ar norādītu apakšapgabalu Casauria / Terre di Casauria

  9 500 kg vīnogu no hektāra |
| --- | --- |

2.

“Montepulciano d’Abruzzo” ar norādītu apakšapgabalu Casauria / Terre di Casauria

9 500 kg vīnogu no hektāra

| 3. | “Montepulciano d’Abruzzo” ar norādītu apakšapgabalu Terre dei Vestini

  10 000 kg vīnogu no hektāra |
| --- | --- |

3.

“Montepulciano d’Abruzzo” ar norādītu apakšapgabalu Terre dei Vestini

10 000 kg vīnogu no hektāra

| 4. | “Montepulciano d’Abruzzo” ar norādītu apakšapgabalu Alto Tirino

  9 000 kg vīnogu no hektāra |
| --- | --- |

4.

“Montepulciano d’Abruzzo” ar norādītu apakšapgabalu Alto Tirino

9 000 kg vīnogu no hektāra

| 5. | “Montepulciano d’Abruzzo” ar norādītu apakšapgabalu Terre dei Peligni

  10 000 kg vīnogu no hektāra |
| --- | --- |

5.

“Montepulciano d’Abruzzo” ar norādītu apakšapgabalu Terre dei Peligni

10 000 kg vīnogu no hektāra

| 6. | “Montepulciano d’Abruzzo” ar norādītu apakšapgabalu Teate

  12 500 kg vīnogu no hektāra |
| --- | --- |

6.

“Montepulciano d’Abruzzo” ar norādītu apakšapgabalu Teate

12 500 kg vīnogu no hektāra

| 7. | “Montepulciano d’Abruzzo” ar norādītu apakšapgabalu Terre di Chieti, Terre dell’Aquila / Terre Aquilane, Colline Pescaresi

  13 500 kilogramu vīnogu no hektāra |
| --- | --- |

7.

“Montepulciano d’Abruzzo” ar norādītu apakšapgabalu Terre di Chieti, Terre dell’Aquila / Terre Aquilane, Colline Pescaresi

13 500 kilogramu vīnogu no hektāra

| 8. | “Montepulciano d’Abruzzo” ar norādītu apakšapgabalu San Martino sulla Marruccina

  12 000 kgvīnogu no hektāra |
| --- | --- |

8.

“Montepulciano d’Abruzzo” ar norādītu apakšapgabalu San Martino sulla Marruccina

12 000 kgvīnogu no hektāra

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Ar ACVN “Montepulciano d’Abruzzo” apzīmētā vīna ražošanas apgabals aptver visu šādu pašvaldību administratīvo teritoriju:

| 1) | Kjeti [Chieti] province:

  Altino, Archi, Ari, Arielli, Atessa, Bomba, Bucchianico, Canosa Sannita, Carunchio, Casacanditella, Casalanguida, Casalincontrada, Carpineto Sinello, Casalbordino, Casoli, Castel Frentano, Celenza sul Trigno, Chieti, Civitella Messer Raimondo, Crecchio, Cupello, Dogliola, Fara Filiorum Petri, Fara San Martino, Filetto, Fossacesia, Francavilla, Fresagrandinaria, Frisa, Furci, Gessopalena, Gissi, Giuliano Teatino, Guardiagrele, Guilmi, Lama dei Peligni, Lanciano, Lentella, Liscia, Miglianico, Monteodorisio, Mozzagrogna, Orsogna, Ortona, Paglieta, Palmoli, Palombaro, Pennapiedimonte, Perano, Poggiofiorito, Pollutri, Pretoro, Rapino, Ripa Teatina, Roccascalegna, Roccamontepiano, Rocca San Giovanni, San Buono, Sant’Eusanio del Sangro, San Giovanni Teatino, Santa Maria Imbaro, San Martino sulla Marrucina, San Salvo, San Vito Chietino, Scerni, Tollo, Torino di Sangro, Tornareccio, Torrevecchia Teatina, Treglio, Tufillo, Vasto, Villalfonsina, Villamagna un Vacri; |
| --- | --- |

1)

Kjeti [Chieti] province:

Altino, Archi, Ari, Arielli, Atessa, Bomba, Bucchianico, Canosa Sannita, Carunchio, Casacanditella, Casalanguida, Casalincontrada, Carpineto Sinello, Casalbordino, Casoli, Castel Frentano, Celenza sul Trigno, Chieti, Civitella Messer Raimondo, Crecchio, Cupello, Dogliola, Fara Filiorum Petri, Fara San Martino, Filetto, Fossacesia, Francavilla, Fresagrandinaria, Frisa, Furci, Gessopalena, Gissi, Giuliano Teatino, Guardiagrele, Guilmi, Lama dei Peligni, Lanciano, Lentella, Liscia, Miglianico, Monteodorisio, Mozzagrogna, Orsogna, Ortona, Paglieta, Palmoli, Palombaro, Pennapiedimonte, Perano, Poggiofiorito, Pollutri, Pretoro, Rapino, Ripa Teatina, Roccascalegna, Roccamontepiano, Rocca San Giovanni, San Buono, Sant’Eusanio del Sangro, San Giovanni Teatino, Santa Maria Imbaro, San Martino sulla Marrucina, San Salvo, San Vito Chietino, Scerni, Tollo, Torino di Sangro, Tornareccio, Torrevecchia Teatina, Treglio, Tufillo, Vasto, Villalfonsina, Villamagna un Vacri;

| 2) | L’Akvilas [L’Aquila] province:

  Acciano, Anversa degli Abruzzi, Balsorano, Bugnara, Canistro, Capestrano, Castel di Ieri, Castelvecchio Subequo, Civita d’Antino, Civitella Roveto, Cocullo, Corfinio, Fagnano Alto, Fontecchio, Fossa, Gagliano Aterno, Goriano Sicoli, Introdacqua, Molina Aterno, Morino, Ofena, Pacentro, Poggio Picenze, Pratola Peligna, Pettorano sul Gizio, Prezza, Raiano, Rocca Casale, San Demetrio nei Vestini, Sant’Eusanio Forconese, San Vincenzo Valle Roveto, Secinaro, Sulmona, Tione d’Abruzzi, Villa S. Angelo, Villa S. Lucia un Vittorito; |
| --- | --- |

2)

L’Akvilas [L’Aquila] province:

Acciano, Anversa degli Abruzzi, Balsorano, Bugnara, Canistro, Capestrano, Castel di Ieri, Castelvecchio Subequo, Civita d’Antino, Civitella Roveto, Cocullo, Corfinio, Fagnano Alto, Fontecchio, Fossa, Gagliano Aterno, Goriano Sicoli, Introdacqua, Molina Aterno, Morino, Ofena, Pacentro, Poggio Picenze, Pratola Peligna, Pettorano sul Gizio, Prezza, Raiano, Rocca Casale, San Demetrio nei Vestini, Sant’Eusanio Forconese, San Vincenzo Valle Roveto, Secinaro, Sulmona, Tione d’Abruzzi, Villa S. Angelo, Villa S. Lucia un Vittorito;

| 3) | Peskāras [Pescara] province:

  Alanno, Bolognano, Brittoli, Bussi, Cappelle sul Tavo, Castiglione a Casauria, Catignano, Cepagatti, Città Sant’Angelo, Civitella Casanova, Civitaquana, Collecorvino, Corvara, Cugnoli, Elice, Farindola, Lettomanoppello, Loreto Aprutino, Manoppello, Montebello di Bertona, Montesilvano, Moscufo, Nocciano, Penne, Pianella, Pietranico, Picciano, Pescara, Pescosansonesco, Popoli, Rosciano, San Valentino, Scafa, Serramonacesca, Spoltore, Tocco da Casauria, Torre de’ Passeri, Turrivalignani un Vicoli; |
| --- | --- |

3)

Peskāras [Pescara] province:

Alanno, Bolognano, Brittoli, Bussi, Cappelle sul Tavo, Castiglione a Casauria, Catignano, Cepagatti, Città Sant’Angelo, Civitella Casanova, Civitaquana, Collecorvino, Corvara, Cugnoli, Elice, Farindola, Lettomanoppello, Loreto Aprutino, Manoppello, Montebello di Bertona, Montesilvano, Moscufo, Nocciano, Penne, Pianella, Pietranico, Picciano, Pescara, Pescosansonesco, Popoli, Rosciano, San Valentino, Scafa, Serramonacesca, Spoltore, Tocco da Casauria, Torre de’ Passeri, Turrivalignani un Vicoli;

| 4) | Terāmo [Teramo] province:

  Alba Adriatica, Ancarano, Atri, Basciano, Bellante, Bisenti, Campli, Canzano, Castel Castagno, Castellato, Castiglion Messer Raimondo, Castilenti, Cellino Attanasio, Cermignano, Civitella del Tronto, Colledara, Colonnella, Controguerra, Corropoli, Giulianova, Martinsicuro, Montefino, Montorio al Vomano, Morro d’Oro, Mosciano, Nereto, Notaresco, Penna S. Andrea, Pineto, Roseto degli Abruzzi, Sant’Egidio, Sant’Omero, Silvi, Teramo, Torano Nuovo, Tortoreto, Tossicia un Isola del Gran Sasso. |
| --- | --- |

4)

Terāmo [Teramo] province:

Alba Adriatica, Ancarano, Atri, Basciano, Bellante, Bisenti, Campli, Canzano, Castel Castagno, Castellato, Castiglion Messer Raimondo, Castilenti, Cellino Attanasio, Cermignano, Civitella del Tronto, Colledara, Colonnella, Controguerra, Corropoli, Giulianova, Martinsicuro, Montefino, Montorio al Vomano, Morro d’Oro, Mosciano, Nereto, Notaresco, Penna S. Andrea, Pineto, Roseto degli Abruzzi, Sant’Egidio, Sant’Omero, Silvi, Teramo, Torano Nuovo, Tortoreto, Tossicia un Isola del Gran Sasso.

7.   Vīna vīnogu šķirne

“Montepulciano N.”

8.   Saiknes apraksts

8.1.   
  ACVN “Montepulciano d’Abruzzo” un apakšapgabalu nosaukumi

A)   Ģeogrāfiskā apgabala specifika

1.   Saiknei būtiskie dabas faktori

Ģeogrāfiskais apgabals ietver visus Abruco [Abruzzo] piekrastes paugurus un pakājes, un tā vidusposms sniedzas tālāk iekšzemē, aptverot Alto Tirino plato ziemeļos, Subequana ieleju ziemeļrietumos, Peligna ieleju dienvidos un Roveto ieleju dienvidrietumos.

Vīnogulājus audzē kalnainos veidojumos, kas sastāv no pliocēna-pleistocēna nogulumiem, kuri piepildīja Periadrijas baseinu jūras nogulumu ciklā laikposmā starp vēlīnu terciāru un agrīnu kvartāru, un tie aptver aptuveni 20–25 kilometrus platu un 125 kilometrus garu apgabalu starp Tronto [Tronto] un Trinjo [Trigno] upēm un vairākus baseinus, kas atrodas starp kalniem Abruco reģiona centrālajā daļā. Minētie veidojumi ievērojami atšķiras augsnes daļiņu lieluma ziņā. Augšējos slāņos smilšainais māls ir klāts ar smalku līdz vidēji graudainu kvarca smilti, kas ir vairāk vai mazāk mālaina un dzeltenīga noārdījušos dzelzs oksīdu dēļ, un ar pārsvarā plāniem sacietējuša kaļķakmens vai māla slāņiem, starp kuriem ir kaļķakmens, grants un māla slāņi. Lielākajā daļā gadījumu materiāla sadalījums augsnē ir vienmērīgs un augsnēm ir smilšaini mālaina struktūra. Apgabala centrālajā un dienvidu daļā augsnes parasti ir irdenas un dažāda dziļuma atkarībā no to slīpuma un vērsuma, savukārt ziemeļos tās mēdz būt mālainākas. Baseini starp kalniem sastāv no senām upju un aluviālajām terasēm, ko veido nelielā slīpumā izvietotie detrīta nogulumi. To dēļ augsnes ir īpaši irdenas un dažāda dziļuma, kas atkarīgs no to slīpuma un vērsuma. Ūdens noturēšanas spēja parasti ir vidēja līdz zema, barības vielu un humusa līmenis — zems vai vidējs. Vīnogulājus var audzēt līdz 700 metru augstumā virs jūras līmeņa, nogāzēs ar dažādu slīpumu un vērsumu, ja zemes novietojums un vērsums dienas vidū nodrošina fenolu pilnīgu nogatavošanos. Zemi, kas atrodas mitrajā ieleju pamatnē, vīnkopībā neizmanto.

2.   Saikni veidojošie cilvēkfaktori

Vīnkopība un labu sarkanvīnu ražošana noteiktajā ražošanas apgabalā sākusies Polībija laikā; šis grieķu vēsturnieks, kurš dzīvoja no 205. līdz 123. gadam p.m.ē., stāsta, ka Hanibāls pēc uzvaras pie Kannām 216. g. p.m.ē. šos vīnus slavēja par to, ka tie dziedē ievainotos un atgriež vīriem veselību un spēku. Arī latīņu dzejnieks Pūblijs Ovidijs Nāsons, kas dzimis Sulmonā 43. g. p.m.ē., savos dzejoļos piemin savu dzimto zemi: “Sulmonā, Peligna valsts trešajā daļā, man ir zemesgabals — mazs, bet veselīgs, ar tīru avota ūdeni. Ar auglīgu augsni Cerere kviešiem un vēl vairāk vīnogām; dažos laukos aug pat Pallas olīvkoks.”

Kopš tā laika daudzi rakstnieki ir slavējuši Abruco ražoto vīnu īpašības, bet pirmā vēsturiskā atsauce uz šķirnes “Montepulciano” klātbūtni reģionā ir atrodama Michele Torcia 1792. gada darbā “Saggio Itinerario Nazionale pel Paese dei Peligni” [“Peligni valsts zemes apsekojums”]. Šīs vīnogu šķirnes īpašības vēlāk aprakstītas daudzos vēsturiskos tekstos un tehniskajās rokasgrāmatās. Daži no piemēriem ir Panfilo Serafini (Sulmona, 1817–1864) darbs “Monografia storica di Sulmona” [“Sulmonas vēsturiskā monogrāfija”], kurš 1854. gadā publicēts slavenajā ilustrētajā Neapoles periodiskajā izdevumā “Il Regno delle Due Sicilie” [“Divu Sicīliju karaliste”] un kurā rakstīts šādi: “Montepulciano vīnogulāji — gan “Primaticcio” (agrīnās), gan “Cordisco” (vēlīnās) šķirnes — ir visizplatītākie (..)”; profesores Andrea Vivenza 1867. gada darbs “Brevi norme per fare il vino” [“Īsi vīndarības noteikumi”] un Edoardo Ottavi un Arturo Marescalchi darbs “Vade-Mecum del commerciante di uve e di vini in Italia” [“Itālijas vīnogu un vīna tirgotāju rokasgrāmata”], kura pirmais izdevums publicēts 1897. gadā. Šķirne sākotnēji tika audzēta tikai iekšzemes apgabalos, jo īpaši Peligna ielejā, kurā tā bija pilnīgi aklimatizējusies. 19. gadsimta beigās audzēšana paplašinājās piekrastes virzienā, un kopš Otrā pasaules kara tā ir kļuvusi par reģionā visplašāk audzēto sarkanogu šķirni. Tagad šo šķirni izmanto, lai gatavotu ar ACVN “Montepulciano d’Abruzzo” apzīmēto vīnu, kas ir galvenais un visvairāk novērtētais Abruco vīns un visa vīndarības reģiona simbols. Nosaukums tika atzīts 1968. gadā, un gadu gaitā specifikācija ir grozīta, lai labāk definētu produktu un augsnes un klimatisko apstākļu kopumu, cita starpā norādot konkrētus apakšapgabalus.

8.2.   
  ACVN “Montepulciano d’Abruzzo” un apakšapgabalu nosaukumi

B)   Informācija par produkta kvalitāti vai īpašībām, kas lielā mērā vai pilnīgi saistītas ar tā ģeogrāfisko vidi

Tā kā šķirne “Montepulciano” šajā reģionā ir sastopama daudzus gadsimtus un ir tam perfekti pielāgojusies, tā tiek uzskatīta par Abruco vietējo šķirni. Tās specifiskās īpašības pilnīgi izpaužas ar ACVN “Montepulciano d’Abruzzo” apzīmētajā vīnā, kuram piemīt specifiskas analītiskās un organoleptiskās īpašības, kas īsi un neizsmeļoši aprakstītas specifikācijas 6. pantā.

Konkrēti, vīns ir tumši rubīnsarkanā krāsā ar neizteiktu purpursarkanu nokrāsu, un vīna izturēšanas laikā krāsa kļūst arvien vairāk granātsarkana; tam parasti ir sarkano augļu (ķiršu, kazeņu) smarža, savukārt izturētos vīnos var sajust ievārījuma un garšvielu (piparu, tabakas, lakricas) nianses; garša ir sausa, viegli piesātināta ar tanīniem, samtaina un līdzsvarota.

C)   Apraksts par cēlonisko mijiedarbību starp A) un B) punktā minētajiem aspektiem

Ģeogrāfiskais apgabals ir plašs un aptver vairāk nekā trešdaļu visa Abruco reģiona. Lai gan topogrāfija un augsnes apstākļi šajā apgabalā ir diezgan viendabīgi, klimats no ziemeļiem uz dienvidiem un no austrumiem uz rietumiem nedaudz atšķiras, tāpēc, pamatojoties uz noteiktām klimata iezīmēm (nokrišņi, temperatūra, ventilācija utt.), var identificēt makroapgabalus. Tie kopā ar atšķirībām reljefā un vērsumā būtiski ietekmē šķirnes “Montepulciano” — kas ir galvenā, ja ne vienīgā, vīnogu šķirne, kuru vairāk nekā divus gadsimtus Abruco izmanto, lai ražotu vīnu ar tādu pašu nosaukumu, — augšanu un augļu ražotspēju. Pētījumi, kas veikti nolūkā raksturot “Montepulciano d’Abruzzo” vīnus, ir ļāvuši nošķirt konkrētus apakšapgabalus. Papildus apakšapgabalam Colline Teramane, kura nosaukums 2003. gadā kļuva par atsevišķu nosaukumu, pirmie pieci apakšapgabali bija Terre di Casauria, Terre dei Vestini, Alto Tirino, Valle dei Peligni un Teate, un tiem ir pievienoti četri jauni apakšapgabali, no kuriem trīs atbilst kādas provinces (Peskāras, Kjeti un L’Akvilas) vīnkopības apgabalam. Tāpēc kopā ir deviņi apakšapgabali, no kuriem trīs (Terre di Chieti, Terre Aquilane, Colline Pescaresi) ir saistīti ar provincēm un viens (San Martino sulla Marruccina) ir saistīts ar pašvaldības teritoriju, un ir iespējams izcelt katra noteiktā apgabala īpašības.

9.   Būtiski papildu nosacījumi (iepakojums, marķējums, citas prasības)

ACVN “Montepulciano d’Abruzzo” — papildu ģeogrāfisko vienību nosaukumu izmantošana

Tiesiskais regulējums:

ES tiesību aktos.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu.

Nosacījuma apraksts

Minētie apakšapgabali ir šādi:

| — | Casauria / Terre di Casauria, |
| --- | --- |

—

Casauria / Terre di Casauria,

| — | Terre dei Vestini, |
| --- | --- |

—

Terre dei Vestini,

| — | Alto Tirino, |
| --- | --- |

—

Alto Tirino,

| — | Terre dei Peligni, |
| --- | --- |

—

Terre dei Peligni,

| — | Teate, |
| --- | --- |

—

Teate,

| — | Terre Aquilane / Terre de L’Aquila, |
| --- | --- |

—

Terre Aquilane / Terre de L’Aquila,

| — | Colline Pescaresi, |
| --- | --- |

—

Colline Pescaresi,

| — | San Martino sulla Marrucina, |
| --- | --- |

—

San Martino sulla Marrucina,

| — | Terre di Chieti ar šādām papildu mazākām ģeogrāfiskajām vienībām: Colline Teatine / Teatino, Colline Frentane / Frentania / Frentano, Colline del Sangro Colline del Vastese / Hystonium. |
| --- | --- |

—

Terre di Chieti ar šādām papildu mazākām ģeogrāfiskajām vienībām: Colline Teatine / Teatino, Colline Frentane / Frentania / Frentano, Colline del Sangro Colline del Vastese / Hystonium.

ACVN “Montepulciano d’Abruzzo” un apakšapgabalu nosaukumi

Tiesiskais regulējums:

ES tiesību aktos.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu.

Nosacījuma apraksts

| — | Ražas gads |
| --- | --- |

—

Ražas gads

Ar ACVN “Montepulciano d’Abruzzo” apzīmēto vīnu marķējumā jānorāda gads, kurā iegūtas vīnogas.

ACVN “Montepulciano d’Abruzzo”

Tiesiskais regulējums:

ES tiesību aktos.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu.

Nosacījuma apraksts

| — | Trauku materiāli un nominālais tilpums
  Ar KCVN “Montepulciano d’Abruzzo” apzīmētajam vīnam jābūt iepildītam stikla traukos, kuru nominālais tilpums atbilst spēkā esošo tiesību aktu noteikumiem.
  Iepriekšējā rindkopā minētajiem vīniem, izņemot veidus ar norādītiem apakšapgabaliem un papildu ģeogrāfiskajām vienībām, var izmantot arī traukus, kuri izgatavoti no citiem pārtikas kontaktmateriāliem un kuru nominālais tilpums ir vismaz 2 litri. |
| --- | --- |

—

Trauku materiāli un nominālais tilpums

Ar KCVN “Montepulciano d’Abruzzo” apzīmētajam vīnam jābūt iepildītam stikla traukos, kuru nominālais tilpums atbilst spēkā esošo tiesību aktu noteikumiem.

Iepriekšējā rindkopā minētajiem vīniem, izņemot veidus ar norādītiem apakšapgabaliem un papildu ģeogrāfiskajām vienībām, var izmantot arī traukus, kuri izgatavoti no citiem pārtikas kontaktmateriāliem un kuru nominālais tilpums ir vismaz 2 litri.

| — | Trauku aizvari
  Ar KCVN “Montepulciano d’Abruzzo” apzīmētajiem vīniem, izņemot veidus ar norādītiem apakšapgabaliem vai papildu ģeogrāfiskajām vienībām, ir atļauts izmantot jebkādus aizvarus, kas atļauti saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

Trauku aizvari

Ar KCVN “Montepulciano d’Abruzzo” apzīmētajiem vīniem, izņemot veidus ar norādītiem apakšapgabaliem vai papildu ģeogrāfiskajām vienībām, ir atļauts izmantot jebkādus aizvarus, kas atļauti saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem.

“Montepulciano d’Abruzzo” ar norādītiem apakšapgabaliem

Tiesiskais regulējums:

ES tiesību aktos.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu.

Nosacījuma apraksts

Casauria / Terre di Casauria apakšapgabals

| — | Trauku materiāli un nominālais tilpums
  Vīnu patērētājiem drīkst pārdot tikai stikla traukos, kuru nominālais tilpums ir 0,750, 1,500, 3,000 un 6,000 litri. |
| --- | --- |

—

Trauku materiāli un nominālais tilpums

Vīnu patērētājiem drīkst pārdot tikai stikla traukos, kuru nominālais tilpums ir 0,750, 1,500, 3,000 un 6,000 litri.

| — | Trauku aizvari
  Jāizmanto standarta korķa aizbāžņi. |
| --- | --- |

—

Trauku aizvari

Jāizmanto standarta korķa aizbāžņi.

Terre dei Vestini, Alto Tirino un Terre dei Peligni apakšapgabals

| — | Trauku materiāli un nominālais tilpums
  Vīnu patērētājiem drīkst pārdot tikai stikla traukos, kuru nominālais tilpums ir 0,375, 0,750, 1,500, 3,000, 6,000 litri. |
| --- | --- |

—

Trauku materiāli un nominālais tilpums

Vīnu patērētājiem drīkst pārdot tikai stikla traukos, kuru nominālais tilpums ir 0,375, 0,750, 1,500, 3,000, 6,000 litri.

| — | Trauku aizvari
  Jāizmanto standarta korķa aizbāžņi. |
| --- | --- |

—

Trauku aizvari

Jāizmanto standarta korķa aizbāžņi.

Teate apakšapgabals

| — | Trauku materiāli un nominālais tilpums
  “Montepulciano d’Abruzzo” vīna ar norādītu Teate apakšapgabalu iepakošanai var izmantot jebkuru no spēkā esošajos tiesību aktos paredzētajiem traukiem.
  Ar KCVN “Montepulciano d’Abruzzo” apzīmēto vīnu, kura nosaukums papildināts ar Teate apakšapgabala nosaukumu un apzīmējumu Riserva, jāiepako traukos, kuru nominālais tilpums ir 0,750, 1,500, 3,000 un 6,000 litri. |
| --- | --- |

—

Trauku materiāli un nominālais tilpums

“Montepulciano d’Abruzzo” vīna ar norādītu Teate apakšapgabalu iepakošanai var izmantot jebkuru no spēkā esošajos tiesību aktos paredzētajiem traukiem.

Ar KCVN “Montepulciano d’Abruzzo” apzīmēto vīnu, kura nosaukums papildināts ar Teate apakšapgabala nosaukumu un apzīmējumu Riserva, jāiepako traukos, kuru nominālais tilpums ir 0,750, 1,500, 3,000 un 6,000 litri.

| — | Trauku aizvari
  Var izmantot jebkāda veida aizvarus, kas atļauti spēkā esošajos tiesību aktos. Ar KCVN “Montepulciano d’Abruzzo” apzīmētajam vīnam, kura nosaukums papildināts ar Teate apakšapgabala nosaukumu un apzīmējumu Riserva, drīkst izmantot tikai standarta korķa aizbāžņus.

  Terre di Chieti, Terre de L’Aquila / Terre Aquilane, Colline Pescaresi un San Martino sulla Marruccina apakšapgabals |
| --- | --- |

—

Trauku aizvari

Var izmantot jebkāda veida aizvarus, kas atļauti spēkā esošajos tiesību aktos. Ar KCVN “Montepulciano d’Abruzzo” apzīmētajam vīnam, kura nosaukums papildināts ar Teate apakšapgabala nosaukumu un apzīmējumu Riserva, drīkst izmantot tikai standarta korķa aizbāžņus.

Terre di Chieti, Terre de L’Aquila / Terre Aquilane, Colline Pescaresi un San Martino sulla Marruccina apakšapgabals

| — | Trauku materiāli un nominālais tilpums
  Drīkst izmantot tikai tradicionālas stikla pudeles, kuru nominālais tilpums ir 0,375, 0,750, 1,500, 3,000, 6,000 litri, kā arī īpaša izmēra traukus, kuru nominālais tilpums nepārsniedz 27 litrus. |
| --- | --- |

—

Trauku materiāli un nominālais tilpums

Drīkst izmantot tikai tradicionālas stikla pudeles, kuru nominālais tilpums ir 0,375, 0,750, 1,500, 3,000, 6,000 litri, kā arī īpaša izmēra traukus, kuru nominālais tilpums nepārsniedz 27 litrus.

| — | Trauku aizvari
  Vīnam ar apzīmējumu Riserva drīkst izmantot tikai standarta korķa aizbāžņus. |
| --- | --- |

—

Trauku aizvari

Vīnam ar apzīmējumu Riserva drīkst izmantot tikai standarta korķa aizbāžņus.

“Montepulciano d’Abruzzo” ar norādītiem apakšapgabaliem

Tiesiskais regulējums:

ES tiesību aktos.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu.

Nosacījuma apraksts

Casauria / Terre di Casauria, Terre dei Vestini, Alto Tirino, Terre dei Peligni, Teate, Terre Aquilane / Terre de L’Aquila, Colline Pescaresi un San Martino sulla Marruccina apakšapgabals

| — | Fonts un atrašanās vieta etiķetē
  Konkrētā apakšapgabala (Casauria / Terre di Casauria, Terre dei Vestini, Alto Tirino, Terre dei Peligni, Teate, Terre Aquilane / Terre de L’Aquila, Colline Pescaresi vai San Martino sulla Marruccina) nosaukumam vienmēr jāatrodas tieši pirms nosaukuma “Montepulciano d’Abruzzo”, un tam izmantoto burtu izmēram jābūt vismaz tādam pašam, kāds izmantots kontrolētajam cilmes vietas nosaukumam “Montepulciano d’Abruzzo”.

  Terre di Chieti apakšapgabals |
| --- | --- |

—

Fonts un atrašanās vieta etiķetē

Konkrētā apakšapgabala (Casauria / Terre di Casauria, Terre dei Vestini, Alto Tirino, Terre dei Peligni, Teate, Terre Aquilane / Terre de L’Aquila, Colline Pescaresi vai San Martino sulla Marruccina) nosaukumam vienmēr jāatrodas tieši pirms nosaukuma “Montepulciano d’Abruzzo”, un tam izmantoto burtu izmēram jābūt vismaz tādam pašam, kāds izmantots kontrolētajam cilmes vietas nosaukumam “Montepulciano d’Abruzzo”.

Terre di Chieti apakšapgabals

| — | Fonts un atrašanās vieta etiķetē

  Terre di Chieti apakšapgabala nosaukumam vienmēr jāatrodas tieši pirms nosaukuma “Montepulciano d’Abruzzo”, un tam izmantoto burtu izmēram jābūt vismaz tādam pašam, kāds izmantots kontrolētajam cilmes vietas nosaukumam “Montepulciano d’Abruzzo”.
  Ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Montepulciano d’Abruzzo” apzīmētajiem vīniem var izmantot Terre di Chieti apakšapgabala un papildu ģeogrāfisko vienību Colline Teatine / Teatino, Colline Frentane / Frentania / Frentano, Colline del Sangro un Colline del Vastese / Hystonium nosaukumus.
  Papildu ģeogrāfiskās vienības nosaukumam, kas atbilst vairāk nekā vienas pašvaldības teritorijai, vienmēr jāatrodas zem apakšapgabala nosaukuma un jābūt rakstītam ar mazākiem burtiem. |
| --- | --- |

—

Fonts un atrašanās vieta etiķetē

Terre di Chieti apakšapgabala nosaukumam vienmēr jāatrodas tieši pirms nosaukuma “Montepulciano d’Abruzzo”, un tam izmantoto burtu izmēram jābūt vismaz tādam pašam, kāds izmantots kontrolētajam cilmes vietas nosaukumam “Montepulciano d’Abruzzo”.

Ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Montepulciano d’Abruzzo” apzīmētajiem vīniem var izmantot Terre di Chieti apakšapgabala un papildu ģeogrāfisko vienību Colline Teatine / Teatino, Colline Frentane / Frentania / Frentano, Colline del Sangro un Colline del Vastese / Hystonium nosaukumus.

Papildu ģeogrāfiskās vienības nosaukumam, kas atbilst vairāk nekā vienas pašvaldības teritorijai, vienmēr jāatrodas zem apakšapgabala nosaukuma un jābūt rakstītam ar mazākiem burtiem.

Saite uz produkta specifikāciju

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/19401

---

(1)  OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.

---

Labojumi

| 22.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 220/81 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 220/81

---

Labojums nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācijā saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” C 123, 2023. gada 5. aprīlis
  )

(2023/C 220/12)

33. lappusē 3.2. punkta “Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums” trešajā daļā:

tekstu:

“Gatavais produkts satur dzīvas pienskābes baktērijas:

| — | Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus – 1,0×107 CfU/g (pielaide – 1,0×106 CfU/g); |
| --- | --- |

—

Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus – 1,0×107 CfU/g (pielaide – 1,0×106 CfU/g);

| — | Streptococcus thermophilus – 1,0×108 CfU/g (pielaide – 1,0×107 CfU/g).” |
| --- | --- |

—

Streptococcus thermophilus – 1,0×108 CfU/g (pielaide – 1,0×107 CfU/g).”

lasīt šādi:

“Gatavais produkts satur dzīvas pienskābes baktērijas:

| — | Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus – 1,0×107 KVV/g (pielaide – 1,0×106 KVV/g); |
| --- | --- |

—

Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus – 1,0×107 KVV/g (pielaide – 1,0×106 KVV/g);

| — | Streptococcus thermophilus – 1,0×108 KVV/g (pielaide – 1,0×107 KVV/g).” |
| --- | --- |

—

Streptococcus thermophilus – 1,0×108 KVV/g (pielaide – 1,0×107 KVV/g).”

---