# Úřední věstník C 222/2023

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 222 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Ročník 6626. června 2023 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 222

České vydání

Informace a oznámení

Ročník 6626. června 2023

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | II   Sdělení |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2023/C 222/01 | Sdělení Komise o výkladových pokynech pro nařízení (ES) č. 1370/2007 o veřejných službách v přepravě cestujících po železnici a silnici | 1 |
| 2023/C 222/02 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.10865 – ASTORG / IPCOM) (
  1
  ) | 28 |
| 2023/C 222/03 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.10886 – INEOS / SINOPEC / SHANGHAI SECCO PETROCHEMICAL) (
  1
  ) | 29 |
| 2023/C 222/04 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.10958 – CARLYLE / GARNICA) (
  1
  ) | 30 |
| 2023/C 222/05 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.11101 – CEPSA / BOH / BWT) (
  1
  ) | 31 |
| 2023/C 222/06 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.10823 – CLEARLAKE / TA ASSOCIATES / EPHESOFT) (
  1
  ) | 32 |
| 2023/C 222/07 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.10674 – INTERPARKING SERVIZI / OSR / PARKING LOT JV) (
  1
  ) | 33 |
| 2023/C 222/08 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.11110 – EFMS / PSPIB / RADIUS) (
  1
  ) | 34 |
| 2023/C 222/09 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.11030 – AWARE SUPER / ABP / DV4 / OMERS / REAL ESTATE JV) (
  1
  ) | 35 |
| 2023/C 222/10 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.10879 – EMZ PARTNERS / IK INVESTMENT / OAKLEY CAPITAL / MR VALENTIN SCHÜTT / WISHCARD) (
  1
  ) | 36 |
| 2023/C 222/11 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.11131 – PIERER / LEONI) (
  1
  ) | 37 |

Obsah

Strana

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2023/C 222/01

Sdělení Komise o výkladových pokynech pro nařízení (ES) č. 1370/2007 o veřejných službách v přepravě cestujících po železnici a silnici

1

2023/C 222/02

Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.10865 – ASTORG / IPCOM) (
  1
  )

1

28

2023/C 222/03

Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.10886 – INEOS / SINOPEC / SHANGHAI SECCO PETROCHEMICAL) (
  1
  )

1

29

2023/C 222/04

Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.10958 – CARLYLE / GARNICA) (
  1
  )

1

30

2023/C 222/05

Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.11101 – CEPSA / BOH / BWT) (
  1
  )

1

31

2023/C 222/06

Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.10823 – CLEARLAKE / TA ASSOCIATES / EPHESOFT) (
  1
  )

1

32

2023/C 222/07

Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.10674 – INTERPARKING SERVIZI / OSR / PARKING LOT JV) (
  1
  )

1

33

2023/C 222/08

Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.11110 – EFMS / PSPIB / RADIUS) (
  1
  )

1

34

2023/C 222/09

Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.11030 – AWARE SUPER / ABP / DV4 / OMERS / REAL ESTATE JV) (
  1
  )

1

35

2023/C 222/10

Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.10879 – EMZ PARTNERS / IK INVESTMENT / OAKLEY CAPITAL / MR VALENTIN SCHÜTT / WISHCARD) (
  1
  )

1

36

2023/C 222/11

Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.11131 – PIERER / LEONI) (
  1
  )

1

37

---

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Rada |
| 2023/C 222/12 | Oznámení určené subjektům RT Balkan, Oriental Review, Tsargrad, New Eastern Outlook a Katehon o jejich zahrnutí do rozhodnutí Rady 2014/512/SZBP a nařízení Rady (EU) č. 833/2014 o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem Ruska destabilizujícím situaci na Ukrajině | 38 |
| 2023/C 222/13 | Oznámení určené fyzickým a právnickým osobám, subjektům a orgánům, na něž se vztahují omezující opatření stanovená rozhodnutím Rady 2014/145/SZBP ve znění rozhodnutí Rady (SZBP) 2023/1218 a nařízením Rady (EU) č. 269/2014, prováděným prováděcím nařízením Rady (EU) 2023/1216, o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny | 39 |
| 2023/C 222/14 | Oznámení určené fyzickým a právnickým osobám, subjektům a orgánům, na něž se vztahují omezující opatření stanovená rozhodnutím Rady 2014/145/SZBP ve znění rozhodnutí Rady (SZBP) 2023/1218 a nařízením Rady (EU) č. 269/2014, prováděným prováděcím nařízením Rady (EU) 2023/1216, o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny | 40 |
| 2023/C 222/15 | Oznámení určené subjektům údajů, na něž se vztahují omezující opatření stanovená rozhodnutím Rady 2014/145/SZBP a nařízením Rady (EU) č. 269/2014 o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny | 41 |
| | Evropská komise |
| 2023/C 222/16 | Směnné kurzy vůči euru – 22. června 2023 | 43 |
| 2023/C 222/17 | Směnné kurzy vůči euru – 23. června 2023 | 44 |
| | INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ |
| 2023/C 222/18 | Seznam přístavů v členských státech EU, kde jsou v souladu s čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 rybářským plavidlům třetích zemí povoleny vykládka a překládka produktů rybolovu a zpřístupněny přístavní služby. Seznam přístavů v Severním Irsku, v nichž jsou povoleny vykládky a překládky produktů rybolovu a ve kterých jsou k dispozici přístavní služby pro rybářská plavidla třetích zemí v souladu s Protokolem o Irsku/Severním Irsku k Dohodě o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii | 45 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Rada

2023/C 222/12

Oznámení určené subjektům RT Balkan, Oriental Review, Tsargrad, New Eastern Outlook a Katehon o jejich zahrnutí do rozhodnutí Rady 2014/512/SZBP a nařízení Rady (EU) č. 833/2014 o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem Ruska destabilizujícím situaci na Ukrajině

38

2023/C 222/13

Oznámení určené fyzickým a právnickým osobám, subjektům a orgánům, na něž se vztahují omezující opatření stanovená rozhodnutím Rady 2014/145/SZBP ve znění rozhodnutí Rady (SZBP) 2023/1218 a nařízením Rady (EU) č. 269/2014, prováděným prováděcím nařízením Rady (EU) 2023/1216, o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny

39

2023/C 222/14

Oznámení určené fyzickým a právnickým osobám, subjektům a orgánům, na něž se vztahují omezující opatření stanovená rozhodnutím Rady 2014/145/SZBP ve znění rozhodnutí Rady (SZBP) 2023/1218 a nařízením Rady (EU) č. 269/2014, prováděným prováděcím nařízením Rady (EU) 2023/1216, o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny

40

2023/C 222/15

Oznámení určené subjektům údajů, na něž se vztahují omezující opatření stanovená rozhodnutím Rady 2014/145/SZBP a nařízením Rady (EU) č. 269/2014 o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny

41

Evropská komise

2023/C 222/16

Směnné kurzy vůči euru – 22. června 2023

43

2023/C 222/17

Směnné kurzy vůči euru – 23. června 2023

44

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

2023/C 222/18

Seznam přístavů v členských státech EU, kde jsou v souladu s čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 rybářským plavidlům třetích zemí povoleny vykládka a překládka produktů rybolovu a zpřístupněny přístavní služby. Seznam přístavů v Severním Irsku, v nichž jsou povoleny vykládky a překládky produktů rybolovu a ve kterých jsou k dispozici přístavní služby pro rybářská plavidla třetích zemí v souladu s Protokolem o Irsku/Severním Irsku k Dohodě o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii

45

---

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | JINÉ AKTY |
| | Evropská komise |
| 2023/C 222/19 | Zveřejnění jednotného dokumentu uvedeného v čl. 94 odst. 1 písm. d) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 a odkazu na zveřejnění specifikace výrobku týkající se názvu v odvětví vína | 50 |
| 2023/C 222/20 | Zveřejnění žádosti o změnu specifikace názvu v odvětví vína podle článku 105 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 | 57 |
| 2023/C 222/21 | Zveřejnění oznámení o schválení standardní změny specifikace výrobku týkající se názvu v odvětví vína, jak je uvedeno v čl. 17 odst. 2 a 3 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/33 | 65 |

V   Oznámení

JINÉ AKTY

Evropská komise

2023/C 222/19

Zveřejnění jednotného dokumentu uvedeného v čl. 94 odst. 1 písm. d) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 a odkazu na zveřejnění specifikace výrobku týkající se názvu v odvětví vína

50

2023/C 222/20

Zveřejnění žádosti o změnu specifikace názvu v odvětví vína podle článku 105 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013

57

2023/C 222/21

Zveřejnění oznámení o schválení standardní změny specifikace výrobku týkající se názvu v odvětví vína, jak je uvedeno v čl. 17 odst. 2 a 3 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/33

65

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 26.6.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 222/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 222/1

---

SDĚLENÍ KOMISE

o výkladových pokynech pro nařízení (ES) č. 1370/2007 o veřejných službách v přepravě cestujících po železnici a silnici

(2023/C 222/01)

1.   ÚVOD

Jak je uvedeno ve sdělení Komise o strategii pro udržitelnou a inteligentní mobilitu (1), je zapotřebí rozhodných opatření k přesunu větší aktivity k udržitelnějším druhům dopravy. Veřejné dopravní služby mají zásadní význam pro dosažení cílů Zelené dohody pro Evropu, kterými jsou udržitelná, inteligentní a inkluzivní mobilita. Za tímto účelem je klíčová dostupnost veřejných dopravních služeb účinně využívajících zdroje a šetrných k životnímu prostředí. V kombinovaném odvětví půdy se tyto služby řídí nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 ze dne 23. října 2007 o veřejných službách v přepravě cestujících po železnici a silnici a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 1191/69 a č. 1107/70 (2) (dále jen „nařízení (ES) č. 1370/2007“ nebo „nařízení“).

V souladu s protokolem č. 26 o službách obecného zájmu hrají vnitrostátní, regionální a místní orgány zásadní úlohu a mají široké rozhodovací pravomoci při poskytování, pořizování a organizování služeb obecného hospodářského zájmu. Veřejné služby v přepravě cestujících v obecném hospodářském zájmu nemohou být vždy provozovány na obchodním základě, ale mohou vyžadovat veřejnou finanční podporu. Je na členských státech, aby zjistily potřeby svých občanů v oblasti mobility a to, jaká podpora může být případně zapotřebí.

Zároveň by finanční podpora měla podléhat podmínkám, které zajistí nerušené fungování vnitřního trhu. Tyto podmínky jsou uvedeny v nařízení (ES) č. 1370/2007.

Nařízení (ES) č. 1370/2007 vstoupilo v platnost dne 3. prosince 2009. Bylo změněno rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/2338 ze dne 14. prosince 2016 (3), a to v rámci čtvrtého železničního balíčku (4).

Nařízení (ES) č. 1370/2007 stanoví podmínky, za kterých mohou být veřejné dopravní služby v železniční či jiné drážní dopravě a silniční dopravě organizovány a financovány: vztahuje se zejména na autobusy, tramvaje, metro a železnice. Může se rovněž vztahovat na vnitrozemské vodní cesty a teritoriální mořské vody, pokud tak členské státy rozhodnou.

Podmínky se týkají mimo jiné definice závazků veřejné služby, oblasti působnosti smluv o veřejných službách, způsobů uzavírání těchto smluv a stanovení kompenzací vyplácených provozovatelům veřejné dopravy. Jsou-li dodržena ustanovení nařízení (ES) č. 1370/2007, považuje se kompenzace za slučitelnou s vnitřním trhem a je osvobozena od povinnosti předchozího oznámení Komisi podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“ nebo „Smlouva“).

V roce 2014 Komise přijala sdělení o výkladových pokynech pro nařízení (ES) č. 1370/2007 (5) (dále jen „výkladové pokyny z roku 2014“), jehož cílem bylo sdělit zúčastněným stranám její pojetí řady ustanovení nařízení, které bylo rovněž inspirováno osvědčenými postupy v členských státech.

Mezitím došlo k vývoji legislativního rámce: v roce 2016 bylo nařízení (ES) č. 1370/2007 podstatně změněno, zejména s cílem rozšířit zásadu nabídkového řízení u veřejných služeb na odvětví železniční dopravy. Změna zahrnovala zavedení přechodného období, během něhož bude možné zadávat smlouvy o veřejných službách v osobní železniční dopravě přímo a bezpodmínečně až do 24. prosince 2023, aby se toto odvětví mohlo připravit na otevření trhu.

Soudní dvůr Evropské unie (dále jen „soudy Unie“) rovněž vyložil některá ustanovení nařízení (ES) č. 1370/2007 a pravidla pro služby obecného hospodářského zájmu. Uplatňování těchto pravidel je ovlivněno zejména skutečností, že od 1. ledna 2019 je železničním podnikům v rámci čtvrtého železničního balíčku uděleno právo na přístup k železniční infrastruktuře, díky čemuž mohou podle práva Unie rozvíjet obchodní služby.

S ohledem na tento vývoj je nezbytné výkladové pokyny z roku 2014 revidovat a zejména pomoci příslušným orgánům s přípravou na konec výše uvedeného přechodného období dne 24. prosince 2023. Tyto revidované pokyny by měly rovněž zajistit řádné zahájení nových iniciativ, jako je možnost organizovat a podporovat mezinárodní veřejné služby, například přeshraniční osobní železniční dopravu jako atraktivní možnost cestování na dlouhé vzdálenosti.

Před přijetím tohoto sdělení vedla Komise konzultace s členskými státy a subjekty zastupujícími zúčastněné strany, například evropskými sdruženími odvětví veřejné dopravy, včetně zaměstnanců v dopravě a organizací cestujících.

Toto sdělení Komise, které se vztahuje pouze na vybraná ustanovení nařízení (ES) č. 1370/2007, nevytváří žádná nová pravidla. Poskytuje členským státům vysvětlení a pokyny ohledně toho, jak Komise vykládá ustanovení nařízení, zejména s ohledem na příslušnou judikaturu soudů Unie. Výklad práva Unie je v konečném důsledku výsadou soudů Unie.

2.   VÝKLAD NAŘÍZENÍ (ES) č. 1370/2007 ZE STRANY KOMISE

2.1.   Oblast působnosti nařízení (ES) č. 1370/2007

Tento oddíl obsahuje výkladové pokyny týkající se vztahu mezi nařízením (ES) č. 1370/2007 a těmito směrnicemi: směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání veřejných zakázek a o zrušení směrnice 2004/18/ES (6) (dále jen „směrnice 2014/24/EU“); směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb a o zrušení směrnice 2004/17/ES (7) (dále jen „směrnice 2014/25/EU“) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/23/EU ze dne 26. února 2014 o udělování koncesí (8) (dále jen „směrnice 2014/23/EU“). Tento oddíl rovněž objasňuje, jak uplatnit nařízení (ES) č. 1370/2007 na vnitrozemské vodní cesty a teritoriální mořské vody. Kromě toho také poskytuje pokyny týkající se mezinárodních veřejných dopravních služeb, závazků veřejné služby v oblasti nákladní dopravy a multimodální dopravy, jakož i zvláštních druhů veřejné dopravy.

2.1.1.   
  Ustanovení čl. 5 odst. 1 a čl. 1 odst. 3. Vztah mezi nařízením (ES) č. 1370/2007 a směrnicemi o zadávání veřejných zakázek a udělování koncesí

Nařízení (ES) č. 1370/2007 upravuje smlouvy o veřejných službách definované v čl. 2 písm. i) v oblasti veřejné přepravy cestujících po železnici či jiným druhem drážní dopravy a po silnici. Avšak tyto smlouvy o veřejných službách mohou v závislosti na svých vlastnostech rovněž spadat do oblasti působnosti směrnic o zadávání veřejných zakázek (směrnice 2014/24/EU a směrnice 2014/25/EU) (9). Koncese na veřejné služby v přepravě cestujících ve smyslu nařízení (ES) č. 1370/2007 jsou vyňaty z oblasti působnosti směrnice 2014/23/EU (10).

Rozlišení mezi zakázkami na služby a koncesemi na služby je důležité pro určení toho, který právní nástroj se na zadání zakázky vztahuje.

Ustanovení čl. 2 body 1, 2 a 5 směrnice 2014/25/EU definuje „zakázky na služby“ jako úplatné smlouvy uzavřené písemnou formou mezi jedním nebo více zadavateli, kteří vykonávají činnosti uvedené v článcích 8 až 14 směrnice, a jedním nebo více hospodářskými subjekty, jejichž předmětem je poskytování služeb. V případě, že jsou tyto zakázky zadávány „veřejnými zadavateli“ ve smyslu ustanovení čl. 2 odst. 1 bodu 1 směrnice 2014/24/EU, kteří nevykonávají činnosti uvedené v článcích 8 až 14 směrnice 2014/25/EU, považují se za „veřejné zakázky na služby“ v souladu s čl. 2 odst. 1 body 6 a 9 směrnice 2014/24/EU.

Ustanovení čl. 5 bodu 1 písm. b) směrnice 2014/23/EU o udělování koncesí definuje „koncesi na služby“ jako „úplatnou smlouvu uzavřenou písemnou formou, kterou jeden nebo více veřejných zadavatelů či zadavatelů svěřuje jednomu nebo více hospodářským subjektům poskytování a řízení jiných služeb, než jsou stavební práce uvedené v písmeni a), přičemž odpovídající protiplnění spočívá buď výhradně v právu braní užitků vyplývající z poskytování služeb, jež jsou předmětem dané smlouvy, nebo v tomto právu společně s platbou“.

Ustanovení čl. 5 bodu 1 dále upřesňuje, že „udělením koncese na stavební práce nebo na služby se na koncesionáře přenáší provozní riziko při braní užitků vyplývajících z využívání provedených stavebních prací nebo z poskytování služeb, přičemž může jít o riziko na straně poptávky, riziko na straně nabídky, nebo riziko na straně poptávky i nabídky. Má se za to, že koncesionář převzal provozní riziko, pokud mu za běžných provozních podmínek není zaručena návratnost vynaložených investic nebo nákladů vzniklých při provozování stavby nebo poskytování služeb, jež jsou předmětem koncese. Část rizika přenesená na koncesionáře musí zahrnovat skutečné vystavení výkyvům trhu, tak aby případné odhadované ztráty koncesionáře nebyly pouze nominální nebo zanedbatelné“.

Tento rozdíl mezi smlouvami o veřejných službách a koncesemi na služby je důležitý, protože podle čl. 10 odst. 3 směrnice 2014/23/EU se tato směrnice nepoužije na koncese na veřejné služby v přepravě cestujících ve smyslu nařízení (ES) č. 1370/2007. Udělování koncesí na poskytování těchto veřejných služeb v přepravě cestujících se proto řídí výhradně nařízením (ES) č. 1370/2007, a to bez ohledu na druh dopravy.

U zakázek na služby je však druh dopravy důležitý. Ustanovení čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 1370/2007 stanoví, že uzavírání smluv o veřejných službách v přepravě cestujících autobusem či tramvají se řídí směrnicí 2004/17/ES (zrušena a nahrazena směrnicí 2014/25/EU) a směrnicí 2004/18/ES (zrušena a nahrazena směrnicí 2014/24/EU), s výjimkou případů, kdy tyto smlouvy mají podobu koncesí na služby. Zadávání veřejných zakázek na služby v přepravě autobusem či tramvají se proto řídí výhradně směrnicemi o zadávání veřejných zakázek (směrnice 2014/24/EU a 2014/25/EU).

Uzavírání smluv o veřejných službách v přepravě cestujících po železnici a metrem (včetně těch, které mají podobu koncesí) se naopak řídí výhradně nařízením (ES) č. 1370/2007 (a je vyňato z oblasti působnosti směrnice 2014/24/EU podle jejího 27. bodu odůvodnění a čl. 10 písm. i), z oblasti působnosti směrnice 2014/25/EU podle jejího 35. bodu odůvodnění a čl. 21 písm. g) a z oblasti působnosti směrnice 2014/23/EU podle jejího čl. 10 odst. 3). Pravidla pro zadávání multimodálních zakázek jsou uvedena v oddíle 2.1.5.

V případě koncesí na stavební práce ustanovení čl. 1 odst. 3 nařízení (ES) č. 1370/2007 stanoví, že „toto nařízení se nepoužije na koncese na stavební práce ve smyslu čl. 1 odst. 3 písm. a) směrnice 2004/17/ES nebo čl. 1 odst. 3 směrnice 2004/18/ES“. Po vstupu směrnice 2014/23/EU o udělování koncesí v platnost se koncese na stavební práce pro veřejné služby v přepravě cestujících po železnici či jiným druhem drážní dopravy a po silnici řídí výhradně touto směrnicí. Pojem „koncese na stavební práce“ je nyní definován v čl. 5 bodě 1 písm. a) směrnice 2014/23/EU.

Tabulka

Přehled použitelného právního základu pro zadávání zakázek podle druhu smluvního uspořádání a druhu dopravy

| Druh dopravy | Smlouvy o veřejných službách podle definice ve směrnicích 2014/24/EU a 2014/25/EU | Koncese na služby podle definice ve směrnici 2014/23/EU |
| --- | --- | --- |
| Autobus a tramvaj | Směrnice 2014/24/EU a 2014/25/EU | Nařízení (ES) č. 1370/2007 |
| Železnice a metro | Nařízení (ES) č. 1370/2007 | Nařízení (ES) č. 1370/2007 |

Druh dopravy

Smlouvy o veřejných službách podle definice ve směrnicích 2014/24/EU a 2014/25/EU

Koncese na služby podle definice ve směrnici 2014/23/EU

Autobus a tramvaj

Směrnice 2014/24/EU a 2014/25/EU

Nařízení (ES) č. 1370/2007

Železnice a metro

Nařízení (ES) č. 1370/2007

Nařízení (ES) č. 1370/2007

Mělo by být vyjasněno, že všechna ustanovení (a nejen ta, která se týkají zadávacích řízení) směrnic o zadávání veřejných zakázek se nadále vztahují na zakázky na veřejné služby v oblasti autobusové a tramvajové dopravy. To platí například pro jejich ustanovení o změně smluv na zakázky v době jejich trvání (viz bod 2.5.5).

2.1.2.   
  Ustanovení čl. 1 odst. 2. Vnitrostátní rozhodnutí o použití nařízení (ES) č. 1370/2007 na vnitrozemské vodní cesty a teritoriální mořské vody

Ustanovení čl. 1 odst. 2 stanoví, že členské státy mohou nařízení (ES) č. 1370/2007 použít pro veřejné služby v přepravě cestujících po vnitrozemských vodních cestách a, aniž by bylo dotčeno nařízení Rady (EHS) č. 3577/92 ze dne 7. prosince 1992 o uplatňování zásady volného pohybu služeb v námořní dopravě v členských státech (námořní kabotáž) (11), v teritoriálních mořských vodách.

V zájmu zajištění právní jistoty by rozhodnutí členského státu o používání nařízení (ES) č. 1370/2007 pro veřejné služby v přepravě cestujících po vnitrozemských vodních cestách nebo v teritoriálních mořských vodách mělo být přijato transparentním způsobem prostřednictvím právně závazného aktu. Uplatňování nařízení (ES) č. 1370/2007 v přepravě cestujících po vnitrozemských vodních cestách nebo v teritoriálních mořských vodách může být zvláště užitečné tam, kde jsou tyto služby zahrnuty do širší sítě veřejné přepravy cestujících.

V případě nepřijetí rozhodnutí o použití nařízení (ES) č. 1370/2007 v přepravě cestujících po vnitrozemských vodních cestách se veřejné financování těchto služeb řídí přímo článkem 93 SFEU. Ve svém sdělení o výkladu nařízení Rady (EHS) č. 3577/92 (12) poskytuje Komise pokyny k uplatňování nařízení (ES) č. 1370/2007 na služby námořní kabotáže.

2.1.3.   
  Ustanovení čl. 1 odst. 2. Uplatňování nařízení (ES) č. 1370/2007 na mezinárodní veřejné dopravní služby

Ustanovení čl. 1 odst. 2 stanoví, že se nařízení (ES) č. 1370/2007 vztahuje také na mezinárodní provozování veřejných služeb v přepravě a že s výhradou souhlasu příslušných orgánů členských států, na jejichž území jsou tyto služby poskytovány, se závazky veřejné služby mohou týkat služeb na přeshraniční úrovni, včetně veřejných dopravních služeb, které uspokojují místní a regionální dopravní potřeby.

Zatímco ustanovení čl. 1 odst. 2 výslovně odkazuje na místní a regionální dopravní potřeby, pojem mezinárodní veřejné služby zahrnuje rovněž veřejné služby dálkové osobní dopravy. Předpokladem pro zřízení mezinárodní veřejné služby je dohoda příslušných orgánů členských států, na jejichž území jsou služby poskytovány. Tyto příslušné orgány se mohou samy rozhodnout, zda na území, které spadá do jejich pravomoci, u navrhované služby uznají status veřejné služby. Dohoda podle čl. 1 odst. 2 může mít různou formu. Dohoda požadovaná pro zřízení mezinárodní veřejné služby nemůže být omezena na obecné ustanovení zajišťující přístup k dopravní infrastruktuře, neboť tato infrastruktura je již zaručena směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2012/34/EU ze dne 21. listopadu 2012 o vytvoření jednotného evropského železničního prostoru (13). Pokud se u mezinárodní dopravy v členském státě jedná výlučně o tranzit (tj. bez nástupu nebo výstupu cestujících), nevyžaduje se souhlas tranzitního členského státu, neboť lze mít za to, že na jeho území není poskytována žádná doprava.

Příslušné orgány však mají širokou rozhodovací pravomoc, pokud jde o obsah dohody. Přeshraniční spolupráci lze provádět různými způsoby, například vytvořením konsorcia zúčastněných orgánů na základě smluvních ujednání mezi nimi (např. evropské seskupení pro územní spolupráci nebo evropské hospodářské zájmové sdružení).

Za předpokladu, že se na tom dohodnou všechny příslušné orgány, na jejichž území je mezinárodní veřejná doprava poskytována, nic nebrání tomu, aby závazky veřejné služby týkající se celé služby byly upřesněny, ani tomu, aby související kompenzace byla poskytnuta pouze jedním nebo některými dotčenými příslušnými orgány.

Pokud příslušný orgán nedá souhlas s navrhovanou mezinárodní veřejnou službou, nemůže být tato služba poskytována jako veřejná služba na území spadajícím do pravomoci tohoto členského státu. V takových případech nařízení (ES) č. 1370/2007 nezakazuje zřizování hybridních služeb, pokud je část přeshraniční služby poskytována na obchodním základě a část jako veřejná služba. Je však na členských státech, aby zajistily, že tyto služby nenaruší hospodářskou soutěž a zejména že nedojde ke křížovému subvencování kompenzovaných a obchodních úseků cesty. Pod podmínkou ochrany citlivých obchodních údajů mohou například od hospodářských subjektů požadovat úplné a transparentní informace o nákladech a příjmech jednotlivých úseků, které prokážou, že nedochází ke křížovému subvencování obchodních a kompenzovaných úseků cesty. Mohou rovněž požadovat, aby si provozovatel, který obdrží kompenzaci, vybral obchodního partnera na základě spravedlivého a transparentního výběrového řízení, a nikoli na základě historických vztahů.

2.1.4.   
  Závazky veřejné služby v oblasti služeb nákladní dopravy

Nařízení (ES) č. 1370/2007 se nevztahuje na služby nákladní dopravy. Služby nákladní dopravy mohou být kvalifikovány jako služby obecného hospodářského zájmu pouze tehdy, pokud dotčený členský stát zjistí, že existuje skutečná potřeba těchto služeb, kterou trh nenaplňuje nebo nenaplňuje dostatečně (viz oddíl 2.2.3). Pokud členské státy chtějí zavést podpůrná opatření pro služby železniční nákladní dopravy, které nesplňují podmínky stanovené v rozsudku ve věci Altmark (14) a představují státní podporu, musí tato opatření oznámit Komisi podle čl. 108 odst. 3 SFEU.

2.1.5.   
  Ustanovení čl. 1 odst. 2. Závazky multimodální veřejné služby

Podle čl. 1 odst. 2 se nařízení vztahuje na veřejné služby v přepravě cestujících po železnici či jiným druhem drážní dopravy, jakož i po silnici. Pokud tak členské státy rozhodnou, může se rovněž vztahovat na veřejnou přepravu cestujících po vnitrozemských vodních cestách a v teritoriálních mořských vodách (viz oddíl 2.1.2). Příslušné orgány proto mohou rozhodnout o uzavření smluv o veřejných službách se závazky veřejné služby vztahujícími se na jeden nebo více druhů dopravy podle nařízení. Co se týče doby trvání smluv u multimodálních zakázek, čl. 4 odst. 3 stanoví, že je omezena na 15 let, pokud doprava po železnici nebo jiné druhy drážní dopravy představují více než 50 % hodnoty příslušných služeb. Na uzavírání smluv o poskytování služeb, které se vztahují na veřejné služby přepravy autobusem nebo tramvají i metrem a po železnici, se nadále vztahují požadavky směrnic o zadávání veřejných zakázek (směrnice 2014/24/EU nebo 2014/25/EU) i nařízení (ES) č. 1370/2007.

Podle 17. bodu odůvodnění mohou příslušné orgány stanovit sociální a kvalitativní kritéria pro závazky veřejné služby, a to i v oblasti ochrany životního prostředí. Příslušné orgány mohou stanovit závazky veřejné služby pro několik druhů dopravy s cílem podpořit environmentální udržitelnost multimodální veřejné dopravy.

2.1.6.   
  Ustanovení čl. 1 odst. 2. Zvláštní druhy veřejné dopravy

S cílem zlepšit nabídku veřejných služeb v přepravě cestujících, zejména na úrovni „úseku první/poslední míle“ cestovních činností cestujících, mohou příslušné orgány doplnit nabídku pravidelných veřejných dopravních služeb na pevných trasách o veřejné dopravní služby na vyžádání. Tyto služby na vyžádání, obvykle silničními vozidly, umožňují cestujícím objednat si jízdu pomocí elektronické nebo jiné komunikace za účelem vyzvednutí a vysazení cestujících mezi zastávkami určenými provozovatelem dopravy na vyžádání nebo zastávkami pravidelné veřejné dopravy. Pokud jsou veřejné dopravní služby na vyžádání předmětem výlučného práva a/nebo kompenzace za plnění závazků veřejné služby, zejména pokud jde o povinnou dostupnost služby, a splňují požadavky čl. 2 písm. a) nařízení, tj. jsou v obecném hospodářském zájmu a jsou poskytovány veřejnosti nediskriminačním způsobem a nepřetržitě, má Komise za to, že rovněž spadají do působnosti čl. 1 odst. 2 nařízení.

Některé příslušné orgány zahrnují do své nabídky veřejné dopravy služby poskytované pomocí vozidel s lanovým pohonem (např. lanovky, lanové dráhy). Komise se domnívá, že tyto služby spadají do působnosti čl. 1 odst. 2 nařízení, pokud jsou poskytovány vozidly, která mají stálý kontakt buď se silnicí, nebo s kolejemi.

2.2.   Definice závazků veřejné služby a obecná pravidla / obsah smluv o veřejných službách

Tato kapitola obsahuje výkladové pokyny týkající se hlavních charakteristik obecných pravidel a způsobu, jakým příslušné orgány definují povahu a rozsah závazků veřejné služby a výlučných práv v kontextu nařízení (ES) č. 1370/2007. Dále se zabývá podmínkami, za kterých lze povolit prodloužení smluv o veřejných službách, a také podmínkami uzavírání smluv na subdodávky včetně případů vnitřních provozovatelů.

2.2.1.   
  Ustanovení čl. 2 písm. i). Právní charakteristiky smlouvy o veřejných službách

S ohledem na různé právní systémy a tradice členských států je definice smlouvy o veřejných službách, jak ji stanoví nařízení (ES) č. 1370/2007, velmi široká a zahrnuje různé typy právně závazných aktů, které podle vnitrostátního práva nemají vždy podobu smlouvy.

Podle čl. 2 písm. i) se za smlouvu o veřejných službách považuje „jeden nebo několik právně závazných aktů potvrzujících dohodu mezi příslušným orgánem a provozovatelem veřejných služeb, jejímž cílem je svěřit provozovateli veřejných služeb řízení a provozování veřejných služeb v přepravě cestujících, které spadají pod závazky veřejné služby“. Smlouva může rovněž sestávat z rozhodnutí přijatého příslušným orgánem, které má formu zvláštního zákona nebo podzákonného právního aktu nebo které obsahuje podmínky, za nichž příslušný orgán poskytuje služby sám nebo jejich poskytování svěří vnitřnímu provozovateli. Smlouvu o veřejných službách může představovat i kombinace právního aktu, kterým se provozování služeb přiděluje provozovateli, a správního aktu, který stanoví podrobné požadavky na služby a metodu výpočtu kompenzace. Pojem „smlouva o veřejných službách“ podle definice nařízení (ES) č. 1370/2007 se rovněž vztahuje na koncese na veřejné služby.

2.2.2.   
  Ustanovení čl. 2 písm. l) a čl. 3 odst. 2 a 3. Obecná pravidla

Obecná pravidla jsou vymezena v čl. 2 písm. l) jako opatření, která se použijí „nediskriminačním způsobem [...] na všechny veřejné služby v přepravě cestujících stejného druhu ve stanovené územní oblasti, za kterou odpovídá příslušný orgán“. Obecná pravidla jsou proto opatření, která se nediskriminačním způsobem vztahují na všechny provozovatele jednoho nebo více druhů veřejných dopravních služeb. Opatření může být omezeno na územní oblast, za kterou odpovídá příslušný orgán, ale nemusí nutně pokrývat celou územní oblast.

Příslušný orgán může rozhodnout o použití obecných pravidel ke stanovení sociálních norem nebo norem kvality v souladu se 17. bodem odůvodnění nařízení (ES) č. 1370/2007.

Členské státy a/nebo příslušné orgány mohou upravit veřejnou dopravu obecnými pravidly, jako jsou zákony, vyhlášky či regulační opatření. Ustanovení čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1370/2007 se vztahuje pouze na obecná pravidla, která mají podobu kompenzovaných maximálních tarifů pro všechny cestující nebo pro určité kategorie cestujících. U těchto obecných pravidel neexistuje povinnost uzavřít smlouvu o veřejných službách.

Podle čl. 3 odst. 3 mohou členské státy vyloučit z oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1370/2007 obecná pravidla o finančních kompenzacích závazků veřejné služby, která stanovují maximální přepravní tarify pro žáky, studenty, učně a osoby s omezenou pohyblivostí. Pokud se členský stát rozhodne tak učinit, musí vnitrostátní orgány posoudit, zda kompenzace udělená podle těchto obecných pravidel představuje státní podporu. Pokud ano, musí být pravidla oznámena Komisi v souladu s článkem 108 Smlouvy o fungování EU.

Členským státům není bráněno ve stanovení jiných obecných pravidel, která zahrnují závazky veřejné služby. Pokud se týkají kompenzace, je třeba uzavírat smlouvu o veřejných službách podle čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 1370/2007. Tyto smlouvy by měly být k dispozici všem provozovatelům, včetně nových účastníků na trhu.

2.2.3.   
  Ustanovení čl. 2 písm. e) a článek 2a. Vymezení povahy a rozsahu závazků veřejné služby a oblasti působnosti smluv o veřejných službách

–   Obecné zásady a definice závazků veřejné služby

V článku 14 Smlouvy o fungování EU a protokolu č. 26 o službách obecného zájmu připojeného k SFEU jsou stanoveny obecné zásady, jak mají členské státy definovat a poskytovat služby obecného hospodářského zájmu. Jak již bylo uvedeno, podle protokolu č. 26 hrají vnitrostátní, regionální a místní orgány zásadní úlohu a mají široké rozhodovací pravomoci při poskytování, pořizování a organizování služeb obecného hospodářského zájmu, aby tyto služby co nejlépe odpovídaly potřebám uživatelů. Komise může zpochybnit specifikaci závazku veřejné služby pouze v případě zjevného omylu (15). Avšak právo členského státu definovat služby obecného hospodářského zájmu není neomezené a nemůže být vykonáváno svévolně pouze s cílem umožnit určitému odvětví obejít použití pravidel hospodářské soutěže (16).

Nařízení (ES) č. 1370/2007 stanoví právní rámec, v němž mohou členské státy poskytovat, zadávat a organizovat služby obecného hospodářského zájmu v oblasti veřejné přepravy cestujících po železnici a silnici. Ustanovení článku 1 nařízení (ES) č. 1370/2007 stanoví, že jeho účelem „je definovat, jak mohou příslušné orgány v souladu s pravidly práva Unie zasahovat do odvětví veřejné přepravy cestujících, aby zajistily poskytování služeb obecného zájmu, které jsou mimo jiné četnější, bezpečnější, kvalitnější nebo levnější než služby, které by mohly nabídnout samotné tržní mechanismy“.

Jak je uvedeno v čl. 2 písm. e) nařízení (ES) č. 1370/2007, závazkem veřejné služby je požadavek k zajištění veřejné služby v přepravě cestujících v obecném zájmu, který by provozovatel na základě svých vlastních obchodních zájmů bez odměny nepřevzal vůbec nebo nepřevzal ve stejném rozsahu nebo za stejných podmínek (17).

Závazky veřejné služby obvykle stanoví požadavky na provozovatele, které se týkají například četnosti služeb, kvality služeb, tarifních závazků a poskytování služeb zejména na menších mezistanicích nebo v destinacích, které nemusí být komerčně atraktivní, a zajišťování služeb v časných ranních nebo pozdních večerních hodinách. Možné jsou i další požadavky.

Jak je uvedeno v článku 2a nařízení (ES) č. 1370/2007, je na příslušných orgánech, aby stanovily specifikace závazků veřejné služby v souladu s čl. 2 písm. e).

–   Soulad s cíli politiky veřejné dopravy členských států

Při uplatňování čl. 2a odst. 1 nařízení (ES) č. 1370/2007 musí příslušný orgán zajistit, aby specifikace veřejné služby byly v souladu s cíli politiky stanovenými v dokumentech o politice veřejné dopravy v jednotlivých členských státech. Členské státy mají široký prostor při určování obsahu a formátu těchto dokumentů a postupů pro konzultace s příslušnými zúčastněnými stranami. Tyto dokumenty by měly vymezit cíle politiky veřejné dopravy, jako je například územní propojenost, včetně přeshraničních spojení, a rozvoj udržitelné dopravy a určit prostředky k jejich dosažení napříč různými druhy dopravy. Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění nařízení (EU) 2016/2338, mezi zúčastněné strany, které mají být konzultovány, mohou patřit provozovatelé dopravy skutečně nebo potenciálně působící v dotčené zeměpisné oblasti, provozovatelé infrastruktury a zástupci organizací cestujících, organizace zaměstnanců a environmentální organizace.

–   Existence skutečné potřeby závazků veřejné služby

Výše uvedené ustanovení čl. 2 písm. e) nařízení (ES) č. 1370/2007 by mělo být vykládáno v souladu s judikaturou soudů Unie (18).

Z této judikatury vyplývá, že před stanovením specifikací pro závazky veřejné služby by měl příslušný orgán posoudit, zda existuje skutečná potřeba plánovaných veřejných dopravních služeb.

V souladu s touto judikaturou by příslušné orgány za účelem posouzení, zda tato skutečná potřeba existuje, měly:

| 1. | posoudit, zda existuje poptávka ze strany uživatelů; |
| --- | --- |

1.

posoudit, zda existuje poptávka ze strany uživatelů;

| 2. | posoudit, zda tato poptávka nemůže být uspokojena, byť jen částečně, tržními provozovateli, pokud neexistují závazky veřejné služby, a |
| --- | --- |

2.

posoudit, zda tato poptávka nemůže být uspokojena, byť jen částečně, tržními provozovateli, pokud neexistují závazky veřejné služby, a

| 3. | upřednostnit přístup, který co nejméně omezuje základní svobody a co nejméně porušuje řádné fungování vnitřního trhu, aby uspokojily takto zjištěnou potřebu. |
| --- | --- |

3.

upřednostnit přístup, který co nejméně omezuje základní svobody a co nejméně porušuje řádné fungování vnitřního trhu, aby uspokojily takto zjištěnou potřebu.

Podle soudů Unie „nedostatek důkazů předložených členským státem [, že je rozsah závazku veřejné služby nezbytný a přiměřený skutečné potřebě veřejné služby] může představovat zjevně nesprávné posouzení, které musí Komise zohlednit“ (19).

–   Předběžné posouzení poptávky po veřejných dopravních službách

V souladu s článkem 1 protokolu č. 26 mají členské státy široké rozhodovací pravomoci při poskytování, pořizování a organizování veřejných služeb, aby tyto služby co nejlépe odpovídaly potřebám uživatelů. Služby veřejné dopravy by měly být organizovány v zájmu uživatelů.

Při posuzování poptávky po dopravě mohou příslušné orgány zvážit nejen stávající a budoucí poptávku ze strany uživatelů, ale také očekávanou poptávku, která může důvodně vyplynout z plnění politických cílů, jako je podpora udržitelné dopravy, regionální propojení, veřejné zdraví nebo sociální soudržnost. Například s ohledem na cíle Zelené dohody pro Evropu není požadavek na předběžné posouzení poptávky neslučitelný s možností příslušných orgánů rozšířit nabídku veřejné osobní železniční nebo silniční dopravy a zahájit přechod na ekologičtější služby, zejména z jednotlivých automobilů, a to i na mezinárodní úrovni ve spolupráci s ostatními členskými státy. Tento cíl se může odrazit například v dokumentech o politice veřejné dopravy uvedených v čl. 2a odst. 1 nařízení.

Předběžné posouzení poptávky po službě veřejné dopravy lze provést různými metodami, jako je například využití historických údajů, reprezentativní průzkumy nebo veřejná konzultace uživatelů s cílem určit jejich očekávání od veřejných služeb.

–   Analýza nabídky na trhu

V souladu s čl. 1 odst. 1 a čl. 2 písm. e) nařízení (ES) č. 1370/2007 nemůže existovat skutečná potřeba veřejné služby, pokud poptávku uživatelů již mohou uspokojit provozovatelé bez povinnosti stanovené za tímto účelem orgány veřejné správy (20).

Analýza nabídky na trhu se vyžaduje pouze v případě, že práva otevřeného přístupu pro druh služeb, na něž se vztahuje smlouva o veřejných službách, byla zavedena právem Unie nebo vnitrostátním právem.

Posouzení nabídky na trhu by mělo v zásadě zahrnovat konzultace provozovatelů o jejich zájmu nabízet příslušné služby prostřednictvím služeb s otevřeným přístupem a posuzovat jejich výsledky. Tržní provozovatelé mohou být například konzultováni o povaze, objemu a četnosti služeb, které již poskytují nebo které hodlají poskytovat v dotčené zeměpisné oblasti, nebo o úrovni tarifů, které uplatňují nebo hodlají uplatňovat.

Pokud tržní provozovatel poskytuje obchodní služby nebo očekává či oznámí, že je začne poskytovat v přiměřeně krátké lhůtě (například v železniční dopravě, pokud provozovatel informoval regulační subjekt a provozovatele infrastruktury o svém záměru zahájit poskytování služby podle čl. 38 odst. 4 směrnice 2012/34/EU), měly by je příslušné orgány při upřesňování rozsahu závazků veřejné služby zohlednit, neexistují-li proti tomu objektivní důvody.

Posouzení nabídky na trhu může, ale nemusí brát v úvahu existenci srovnatelných dopravních služeb poskytovaných jinými druhy dopravy. Při posuzování srovnatelnosti druhů dopravy mohou příslušné orgány zohlednit specifické vlastnosti každého druhu dopravy. V případě železniční dopravy tyto vlastnosti zahrnují otázky v oblasti investičního zatížení a nákladů na infrastrukturu (21). Mohou rovněž zahrnovat jeho přínosy pro životní prostředí ve srovnání s jinými druhy dopravy.

–   Výběr nejméně škodlivého přístupu k fungování vnitřního trhu

Při zvažování, zda závazky veřejné služby stanovené ve smlouvě o veřejné službě omezují základní svobody co nejméně a porušují řádné fungování vnitřního trhu co nejméně, může příslušný orgán zvážit alternativní opatření v souladu s právem Unie. Pokud je například jeho cílem zaručit cenově dostupné dopravní služby, může příslušný orgán zvážit uložení obecných pravidel pro maximální tarify namísto zadání zakázky na veřejné služby jedinému provozovateli. Tato analýza se vyžaduje pouze v případě, že práva otevřeného přístupu pro druh služeb, na něž se vztahuje smlouva o veřejných službách, byla zavedena právem Unie nebo vnitrostátním právem.

–   Možnost sdružit služby, jejichž výnosy pokrývají náklady, se službami, jejichž výnosy náklady nepokrývají

V čl. 2a odst. 1 nařízení (ES) č. 1370/2007 se stanoví, že příslušné orgány mohou sdružovat služby, jejichž výnosy pokrývají náklady, a služby, jejichž výnosy náklady nepokrývají. Tento text musí být vykládán společně s obecnou definicí závazku veřejné služby stanovenou v čl. 2 písm. e) nařízení (ES) č. 1370/2007, podle níž jsou služby v rámci závazku veřejné služby službami, které by provozovatel na základě svých vlastních obchodních zájmů nepřevzal vůbec nebo nepřevzal ve stejném rozsahu. Příslušné orgány proto mohou sdružit služby pokrývající náklady a služby nepokrývající náklady pouze v řádně odůvodněných případech.

V 8. bodě odůvodnění nařízení (EU) 2016/2338, který toto ustanovení odůvodňuje, se stanoví, že „specifikace závazků veřejné služby ve veřejné přepravě cestujících by pokud možno měla mít pozitivní síťové dopady“. V souladu s tím se Komise domnívá, že rozhodnutí zahrnout služby, jejichž výnosy pokrývají náklady, do rozsahu závazků veřejné služby by mělo odrážet také cíl zajistit soudržný dopravní systém, zejména na zeměpisné úrovni, a využít výhod pozitivních síťových dopadů, a nikoli pouze omezit výši vyrovnání.

Při upřesňování závazků veřejné služby a vymezování jejich zeměpisné oblasti působnosti jsou příslušné orgány v souladu s právem Unie vázány zásadou proporcionality, jak je uvedeno v čl. 2a odst. 1 nařízení (ES) č. 1370/2007. Sdružení služeb, jejichž výnosy pokrývající náklady, a služeb, jejichž výnosy náklady nepokrývají, musí být nezbytné a přiměřené.

V závěru oddílu 2.2.3 je třeba zmínit, že by příslušné orgány měly věnovat zvláštní pozornost dodržování podmínek stanovených v tomto oddíle, aby se při vymezování rozsahu závazku veřejné služby a případného navrácení kompenzace podle pravidel státní podpory nevystavily riziku zjevného omylu.

2.2.4.   
  Ustanovení čl. 2 písm. f), čl. 3 odst. 1 a čl. 4 odst. 1. Vymezení povahy a rozsahu výlučných práv tak, aby bylo zajištěno dodržování práva Unie

Podle čl. 3 odst. 1, s výhradou omezených výjimek uvedených v čl. 3 odst. 2, musí příslušný orgán uzavřít smlouvu o veřejných službách, pokud rozhodne o udělení výlučného práva nebo poskytnutí kompenzace za plnění závazků veřejné služby. Výlučné právo je definováno v čl. 2 písm. f) jako „právo opravňující provozovatele veřejných služeb k provozování některých veřejných služeb v přepravě cestujících na určité trase, síti nebo v určité oblasti, s vyloučením dalších takových provozovatelů“. Podle čl. 4 odst. 1 musí smlouva o veřejných službách stanovit podmínky pro výkon výlučného práva, zejména druh dopravní služby, na kterou se vztahuje, její místní působnost a dobu trvání výlučného práva. Znění definice stanovené v čl. 2 písm. f) omezuje rozsah výlučných práv na konkrétní veřejné dopravní služby a na určité trasy, sítě nebo určité oblasti.

Vývoj jednotného trhu, a zejména práva železničních podniků na přístup k infrastruktuře za účelem poskytování služeb s otevřeným přístupem na vnitrostátních trzích členských států, zavedená článkem 10 směrnice 2012/34/EU, má důsledky pro pojem výlučných práv udělených jako forma kompenzace za plnění závazků veřejné služby.

Souhra mezi výlučnými právy a právy na přístup je vysvětlena v článku 6 prováděcího nařízení Komise (EU) 2018/1795 (22) o testu hospodářské vyváženosti: členské státy mohou udělit výlučná práva, avšak nesmějí omezit právo přístupu jiných provozovatelů k dotčené železniční infrastruktuře za účelem poskytování služeb osobní železniční dopravy, ledaže by tyto služby narušily hospodářskou vyváženost smlouvy o veřejných službách, jak je stanoveno v článcích 11 a 11a směrnice 2012/34/EU.

S výjimkou smluv na veřejné služby spadajících do oblasti působnosti čl. 11 odst. 5 směrnice 2012/34/EU, u nichž může být přístup bezpodmínečně omezen, je ve všech ostatních případech nezbytná ochrana smluv na veřejné služby udělujících výlučná práva na odčerpání příjmů ze služeb s otevřeným přístupem zajištěna výhradně prostřednictvím testu hospodářské vyváženosti podle článků 11 a 11a směrnice 2012/34/EU. V souladu s článkem 6 prováděcího nařízení Komise (EU) 2018/1795 o testu hospodářské vyváženosti musí regulační subjekt při provádění testu náležitě zvážit peněžní hodnotu těchto výlučných práv.

Členské státy mohou udělit určitá práva, která se sice mohou jevit jako nevýhradní, ale ve skutečnosti prostřednictvím právních norem nebo správních postupů neumožňují jiným podnikům působit na trhu. Například správní ujednání, kterými se uděluje povolení provozovat veřejné dopravní služby podléhající kritériím, jako jsou žádoucí objem a kvalita služeb, by mohlo mít praktický dopad na omezení počtu provozovatelů na trhu. Tato faktická výlučná práva musí být rovněž v souladu s nařízením (ES) č. 1370/2007.

2.2.5.   
  Články 4 a 8. Doba trvání smluv o veřejných službách a podmínky, za kterých lze prodloužit až polovinu doby trvání smlouvy o veřejných službách o polovinu

Články 4 a 8 obsahují ustanovení o maximální době trvání smluv o veřejných službách a lhůtách pro jejich zadání a uplynutí.

„Doba trvání smlouvy“ musí být stanovena s odkazem na zahájení přepravy. Tento výklad je rovněž potvrzen skutečností, že od tohoto data se začnou uplatňovat klíčová ustanovení nařízení (ES) č. 1370/2007, jako jsou například ustanovení o povinnosti příslušných orgánů kompenzovat závazky veřejné služby. Komise má za to, že v několika členských státech je „doba trvání smlouvy“ smluvně stanovena s odkazem na zahájení přepravy.

Plnění smlouvy o veřejných službách může předcházet „mobilizační fáze“, během níž se provozovatel veřejných služeb připravuje na zahájení provozu. Doba potřebná k mobilizaci zdrojů se může značně lišit v závislosti na rozdílech v závazcích veřejné služby podle staré a nové smlouvy, od několika týdnů u přímých zakázek, které nevyžadují významnou přípravu, až po tři nebo dokonce čtyři roky u provozovatelů veřejné dopravy, kteří musí provést značné investice, např. pořízení nových kolejových vozidel, aby mohli požadované služby poskytovat.

Doba mobilizace mezi okamžikem vzniku smluvních závazků (což se obvykle shoduje s podpisem smlouvy) a zahájením přepravy však není zahrnuta do doby trvání smlouvy a měla by být vždy úměrná prokazatelným potřebám provozovatele, pokud jde o přípravu na provoz, a být v souladu s dřívější praxí v dotčeném členském státě. Termín udělení ve vztahu k zahájení provozu by neměl vést k obcházení ustanovení nařízení (ES) č. 1370/2007 o postupném rušení nepodmíněných smluv uzavíraných přímo, která jsou zakotvena v čl. 8 odst. 2 bodě iii). Může tomu tak být v případě, kdy je smlouva o veřejných službách přímo znovu zadána stávajícímu provozovateli v těsné blízkosti konečného termínu 25. prosince 2023, pokud jde o požadavky na přímé zadávání a zveřejňování, zatímco provoz v rámci nové smlouvy má být zahájen výrazně později po tomto datu, pokud chybí objektivní odůvodnění doby mobilizace.

Zálohy na vyrovnání jsou možné během doby mobilizace za předpokladu, že jsou rovněž dodržována pravidla státní podpory.

Ustanovení čl. 4 odst. 4 umožňuje prodloužit dobu trvání smlouvy o veřejných službách nejvýše o polovinu, je-li to nezbytné s ohledem na podmínky amortizace majetku. Smlouvu lze takto prodloužit, pokud provozovatel veřejných služeb poskytne majetek (například kolejová vozidla, zařízení pro údržbu nebo infrastrukturu, jejichž doba amortizace je mimořádně dlouhá), který je významný vzhledem k hodnotě celkového majetku nezbytného k poskytování služeb v přepravě cestujících, na které se vztahuje smlouva o veřejných službách, a zároveň je spojen převážně se službami v přepravě cestujících, na které se vztahuje tato smlouva.

V 15. bodě odůvodnění je dále vysvětleno, že „je nezbytné stanovit možnost prodloužení smluv o veřejných službách o maximálně polovinu jejich původní doby trvání, pokud musí provozovatel veřejných služeb investovat do aktiv, jejichž doba amortizace je výjimečně dlouhá, a, z důvodu jejich zvláštního charakteru a obtíží, v případě nejvzdálenějších regionů“, jak jsou vymezeny v článku 349 SFEU.

Vzhledem k tomu, že se jedná o výjimku z obecného pravidla o době trvání smluv na veřejné služby, měla by se možnost prodloužit jejich dobu trvání až o polovinu uplatňovat restriktivně. Příslušný orgán musí u každého případu jednotlivě posoudit, zda je prodloužení nezbytné k tomu, aby provozovatel mohl amortizovat majetek obvyklou nebo zákonem předepsanou odpisovou sazbou, a zda je dodatečná doba trvání přiměřená tomuto cíli. Při provádění tohoto posouzení bere příslušný orgán v úvahu pouze podíl majetku financovaný samotným provozovatelem, a nikoli podíl financovaný z veřejných prostředků.

Příslušný orgán v zásadě rozhodne o prodloužení doby trvání smlouvy před zadáním nové smlouvy tak, aby doba trvání smlouvy byla jasná ode dne jejího zadání. Prodloužení doby trvání smlouvy v průběhu platnosti smlouvy je možné pouze za určitých podmínek. Zamýšlené investice do nových kolejových vozidel musí být objektivně zdůvodněny, například z technických důvodů, které vznikly v pozdější fázi. Je třeba prokázat, že bez prodloužení by zbývající doba trvání smlouvy neměla umožňovat smysluplnou amortizaci investice. Možnost a podmínky takového prodloužení by měly být jasně uvedeny v zadávací dokumentaci a ve smlouvě. Kromě toho může takové prodloužení ovlivnit výši vyrovnání, která by měla být v důsledku toho upravena.

Za použití čl. 8 odst. 2 nesmí doba trvání smluv uzavřených podle čl. 5 odst. 6 mezi 3. prosincem 2019 a 24. prosincem 2023 překročit deset let. Jedná se o specifický a absolutní limit, jehož cílem je zachovat účinky konečného data 24. prosince 2023 a zabránit tomu, aby se smlouvy uzavírané v souladu s čl. 5 odst. 6 a čl. 7 odst. 3 nadále uplatňovaly po dlouhou dobu. Doba trvání těchto smluv proto nemůže být prodloužena podle čl. 4 odst. 4.

2.2.6.   
  Ustanovení čl. 4 odst. 7 a čl. 5 odst. 2 písm. e). Podmínky uzavírání smluv na subdodávky

Podle čl. 4 odst. 7 nařízení (ES) č. 1370/2007 musí smlouva o veřejných službách stanovit, zda a v jaké míře je možné používat subdodávky. Pokud se subdodávky použijí, je provozovatel veřejné dopravy vždy povinen poskytovat „převážnou část“ veřejných služeb v přepravě cestujících sám.

Smlouvy o veřejných službách přímo zadané vnitřnímu provozovateli smějí být předmětem uzavírání smluv na subdodávky, a to sice za přísnějších podmínek. Podle čl. 5 odst. 2 písm. e) musí vnitřní provozovatel poskytnout „převážnou část“ veřejných služeb v přepravě cestujících sám. Tímto ustanovením chtěl zákonodárce zabránit tomu, aby vnitřní provozovatel zadal jinému subjektu více než skromný podíl přepravních služeb, neboť v takovém případě by koncept „vnitřního provozovatele“ spadajícího pod dohled příslušného orgánu ztratil smysl.

Aniž by bylo dotčeno provedení analýzy v jednotlivých případech, je opodstatněné se domnívat, že uzavření smluv na subdodávky na více než jednu třetinu veřejných dopravních služeb by vyžadovalo přesvědčivé odůvodnění, zejména vzhledem k cílům ustanovení čl. 5 odst. 2 písm. e), jako je snaha zabránit vzniku falešných vnitřních provozovatelů. Obvykle se podíl přepravních služeb, které mají být zadány subdodavateli, měří v hodnotovém vyjádření nebo v kilometrech podle jízdního řádu (23).

Pokud jde o smlouvy na veřejné služby zadávané podle čl. 5 odst. 1 druhé věty nařízení (ES) č. 1370/2007, tj. v souladu s postupy stanovenými ve směrnicích o zadávání veřejných zakázek, mají pravidla pro subdodávky stanovená v čl. 4 odst. 7 nařízení (ES) č. 1370/2007 přednost před pravidly stanovenými v těchto směrnicích (24).

V každém případě musí být uzavírání smluv na subdodávky prováděno při dodržení příslušných právních předpisů o veřejných zakázkách.

Na závěr lze uvést, že nařízení (ES) č. 1370/2007 nebrání tomu, aby smlouva o veřejných službách stanovila minimální podíl přepravních služeb v jejich hodnotě, který provozovatel v rámci smlouvy o veřejných službách zadá subdodavateli. Smlouva může tento údaj stanovit za podmínky, že ustanovení uvedeného nařízení jsou dodržena, zejména ustanovení o maximálním podílu smlouvy o veřejných službách, který lze zadat subdodavateli.

2.3.   Ustanovení čl. 4 odst. 4a, 4b, 5 a 6. Ochrana zaměstnanců v případě změny provozovatele

Ve 12. bodě odůvodnění nařízení (EU) 2016/2338 se stanoví, že v rámci vytváření jednotného evropského železničního prostoru by členské státy měly zajistit přiměřenou úroveň sociální ochrany zaměstnanců provozovatelů veřejných služeb. V čl. 4 odst. 4a a 4b jsou připomenuta příslušná pravidla a povinnosti vztahující se na provoz veřejné dopravy.

V souladu s čl. 4 odst. 5 nařízení (ES) č. 1370/2007 a jak je vysvětleno v jeho 16. a 17. bodě odůvodnění, pokud jde o ochranu zaměstnanců v případě změny provozovatele, existují tyto scénáře:

| (i) | Jsou-li splněny podmínky pro uplatňování směrnice Rady 2001/23/ES ze dne 12. března 2001 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se zachování práv zaměstnanců v případě převodů podniků, závodů nebo částí podniků nebo závodů (25), například pokud dochází k převodu významných hmotných aktiv, jako jsou kolejová vozidla, z odcházejícího na nastupujícího provozovatele (26), vyplývá ochrana práv zaměstnanců, která zahrnuje zejména kontinuitu pracovních smluv, přímo z této směrnice. |
| --- | --- |

(i)

Jsou-li splněny podmínky pro uplatňování směrnice Rady 2001/23/ES ze dne 12. března 2001 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se zachování práv zaměstnanců v případě převodů podniků, závodů nebo částí podniků nebo závodů (25), například pokud dochází k převodu významných hmotných aktiv, jako jsou kolejová vozidla, z odcházejícího na nastupujícího provozovatele (26), vyplývá ochrana práv zaměstnanců, která zahrnuje zejména kontinuitu pracovních smluv, přímo z této směrnice.

| (ii) | Nedojde-li k převodu ve smyslu směrnice 2001/23/ES, mohou příslušné orgány nicméně rozhodnout, že budou požadovat převod zaměstnanců předtím přijatých k poskytování služeb s právy, na která by tito zaměstnanci měli nárok, pokud by se použila směrnice 2001/23/ES. |
| --- | --- |

(ii)

Nedojde-li k převodu ve smyslu směrnice 2001/23/ES, mohou příslušné orgány nicméně rozhodnout, že budou požadovat převod zaměstnanců předtím přijatých k poskytování služeb s právy, na která by tito zaměstnanci měli nárok, pokud by se použila směrnice 2001/23/ES.

| (iii) | Příslušné orgány se mohou rozhodnout, že budou požadovat, aby provozovatel veřejné dopravy dodržoval určité sociální normy pro všechny zaměstnance zapojené do poskytování veřejných dopravních služeb, aby byly zajištěny „transparentní a srovnatelné podmínky hospodářské soutěže mezi provozovateli a aby se odvrátila rizika sociálního dumpingu“, jak je uvedeno v 17. bodě odůvodnění nařízení (ES) č. 1370/2007. Například by se tyto normy mohly spojit s kolektivní smlouvou na úrovni společnosti nebo kolektivní smlouvou uzavřenou pro příslušný segment trhu. |
| --- | --- |

(iii)

Příslušné orgány se mohou rozhodnout, že budou požadovat, aby provozovatel veřejné dopravy dodržoval určité sociální normy pro všechny zaměstnance zapojené do poskytování veřejných dopravních služeb, aby byly zajištěny „transparentní a srovnatelné podmínky hospodářské soutěže mezi provozovateli a aby se odvrátila rizika sociálního dumpingu“, jak je uvedeno v 17. bodě odůvodnění nařízení (ES) č. 1370/2007. Například by se tyto normy mohly spojit s kolektivní smlouvou na úrovni společnosti nebo kolektivní smlouvou uzavřenou pro příslušný segment trhu.

| (iv) | Příslušné orgány mohou uplatnit kombinaci možností ii) a iii). |
| --- | --- |

(iv)

Příslušné orgány mohou uplatnit kombinaci možností ii) a iii).

V čl. 4 odst. 6 se stanoví, že informace o platných pravidlech a ustanoveních v oblasti ochrany zaměstnanců, jako jsou normy kvality a sociální normy, kritéria kvality a sociální kritéria a práva a povinnosti týkající se převodu zaměstnanců v případě změny provozovatele, musí být uvedeny v zadávací dokumentaci a ve smlouvách o veřejných službách. Tyto normy a kritéria mohou například souviset s dostupností sociálních a hygienických zařízení, pravidelnou a průběžnou odbornou přípravou zaměstnanců, plány postupu pro ženy, starší zaměstnance a osoby se zdravotním postižením, jakož i s dodržováním povinností na pracovišti a povinností v oblasti bezpečnosti a s pravidly pro účast pracovníků.

2.4.   Přístup k základním výrobním faktorům a informacím

Tento oddíl obsahuje výkladové pokyny týkající se přístupu ke kolejovým vozidlům, jakož i informace nezbytné k uzavírání smluv o veřejných službách.

2.4.1.   
  Článek 5a. Přístup k železničním kolejovým vozidlům

Přístup k železničním kolejovým vozidlům je pro provozovatele nezbytný, aby mohli předkládat nabídky v řízeních na uzavření smluv o veřejných službách, zejména pokud jsou novými účastníky na trhu bez velkého vozového parku.

Podle článku 5a musí příslušné orgány vyhodnotit, zda je třeba přijmout opatření k zajištění účinného a nediskriminačního přístupu k vhodným kolejovým vozidlům. Při posuzování toho, do jaké míry mají provozovatelé účinný přístup ke kolejovým vozidlům, by měl příslušný orgán posoudit všechny relevantní překážky, jako jsou například finanční, technické nebo regulační překážky, které mohou tomuto přístupu bránit. Měly by být zohledněny dodávky od leasingových společností, od jiných účastníků na trhu poskytujících kolejová vozidla nebo z vozových parků provozovaných příslušnými orgány. Toto posouzení by mělo rovněž zohlednit dobu mobilizace, tj. dobu, kterou provozovatelé potřebují k tomu, aby mohli kolejová vozidla používat pro dopravní operace. Při posuzování, zda je přístup ke kolejovým vozidlům nediskriminační, musí příslušné orgány vyhodnotit, zda někteří provozovatelé mají přístup ke kolejovým vozidlům za méně výhodných podmínek než konkurenti. V neposlední řadě by měly analyzovat, zda jsou dostupná kolejová vozidla vhodná, tj. zda splňují požadavky z hlediska cenových, kvalitativních a technických norem předepsaných v zadávací dokumentaci.

Hodnotící zpráva musí být zveřejněna s dostatečným předstihem, aby mohly všechny zúčastněné strany reagovat. Správnost této zprávy může být rovněž zpochybněna v souvislosti s přezkumem podle čl. 5 odst. 7.

Pokud z hodnotící zprávy vyplyne, že je třeba přijmout opatření k zajištění účinného a nediskriminačního přístupu k vhodným kolejovým vozidlům, nejsou příslušné orgány podle čl. 5a odst. 2 právně povinny tato opatření přijmout. Nepřijetím vhodných opatření se však příslušný orgán vystavuje riziku, že uzavření smlouvy na veřejné služby bude přezkoumáno podle čl. 5 odst. 7 z důvodu, že zadávací řízení nebylo spravedlivé a nedodržovalo zásady transparentnosti a zákazu diskriminace v souladu s čl. 5 odst. 3.

Ustanovení čl. 5a odst. 2 stanoví seznam opatření, která mohou příslušné orgány přijmout k zajištění účinného a nediskriminačního přístupu ke kolejovým vozidlům. Tento seznam není úplný. Kromě jiných možných opatření může příslušný orgán do smlouvy o veřejných službách zavést také povinnost převést kolejová vozidla na konci smlouvy na nastupujícího provozovatele. Pokud byla tato kolejová vozidla původně zakoupena z veřejných prostředků, měla by cena, za kterou jsou převáděna, náležitě odrážet veřejné finanční prostředky, které odcházející provozovatel obdržel.

2.4.2.   
  Ustanovení čl. 4 odst. 8. Přístup k informacím nezbytným pro uzavírání smluv o veřejných službách

Příslušné orgány zpřístupní všem zúčastněným stranám informace potřebné k přípravě nabídek pro nabídková řízení. Za tímto účelem musí smlouvy o veřejných službách obsahovat povinnost provozovatele poskytnout příslušnému orgánu veškeré informace požadované pro uzavření příští potenciální smlouvy. Pokud stávající smlouvy takové ustanovení neobsahují, měly by být odpovídajícím způsobem změněny. Příslušný orgán je povinen zajistit legitimní ochranu důvěrných obchodních informací.

Ustanovení čl. 4 odst. 8 stanoví seznam informací, které obvykle poskytují příslušné orgány. Tento seznam není úplný. Je na příslušném orgánu, aby u jednotlivých případů posoudil, které informace jsou nezbytné, přičemž zohlední příslušné prvky, jako jsou například vlastnosti zakázky, která má být zadána (např. zakázky s čistými náklady nebo hrubými náklady), a legitimní ochranu důvěrných obchodních informací. Informace, které nejsou uvedeny v tomto ustanovení, ale které mohou být považovány za zásadní pro uchazeče, zahrnují například záznamy o údržbě kolejových vozidel, které mohou být převedeny na nového provozovatele veřejných služeb.

2.5.   Uzavírání smluv o veřejných službách

Tento oddíl obsahuje výkladové pokyny k řadě ustanovení týkajících se uzavírání smluv o veřejných službách. Pokyny vysvětlují podmínky, za kterých lze smlouvy o veřejných službách uzavírat přímo, a dále procedurální náležitosti nabídkového řízení.

2.5.1.   
  Ustanovení čl. 5 odst. 2 písm. b). Podmínky, za kterých lze uzavřít smlouvu o veřejných službách přímo s vnitřním provozovatelem

Nařízení (ES) č. 1370/2007 umožňuje příslušným místním orgánům, aby veřejné služby v přepravě cestujících po železnici a silnici poskytovaly samy, nebo uzavřely smlouvu o veřejných službách přímo s vnitřním provozovatelem. Pokud se však rozhodnou pro druhou možnost, musí dodržet řadu přísných pravidel a podmínek stanovených v čl. 5 odst. 2. Komise uvádí následující:

| (i) | V čl. 5 odst. 2 se stanoví, že příslušný místní orgán nebo skupina takových orgánů poskytujících integrované veřejné služby v přepravě cestujících může uzavřít smlouvu o veřejných službách přímo s vnitřním provozovatelem. To znamená, že veřejné služby v přepravě cestujících podle smlouvy přímo uzavřené skupinou příslušných místních orgánů musí být integrovány z hlediska zeměpisného, přepravního nebo z hlediska sazeb na celém území, za které je skupina orgánů odpovědná. Místní působnost takových služeb poskytovaných za odpovědnosti příslušného místního orgánu nebo skupiny takových orgánů může pokrývat pouze potřeby městské aglomerace (27) nebo venkovských oblastí, případně obojího. |
| --- | --- |

(i)

V čl. 5 odst. 2 se stanoví, že příslušný místní orgán nebo skupina takových orgánů poskytujících integrované veřejné služby v přepravě cestujících může uzavřít smlouvu o veřejných službách přímo s vnitřním provozovatelem. To znamená, že veřejné služby v přepravě cestujících podle smlouvy přímo uzavřené skupinou příslušných místních orgánů musí být integrovány z hlediska zeměpisného, přepravního nebo z hlediska sazeb na celém území, za které je skupina orgánů odpovědná. Místní působnost takových služeb poskytovaných za odpovědnosti příslušného místního orgánu nebo skupiny takových orgánů může pokrývat pouze potřeby městské aglomerace (27) nebo venkovských oblastí, případně obojího.

| (ii) | Pravidla pro kontrolu vnitřního provozovatele příslušným orgánem ve smyslu čl. 2 písm. j) a blíže určená v čl. 5 odst. 2 musí být v každém případě dodržena. Vnitřním provozovatelem musí být „právně samostatný subjekt, nad kterým vykonává příslušný místní orgán, nebo v případě skupiny přinejmenším jeden příslušný místní orgán, kontrolu podobnou té, kterou vykonává nad svými vlastními útvary“. Ustanovení čl. 5 odst. 2 písm. a) stanoví řadu kritérií, která je třeba vzít v úvahu při posuzování, zda příslušný orgán účinně kontroluje svého vnitřního provozovatele. K těmto kritériím patří „míra zastoupení ve správních, řídících nebo dozorčích orgánech, související upřesnění ve stanovách, vlastnictví, skutečný vliv a kontrola nad strategickými rozhodnutími a jednotlivými rozhodnutími v rámci řízení“. Hodnocení kontroly musí být založeno na všech relevantních hlediscích.
  Pokud jde o kritérium vlastnictví, nařízení (ES) č. 1370/2007 nevyžaduje, aby příslušné orgány měly v držení 100 % kapitálu vnitřního provozovatele. To by mohlo být důležité například v případech partnerství veřejného a soukromého sektoru. V tomto ohledu je koncept „vnitřního provozovatele“ podle nařízení (ES) č. 1370/2007 širší než koncept „in-house (vnitřního) provozovatele“ podle judikatury soudů Unie (28). Avšak účinná kontrola ze strany příslušného orgánu musí být prokázána jinými hledisky, jak je uvedeno v čl. 5 odst. 2 písm. a). |
| --- | --- |

(ii)

Pravidla pro kontrolu vnitřního provozovatele příslušným orgánem ve smyslu čl. 2 písm. j) a blíže určená v čl. 5 odst. 2 musí být v každém případě dodržena. Vnitřním provozovatelem musí být „právně samostatný subjekt, nad kterým vykonává příslušný místní orgán, nebo v případě skupiny přinejmenším jeden příslušný místní orgán, kontrolu podobnou té, kterou vykonává nad svými vlastními útvary“. Ustanovení čl. 5 odst. 2 písm. a) stanoví řadu kritérií, která je třeba vzít v úvahu při posuzování, zda příslušný orgán účinně kontroluje svého vnitřního provozovatele. K těmto kritériím patří „míra zastoupení ve správních, řídících nebo dozorčích orgánech, související upřesnění ve stanovách, vlastnictví, skutečný vliv a kontrola nad strategickými rozhodnutími a jednotlivými rozhodnutími v rámci řízení“. Hodnocení kontroly musí být založeno na všech relevantních hlediscích.

Pokud jde o kritérium vlastnictví, nařízení (ES) č. 1370/2007 nevyžaduje, aby příslušné orgány měly v držení 100 % kapitálu vnitřního provozovatele. To by mohlo být důležité například v případech partnerství veřejného a soukromého sektoru. V tomto ohledu je koncept „vnitřního provozovatele“ podle nařízení (ES) č. 1370/2007 širší než koncept „in-house (vnitřního) provozovatele“ podle judikatury soudů Unie (28). Avšak účinná kontrola ze strany příslušného orgánu musí být prokázána jinými hledisky, jak je uvedeno v čl. 5 odst. 2 písm. a).

| (iii) | V zájmu snížení možnosti narušení hospodářské soutěže by podle čl. 5 odst. 2 písm. b) měly být dopravní činnosti vnitřních provozovatelů a jakéhokoli subjektu, který tito provozovatelé byť i minimálně ovlivňují, zeměpisně omezeny na území příslušného orgánu nebo skupiny příslušných místních orgánů.
  Vnitřní provozovatel nebo subjekt ovlivněný vnitřním provozovatelem nesmí provozovat veřejné služby v přepravě cestujících ani jako subdodavatel nebo se účastnit nabídkových řízení mimo území příslušného orgánu v Unii nebo, v důsledku možného nepřímého dopadu na vnitřní trh, jinde ve světě.
  Ustanovení čl. 5 odst. 2 písm. b) je navrženo v širokém smyslu, aby se zabránilo vytváření podnikových struktur, které usilují o obcházení tohoto zeměpisného omezení. Aniž jsou dotčena ustanovení o vnějších linkách nebo jiných vedlejších částech zasahujících do území v působnosti sousedních příslušných místních orgánů, jak je uvedeno v bodě v), musí být toto ustanovení o zeměpisném omezení přísně uplatňováno. |
| --- | --- |

(iii)

V zájmu snížení možnosti narušení hospodářské soutěže by podle čl. 5 odst. 2 písm. b) měly být dopravní činnosti vnitřních provozovatelů a jakéhokoli subjektu, který tito provozovatelé byť i minimálně ovlivňují, zeměpisně omezeny na území příslušného orgánu nebo skupiny příslušných místních orgánů.

Vnitřní provozovatel nebo subjekt ovlivněný vnitřním provozovatelem nesmí provozovat veřejné služby v přepravě cestujících ani jako subdodavatel nebo se účastnit nabídkových řízení mimo území příslušného orgánu v Unii nebo, v důsledku možného nepřímého dopadu na vnitřní trh, jinde ve světě.

Ustanovení čl. 5 odst. 2 písm. b) je navrženo v širokém smyslu, aby se zabránilo vytváření podnikových struktur, které usilují o obcházení tohoto zeměpisného omezení. Aniž jsou dotčena ustanovení o vnějších linkách nebo jiných vedlejších částech zasahujících do území v působnosti sousedních příslušných místních orgánů, jak je uvedeno v bodě v), musí být toto ustanovení o zeměpisném omezení přísně uplatňováno.

| (iv) | Komise se domnívá, že účast vnitřního provozovatele v nabídkovém řízení na uzavření smlouvy o veřejných službách by mohla zpochybnit platnost přímého uzavření smlouvy o veřejných službách s tímto provozovatelem (29), pokud nejsou splněny podmínky čl. 5 odst. 2 písm. c). |
| --- | --- |

(iv)

Komise se domnívá, že účast vnitřního provozovatele v nabídkovém řízení na uzavření smlouvy o veřejných službách by mohla zpochybnit platnost přímého uzavření smlouvy o veřejných službách s tímto provozovatelem (29), pokud nejsou splněny podmínky čl. 5 odst. 2 písm. c).

| (v) | Podle čl. 5 odst. 2 písm. b) mohou vnitřní provozovatelé provozovat „vnější linky nebo jiné vedlejší části dané činnosti zasahující do území v působnosti sousedních příslušných místních orgánů“. Toto ustanovení poskytuje určitou pružnost tím, že se vztahuje i na dopravu mezi sousedními regiony. Vnitřní provozovatelé tedy mohou do určité míry provozovat služby mimo území svého příslušného místního orgánu. Pro posouzení, zda jsou služby poskytované na základě smlouvy o veřejných službách v souladu s tímto ustanovením, by se měla použít tato hlediska: zda uvedené služby spojují území dotyčného příslušného orgánu se sousedním územím a zda jsou doplňkovými službami, nikoli hlavním účelem činností veřejné přepravy podle smlouvy o veřejných službách. Komise posoudí, zda jsou činnosti veřejné přepravy druhotné povahy, a to porovnáním jejich objemu vyjádřeného počtem vozidel nebo vlakových kilometrů s celkovým objemem činností veřejné přepravy, které jsou předmětem smlouvy (smluv) vnitřního provozovatele. |
| --- | --- |

(v)

Podle čl. 5 odst. 2 písm. b) mohou vnitřní provozovatelé provozovat „vnější linky nebo jiné vedlejší části dané činnosti zasahující do území v působnosti sousedních příslušných místních orgánů“. Toto ustanovení poskytuje určitou pružnost tím, že se vztahuje i na dopravu mezi sousedními regiony. Vnitřní provozovatelé tedy mohou do určité míry provozovat služby mimo území svého příslušného místního orgánu. Pro posouzení, zda jsou služby poskytované na základě smlouvy o veřejných službách v souladu s tímto ustanovením, by se měla použít tato hlediska: zda uvedené služby spojují území dotyčného příslušného orgánu se sousedním územím a zda jsou doplňkovými službami, nikoli hlavním účelem činností veřejné přepravy podle smlouvy o veřejných službách. Komise posoudí, zda jsou činnosti veřejné přepravy druhotné povahy, a to porovnáním jejich objemu vyjádřeného počtem vozidel nebo vlakových kilometrů s celkovým objemem činností veřejné přepravy, které jsou předmětem smlouvy (smluv) vnitřního provozovatele.

| (vi) | Ustanovení čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1370/2007 se nepoužije na přímé uzavírání smluv na veřejné služby v přepravě cestujících autobusem nebo tramvají, které nemají podobu koncesí na služby ve smyslu čl. 5 bodu 1 směrnice 2014/23/EU. Přímé uzavření takových smluv s „in-house“ provozovatelem musí být provedeno v souladu s článkem 12 směrnice 2014/24/EU nebo článkem 28 směrnice 2014/25/EU (30). |
| --- | --- |

(vi)

Ustanovení čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1370/2007 se nepoužije na přímé uzavírání smluv na veřejné služby v přepravě cestujících autobusem nebo tramvají, které nemají podobu koncesí na služby ve smyslu čl. 5 bodu 1 směrnice 2014/23/EU. Přímé uzavření takových smluv s „in-house“ provozovatelem musí být provedeno v souladu s článkem 12 směrnice 2014/24/EU nebo článkem 28 směrnice 2014/25/EU (30).

2.5.2.   
  Ustanovení čl. 5 odst. 3. Zásada nabídkového řízení v případě smluv o veřejných službách a její procesní požadavky

V čl. 5 odst. 3 se stanoví, že pokud příslušný orgán využívá při poskytování veřejných služeb v přepravě cestujících třetí osobu jinou, než je vnitřní provozovatel, musí uzavřít smlouvy o veřejných službách prostřednictvím spravedlivého, otevřeného, transparentního a nediskriminačního nabídkového řízení.

Ustanovení čl. 5 odst. 3 stanoví, že příslušné orgány musí uzavřít smlouvy o veřejných službách na základě nabídkového řízení, s výjimkou případů uvedených v odstavcích 3a, 4, 4a, 4b, 5 a 6. Toto ustanovení tedy jasně stanoví, že nabídkové řízení podle čl. 5 odst. 3 je zásadou, zatímco odstavce 3a, 4, 4a, 4b, 5 a 6 stanoví výjimky z tohoto pravidla. Podle judikatury by jakákoli odchylka nebo výjimka z obecného pravidla měla být vykládána úzce (31).

V čl. 5 odst. 3 je rovněž stanoveno několik dalších podrobností o podmínkách, za nichž se má nabídkové řízení pořádat. Jak je uvedeno v bodě 2.5.1, postupy uzavírání smluv musí být navrženy tak, aby vytvářely podmínky pro účinnou hospodářskou soutěž. Z uplatňování obecných zásad Smlouvy, jako jsou zásady transparentnosti a nediskriminace, například vyplývá, že kritéria pro posouzení při výběru nabídek musí být zveřejněna se zadávací dokumentací. Pokud si to členské státy přejí, lze použít i podrobnější procesní pravidla právních předpisů Unie v oblasti zadávání veřejných zakázek, jako jsou ta stanovená ve směrnicích 2014/24/EU a 2014/25/EU nebo ve směrnici 2014/23/EU o koncesích, i když to není požadováno.

Aby bylo dosaženo souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 1370/2007, musí být postupy zadávání veřejných zakázek navrženy tak, aby vytvářely nejlepší podmínky pro účinnou hospodářskou soutěž. Zadávací řízení, jehož součástí je jednání mezi příslušným orgánem a uchazeči, může být v souladu se zásadou nediskriminace, pokud jsou jednání nestranná, spravedlivá a transparentní. Například pouze vyjednaný postup bez předchozího zveřejnění by porušil zásady transparentnosti a nediskriminace stanovené v čl. 5 odst. 3. Obdobně nabídkové řízení, které nadmíru omezuje počet potenciálních účastníků nabídkového řízení, by rovněž nebylo v souladu s požadavky čl. 5 odst. 3.

Podle čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 1370/2007 se v případě specifických nebo komplexních požadavků po předběžném výběru nabídek může příslušný orgán také rozhodnout vyjednávat s předběžně vybranými stranami. Příkladem je situace, kdy provozovatelé předkládající nabídky musí předložit technologicky inovační dopravní řešení, která splňují požadavky zveřejněné v zadávací dokumentaci. Stejně tak v případě předběžného výběru a vyjednávání musí výběrové a zadávací postupy splňovat všechny podmínky stanovené v čl. 5 odst. 3.

Aby bylo zajištěno, že potenciální účastníci nabídkového řízení budou mít spravedlivé a rovné příležitosti, musí mít období mezi zahájením nabídkového řízení a odevzdáním nabídek, jakož i období mezi zahájením nabídkového řízení a okamžikem, od kterého musí být zahájen provoz přepravních služeb, přiměřenou a opodstatněnou dobu trvání.

2.5.3.   
  Výjimky ze zásady nabídkového řízení v případě smluv o veřejných službách

2.5.3.1.   Ustanovení čl. 5 odst. 3a. Podmínky, za kterých mohou příslušné orgány za mimořádných okolností přímo uzavřít smlouvu o veřejných službách v přepravě po železnici

Pokud jde o smlouvy o veřejných službách v přepravě po železnici, mohou příslušné orgány rozhodnout o přechodném uzavírání nových smluv přímo, pokud mají za to, že je to odůvodněno mimořádnými okolnostmi, zejména pokud:

| — | dotčený příslušný orgán nebo jiné příslušné orgány již pořádají několik nabídkových řízení, což by mohlo ovlivnit počet a kvalitu nabídek, jež by mohly být předloženy, pokud by daná smlouva byla zadána v nabídkovém řízení, nebo |
| --- | --- |

—

dotčený příslušný orgán nebo jiné příslušné orgány již pořádají několik nabídkových řízení, což by mohlo ovlivnit počet a kvalitu nabídek, jež by mohly být předloženy, pokud by daná smlouva byla zadána v nabídkovém řízení, nebo

| — | je zapotřebí změnit oblast působnosti jedné nebo více smluv o veřejných službách za účelem optimalizace poskytování veřejných služeb. |
| --- | --- |

—

je zapotřebí změnit oblast působnosti jedné nebo více smluv o veřejných službách za účelem optimalizace poskytování veřejných služeb.

Tyto mimořádné okolnosti zahrnují situace, kdy příslušný orgán chce přepracovat zeměpisné pokrytí nebo velikost částí zakázky. Například v případech, kdy příslušný orgán plánuje poskytovat veřejné dopravní služby na základě jedné smlouvy, zatímco jsou v současné době poskytovány na základě dvou smluv s různými daty ukončení platnosti, může být nezbytné přechodně uzavřít smlouvu přímo s nejbližším datem ukončení platnosti, aby obě smlouvy mohly skončit ke stejnému datu.

Ačkoli seznam situací podle nařízení (ES) č. 1370/2007, které představují mimořádné okolnosti, je otevřený, je třeba pojem „mimořádné okolnosti“ vykládat striktně. Z tohoto důvodu, jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění nařízení (EU) 2016/2338, má být toto ustanovení použito, pokud příslušným orgánům umožňuje zajistit, aby byly služby poskytovány nákladově nejefektivnějším způsobem. Doba trvání smluv uzavřených podle tohoto ustanovení je omezená v souladu s tím, co se jeví být přiměřené mimořádným okolnostem, a v žádném případě nesmí překročit pět let. Příslušný orgán musí dodržovat určité požadavky na transparentnost. O rozhodnutí uzavřít smlouvu na tomto základě, které musí být řádně odůvodněno, musí neprodleně informovat Komisi. Podrobné odkazy na publikace (např. odkaz na příslušné internetové stránky) se zasílají Generálnímu ředitelství Evropské komise pro mobilitu a dopravu (32) k analýze a případným následným opatřením. Tento požadavek na informace nepodmiňuje uzavření smlouvy souhlasem Komise. Příslušný orgán musí smlouvu o veřejných službách také zveřejnit. Příslušný orgán nemůže tuto právní možnost využít pro uzavření dvou po sobě jdoucích smluv o veřejných službách, které se vztahují na tytéž závazky veřejné služby.

2.5.3.2.   Ustanovení čl. 5 odst. 4. Podmínky, za kterých může příslušný orgán uzavřít smlouvu o veřejných službách přímo v případě smlouvy s malou hodnotou nebo s malými a středně velkými provozovateli

V případě přímého uzavření smlouvy o veřejných službách, jejíž hodnota je malá (čl. 5 odst. 4), může příslušný orgán uzavřít smlouvu přímo bez nabídkového řízení. Za smlouvu o veřejných službách s malou hodnotou se považuje smlouva, jejíž průměrná roční hodnota se odhaduje na méně než 1 milion EUR nebo pokud se v jejím rámci poskytuje méně než 300 000 kilometrů veřejných služeb v přepravě cestujících ročně. V případě smluv, které zahrnují veřejné služby v přepravě cestujících po železnici, činí tyto dva prahy 7,5 milionu EUR průměrné roční hodnoty a 500 000 km veřejných služeb v přepravě cestujících. V případě smlouvy uzavřené s malým nebo středním podnikem, který provozuje maximálně 23 silničních vozidel, mohou být tyto prahy navýšeny na průměrnou roční odhadovanou hodnotu nižší než 2 miliony EUR nebo na poskytování méně než 600 000 kilometrů veřejných dopravních služeb ročně.

Existence prahové hodnoty týkající se konkrétně malých a středních podniků definovaná „silničními vozidly“ indikuje, že toto ustanovení se vztahuje pouze na přepravu autobusem, a nikoli na přepravu tramvají, metrem nebo vlakem. Prahovou hodnotu 23 silničních vozidel je nutno interpretovat restriktivním způsobem ve smyslu výjimečného charakteru ustanovení čl. 5 odst. 4. Pojem „provozovaná vozidla“ je tedy nutno interpretovat tak, že se vztahuje k celkovému počtu vozidel provozovaných provozovatelem veřejné dopravy, a nikoli k počtu vozidel provozovaných pro služby, na které se vztahuje určitá smlouva o veřejných službách. Kritéria doporučení pro malé a střední podniky (33) se vztahují na definici malých a středních podniků.

Při použití čl. 5 odst. 4 mohou členské státy rozhodnout o požadavku na nabídkové řízení pro všechny smlouvy, včetně smluv s malou hodnotou a smluv uzavřených s malými a středními provozovateli. Stejně tak se mohou rozhodnout snížit prahové hodnoty, pod jejichž úrovní je přímé uzavření přípustné.

2.5.3.3.   Ustanovení čl. 5 odst. 4a. Podmínky, za kterých mohou příslušné orgány uzavřít smlouvu o veřejných službách v přepravě po železnici přímo v případě určitých strukturálních a geografických charakteristik trhu a sítě a zlepšení výkonnosti

Ustanovení čl. 5 odst. 4a umožňuje příslušnému orgánu přímo uzavírat smlouvy o veřejných službách v přepravě cestujících po železnici, jsou-li splněny dvě podmínky. Odchylně od zásady nabídkového řízení pro uzavírání smluv o veřejných službách by toto ustanovení mělo být vykládáno restriktivně.

První podmínkou je, že přímé uzavření je odůvodněno příslušnými strukturálními a geografickými charakteristikami dotčeného trhu a sítě, zejména velikostí, charakteristikou poptávky, složitostí sítě, technickou a zeměpisnou izolací, jakož i službami, jichž se smlouva týká.

Seznam konkrétních charakteristik není vyčerpávající. Příslušný orgán proto může zvážit potřebu přímého uzavření smlouvy i s odkazem na jiné charakteristiky než ty, které jsou uvedeny v textu. Závěr příslušného orgánu, že charakteristiky trhu a sítě odůvodňují přímé uzavření, by měl být založen na objektivních důvodech. Z ustálené judikatury vyplývá, že důkazní břemeno týkající se skutečné existence okolností odůvodňujících výjimku spočívá na osobě, která se těchto okolností dovolává. Z tohoto důvodu musí příslušný orgán ve svém odůvodněném rozhodnutí o uzavření smlouvy podle čl. 5 odst. 4a předložit dostatečné důkazy o tom, že podmínky stanovené v uvedeném ustanovení nařízení (ES) č. 1370/2007 jsou splněny.

S ohledem na odůvodnění čl. 5 odst. 4a, tj. že v některých případech nelze cílů nařízení, tj. poskytování vysoce kvalitních a nákladově efektivních služeb, dosáhnout prostřednictvím nabídkového řízení v důsledku určitých charakteristik trhu a sítě, není zásadní ani tak počet a povaha charakteristik, na které se členský stát odvolává, ale spíše důkaz, že v daném konkrétním případě tyto charakteristiky objektivně odůvodňují použití přímého uzavření smlouvy namísto nabídkového řízení.

Aniž je dotčeno posouzení každého jednotlivého případu, Komise chápe význam a měření příslušných charakteristik takto: velikost trhu by měla být měřena ve vlakových kilometrech, zatímco velikost sítě v kolejových kilometrech. Složitost sítě by mohla být charakterizována například přítomností mnoha intermodálních uzlů, obvykle v lokálních nebo příměstských sítích. Technická izolace by se mohla týkat například situace, kdy se hlavní prvky sítě odchylují od norem EU, jako jsou technické specifikace pro interoperabilitu. Zeměpisná izolace by mohla znamenat sítě, které nemají žádné fyzické spojení se sousedními sítěmi, například pokud se nacházejí na ostrově. Pojem „služby, jichž se smlouva týká“ by mohl například odkazovat na „strategickou hodnotu“ služeb.

Druhou podmínkou, která musí být splněna, aby přímé uzavření smlouvy podle čl. 5 odst. 4a bylo odůvodněno, je, že smlouva musí vést ke zlepšení kvality služeb nebo nákladové efektivnosti ve srovnání s dříve uzavřenou smlouvou o veřejných službách. Nařízení (ES) č. 1370/2007 nestanoví rozpětí zlepšení, a proto je na příslušném orgánu, aby v této věci rozhodl. Aby se však zabránilo obcházení povinnosti stanovené v nařízení (ES) č. 1370/2007 a zajistil se jeho prospěšný účinek, mělo by být zlepšení služeb smysluplné.

Nařízení (ES) č. 1370/2007 rovněž vyžaduje, aby příslušný orgán zveřejnil své odůvodněné rozhodnutí o použití přímého uzavření smlouvy a informoval o něm Komisi do jednoho měsíce po jeho zveřejnění. Cílem je umožnit účastníkům trhu a Komisi, aby vzali na vědomí použití postupu přímého uzavírání smluv a jeho odůvodnění. Podrobné odkazy na publikace (např. odkaz na příslušné internetové stránky) se zasílají Generálnímu ředitelství Evropské komise pro mobilitu a dopravu (34) k analýze a případným následným opatřením. Tento požadavek na informace nepodmiňuje uzavření smlouvy souhlasem Komise.

Má se za to, že první podmínku splňují členské státy s ročním objemem osobní železniční dopravy menším než 23 milionů vlakových kilometrů ke dni 24. prosince 2017, pouze s jedním příslušným orgánem na vnitrostátní úrovni a jednou smlouvou o veřejných službách vztahující se na celou železniční síť. Avšak i v těchto členských státech musí být ještě splněna druhá podmínka pro přímé uzavření smlouvy. Proto musí rovněž zveřejnit odůvodněné rozhodnutí a informovat o něm Komisi. V dodatku k těmto pokynům je uveden seznam členských států, jejichž trh osobní železniční dopravy byl ke dni 24. prosince 2017 menší než 23 milionů vlakových kilometrů ročně.

Smlouva musí obsahovat zvláštní požadavky na výkonnost týkající se aspektů kvality služeb a nákladové efektivnosti. Požadavky na výkonnost musí být měřitelné, transparentní a ověřitelné. Musí být výslovně založeny na ukazatelích, které příslušnému orgánu umožní provádět průkazná pravidelná hodnocení. Tyto ukazatele musí být schopny jednoznačně odrážet zlepšení kvality služeb a/nebo nákladové efektivnosti přímo uzavřené smlouvy ve srovnání s předchozí smlouvou. V opačném případě by požadavek, že smlouva musí ve srovnání s předchozí smlouvou přinést zlepšení, nemohl být účinně splněn a monitorován. Výkonnostní požadavky by se měly vztahovat zejména na přesnost služeb, četnost provozu vlaků, kvalitu železničních kolejových vozidel a přepravní kapacitu pro cestující. Tento seznam je otevřený, což znamená, že ve smlouvě o veřejných službách musí být obsaženy minimálně vyjmenované požadavky na kvalitu; příslušné orgány mohou použít dodatečné požadavky.

Příslušný orgán je povinen pravidelně, nejméně každých pět let, posuzovat plnění smluvních požadavků na zlepšení. S cílem zajistit stálé a smysluplné sledování souladu a moci odhalovat nesoulad v rané fázi a případně přijmout opatření k opětovnému získání souladu může být odůvodněno častější posuzování. Příslušný orgán by měl zajistit, že bude schopen účinně sledovat výkonnost. Musí proto zajistit, například prostřednictvím smluvních požadavků, že bude účinně získávat údaje od příslušných subjektů, které mu umožní posoudit soulad. Příslušný orgán musí výsledky svých pravidelných hodnocení zveřejnit.

Smlouva musí rovněž zahrnovat účinná a odrazující opatření, která mají být použita v případě, že železniční podnik požadavky na výkonnost nesplňuje. To znamená, že při pravidelných hodnoceních musí být splněny všechny požadavky, aby se zabránilo uplatňování těchto účinných a odrazujících opatření. Příslušný orgán proto není oprávněn upustit od uplatňování těchto opatření. Tato opatření mohou mít různé formy a mohou zahrnovat pokuty.

A konečně, pokud provozovatel nesplňuje požadavky na výkonnost, může příslušný orgán smlouvu uzavřenou přímo na základě čl. 5 odst. 4a kdykoli zcela nebo částečně pozastavit či ukončit.

Smlouvy uzavřené na základě čl. 5 odst. 4a nesmějí být platné po dobu delší než deset let nebo než patnáct let, pokud zahrnují významné investice v souladu s čl. 4 odst. 4. Tyto smlouvy se musí také zveřejnit.

2.5.3.4.   Ustanovení čl. 5 odst. 5. Mimořádné uzavření smlouvy

V případě skutečného nebo bezprostředního narušení služeb, ať už jsou provozovány v rámci závazků veřejné služby či nikoli, čl. 5 odst. 5 zmocňuje příslušné orgány, aby přímo uzavíraly, prodlužovaly nebo ukládaly smlouvy o veřejných službách na dobu nepřesahující dva roky.

Rozsah mimořádného uzavření smlouvy zahrnuje také podstatné změny smluv, například v reakci na krizové situace, jako jsou pandemie. Tyto změny mají dočasnou povahu a jsou omezeny na dobu trvání krize, jejíž důsledky jsou řešeny v rámci mimořádného uzavření smlouvy, a v žádném případě nesmějí překročit dva roky. Pokud byla původní smlouva pozastavena, nikoli ukončena, a na konci mimořádných opatření ještě nevypršela, použijí se znovu původní podmínky smlouvy. V pozměněných smlouvách musí být případně uvedeny způsoby návratu k předchozí smlouvě.

Mimořádné smlouvy o veřejných službách nelze použít se zpětnou platností, neboť obsah těchto smluv musí být před jejich použitím vymezen v souladu s článkem 4. Pokud příčina skutečného nebo bezprostředního narušení služeb přetrvává po skončení platnosti těchto mimořádných opatření na konci dvouletého období, může příslušný orgán přijmout nová mimořádná opatření podle čl. 5 odst. 5 za předpokladu, že může prokázat, že uzavření smlouvy o veřejných službách na základě jiných ustanovení nařízení (ES) č. 1370/2007 nebylo vzhledem k mimořádným okolnostem věcně možné.

Podle čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 1370/2007 se smlouvy o veřejných službách, jak jsou definovány ve směrnicích o zadávání veřejných zakázek (směrnice 2014/24/EU a směrnice 2014/25/EU), u veřejných služeb v přepravě cestujících autobusem nebo tramvají uzavírají v souladu s těmito směrnicemi, pokud tyto smlouvy nemají podobu koncesí na služby, jak jsou definovány v těchto směrnicích. Ustanovení čl. 5 odst. 5 nařízení (ES) č. 1370/2007 se tedy nepoužije na uzavírání takových smluv. Směrnice o zadávání veřejných zakázek však stanoví zvláštní naléhavá zadávací řízení, včetně možnosti vyjednávacího řízení bez zveřejnění za zvláštních okolností (35).

Nařízení (ES) č. 1370/2007 stanoví, že povinnost zveřejnit některé informace alespoň jeden rok před přímým uzavřením smlouvy podle čl. 7 odst. 2 se nepoužije v případě mimořádného uzavření smlouvy o veřejných službách podle čl. 5 odst. 5. Komise se domnívá, že tato povinnost se obdobně nepoužije ani v případě uzavírání smluv o veřejných službách v přepravě cestujících autobusem či tramvají na základě naléhavých zadávacích řízení stanovených ve směrnicích o zadávání veřejných zakázek, neboť by vylučovala takové mimořádné uzavírání smluv.

2.5.3.5.   Ustanovení čl. 5 odst. 6. Železniční služby, které splňují podmínku pro přímé uzavírání smluv

Ustanovení čl. 5 odst. 6 umožňuje, aby příslušné orgány uzavíraly smlouvy o veřejných službách v přepravě po železnici přímo „s výjimkou jiných druhů drážní dopravy, jako jsou metro nebo tramvaj“.

Uzavírání smluv na poskytování služeb obecného zájmu mezi příslušným orgánem a třetí osobou musí respektovat obecné zásady Smlouvy, jako jsou zásady transparentnosti a rovného zacházení (36). Smlouvy uzavřené přímo podle čl. 5 odst. 6 nejsou dodržování těchto zásad Smlouvy zproštěny. Z tohoto důvodu nařízení (ES) č. 1370/2007 vyžaduje zejména v čl. 7 odst. 2 a 3, aby příslušné orgány zveřejnily určité informace o přímo uzavřených smlouvách o veřejných službách v přepravě po železnici nejpozději jeden rok před uzavřením smlouvy a do jednoho roku od jejího uzavření.

Výjimka z obecného pravidla o nabídkovém řízení musí být rovněž uplatňována restriktivně. Služby nahrazující přepravu po železnici, například služby přepravy autobusy a autokary, které mohou být smluvně vyžadovány od provozovatele veřejných služeb v případech narušení železniční sítě, nelze považovat za služby přepravy po železnici, a proto se na ně nevztahuje čl. 5 odst. 6. Železniční podnik by měl tyto služby nahrazující přepravu po železnici autobusy a autokary podle příslušných právních předpisů v oblasti zadávání veřejných zakázek získat uzavřením smluv na subdodávky.

Skutečnost, zda by se na určité typy městské a příměstské železniční dopravy, jako je například rychlodráha S-Bahn (v Rakousku, Německu a Dánsku) a RER (ve Francii) nebo druhy dopravy, které jsou podobné „jiným druhům drážní dopravy“ (např. metru nebo tramvaji), jako jsou služby tramvaj-vlak a některé automatické vlakové služby provozované s optickým systémem navádění, měla vztahovat výjimka pro železniční přepravu podle čl. 5 odst. 6, se musí posoudit případ od případu, a to za použití vhodných kritérií. Bude to záviset zejména na takových faktorech, jako zda jsou předmětné systémy běžně interoperabilní a/nebo mají společnou infrastrukturu s tradiční železniční sítí. Ačkoli služby tramvaj-vlak využívají infrastrukturu tradiční železniční sítě, z jejich zvláštních charakteristik vyplývá, že by přesto měly být považovány za „jiný druh drážní dopravy“.

2.5.4.   
  Ustanovení čl. 5 odst. 7. Přezkum rozhodnutí o zadání zakázky

Toto ustanovení stanoví, že členské státy musí přijmout nezbytná opatření, aby zajistily, že rozhodnutí příslušných orgánů přijatá podle čl. 5 odst. 2 až 6 budou moci být účinně a rychle přezkoumána na požádání osoby, která má nebo měla zájem o uzavření konkrétní smlouvy a která byla poškozena nebo které hrozí, že bude poškozena předpokládaným porušením (dále jen „zúčastněné strany“), a to na základě toho, že taková rozhodnutí porušila právní předpisy Unie nebo vnitrostátní právní předpisy, které je provádějí. Těmito přezkumnými orgány mohou být soudy.

Ustanovení čl. 5 odst. 7 druhého pododstavce dále upřesňuje, že v případech přímého uzavření smluv, na které se vztahují jeho odstavce 4a a 4b, tato opatření musí zahrnovat možnost zúčastněných stran požadovat posouzení odůvodněného rozhodnutí příslušného orgánu nezávislým subjektem určeným daným členským státem.

Jak je vysvětleno v 27. bodě odůvodnění nařízení (EU) 2016/2338, mohou členské státy rozhodnout, že se posouzení provede v rámci soudního přezkumu. Toto posouzení tedy může konkrétně poskytnout určený nezávislý subjekt, který se použije v souvislosti s přezkumným řízením podle čl. 5 odst. 7 prvního pododstavce. Komise se domnívá, že aby tento nezávislý subjekt mohl poskytnout odborné posouzení, měl by mít odpovídající znalosti trhu a přístup k nezbytným informacím. Z těchto důvodů mají železniční regulační orgány ve smyslu článku 55 směrnice 2012/34/EU dobré předpoklady k tomu, aby tuto funkci zajišťovaly. V případech, kdy členský stát jmenuje jiný nezávislý subjekt, než je jeho železniční regulační orgán, by jeho úroveň nezávislosti měla být dostatečná k zajištění právní a provozní nezávislosti na zájmech příslušných orgánů a železničních podniků a měla by se přinejmenším rovnat úrovni nezávislosti železničního regulačního orgánu.

Výsledek tohoto posouzení se musí zveřejnit v souladu s vnitrostátním právem. Komise má za to, že musí být zveřejněny alespoň základní body posouzení a konečný výsledek uvádějící, zda je odůvodnění rozhodnutí o uzavření smlouvy v souladu s pravidly nařízení (ES) č. 1370/2007.

Pokud orgány příslušné k přezkumnému řízení nejsou soudy, musí své rozhodnutí vždy písemně odůvodnit. Kromě toho v takovém případě musí jejich rozhodnutí podléhat soudnímu přezkumu nebo přezkumu jiným subjektem, jenž je soudem ve smyslu článku 267 SFEU.

2.5.5.   
  Změny smluv o veřejných službách

V případě, že je nutno provést změnu dosud platné smlouvy o veřejných službách, např. když je nutno upravit objem dopravní služby a odpovídající částku kompenzace z důvodu prodloužení trasy metra, vyvstává otázka, zda by příslušný orgán měl zahájit nové nabídkové řízení, nebo zda může být smlouva změněna bez nového rozhodnutí o uzavření smlouvy.

Soudy Unie zastávají názor, že v případě menších, nepodstatných změn nemusí být k zajištění souladu s obecnými zásadami Smlouvy, jako jsou transparentnost a nediskriminace, nutné nové rozhodnutí o uzavření smlouvy a jednoduchá změna smlouvy může být postačující. Na druhé straně je podle soudů Unie pro zajištění transparentnosti postupů a rovného zacházení s uchazeči při podstatných změnách základních ustanovení smlouvy o koncesních službách nebo smluv podléhajících směrnicím týkajícím se zadávání veřejných zakázek v některých případech nutno rozhodnout o uzavření nové smlouvy. Jedná se zejména o případ, kdy je charakter nových ustanovení značně odlišný od původní smlouvy, což představuje záměr stran znovu projednat základní podmínky uvedené smlouvy (37).

Podle soudů Unie lze změnu smlouvy v průběhu její platnosti považovat za podstatnou, jestliže zavádí podmínky, které by – kdyby byly součástí původního nabídkového řízení – umožňovaly přístup jiným účastníkům nabídkového řízení než těm, kterým byl přístup umožněn původně, nebo by umožňovaly přijetí jiné nabídky než nabídky, která byla přijata původně (38).

Pokud nařízení (ES) č. 1370/2007 nestanoví konkrétní ustanovení, jsou zásady výše uvedené judikatury v plném rozsahu použitelné na změny smluv o veřejných službách, na které se uvedené nařízení vztahuje. Aby bylo možno určit, co lze považovat za nepodstatné změny, je nutno posoudit každý případ jednotlivě na základě objektivních kritérií (39).

Tyto zásady se vztahují na smlouvy uzavřené na základě nabídkového řízení. Pokud jsou podstatné změny základních ustanovení smluv uzavřených podle čl. 5 odst. 6 učiněny po 24. prosinci 2023, mělo by to rovněž vyžadovat uzavření nové smlouvy.

Kromě toho se na smlouvy, které jsou uzavírány v souladu se směrnicemi 2014/24/EU a 2014/25/EU (40) podle čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 1370/2007, vztahují zvláštní pravidla pro změnu smluv během jejich doby platnosti stanovená uvedenými směrnicemi.

2.6.   Kompenzace za veřejné služby

Pravidla Unie upravující podmínky, za nichž kompenzace za služby obecného hospodářského zájmu představuje podporu podle článku 107 SFEU, se použijí na pozemní dopravu. Ustanovení čl. 106 odst. 2 SFEU se nepoužije v případech, kdy kompenzace představuje státní podporu a kdy je vyplácena za závazky veřejné služby v odvětví pozemní dopravy. Na tuto kompenzaci se vztahuje článek 93 SFEU. V souladu s tím se unijní pravidla slučitelnosti ohledně kompenzace za služby obecného hospodářského zájmu (41), která vycházejí z čl. 106 odst. 2 SFEU, nevztahují na odvětví pozemní dopravy (42).

Cílem pravidel pro kompenzaci stanovených v nařízení (ES) č. 1370/2007 je zajistit, aby provozovatelům nebyly s přihlédnutím k přiměřenému zisku poskytovány nadměrné kompenzace, aby kompenzace zajistila dlouhodobou finanční udržitelnost poskytování veřejné přepravy cestujících (43) a aby systém podporoval celkovou účinnost. Nařízení (ES) č. 1370/2007 rovněž upřesňuje podrobnosti o kontrolách ex ante a ex post prováděných Komisí, pokud jde o výši poskytnutého vyrovnání.

Za předpokladu, že kompenzace za veřejné služby v oblasti přepravy cestujících po železnici a silnici jsou vypláceny v souladu s nařízením (ES) č. 1370/2007, jsou tyto kompenzace považovány za slučitelné s vnitřním trhem a v souladu s čl. 9 odst. 1 uvedeného nařízení jsou osvobozeny od povinnosti předchozího oznámení podle čl. 108 odst. 3 SFEU.

Tento předpoklad slučitelnosti a osvobození od oznamovací povinnosti je relevantní pouze tehdy, pokud kompenzace představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Vyrovnávací platba za závazek veřejné služby splňující podmínky stanovené soudy Unie v rozsudku ve věci Altmark (44) nepředstavuje státní podporu, a proto v žádném případě nepodléhá povinnosti předchozího oznámení. Aby však byly tyto vyrovnávací platby za závazek veřejné služby v souladu s právem Unie, musely by i nadále splňovat ostatní požadavky nařízení (ES) č. 1370/2007 týkající se organizace služeb pozemní dopravy podle pravidel vnitřního trhu, například ustanovení o době trvání smlouvy o veřejných službách, ochraně zaměstnanců, přístupu ke kolejovým vozidlům, zadávacích řízeních nebo subdodávkách.

2.6.1.   
  Smlouvy uzavírané na základě nabídkového řízení

Ustanovení čl. 4 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1370/2007 stanoví, že smlouvy o veřejných službách a obecná pravidla objektivním a transparentním způsobem předem stanoví ukazatele, na základě kterých se vypočítá platba případné kompenzace, povahu a rozsah případných udělených výlučných práv způsobem, který zabraňuje nadměrnému poskytnutí kompenzací.

Nařízení (ES) č. 1370/2007 však nestanoví zvláštní podmínky, pokud jde o to, jak musí být vyrovnávací platba za závazek veřejné služby koncipována, je-li související smlouva o veřejných službách uzavřena na základě nabídkového řízení podle čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 1370/2007. Příloha nařízení (ES) č. 1370/2007 (dále jen „příloha“) se na tyto smlouvy nevztahuje.

Otevřené, transparentní a nediskriminační nabídkové řízení by mělo v zásadě zajistit, aby cena, kterou příslušný orgán platí za získání veřejné služby popsané v zadávací dokumentaci, představovala pro územně správní celek nejmenší náklady. Příslušné orgány by však měly věnovat zvláštní pozornost signálům, které naznačují nedostatek účinné hospodářské soutěže v nabídkovém řízení.

Je třeba poznamenat, že ani nabídkové řízení samo o sobě nezajišťuje, že nedojde k nadměrné kompenzaci, tj. že kompenzace skutečně vyplacená po dobu trvání smlouvy nepřesáhnou částku, která je potřebná k pokrytí veškerých nákladů nebo části nákladů vzniklých při plnění závazků veřejné služby, přičemž se berou v úvahu příslušné příjmy a přiměřený zisk ve smyslu čl. 4 odst. 1 písm. b) nařízení č. 1370/2007.

2.6.2.   
  Kompenzace u přímo uzavřených smluv

Pokud je smlouva o veřejných službách uzavřena přímo v souladu s čl. 5 odst. 2, 3a, 4, 4a, 4b, 5 nebo 6 nebo pokud příslušný orgán stanoví obecná pravidla ve smyslu čl. 3 odst. 2, není výše kompenzace výsledkem konkurenčních tržních sil, ale přímého jednání nebo přímého uložení příslušným orgánem. Za těchto okolností musí být v souladu s článkem 4 a čl. 6 odst. 1 použita metodika pro výpočet maximální výše vyrovnávací platby stanovená v příloze, aby se zabránilo nadměrné kompenzaci.

Pokud jsou dodržena ustanovení přílohy (kromě všech ostatních příslušných ustanovení nařízení (ES) č. 1370/2007), považuje se tato kompenzace za slučitelnou s vnitřním trhem, a proto se na ni vztahuje bloková výjimka podle čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1370/2007.

2.6.3.   
  Nadměrná kompenzace

Smlouva uzavřená mezi provozovatelem veřejných služeb a příslušným orgánem může mít různé formy, zejména pokud jde o ujednání o sdílení rizika a maximální výši přiměřeného zisku, který je provozovatel oprávněn si ponechat.

Příslušné orgány budou obvykle muset provádět pravidelné kontroly ex post, aby odhalily případnou nadměrnou kompenzaci, a ve smlouvách o veřejných službách budou počítat s mechanismy zpětného vyžádání, které zajišťují zpětné získání případných nadměrných kompenzací.

Tato zásada se vztahuje na smlouvy vysoutěžené v rámci nabídkového řízení a smlouvy uzavírané přímo, neboť zákaz nadměrné kompenzace stanovený v čl. 4 odst. 1 se vztahuje na všechny smlouvy.

Komise doporučuje, aby se tyto kontroly nadměrných kompenzací prováděly s odkazem na náklady a příjmy a maximální úroveň zisku, které jsou obvykle stanoveny ve smlouvě. Metoda použitá pro kontroly nadměrných kompenzací by rovněž měla zohlednit síťové účinky, pokud jsou vyčíslitelné.

V případě koncesních smluv uzavřených v rámci hospodářské soutěže se předpokládá, že úspěšný uchazeč již do nabídky zahrnul veškeré zvýšení účinnosti, které po dobu trvání smlouvy očekává. Komise se proto domnívá, že požadavek následné kontroly nadměrné kompenzace může být pro tyto smlouvy upraven tak, aby zohledňoval zvláštní rysy těchto smluv.

Ve všech případech mohou příslušné orgány stanovit četnost a rozsah kontrol nadměrných kompenzací v závislosti na době trvání a složitosti smlouvy.

2.6.4.   
  Pojem „přiměřený zisk“

V čl. 4 odst. 1 písm. c) se stanoví, že náklady, které je ve smlouvě o veřejných službách třeba zohlednit, mohou zahrnovat i „přiměřený výnos z kapitálu“, tj. přiměřený zisk. Toto ustanovení se použije bez ohledu na to, zda jsou smlouvy uzavírány přímo nebo zda jsou vysoutěženy prostřednictvím nabídkového řízení.

Neexistují žádné přesné pokyny, jak v rámci nařízení definovat přiměřený zisk, a to ani u smluv, které byly vysoutěženy prostřednictvím nabídkového řízení, ani u smluv, které byly uzavřeny přímo.

V souladu s obecnými zásadami použitelnými v oblasti státní podpory, je „přiměřený zisk“ definován v příloze jako „míra návratnosti kapitálu, která je běžná v odvětví v daném členském státě a která musí zohledňovat riziko nebo neexistenci rizika pro provozovatele veřejných služeb z důvodu zásahu orgánu veřejné správy“. Příloha neposkytuje další pokyny, jak tuto úroveň zisku stanovit, a je v každém případě použitelná pouze na přímo uzavřené smlouvy.

Ze sdělení o službách obecného hospodářského zájmu však lze vyvodit užitečné údaje o tom, jak stanovit vhodnou úroveň přiměřeného zisku.

Sdělení o službách obecného hospodářského zájmu uvádí, že „pokud pro určitou službu existuje obecně přijímaná tržní odměna, je tato tržní odměna nejlepším měřítkem pro vyrovnávací platbu v případě neprovedení zadávacího řízení“ (45). Příkladem jsou tržní smlouvy ve stejném odvětví činnosti, s podobnými znaky a ve stejném členském státě.

V tomto případě lze výši přiměřeného zisku určit porovnáním ziskového rozpětí, které průměrný správně řízený podnik působící v tomtéž odvětví potřebuje k poskytování dotyčné služby (46). Tržní referenční hodnoty však ne vždy existují (47), a pokud existují, může být nutné je upravit, pokud jejich vlastnosti nejsou srovnatelné s danou transakcí (48).

Standardním způsobem měření výnosu z kapitálu u smlouvy o veřejných službách je vnitřní míra návratnosti (IRR), které společnost dosahuje z investovaného kapitálu během trvání projektu, neboli vnitřní míra návratnosti z peněžního toku smlouvy. Lze však použít účetní ukazatele, jako je návratnost vlastního kapitálu (ROE), návratnost vloženého kapitálu (ROCE) nebo jiné obecně uznávané hospodářské ukazatele výnosu z kapitálu.

Je třeba mít na paměti, že tyto ukazatele jsou ovlivněny účetními metodami používanými provozovatelem a odrážejí jeho situaci v daném roce. V takovém případě je třeba dbát na to, aby se používaly ukazatele, které odrážejí dlouhodobou hospodářskou realitu spojenou s plněním smlouvy o veřejných službách. Je-li to proveditelné, měla by být úroveň přiměřeného zisku posouzena v průběhu trvání smlouvy. Je nutno přihlédnout k rozdílům v hospodářských modelech přepravy po železnici, tramvají, metrem a autobusem. Například železniční doprava je velmi kapitálově náročná, zatímco u autobusové dopravy bývá hlavním nákladovým faktorem personál.

Příslušný orgán musí stanovit vhodnou úroveň přiměřeného zisku na základě individuálního posouzení, které by mělo v zásadě spočívat v porovnání úrovně zisku vyplývajícího ze smlouvy se srovnatelnými smlouvami na trhu. Tato odměna musí zohledňovat běžnou tržní odměnu za podobné služby a úroveň rizika spojeného se smlouvou. Například smlouva o veřejných službách, na jejímž základě lze vyrovnávací platbu upravit tak, aby zohledňovala nepředvídané náklady, bude méně riziková než smlouva, v níž je vyrovnávací platba pevně stanovena. Za předpokladu, že jsou všechny ostatní parametry stejné, by přiměřený zisk měl být v případě méně rizikové smlouvy nižší. Ve smlouvě by mělo být výslovně uvedeno, zda a za jakých okolností může být výše kompenzace upravena tak, aby odrážela relevantní vnější vývoj, neboť zvýšení kompenzace, které se odchyluje od smluvních podmínek ex ante, se obvykle považuje za nedodržování nařízení (ES) č. 1370/2007.

Kompenzační mechanismus by měl obecně podporovat účinnost řízení (49). Kompenzační režimy, které mechanicky pokrývají skutečně vynaložené náklady, nemotivují provozovatele dopravy k tomu, aby postupem času pracovali nákladově efektivněji. Tyto režimy jsou přijatelné pouze v případě, že náklady jsou vysoce nejisté a provozovatel dopravy potřebuje vyšší stupeň ochrany proti nejistotě.

2.6.5.   
  Ustanovení čl. 4 odst. 1 a 2 a příloha. Zamezení křížovým dotacím na obchodní činnosti

Pokud poskytovatel veřejných služeb vykonává rovněž obchodní činnosti, mělo by být zajištěno, aby kompenzaci, která je mu vyplacena za veřejnou službu, nemohl použít na posílení svého konkurenčního postavení na jiných trzích, na nichž působí komerčně. Za tímto účelem příloha předepisuje oddělené účetnictví pro činnosti veřejné služby a obchodní činnosti, jakož i spolehlivou metodu rozdělování nákladů, která odráží skutečné náklady na poskytování veřejné služby.

Ustanovení čl. 4 odst. 1 a 2 ve spojení s přílohou vyžaduje, aby náklady a příjmy provozovatele byly správně rozděleny mezi veřejné služby (na základě jednotlivých smluv) a obchodní služby (viz oddíl 2.5.2).

Pokud by například náklady na služby poskytované ve stanicích pro veřejnou službu a obchodní činnosti byly přiděleny pouze veřejné službě, jednalo by se o křížové dotace neslučitelné s nařízením (ES) č. 1370/2007. Zvláštní povinnosti týkající se oddělení účetnictví železničních podniků jsou rovněž zakotveny ve směrnici 2012/34/ES (50).

Každá smlouva o veřejných službách by měla obsahovat konkrétní pravidla pro kompenzaci a měla by být v účetnictví vedena zvlášť. Pokud podnik uzavřel několik smluv o veřejných službách, jeho účetnictví by mělo umožnit identifikaci kompenzací obdržených za plnění závazků veřejné služby v různých smlouvách o veřejných službách odděleně od příjmů z operací na obchodním trhu. V souladu s ustanovením čl. 6 odst. 2 nařízení (ES) č. 1370/2007 musí být na písemnou žádost Komise tyto účetní informace zpřístupněny.

2.6.6.   
  Ustanovení čl. 4 odst. 1. Pobídky ke zvyšování účinnosti

V 27. bodě odůvodnění nařízení (ES) č. 1370/2007 se uvádí, že v případě přímého uzavření smlouvy nebo obecných pravidel by měly být stanoveny parametry pro kompenzaci tak, aby výše kompenzace byla přiměřená a zohledňovala „požadavek účinnosti a kvality služeb“. V bodě 7 přílohy se uvádí, že způsob kompenzace by měl „podporovat udržování nebo rozvíjení účinného řízení ze strany provozovatele veřejných služeb, které může být předmětem objektivního hodnocení“.

To znamená, že pobídky k ekonomicky účinnému poskytování služby by měly být začleněny do kompenzačního mechanismu. Účinnost by se měla v průběhu času zlepšovat a zlepšení by měla být objektivně měřitelná.

Účinnost by se měla chápat jako vztah mezi kvalitou (nebo úrovní) veřejných služeb a použitými zdroji. Pobídky by tedy měly být navrženy s ohledem na snižování nákladů a/nebo na zvýšení kvality či úrovně služeb. Snížení nákladů, kterého je dosaženo na úkor kvality/úrovně služeb, se však za zlepšení účinnosti nepovažuje.

Pobídky ke zvyšování efektivity by měly být realistické, přiměřené a přesně definované ve smlouvě. Zvýšení efektivity by mělo být vhodně rozděleno mezi provozovatelem, veřejnými orgány a případně uživateli. Provozovateli by nemělo být povoleno ponechat si nepřiměřenou část těchto výhod. Jakýkoli takový pobídkový mechanismus ke zvyšování účinnosti musí spočívat na objektivních a měřitelných kritériích, která jsou stanovena v pověřovacím aktu a podléhají transparentnímu hodnocení ex post, které provádí příslušný orgán.

2.6.7.   
  Ustanovení čl. 6 odst. 1. Kontrola souladu s nařízením (ES) č. 1370/2007

Od příslušných orgánů se vyžaduje, aby v průběhu trvání smlouvy o veřejných službách prováděly pravidelné kontroly, zejména v případě přímo uzavřených smluv, a to nejen za účelem ověření souladu s jejími podmínkami, ale také aby bylo možno zavčas zjistit (a zpětně vyžádat) nadměrnou kompenzaci. To je důležité zejména u dlouhodobých smluv.

2.6.8.   
  Ustanovení čl. 1 odst. 1 a čl. 6 odst. 1. Požadavek vyplatit provozovatelům „přiměřenou“ kompenzaci za závazky veřejné služby

V bodě 7 přílohy nařízení se uvádí, že „způsob kompenzace musí podporovat udržování nebo rozvíjení [...] poskytování služeb v přepravě cestujících dostatečné kvality“. Tato zásada je rovněž zakotvena v čl. 2a odst. 2 písm. b), který stanoví, že kompenzace za čisté finanční úsilí u závazků veřejné služby musí dlouhodobě finančně zabezpečovat poskytování veřejné přepravy cestujících.

To znamená, že kompenzace poskytovaná příslušnými orgány by měla umožnit provozovatelům poskytovat vysoce kvalitní služby na finančně udržitelném základě. Nedostatečné financování by mělo za následek zhoršení kvality služeb. Kromě toho by příliš nízká kompenzace v případě smluv uzavřených na základě hospodářské soutěže odradila potenciální uchazeče od účasti v nabídkových řízeních.

2.7.   Ustanovení čl. 7 odst. 2, 3 a 4. Zveřejňování a transparentnost

Výkladové pokyny uvedené v tomto oddíle se týkají povinnosti příslušných orgánů zajistit transparentnost při uzavírání smluv o veřejných službách před zadávacím řízením a po něm.

V čl. 7 odst. 2 se uvádí, že nejpozději jeden rok před zveřejněním výzvy k účasti na nabídkovém řízení nebo jeden rok před přímým uzavřením smlouvy o veřejných službách zveřejní příslušné orgány v Úředním věstníku Evropské unie určité informace o plánované smlouvě. Povinnost zveřejňovat tyto informace se vztahuje rovněž na smlouvy o veřejných službách uzavírané podle čl. 5 odst. 1 druhé věty nařízení (ES) č. 1370/2007 v souladu s postupem stanoveným směrnicemi o zadávání veřejných zakázek, i když tyto směrnice takové zveřejnění nestanoví (51).

Cílem čl. 7 odst. 2 je jednak umožnit hospodářským subjektům reagovat na záměry příslušného orgánu, zejména na druh zadávacího řízení, kterého chce využít (výzva k účasti na nabídkovém řízení nebo přímé uzavření smlouvy), a jednak poskytnout hospodářským subjektům čas, aby se na výzvu k podání nabídky lépe připravily. V důsledku toho může nezveřejnění informací podle čl. 7 odst. 2 vést ke zrušení výzvy k podávání nabídek, pokud nedostatek předchozích informací hospodářským subjektům způsobil významnou nevýhodu ve srovnání s hospodářským subjektem, který smlouvu plní v současné době, a má tudíž přesné informace o všech jejích vlastnostech (52). Tímto pochybením přijdou rovněž členské státy o výjimku z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 SFEU (53).

V čl. 7 odst. 3 se stanoví, že do jednoho roku od přímého uzavření smlouvy o veřejných službách v přepravě po železnici zveřejní příslušné orgány určité informace o uzavřené smlouvě.

Útvary Komise vypracovaly vzorové formuláře a postupy, které orgánům umožní tyto požadavky na zveřejňování informací splnit. S ohledem na zveřejnění informací v Úředním věstníku Evropské unie by příslušné orgány měly k vyplňování a předkládání oznámení ke zveřejnění v databázi „Tenders Electronic Daily“ (TED) používat zvláštní nástroj „eNotices“ (54).

V čl. 7 odst. 4 se stanoví, že příslušný orgán musí na žádost kterékoli zúčastněné strany předložit důvody pro přímé uzavření smlouvy o veřejných službách. Příslušný orgán musí rozhodnout o svém záměru uzavřít smlouvu přímo nejméně jeden rok předem, neboť tato informace musí být zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie (čl. 7 odst. 2, zejména písmeno b)). Zúčastněné strany jsou tedy v situaci, kdy mohou formulovat otázky dlouho před uzavřením smlouvy, ke kterému musí dojít nejdříve o rok později. Pro poskytnutí účinné právní ochrany by měly být informace vyžadované v souladu s čl. 7 odst. 4 poskytnuty bez přílišného zdržení.

Ustanovení čl. 7 odst. 2 a 4 nařízení (ES) č. 1370/2007 nevyžadují, aby příslušný orgán zveřejnil nebo sdělil všem zúčastněným hospodářským subjektům všechny informace nezbytné k tomu, aby jim umožnil předložit dostatečně podrobnou nabídku, která by mohla být předmětem srovnávacího posouzení, ani aby provedl takové srovnávací posouzení všech nabídek, které mohly být obdrženy po zveřejnění těchto informací (55).

2.8.   Přechodná opatření

Tento oddíl obsahuje výkladové pokyny k některým aspektům ustanovení o přechodných opatřeních týkajících se smluv uzavřených před vstupem nařízení (ES) č. 1370/2007 v platnost a smluv uzavřených během přechodného období podle článku 8.

2.8.1.   
  Ustanovení čl. 8 odst. 3 písm. b) a c). Maximální doba trvání 30 let

Ustanovení čl. 8 odst. 3 písm. b) a c) stanoví, že smlouvy o veřejných službách uzavřené „před 26. červencem 2000 na základě jiného řízení než spravedlivého nabídkového řízení“ nebo uzavřené „od 26. července 2000 a přede dnem 3. prosince 2009 na základě spravedlivého nabídkového řízení [...] zůstávají v platnosti do uplynutí doby jejich platnosti, ale ne déle než po dobu 30 let“.

Ačkoli toto ustanovení výslovně nestanoví okamžik, od něhož musí být maximální doba 30 let vypočtena, soudy Unie rozhodly, že tato doba začíná běžet dnem vstupu nařízení (ES) č. 1370/2007 v platnost (56). Proto vzhledem ke skutečnosti, že nařízení vstoupilo v platnost dne 3. prosince 2009, mohou všechny smlouvy o veřejných službách, na které se vztahují ustanovení čl. 8 odst. 3 písm. b) a c), zůstat v platnosti nejdéle do 3. prosince 2039.

2.8.2.   
  Ustanovení čl. 8 odst. 3 písm. d). Význam slovního spojení „omezená doba trvání srovnatelná s dobami trvání uvedenými v článku 4“

V čl. 8 odst. 3 písm. d) se stanoví, že smlouvy o veřejných službách uzavřené „od 26. července 2000 a přede dnem 24. prosince 2017 na základě jiného řízení než spravedlivého nabídkového řízení [...] zůstávají v platnosti do uplynutí doby jejich platnosti, pokud mají omezenou dobu trvání srovnatelnou s dobami trvání uvedenými v článku 4“.

Komise se domnívá, že pojem „srovnatelná s dobami trvání uvedenými v článku 4“ by měl být vykládán restriktivně tak, aby se zajistilo, že členské státy usilují o dosažení cílů nařízení (ES) č. 1370/2007 od data jeho vstupu v platnost dne 3. prosince 2009. Komise proto zastává názor, že by bylo rozumné předpokládat, že doba trvání smluv o veřejných službách by měla být velmi podobná těm, které jsou uvedeny v článku 4.

---

(1)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Strategie pro udržitelnou a inteligentní mobilitu – nasměrování evropské dopravy do budoucnosti (COM(2020) 789 final), 9.12.2020.

(2)  Úř. věst. L 315, 3.12.2007, s. 1.

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/2338 ze dne 14. prosince 2016, kterým se mění nařízení (ES) č. 1370/2007, pokud jde o otevření trhu vnitrostátních služeb v přepravě cestujících po železnici (Úř. věst. L 354, 23.12.2016, s. 22).

(4)  Čtvrtý železniční balíček je souborem šesti legislativních textů určených k dokončení jednotného trhu služeb železniční dopravy; viz https://transport.ec.europa.eu/transport-modes/rail/railway-packages/fourth-railway-package-2016_en

(5)  Sdělení Komise o výkladových pokynech pro nařízení (ES) č. 1370/2007 o veřejných službách v přepravě cestujících po železnici a silnici ze dne 29. března 2014 (Úř. věst. C 92, 29.3.2014, s. 1).

(6)  Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 65.

(7)  Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 243.

(8)  Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 1.

(9)  Je třeba poznamenat, že nařízení (ES) č. 1370/2007 stále odkazuje na směrnice 2004/17/ES a 2004/18/ES, které byly mezitím zrušeny a nahrazeny směrnicemi 2014/24/EU a 2014/25/EU. Všechny tyto odkazy by se měly chápat tak, že se vztahují na nové směrnice.

(10)  Ustanovení čl. 10 odst. 3 směrnice 2014/23/EU.

(11)  Úř. věst. L 364, 12.12.1992, s. 7.

(12)  Sdělení Komise o výkladu nařízení Rady (EHS) č. 3577/92 o uplatňování zásady volného pohybu služeb v námořní dopravě v členských státech (námořní kabotáž) (COM(2014) 232 final, 22.4.2014).

(13)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 32.

(14)  Rozsudek ze dne 24. července 2003, Altmark Trans, C-280/00, EU:C:2003:415 (dále jen „rozsudek ve věci Altmark“).

(15)  Rozsudek ze dne 29. listopadu 2018, ARFEA v. Komise, T-720/16, EU:T:2018:853, bod 88; rozsudek ze dne 24. listopadu 2020, Viasat Broadcasting UK Ltd, C-445/19, EU:C:2020:952, bod 33.

(16)  Rozsudek ze dne 12. února 2008, BUPA a další v. Komise, T-289/03, EU:T:2008:29, bod 168.

(17)  Tento přístup je v souladu s obecným přístupem Komise ke službám obecného hospodářského zájmu v jiných odvětvích. Viz zejména bod 48 sdělení Komise o použití pravidel Evropské unie v oblasti státní podpory na vyrovnávací platbu udělenou za poskytování služeb obecného hospodářského zájmu (dále jen „sdělení o službách obecného hospodářského zájmu“) (Úř. věst. C 8, 11.1.2012, s. 4).

(18)  Viz zejména rozsudek ze dne 1. března 2017, Société nationale maritime Corse Méditerranée (SNCM) v. Evropská komise, T-454/13, EU:T:2017:134, bod 134 (dále jen „rozsudek ve věci SNCM“).

(19)  Rozsudek ze dne 1. března 2017, Francouzská republika v. Evropská komise, T-366/13, ECLI:EU:T:2017:135, bod 105.

(20)  Viz rozsudek ve věci SNCM, bod 134.

(21)  Rozsudek ze dne 18. ledna 2017, Andersen v. Komise, T-92/11 RENV, EU:T:2017:14, bod 70. Tribunál odkazuje na zvláštnosti železniční dopravy uvedené v 25. bodě odůvodnění nařízení (ES) č. 1370/2007. Tento bod odůvodnění odkazuje na konkrétní otázky v oblasti investičního zatížení a investičních nákladů.

(22)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1795 ze dne 20. listopadu 2018, kterým se stanoví postup a kritéria pro provedení testu hospodářské vyváženosti podle článku 11 směrnice 2012/34/EU (Úř. věst. L 294, 21.11.2018, s. 5).

(23)  Pokud jde o případ měření v kilometrech podle jízdního řádu, viz rozsudek ze dne 27. října 2016, Hörmann Reisen, C-292/15, EU:C: 2016:817 (dále jen „rozsudek ve věci Hörmann Reisen“).

(24)  V tomto smyslu viz rozsudek ve věci Hörmann Reisen, body 34 až 48.

(25)  Úř. věst. L 82, 22.3.2001, s. 16.

(26)  V souladu s judikaturou soudů Unie se směrnice 2001/23/ES použije pro převod podniku, ke kterému dojde po nabídkovém řízení na uzavírání smluv o veřejných službách. V odvětvích, ve kterých je činnost založena na hmotných aktivech, jako je autobusová nebo železniční doprava, se směrnice 2001/23/ES použije v případě, že dojde k převodu významných hmotných aktiv. Existenci převodu ve smyslu směrnice 2001/23/ES nebrání skutečnost, že vlastnictví hmotných aktiv dříve používaných převodcem a převzatých nabyvatelem není převedeno, např. v případě kdy hmotná aktiva převzatá novým dodavatelem nepatřila jeho předchůdci, ale byla poskytnuta veřejným zadavatelem; v tomto smyslu viz rozsudek ze dne 20. listopadu 2003, Abler, C-340/01, EU:C:2003:629; viz také rozsudek ze dne 26. listopadu 2015, ADIF, C-509/14, EU:C:2015:781.

(27)  To může zahrnovat funkční městské oblasti, které se skládají z města a jeho zóny dojíždění.

(28)  Rozsudek ze dne 13. listopadu 2008, Coditel Brabant, C-324/07, EU:C:2008:621, bod 30.

(29)  Stanovisko generálního advokáta ze dne 25. října 2018 ve spojených věcech C-350/17 a C-351/17, Mobit, EU:C:2018:869, bod 104.

(30)  Rozsudek ze dne 21. března 2019, Rhein-Sieg-Kreis, spojené věci C-266/17 a C-267/17, EU:C:2019:241.

(31)  Viz, ex multis, rozsudek ze dne 18. ledna 2001, Komise Evropských společenství proti Španělskému království, C-83/99, EU:C:2001:31, bod 19, a rozsudek ze dne 7. července 2022, Pricoforest SRL v. Inspectoratul de Stat pentru Controlul în Transportul Rutier (ISCTR), C-13/21, EU:C:2022:531, bod 30.

(32)  MOVE-PSO-REGULATION@ec.europa.eu

(33)  Doporučení Komise ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků, malých a středních podniků (Úř. věst. L 124, 20.5.2003, s. 36).

(34)  MOVE-PSO-REGULATION@ec.europa.eu

(35)  Viz články 32 a 72 směrnice 2014/24/EU a články 50 a 89 směrnice 2014/25/EU.

(36)  Viz např. 20. bod odůvodnění nařízení (ES) č. 1370/2007: „Pokud se orgán veřejné správy rozhodne, že svěří poskytování služeb obecného zájmu třetí osobě, musí vybrat provozovatele veřejných služeb v souladu s právem Společenství týkajícím se veřejných zakázek a koncesí, jak je stanoveno v článcích 43 až 49 Smlouvy, jakož i se zásadami transparentnosti a rovného zacházení.“

(37)  Rozsudek ze dne 5. října 2000, Komise Evropských společenství proti Francouzské republice, C-337/98, EU:C:2000:543, body 44 a 46; rozsudek ze dne 19. června 2008, pressetext Nachrichtenagentur, C-454/06, EU:C:2008:351, bod 34; rozsudek ze dne 13. dubna 2010, Wall, C-91/08, EU:C:2010:182, body 37 a 38 (dále jen „rozsudek ve věci Wall“); rozsudek ze dne 14. května 2020, T-Systems Magyarország Zrt., C-263/19, EU:C:2020:373, bod 61. Judikatura soudů Unie byla rovněž zohledněna při stanovení podmínek, za nichž změny smlouvy během jejího plnění vyžadují nové zadávací řízení podle článku 72 směrnice 2014/24/EU a článku 89 směrnice 2014/25/EU. Podobná ustanovení jsou rovněž stanovena v článku 43 směrnice 2014/23/EU.

(38)  Rozsudek ze dne 19. června 2008, pressetext Nachrichtenagentur, C-454/06, EU:C:2008:351, body 35 až 37; viz rozsudek ve věci Wall, bod 38; rozsudek ze dne 7. září 2016, Finn Frogne, C-549/14, EU:C:2016:634, bod 28; rozsudek ze dne 3. října 2019, Delta Antrepriză de Construcţii şi Montaj 93, C-267/18, EU:C:2019:826, bod 33.

(39)  Soudy Unie upozornily v rozsudku ve věci Wall na to, že změna subdodavatele, přestože je možnost změny uvedena ve smlouvě, může ve výjimečných případech představovat podstatnou změnu jednoho ze základních ustanovení koncesní smlouvy, ve které bylo využití jednoho subdodavatele místo jiného vzhledem ke zvláštním charakteristikám dané služby rozhodujícím faktorem při uzavírání smlouvy, což musí v každém případě rozhodnout předkládající soud.

(40)  Článek 72 směrnice 2014/24/EU a článek 89 směrnice 2014/25/EU.

(41)  Zejména rozhodnutí Komise o použití čl. 106 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie na státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby udělené určitým podnikům pověřeným poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu (Úř. věst. L 7, 11.1.2012, s. 3) a sdělení Komise – Rámec Evropské unie pro státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby (Úř. věst. C 8, 11.1.2012, s. 15).

(42)  Nařízení Komise (EU) č. 360/2012 o použití článků 107 a 108 na podporu de minimis udílenou podnikům poskytujícím služby obecného hospodářského zájmu (Úř. věst. L 114, 26.4.2012, s. 8) se však vztahuje na podporu udílenou podnikům poskytujícím služby pozemní dopravy, s výjimkou podpory udílené podnikům provozujícím silniční nákladní dopravu pro cizí potřebu (viz 7. bod odůvodnění a čl. 1 odst. 2 písm. g) nařízení (EU) č. 360/2012).

(43)  Ustanovení čl. 2a odst. 2.

(44)  Viz rozsudek ve věci Altmark, a zejména také oddíl 3 sdělení o službách obecného hospodářského zájmu.

(45)  Bod 69 sdělení o službách obecného hospodářského zájmu.

(46)  Další pokyny jsou uvedeny ve sdělení o službách obecného hospodářského zájmu, pokud jde o to, co je třeba považovat za „průměrný podnik, správně řízený a přiměřeně vybavený prostředky k tomu, aby mohl uspokojit požadavky veřejné služby“. Viz zejména body 70–76.

(47)  Přetrvávají zde velké rozdíly mezi vnitrostátními železničními trhy (jak je zdůrazněno v sedmé zprávě o sledování vývoje na železničním trhu, kterou Komise zveřejnila v lednu 2021), jakož i velmi významné státní zásahy narušující ceny na tomto trhu. Viz https://ec.europa.eu/transport/modes/rail/market/market_monitoring_en

(48)  To znamená, že není vždy možné použít jako měřítko průměrné ziskové rozpětí v odvětví. Specifika smlouvy, a zejména riziko vyplývající ze smlouvy, mohou v konkrétním případě vyžadovat úpravu ziskového rozpětí, aby bylo zajištěno, že toto ziskové rozpětí zůstane přiměřené.

(49)  Zejména bod 7 přílohy nařízení (ES) č. 1370/2007.

(50)  Článek 6 o oddělení účetnictví železničních podniků a provozovatelů železniční infrastruktury.

(51)  Rozsudek ze dne 20. září 2018, Stefan Rudigier, C-518/17, EU:C:2018:757 (dále jen „rozsudek ve věci Rudigier“).

(52)  Jak je stanoveno v rozsudku ve věci Rudigier.

(53)  V tomto smyslu viz rozsudek ze dne 12. října 1978, Komise v. Belgie, C-156/77, bod 10, a rozsudek ze dne 21. července 2016, Dilly’s Wellnesshotel GmbH, C-493/14, ECLI:EU:C:2016:577, bod 38.

(54)  Tento nástroj je k dispozici ve všech jazycích EU na adrese https://enotices.ted.europa.eu

(55)  Rozsudek ze dne 24. října 2019, Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato, C-515/18, EU:C:2019:893.

(56)  Rozsudek ze dne 19. března 2020, Compañía de Tranvías de La Coruña, C-45/19, EU:C:2020:224.

---

PŘÍLOHA

Členské státy s objemem osobní železniční dopravy menším než 23 milionů vlakových kilometrů v prosinci 2017

Bulharsko

Estonsko

Řecko

Chorvatsko

Irsko

Litva

Lucembursko

Lotyšsko

Slovinsko

---

| 26.6.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 222/28 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 222/28

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Věc M.10865 – ASTORG / IPCOM)

(Text s významem pro EHP)

(2023/C 222/02)

Dne 30. srpna 2022 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné s vnitřním trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32022M10865. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k právu Evropské unie po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32022M10865. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k právu Evropské unie po internetu.

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 26.6.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 222/29 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 222/29

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Věc M.10886 – INEOS / SINOPEC / SHANGHAI SECCO PETROCHEMICAL)

(Text s významem pro EHP)

(2023/C 222/03)

Dne 25. října 2022 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné s vnitřním trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32022M10886. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k právu Evropské unie po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32022M10886. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k právu Evropské unie po internetu.

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 26.6.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 222/30 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 222/30

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Věc M.10958 – CARLYLE / GARNICA)

(Text s významem pro EHP)

(2023/C 222/04)

Dne 29. listopadu 2022 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné s vnitřním trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32022M10958. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k právu Evropské unie po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32022M10958. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k právu Evropské unie po internetu.

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 26.6.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 222/31 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 222/31

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Věc M.11101 – CEPSA / BOH / BWT)

(Text s významem pro EHP)

(2023/C 222/05)

Dne 14. června 2023 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné s vnitřním trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32023M11101. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k právu Evropské unie po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32023M11101. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k právu Evropské unie po internetu.

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 26.6.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 222/32 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 222/32

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Věc M.10823 – CLEARLAKE / TA ASSOCIATES / EPHESOFT)

(Text s významem pro EHP)

(2023/C 222/06)

Dne 12. srpna 2022 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné s vnitřním trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32022M10823. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k právu Evropské unie po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32022M10823. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k právu Evropské unie po internetu.

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 26.6.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 222/33 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 222/33

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Věc M.10674 – INTERPARKING SERVIZI / OSR / PARKING LOT JV)

(Text s významem pro EHP)

(2023/C 222/07)

Dne 11. května 2022 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné s vnitřním trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32022M10674. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k právu Evropské unie po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32022M10674. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k právu Evropské unie po internetu.

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 26.6.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 222/34 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 222/34

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Věc M.11110 – EFMS / PSPIB / RADIUS)

(Text s významem pro EHP)

(2023/C 222/08)

Dne 7. června 2023 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné s vnitřním trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32023M11110. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k právu Evropské unie po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32023M11110. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k právu Evropské unie po internetu.

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 26.6.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 222/35 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 222/35

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Věc M.11030 – AWARE SUPER / ABP / DV4 / OMERS / REAL ESTATE JV)

(Text s významem pro EHP)

(2023/C 222/09)

Dne 13. června 2023 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné s vnitřním trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32023M11030. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k právu Evropské unie po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32023M11030. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k právu Evropské unie po internetu.

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 26.6.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 222/36 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 222/36

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Věc M.10879 – EMZ PARTNERS / IK INVESTMENT / OAKLEY CAPITAL / MR VALENTIN SCHÜTT / WISHCARD)

(Text s významem pro EHP)

(2023/C 222/10)

Dne 27. září 2022 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné s vnitřním trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32022M10879. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k právu Evropské unie po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32022M10879. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k právu Evropské unie po internetu.

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 26.6.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 222/37 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 222/37

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Věc M.11131 – PIERER / LEONI)

(Text s významem pro EHP)

(2023/C 222/11)

Dne 13. června 2023 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné s vnitřním trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32023M11131. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k právu Evropské unie po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32023M11131. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k právu Evropské unie po internetu.

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Rada

| 26.6.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 222/38 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 222/38

---

Oznámení určené subjektům „RT Balkan“, „Oriental Review“, „Tsargrad“, „New Eastern Outlook“ a „Katehon“ o jejich zahrnutí do rozhodnutí Rady 2014/512/SZBP a nařízení Rady (EU) č. 833/2014 o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem Ruska destabilizujícím situaci na Ukrajině

(2023/C 222/12)

Rada zařadila výše uvedené subjekty do přílohy IX rozhodnutí Rady 2014/512/SZBP (1) a do přílohy XV nařízení Rady (EU) č. 833/2014 o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem Ruska destabilizujícím situaci na Ukrajině (2) s cílem uplatňovat tato opatření ode dne 1. října 2023 s výhradou rozhodnutí Rady po posouzení relevantních skutečností.

Dotčeným subjektům se oznamuje, že mohou Radě podat žádost o poskytnutí informací v souvislosti s tímto zahrnutím před 3. července 2023, a to na tuto adresu:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX. 1 |
| Rue de la Loi/Wetsraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX. 1

Rue de la Loi/Wetsraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

---

(1)  Úř. věst. L 229, 31.7.2014, s. 13.

(2)  Úř. věst. L 229, 31.7.2014, s. 1.

---

| 26.6.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 222/39 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 222/39

---

Oznámení určené fyzickým a právnickým osobám, subjektům a orgánům, na něž se vztahují omezující opatření stanovená rozhodnutím Rady 2014/145/SZBP ve znění rozhodnutí Rady (SZBP) 2023/1218 a nařízením Rady (EU) č. 269/2014, prováděným prováděcím nařízením Rady (EU) 2023/1216, o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny

(2023/C 222/13)

Osobám, subjektům a orgánům uvedeným v příloze rozhodnutí Rady 2014/145/SZBP (1) ve znění rozhodnutí Rady (SZBP) 2023/1218 (2) a v příloze I nařízení Rady (EU) č. 269/2014 (3), prováděného prováděcím nařízením Rady (EU) 2023/1216 (4), o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny, se dávají na vědomí následující informace.

Rada Evropské unie rozhodla, že tyto osoby, subjekty a orgány by měly být zařazeny na seznam osob, subjektů a orgánů, na něž se vztahují omezující opatření stanovená rozhodnutím 2014/145/SZBP a nařízením (EU) č. 269/2014 o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny. Důvody označení těchto osob, subjektů a orgánů jsou uvedeny v příslušných položkách uvedených příloh.

Dané osoby, subjekty a orgány se upozorňují, že mohou požádat příslušné orgány daného členského státu (daných členských států) uvedené na internetových stránkách obsažených v příloze II nařízení (EU) č. 269/2014 o povolení použít zmrazené finanční prostředky na základní potřeby nebo konkrétní platby (viz článek 4 uvedeného nařízení).

Dotčené osoby, subjekty a orgány mohou před 14. července 2023 zaslat Radě žádost včetně podpůrných dokumentů, aby rozhodnutí o jejich zařazení na výše uvedený seznam bylo znovu zváženo, a to na tuto adresu:

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

Dotčené osoby, subjekty a orgány se rovněž upozorňují, že mají možnost napadnout rozhodnutí Rady u Tribunálu Evropské unie v souladu s podmínkami stanovenými v čl. 275 druhém pododstavci a čl. 263 čtvrtém a šestém pododstavci Smlouvy o fungování Evropské unie.

---

(1)  Úř. věst. L 78, 17.3.2014, s. 16.

(2)  Úř. věst. L 159 I, 23.6.2023, s. 526.

(3)  Úř. věst. L 78, 17.3.2014, s. 6.

(4)  Úř. věst. L 159 I, 23.6.2023, s. 335.

---

| 26.6.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 222/40 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 222/40

---

Oznámení určené fyzickým a právnickým osobám, subjektům a orgánům, na něž se vztahují omezující opatření stanovená rozhodnutím Rady 2014/145/SZBP ve znění rozhodnutí Rady (SZBP) 2023/1218 a nařízením Rady (EU) č. 269/2014, prováděným prováděcím nařízením Rady (EU) 2023/1216, o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny

(2023/C 222/14)

Osobám, subjektům a orgánům uvedeným v příloze rozhodnutí Rady 2014/145/SZBP (1) ve znění rozhodnutí Rady (SZBP) 2023/1218 (2) a v příloze I nařízení Rady (EU) č. 269/2014 (3), prováděného prováděcím nařízením Rady (EU) 2023/1216 (4), o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny, se dávají na vědomí následující informace.

Podle čl. 9 odst. 2 nařízení (EU) č. 269/2014 mají uvedené osoby, subjekty nebo orgány povinnost oznámit před 1. zářím 2022 nebo do šesti týdnů ode dne jejich zařazení na seznam v příloze I, podle toho, co nastane později, veškeré finanční prostředky nebo hospodářské zdroje v jurisdikci daného členského státu, které jim náleží, jsou jimi vlastněny, drženy nebo ovládány, příslušnému orgánu členského státu, v němž se tyto finanční prostředky nebo hospodářské zdroje nacházejí. Při ověřování těchto informací musí spolupracovat s příslušným vnitrostátním orgánem. Nesplnění těchto povinností bude považováno za obcházení opatření týkajících se zmrazení uvedených finančních prostředků a hospodářských zdrojů.

Oznamované informace musí být příslušnému orgánu daného členského státu zaslány prostřednictvím jeho internetových stránek uvedených v příloze II nařízení (EU) č. 269/2014 (5).

---

(1)  Úř. věst. L 78, 17.3.2014, s. 16.

(2)  Úř. věst. L 159 I, 23.6.2023, s. 526.

(3)  Úř. věst. L 78, 17.3.2014, s. 6.

(4)  Úř. věst. L 159 I, 23.6.2023, s. 335.

(5)  Nejnovější konsolidované znění je dostupné na adrese https://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/?uri=CELEX:02014R0269-20230426

---

| 26.6.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 222/41 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 222/41

---

Oznámení určené subjektům údajů, na něž se vztahují omezující opatření stanovená rozhodnutím Rady 2014/145/SZBP a nařízením Rady (EU) č. 269/2014 o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny

(2023/C 222/15)

Subjektům údajů se v souladu s článkem 16 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 (1) dávají na vědomí následující informace.

Právním základem tohoto zpracování údajů jsou rozhodnutí Rady 2014/145/SZBP (2) ve znění rozhodnutí Rady (SZBP) 2023/1218 (3) a nařízení Rady (EU) č. 269/2014 (4), prováděné prováděcím nařízením Rady (EU) 2023/1216 (5).

Správcem tohoto zpracování údajů je Rada Evropské unie zastupovaná generální ředitelkou generálního ředitelství pro vnější vztahy (RELEX) generálního sekretariátu Rady a zpracováním je pověřeno oddělení RELEX.1, které lze kontaktovat na této adrese:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

Pověřence pro ochranu osobních údajů v generálním sekretariátu Rady lze kontaktovat na této adrese:

Pověřenec pro ochranu osobních údajů

data.protection@consilium.europa.eu

Účelem zpracování údajů je sestavit a aktualizovat seznam osob, na něž se vztahují omezující opatření stanovená rozhodnutím 2014/145/SZBP ve znění rozhodnutí (SZBP) 2023/1218 a nařízením (EU) č. 269/2014, prováděným prováděcím nařízením (EU) 2023/1216.

Subjekty údajů jsou fyzické osoby, které splňují kritéria pro zařazení na seznam stanovená rozhodnutím 2014/145/SZBP a nařízením (EU) č. 269/2014.

Mezi shromažďované osobní údaje patří údaje nezbytné ke správné identifikaci dotčené osoby, odůvodnění a veškeré další údaje související s důvody zařazení na seznam.

Právním základem pro nakládání s osobními údaji jsou rozhodnutí Rady přijatá podle článku 29 SEU a nařízení Rady přijatá podle článku 215 SFEU, která určují fyzické osoby (subjekty údajů) a ukládají zmrazení majetku a cestovní omezení.

Zpracování je nezbytné pro splnění úkolu prováděného ve veřejném zájmu v souladu s čl. 5 odst. 1 písm. a) a pro splnění právních povinností stanovených ve výše uvedených právních aktech, které se na správce vztahují v souladu s čl. 5 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2018/1725.

Zpracování je nezbytné z důvodů významného veřejného zájmu v souladu s čl. 10 odst. 2 písm. g) nařízení (EU) 2018/1725.

Rada může získat osobní údaje subjektů údajů od členských států nebo od Evropské služby pro vnější činnost. Příjemci osobních údajů jsou členské státy, Evropská komise a Evropská služba pro vnější činnost.

Veškeré osobní údaje zpracovávané Radou v souvislosti s autonomními omezujícími opatřeními EU budou uchovávány po dobu pěti let od okamžiku, kdy byl subjekt údajů odstraněn ze seznamu osob, na něž se vztahuje zmrazení majetku, nebo od uplynutí doby platnosti opatření nebo, bude-li podána žaloba k Soudnímu dvoru, až do vynesení pravomocného rozsudku. Osobní údaje obsažené v dokumentech zaregistrovaných Radou uchovává Rada pro účely archivace ve veřejném zájmu ve smyslu čl. 4 odst. 1 písm. e) nařízení (EU) 2018/1725.

Rada může být nucena vyměňovat si osobní údaje týkající se subjektu údajů se třetí zemí nebo mezinárodní organizací v souvislosti s prováděním označení ze strany OSN Radou nebo v rámci mezinárodní spolupráce týkající se politiky omezujících opatření EU.

Neexistuje-li rozhodnutí o odpovídající ochraně nebo vhodné záruky, vychází předání osobních údajů do třetí země nebo mezinárodní organizaci z těchto podmínek podle článku 50 nařízení (EU) 2018/1725:

| — | předání je nezbytné z důležitých důvodů veřejného zájmu; |
| --- | --- |

—

předání je nezbytné z důležitých důvodů veřejného zájmu;

| — | předání je nezbytné pro určení, výkon nebo obhajobu právních nároků. |
| --- | --- |

—

předání je nezbytné pro určení, výkon nebo obhajobu právních nároků.

Do zpracování osobních údajů subjektu údajů není zapojeno žádné automatizované rozhodování.

Subjekty údajů mají právo na informace a na přístup ke svým osobním údajům. Mají rovněž právo na opravu a doplnění svých údajů. Za určitých okolností mohou mít právo na výmaz svých osobních údajů nebo právo vznést námitku proti zpracování svých osobních údajů nebo požádat o omezení tohoto zpracování.

Subjekty údajů mohou tato práva uplatnit zasláním e-mailu správci s kopií pro pověřence pro ochranu osobních údajů, jak je uvedeno výše.

Pro potvrzení své totožnosti musí subjekty údajů ke své žádosti přiložit kopii dokladu totožnosti (průkaz totožnosti nebo cestovní pas). V tomto dokladu by mělo být uvedeno identifikační (rodné) číslo, země vydání, platnost dokladu, jméno, adresa a datum narození. Jakékoli jiné údaje obsažené v kopii tohoto dokladu totožnosti, jako jsou fotografie nebo jakékoli osobní charakteristiky, je možné začernit.

Subjekty údajů mají právo podat stížnost u evropského inspektora ochrany údajů v souladu s nařízením (EU) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

Než tak učiní, doporučuje se, aby se subjekty údajů nejprve pokusily dosáhnout nápravy tím, že se obrátí na správce nebo pověřence Rady pro ochranu osobních údajů.

Aniž jsou dotčeny jakékoli opravné prostředky soudní, správní nebo mimosoudní povahy, mohou subjekty údajů podat stížnost evropskému inspektorovi ochrany údajů v souladu s nařízením (EU) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  Úř. věst. L 295, 21.11.2018, s. 39.

(2)  Úř. věst. L 78, 17.3.2014, s. 16.

(3)  Úř. věst. L 159 I, 23.6.2023, s. 526..

(4)  Úř. věst. L 78, 17.3.2014, s. 6.

(5)  Úř. věst. L 159 I, 23.6.2023, s. 335.

---

Evropská komise

| 26.6.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 222/43 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 222/43

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

22. června 2023

(2023/C 222/16)

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,0985 |
| JPY | japonský jen | 156,05 |
| DKK | dánská koruna | 7,4486 |
| GBP | britská libra | 0,86115 |
| SEK | švédská koruna | 11,7224 |
| CHF | švýcarský frank | 0,9825 |
| ISK | islandská koruna | 148,50 |
| NOK | norská koruna | 11,5990 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 23,683 |
| HUF | maďarský forint | 369,43 |
| PLN | polský zlotý | 4,4253 |
| RON | rumunský lei | 4,9631 |
| TRY | turecká lira | 26,6249 |
| AUD | australský dolar | 1,6194 |
| CAD | kanadský dolar | 1,4463 |
| HKD | hongkongský dolar | 8,5987 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,7698 |
| SGD | singapurský dolar | 1,4741 |
| KRW | jihokorejský won | 1 424,62 |
| ZAR | jihoafrický rand | 20,2575 |
| CNY | čínský juan | 7,8866 |
| IDR | indonéská rupie | 16 425,99 |
| MYR | malajsijský ringgit | 5,1091 |
| PHP | filipínské peso | 61,133 |
| RUB | ruský rubl | |
| THB | thajský baht | 38,535 |
| BRL | brazilský real | 5,2331 |
| MXN | mexické peso | 18,8431 |
| INR | indická rupie | 90,0300 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,0985

JPY

japonský jen

156,05

DKK

dánská koruna

7,4486

GBP

britská libra

0,86115

SEK

švédská koruna

11,7224

CHF

švýcarský frank

0,9825

ISK

islandská koruna

148,50

NOK

norská koruna

11,5990

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

23,683

HUF

maďarský forint

369,43

PLN

polský zlotý

4,4253

RON

rumunský lei

4,9631

TRY

turecká lira

26,6249

AUD

australský dolar

1,6194

CAD

kanadský dolar

1,4463

HKD

hongkongský dolar

8,5987

NZD

novozélandský dolar

1,7698

SGD

singapurský dolar

1,4741

KRW

jihokorejský won

1 424,62

ZAR

jihoafrický rand

20,2575

CNY

čínský juan

7,8866

IDR

indonéská rupie

16 425,99

MYR

malajsijský ringgit

5,1091

PHP

filipínské peso

61,133

RUB

ruský rubl

THB

thajský baht

38,535

BRL

brazilský real

5,2331

MXN

mexické peso

18,8431

INR

indická rupie

90,0300

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 26.6.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 222/44 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 222/44

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

23. června 2023

(2023/C 222/17)

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,0884 |
| JPY | japonský jen | 155,84 |
| DKK | dánská koruna | 7,4485 |
| GBP | britská libra | 0,85479 |
| SEK | švédská koruna | 11,6750 |
| CHF | švýcarský frank | 0,9773 |
| ISK | islandská koruna | 148,90 |
| NOK | norská koruna | 11,8565 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 23,654 |
| HUF | maďarský forint | 369,90 |
| PLN | polský zlotý | 4,4238 |
| RON | rumunský lei | 4,9538 |
| TRY | turecká lira | 27,4781 |
| AUD | australský dolar | 1,6285 |
| CAD | kanadský dolar | 1,4380 |
| HKD | hongkongský dolar | 8,5216 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,7758 |
| SGD | singapurský dolar | 1,4726 |
| KRW | jihokorejský won | 1 425,92 |
| ZAR | jihoafrický rand | 20,3652 |
| CNY | čínský juan | 7,8141 |
| IDR | indonéská rupie | 16 337,69 |
| MYR | malajsijský ringgit | 5,0899 |
| PHP | filipínské peso | 60,696 |
| RUB | ruský rubl | |
| THB | thajský baht | 38,323 |
| BRL | brazilský real | 5,2235 |
| MXN | mexické peso | 18,7706 |
| INR | indická rupie | 89,2205 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,0884

JPY

japonský jen

155,84

DKK

dánská koruna

7,4485

GBP

britská libra

0,85479

SEK

švédská koruna

11,6750

CHF

švýcarský frank

0,9773

ISK

islandská koruna

148,90

NOK

norská koruna

11,8565

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

23,654

HUF

maďarský forint

369,90

PLN

polský zlotý

4,4238

RON

rumunský lei

4,9538

TRY

turecká lira

27,4781

AUD

australský dolar

1,6285

CAD

kanadský dolar

1,4380

HKD

hongkongský dolar

8,5216

NZD

novozélandský dolar

1,7758

SGD

singapurský dolar

1,4726

KRW

jihokorejský won

1 425,92

ZAR

jihoafrický rand

20,3652

CNY

čínský juan

7,8141

IDR

indonéská rupie

16 337,69

MYR

malajsijský ringgit

5,0899

PHP

filipínské peso

60,696

RUB

ruský rubl

THB

thajský baht

38,323

BRL

brazilský real

5,2235

MXN

mexické peso

18,7706

INR

indická rupie

89,2205

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

| 26.6.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 222/45 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 222/45

---

Seznam přístavů v členských státech EU, kde jsou v souladu s čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 rybářským plavidlům třetích zemí povoleny vykládka a překládka produktů rybolovu a zpřístupněny přístavní služby. Seznam přístavů v Severním Irsku, v nichž jsou povoleny vykládky a překládky produktů rybolovu a ve kterých jsou k dispozici přístavní služby pro rybářská plavidla třetích zemí v souladu s Protokolem o Irsku/Severním Irsku k Dohodě o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii

(2023/C 222/18)

Zveřejnění tohoto seznamu je v souladu s čl. 5 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 ze dne 29. září 2008 (1).

| Členský stát | Určené přístavy |
| --- | --- |
| | |
| Belgie | Oostende
  Zeebrugge |
| | |
| Bulharsko | Бургас (Burgas)
  Варна (Varna) |
| | |
| Dánsko | Aalborg
  Aarhus
  Esbjerg
  Fredericia
  Frederikshavn  (2)
  ,
   (14)
  ,
   (15)

  Hanstholm
  Hirtshals
  Hvide Sande  (2)
  ,
   (14)
  ,
   (15)

  København
  Skagen
  Strandby  (2)
  ,
   (14)
  ,
   (15)

  Thyborøn  (2)
  ,
   (14)
  ,
   (15) |
| | |
| Německo | Bremerhaven
  Cuxhaven
  Rostock (překládky nepovoleny)
  Sassnitz/Mukran (překládky nepovoleny) |
| | |
| Estonsko | V současné době žádný |
| | |
| Irsko | Killybegs  (2)
  ,
   (3)

  Castletown Berehaven  (2)
  ,
   (3)

  Bunagee  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (13) (překládky nepovoleny)
  Burtonport  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (9) (překládky nepovoleny)
  Dunmore East  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (10) (překládky nepovoleny)
  Glengad  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (13) (překládky nepovoleny)
  Greencastle  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (13) (překládky nepovoleny)
  Howth  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (10) (překládky nepovoleny)
  Malin Head  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (13) (překládky nepovoleny)
  Moville  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (11) (překládky nepovoleny)
  Quigley’s Point  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (12) (překládky nepovoleny)
  Rathmullan  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (9) (překládky nepovoleny)
  Rossaveal  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (10) (překládky nepovoleny) |
| Řecko | Πειραιάς (Piraeus)
  Θεσσαλονίκη (Thessaloniki) |
| | |
| Španělsko | A Coruña
  A Pobra do Caramiñal
  Algeciras
  Alicante
  Almería
  Arrecife
  Barbate (2) (překládky a vykládky nepovoleny)
  Barcelona
  Bilbao
  Burela
  Cádiz
  Cartagena
  Castellón
  Celeiro
  Gijón
  Huelva
  Las Palmas de Gran Canaria
  Málaga
  Marín
  Palma de Mallorca (2)

  Pasaia (Pasajes)
  Puerto del Rosario
  Ribeira
  Santa Cruz de Tenerife
  Santander
  Tarragona
  Valencia
  Vigo (Área Portuaria)
  Vilagarcía de Arousa |
| | |
| Francie | Metropolitní území:
  Dunkerque
  Boulogne
  Le Havre
  Caen (2)

  Cherbourg en Cotentin (2)

  Barneville-Carteret
  Granville (2)

  Saint-Malo
  Roscoff (2)

  Brest
  Douarnenez (2)

  Concarneau (2)

  Lorient (2)

  Nantes - Saint-Nazaire (2)

  La Rochelle (2)

  Rochefort sur Mer (2)

  Port la Nouvelle (2)

  Sète
  Marseille Port
  Zámořské departementy:
  Le Port (Réunion)
  Fort de France (Martinik)  (2)

  Port de Jarry (Guadeloupe)  (2)

  Port du Larivot (Guyane)  (2) |
| | |
| Chorvatsko | Ploče
  Rijeka
  Zadar – Gaženica
  Split – Sjeverna luka |
| | |
| Itálie | Ancona
  Brindisi
  Civitavecchia
  Fiumicino (2)

  Genova
  Gioia Tauro
  La Spezia
  Livorno
  Napoli
  Olbia
  Palermo
  Ravenna
  Reggio Calabria
  Salerno
  Taranto
  Trapani
  Trieste
  Venezia |
| | |
| Kypr | Λεμεσός (Limassol) |
| | |
| Lotyšsko | Rīga
  Ventspils |
| | |
| Litva | Klaipėda |
| | |
| Malta | Valletta (Deepwater Quay, Laboratory Wharf, Magazine Wharf)
  Marsaxlokk Port (MT DIS Malta Freeport Distripark, MT MAR Marsaxlokk) |
| | |
| Nizozemsko | Vlissingen
  Scheveningen (2)

  Ijmuiden
  Harlingen
  Eemshaven
  Den Helder (2)

  Velsen (6)

  Amsterdam (6)

  Rotterdam (6)

  Stellendam (7)

  Den Oever (7)

  Oudeschild (7)

  Urk (7)

  Lauwersoog (7)

  Yerseke (7) |
| |
| Polsko | Gdańsk
  Gdynia
  Szczecin
  Świnoujście (2) |
| | |
| Portugalsko | Aveiro [PT AVE 1] (2)

  Caniçal [PT CNL 1]
  Horta [PT HOR 1] (2)

  Lisboa [PT LIS 1]
  Peniche [PT PEN 1] (2)

  Ponta Delgada [PT PDL 1]
  Porto [PT OPO 1]
  Setúbal [PT SET 1] (2)

  Sines [PT SIE 1]
  Viana do Castelo [PT VDC 1] (2) |
| | |
| Rumunsko | Constanța |
| | |
| Slovinsko | V současné době žádný |
| | |
| Finsko | Helsinki (překládky nepovoleny) |
| | |
| Švédsko | |
| | Ellös (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (překládky nepovoleny)
  Göteborg (3)
  ,
   (4)

  Karlskrona Handelshamnen  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (překládky nepovoleny)
  Kungshamn (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (překládky nepovoleny)
  Lysekil (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (překládky nepovoleny)
  Nogersund (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (překládky nepovoleny)
  Rönnäng (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (překládky nepovoleny)
  Simrishamn (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (překládky nepovoleny)
  Slite (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (překládky nepovoleny)
  Smögen (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (překládky nepovoleny)
  Strömstad (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (překládky nepovoleny)
  Trelleborg (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (překládky nepovoleny)
  Träslövsläge (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (překládky nepovoleny)
  Västervik (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (překládky nepovoleny) |
| | |

Členský stát

Určené přístavy

Belgie

Oostende

Zeebrugge

Bulharsko

Бургас (Burgas)

Варна (Varna)

Dánsko

Aalborg

Aarhus

Esbjerg

Fredericia

Frederikshavn  (2)
  ,
   (14)
  ,
   (15)

Hanstholm

Hirtshals

Hvide Sande  (2)
  ,
   (14)
  ,
   (15)

København

Skagen

Strandby  (2)
  ,
   (14)
  ,
   (15)

Thyborøn  (2)
  ,
   (14)
  ,
   (15)

Německo

Bremerhaven

Cuxhaven

Rostock (překládky nepovoleny)

Sassnitz/Mukran (překládky nepovoleny)

Estonsko

V současné době žádný

Irsko

Killybegs  (2)
  ,
   (3)

Castletown Berehaven  (2)
  ,
   (3)

Bunagee  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (13) (překládky nepovoleny)

Burtonport  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (9) (překládky nepovoleny)

Dunmore East  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (10) (překládky nepovoleny)

Glengad  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (13) (překládky nepovoleny)

Greencastle  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (13) (překládky nepovoleny)

Howth  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (10) (překládky nepovoleny)

Malin Head  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (13) (překládky nepovoleny)

Moville  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (11) (překládky nepovoleny)

Quigley’s Point  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (12) (překládky nepovoleny)

Rathmullan  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (9) (překládky nepovoleny)

Rossaveal  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (10) (překládky nepovoleny)

Řecko

Πειραιάς (Piraeus)

Θεσσαλονίκη (Thessaloniki)

Španělsko

A Coruña

A Pobra do Caramiñal

Algeciras

Alicante

Almería

Arrecife

Barbate (2) (překládky a vykládky nepovoleny)

Barcelona

Bilbao

Burela

Cádiz

Cartagena

Castellón

Celeiro

Gijón

Huelva

Las Palmas de Gran Canaria

Málaga

Marín

Palma de Mallorca (2)

Pasaia (Pasajes)

Puerto del Rosario

Ribeira

Santa Cruz de Tenerife

Santander

Tarragona

Valencia

Vigo (Área Portuaria)

Vilagarcía de Arousa

Francie

Metropolitní území:

Dunkerque

Boulogne

Le Havre

Caen (2)

Cherbourg en Cotentin (2)

Barneville-Carteret

Granville (2)

Saint-Malo

Roscoff (2)

Brest

Douarnenez (2)

Concarneau (2)

Lorient (2)

Nantes - Saint-Nazaire (2)

La Rochelle (2)

Rochefort sur Mer (2)

Port la Nouvelle (2)

Sète

Marseille Port

Zámořské departementy:

Le Port (Réunion)

Fort de France (Martinik)  (2)

Port de Jarry (Guadeloupe)  (2)

Port du Larivot (Guyane)  (2)

Chorvatsko

Ploče

Rijeka

Zadar – Gaženica

Split – Sjeverna luka

Itálie

Ancona

Brindisi

Civitavecchia

Fiumicino (2)

Genova

Gioia Tauro

La Spezia

Livorno

Napoli

Olbia

Palermo

Ravenna

Reggio Calabria

Salerno

Taranto

Trapani

Trieste

Venezia

Kypr

Λεμεσός (Limassol)

Lotyšsko

Rīga

Ventspils

Litva

Klaipėda

Malta

Valletta (Deepwater Quay, Laboratory Wharf, Magazine Wharf)

Marsaxlokk Port (MT DIS Malta Freeport Distripark, MT MAR Marsaxlokk)

Nizozemsko

Vlissingen

Scheveningen (2)

Ijmuiden

Harlingen

Eemshaven

Den Helder (2)

Velsen (6)

Amsterdam (6)

Rotterdam (6)

Stellendam (7)

Den Oever (7)

Oudeschild (7)

Urk (7)

Lauwersoog (7)

Yerseke (7)

Polsko

Gdańsk

Gdynia

Szczecin

Świnoujście (2)

Portugalsko

Aveiro [PT AVE 1] (2)

Caniçal [PT CNL 1]

Horta [PT HOR 1] (2)

Lisboa [PT LIS 1]

Peniche [PT PEN 1] (2)

Ponta Delgada [PT PDL 1]

Porto [PT OPO 1]

Setúbal [PT SET 1] (2)

Sines [PT SIE 1]

Viana do Castelo [PT VDC 1] (2)

Rumunsko

Constanța

Slovinsko

V současné době žádný

Finsko

Helsinki (překládky nepovoleny)

Švédsko

Ellös (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (překládky nepovoleny)

Göteborg (3)
  ,
   (4)

Karlskrona Handelshamnen  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (překládky nepovoleny)

Kungshamn (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (překládky nepovoleny)

Lysekil (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (překládky nepovoleny)

Nogersund (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (překládky nepovoleny)

Rönnäng (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (překládky nepovoleny)

Simrishamn (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (překládky nepovoleny)

Slite (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (překládky nepovoleny)

Smögen (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (překládky nepovoleny)

Strömstad (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (překládky nepovoleny)

Trelleborg (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (překládky nepovoleny)

Träslövsläge (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (překládky nepovoleny)

Västervik (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (překládky nepovoleny)

| Protokol o Irsku/Severním Irsku k Dohodě o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii | Určené přístavy |
| --- | --- |
| Severní Irsko | Londonderry
  Kilkeel
  Portavogie
  Ardglass
  Warrenpoint
  Bangor (Co. Down)
  Belfast |

Protokol o Irsku/Severním Irsku k Dohodě o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii

Určené přístavy

Severní Irsko

Londonderry

Kilkeel

Portavogie

Ardglass

Warrenpoint

Bangor (Co. Down)

Belfast

---

(1)  Úř. věst. L 286, 29.10.2008, s. 1.

(2)  Není stanovištěm hraniční kontroly EU.

(3)  Povoleny jsou vykládky všech produktů rybolovu z plavidel plujících pod vlajkou Norska, Islandu, Andorry a Faerských ostrovů.

(4)  Nejsou povoleny vykládky nad 10 tun sledě obecného uloveného v oblastech mimo Baltské moře, makrel obecných a kranasů (rodu Trachurus).

(5)  Vykládky zmrazených ryb jsou povoleny pouze z plavidel plujících pod vlajkou Norska, Islandu, Andorry a Faerských ostrovů, pokud platí(3).

(6)  Vykládky přijímány pouze z rybářských plavidel delších než 59 m nebo s minimální prostorností 1 200 BT.

(7)  Pouze pro rybářská plavidla ze Spojeného království pro účely údržby a po schválení NVWA. Fyzické kontroly nákladového prostoru se musí uskutečnit v kterýkoli den od pondělí do pátku mezi 8:00 do 17:00 hod. v přístavu, který není označen (6) ani (7).

(8)  Vykládky přijímány pouze z rybářských plavidel plujících pod vlajkou Spojeného království a registrovaných v Severním Irsku.

(9)  Vykládky přijímány pouze z plavidel < 18m celkové délky a pouze čerstvých druhů, na které se nevztahuje TAC, od pondělí do pátku mezi 14:00 a 20:00 hod.

(10)  Vykládky přijímány pouze z plavidel < 26 m celkové délky od pondělí do pátku mezi 10:00 a 22:00 hod.

(11)  Vykládky přijímány pouze z plavidel < 18m celkové délky a pouze živých mlžů vyňatých z nařízení EU o rybolovu NNN v úterý a ve středu v únoru, březnu, říjnu, listopadu a prosinci mezi 14:00 a 20:00 hod.

(12)  Vykládky přijímány pouze z plavidel < 18m celkové délky a pouze živých mlžů vyňatých z nařízení EU o rybolovu NNN od pondělí do pátku mezi 10:00 a 20:00 hod. a v sobotu mezi 9:00 a 17:00 hod.

(13)  Vykládky přijímány pouze z plavidel < 18m celkové délky a pouze čerstvých druhů, na které se nevztahuje TAC, od pondělí do pátku mezi 10:00 a 20:00 hod. a v sobotu mezi 9:00 a 17:00 hod.

(14)  Vykládka a překládka čerstvých produktů rybolovu a přístavní služby jsou povoleny.

(15)  Vykládka a překládka zmrazených produktů rybolovu jsou povoleny pouze z plavidel plujících pod vlajkou Faerských ostrovů, Islandu a Norska.

---

V Oznámení

JINÉ AKTY

Evropská komise

| 26.6.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 222/50 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 222/50

---

Zveřejnění jednotného dokumentu uvedeného v čl. 94 odst. 1 písm. d) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 a odkazu na zveřejnění specifikace výrobku týkající se názvu v odvětví vína

(2023/C 222/19)

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti námitku podle článku 98 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 (1) do dvou měsíců ode dne tohoto zveřejnění.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„Großräschener See“

PGI-DE-02660

Datum podání žádosti: 25.2.2021

1.   Název, který má být zapsán

Großräschener See

2.   Druh zeměpisného označení

CHZO – chráněné zeměpisné označení

3.   Druhy výrobků z révy vinné

| 1. | Víno |
| --- | --- |

1.

Víno

| 5. | Jakostní šumivé víno |
| --- | --- |

5.

Jakostní šumivé víno

4.   Popis vína (vín)

1.   Víno: suché bílé víno s plným tělem. ODRŮDA RÉVY VINNÉ: Solaris

Vzhled: žlutá až zlatožlutá barva, s oranžovými tóny

Vůně: po zralém žlutém ovoci s exotickým nádechem

Chuť: opojná, ovocný buket, směs exotického ovoce, jako jsou broskve, liči, tóny po plně zralých banánech a bylinné a rostlinné tóny, mírná dochuť po muškátovém oříšku

Analytické vlastnosti:

V případě analytických vlastností, u nichž není uveden žádný číselný údaj, se použije platné právo.

| Obecné analytické vlastnosti |
| --- |
| Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální celková kyselost | |
| Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) | |
| Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) | |

Obecné analytické vlastnosti

Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální celková kyselost

Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr)

Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr)

2.   Víno: suché bílé víno s plným tělem. ODRŮDA RÉVY VINNÉ: Cabernet Blanc

Vzhled: světle zelená až žlutá barva

Vůně: komplexní aroma hrušek a tropického ovoce s tóny bezinek a zeleného pepře

Chuť: je cítit mineralita, kterou dodává půda ledovcového původu s vápenitou písčitou hlínou, plné tělo, jemný ovocný charakter typický pro tuto odrůdu révy, s dlouhou dochutí

Analytické vlastnosti:

V případě analytických vlastností, u nichž není uveden žádný číselný údaj, se použije platné právo.

| Obecné analytické vlastnosti |
| --- |
| Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální celková kyselost | |
| Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) | |
| Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) | |

Obecné analytické vlastnosti

Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální celková kyselost

Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr)

Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr)

3.   Víno: suché bílé víno ovocné chuti. ODRŮDA RÉVY VINNÉ: Johanniter

Vzhled: světle zelená až světle žlutá barva

Vůně: po citrusových plodech, hruškách nebo melounu

Chuť: je cítit mineralita, kterou dodává půda ledovcového původu s vápenitou písčitou hlínou, živé a jemně kyselé

Analytické vlastnosti:

V případě analytických vlastností, u nichž není uveden žádný číselný údaj, se použije platné právo.

| Obecné analytické vlastnosti |
| --- |
| Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální celková kyselost | |
| Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) | |
| Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) | |

Obecné analytické vlastnosti

Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální celková kyselost

Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr)

Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr)

4.   Víno: polosuché bílé víno ovocné chuti. ODRŮDA RÉVY VINNÉ: Johanniter

Vzhled: světle zelená až světle žlutá barva

Vůně: po citrusových plodech, hruškách nebo melounu

Chuť: je cítit mineralita, kterou dodává půda ledovcového původu s vápenitou písčitou hlínou, živé a jemně kyselé, s příjemnou souhrou kyselé a sladké chuti

Analytické vlastnosti:

V případě analytických vlastností, u nichž není uveden žádný číselný údaj, se použije platné právo.

| Obecné analytické vlastnosti |
| --- |
| Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální celková kyselost | |
| Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) | |
| Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) | |

Obecné analytické vlastnosti

Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální celková kyselost

Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr)

Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr)

5.   Víno: suché růžové víno ovocné chuti. ODRŮDA RÉVY VINNÉ: Pinotin

Vzhled: lososově růžová, měděná růžová, světle červená barva.

Vůně: ovocná, po červených bobulích, např. jahodách a malinách

Chuť: ovocný charakter, čerstvé ovoce, harmonická

Analytické vlastnosti:

V případě analytických vlastností, u nichž není uveden žádný číselný údaj, se použije platné právo.

| Obecné analytické vlastnosti |
| --- |
| Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální celková kyselost | |
| Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) | |
| Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) | |

Obecné analytické vlastnosti

Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální celková kyselost

Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr)

Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr)

6.   Víno: červené víno s plným tělem ovocné chuti. ODRŮDA RÉVY VINNÉ: Pinotin

Vzhled: rubínově červená barva

Vůně: po tmavých třešních, tmavě zbarvených bobulích

Chuť: planě rostoucí bobuloviny, třešně, opojná, s plným tělem a dlouhou dochutí

Analytické vlastnosti:

V případě analytických vlastností, u nichž není uveden žádný číselný údaj, se použije platné právo.

| Obecné analytické vlastnosti |
| --- |
| Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální celková kyselost | |
| Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) | |
| Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) | |

Obecné analytické vlastnosti

Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální celková kyselost

Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr)

Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr)

7.   Víno: červené víno s plným tělem ovocné chuti zrající v sudech. ODRŮDA RÉVY VINNÉ: Pinotin

Vzhled: rubínově červená, tmavě červená barva; vyzrálé: načervenale hnědá barva

Vůně: po tmavých třešních, tmavě zbarvených bobulích

Chuť: po divoce rostoucích obilovinách, třešních, při dlouhém zrání po čokoládě, s plným tělem, dlouhou dochutí, dobře integrovanými tříslovinami a jemnými tóny vanilky

Analytické vlastnosti:

V případě analytických vlastností, u nichž není uveden žádný číselný údaj, se použije platné právo.

| Obecné analytické vlastnosti |
| --- |
| Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální celková kyselost | |
| Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) | |
| Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) | |

Obecné analytické vlastnosti

Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální celková kyselost

Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr)

Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr)

8.   Jakostní šumivé víno: růžové víno ovocné chuti. ODRŮDA RÉVY VINNÉ: Johanniter, Solaris, Cabernet Blanc, Pinotin nebo směs

Vzhled: světle žlutá, světle měděná růžová, růžová, světle červená barva

Vůně: ovocná

Chuť: ovocná, přetrvávající bublinky, příjemná na pití

Analytické vlastnosti:

V případě analytických vlastností, u nichž není uveden žádný číselný údaj, se použije platné právo.

| Obecné analytické vlastnosti |
| --- |
| Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) | 13,5 |
| Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) | 11 |
| Minimální celková kyselost | |
| Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) | |
| Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) | |

Obecné analytické vlastnosti

Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových)

13,5

Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových)

11

Minimální celková kyselost

Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr)

Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr)

5.   Enologické postupy

a.   Základní enologické postupy

1.   Víno

Zvláštní enologické postupy

Bílá vína, růžová vína

Nejsou zavedeny žádné zvláštní enologické postupy.

Červené víno z odrůdy Pinotin

Kvašení dužiny po dobu nejméně tří dnů

Červené víno u odrůdy Pinotin zrající v sudech

Kvašení dužiny po dobu nejméně tří dnů

Zrání v dřevěných sudech po dobu 8 až 24 měsíců

2.   Jakostní šumivé víno

Zvláštní enologické postupy

Druhotné kvašení v láhvi může probíhat pouze jako tradiční kvašení v láhvi.

b.   Maximální výnosy

| 1. | Víno
  90 hektolitrů na hektar |
| --- | --- |

1.

Víno

90 hektolitrů na hektar

| 2. | Jakostní šumivé víno
  90 hektolitrů na hektar |
| --- | --- |

2.

Jakostní šumivé víno

90 hektolitrů na hektar

6.   Vymezená zeměpisná oblast

CHZO „Großräschener See“ je součástí chráněného zeměpisného označení „Brandenburger Landwein“, zapsaného pod číslem PGI-DE-A1281.

CHZO „Großräschener See“ zahrnuje plochy části okresu Großräschen, kde lze vysazovat vinice a kde je podnebí ovlivněno jezerem Großräschen o rozloze přibližně 775 ha.

Oblast s CHZO „Großräschener See“ vymezená parcelami a částmi parcel se nachází na území braniborské oblasti s CHZO. Součástí vymezené oblasti s CHZO „Großräschener See“ jsou tyto části parcel:

| Poř. č. | Okres | Parcela | Část parcely |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Großräschen | 5 | 1 260 |
| 2 | Großräschen | 6 | 676 |
| 3 | Großräschen | 6 | 579 |
| 4 | Großräschen | 5 | 1 259 |
| 5 | Großräschen | 6 | 707 |

Poř. č.

Okres

Parcela

Část parcely

1

Großräschen

5

1 260

2

Großräschen

6

676

3

Großräschen

6

579

4

Großräschen

5

1 259

5

Großräschen

6

707

7.   Hlavní moštové odrůdy

Cabernet Blanc

Johanniter

Pinotin

Solaris

8.   Popis souvislostí

Mimořádná jakost vín souvisí se zvláštním podnebím s průměrnou dobou slunečního svitu 2 018 hodin za rok, zvláštním geologickým prostředím, výběrem odrůd přizpůsobených místním podmínkám a ručním sběrem hroznů. Vína (kategorie 1) a šumivá vína (kategorie 5) se od vín s braniborským CHZO liší svou pověstí, kterou si vydobyly obzvláště komplexními vícevrstvými aromaty, která jsou výsledkem jedinečného osvětlení směrem od jezera Großräschen v kombinaci s ledovcovým tillem pocházejícím z druhé glaciální fáze Saale. Uvedená zeměpisná oblast se svými přírodními půdami odlišuje od sekundární krajiny s povrchovými doly a haldovou zemí a od písčitých, částečně štěrkových půd v Braniborsku.

Oblasti, v nichž je podnebí ovlivněno jezerem Großräschen, těží ze zvláštního mikroklimatu s 51,1 letními dny (s teplotou 25 °C a více) a substrátu spodní morény podloženého vápenitou písčito-hlinitou půdou sestávající z ledovcového tillu, který vznikl během druhé glaciální fáze Saale. Půda bohatá na vápno má pH 7,2. Zásaditá půdní reakce je předpokladem vynikajících podmínek pěstování a dostupnosti živin. Díky dobré schopnosti půdy zadržovat teplo, živiny a vlhkost se může plně rozvinout aroma hroznů, a zajistit tak plné tělo vín.

Vinice se nacházejí přibližně 100 m nad mořem a jsou orientované na jihovýchod nebo jih. Nejstrmější vinice nacházející se přímo u jezera má sklon 30 % až 33 % a je vystavena intenzivnímu slunečnímu svitu. Zbývající plocha se nachází na plochých svazích se sklonem 5 %. Vzhledem ke klimatickým a zeměpisným podmínkám ve spojení s výběrem odrůdy je hmotnost moštu výrazně vyšší než v okolním regionu Braniborsko, kde se vyrábí „Landwein“ (minimální přirozený obsah alkoholu je 9,5 % oproti 5,9 % v případě braniborského „Landwein“).

Jezero Großräschen odráží teplo a světelnou energii a působí jako nárazník vůči extrémním teplotním výkyvům. Světlo odrážející se od povrchu vody hraje obzvláště důležitou úlohu při fotosyntéze. Osvětlení směrem od hladiny má proto významný vliv na přijímání látek listy. To se zase promítá do začleňování aromat, takže vína z oblasti ovlivňované jezerem Großräschen jsou obzvláště aromatická a plná. Ledovcový till zajišťuje dobré zásobování rostlin živinami a na rozdíl od převážně písčitých půd v Braniborsku (známých také jako „braniborské pískoviště“) může půda v dotyčné vymezené oblasti zadržovat vodu déle, což má pozitivní dopad na vína, jak se pro každý produkt podrobně uvádí níže.

Vzájemné působení podnebí a půdy dává odrůdě Solaris zvláštní organoleptické vlastnosti, které při pěstování v jiných zeměpisných oblastech nemá – exotické ovoce, jako jsou broskve, liči a plně zralé banány jsou ve vínu tak výrazně cítit pouze v této zeměpisné oblasti. Odrůda Cabernet Blanc dosahuje na rozdíl od pěstování v jiných zeměpisných oblastech vyšší hmotnosti moštu a vyznačuje se chuťovými vlastnostmi bezového květu a hrušek s jemnými tóny zeleného pepře projevujícími se pouze v dochuti. Odrůda Johanniter se vyznačuje mineralitou, kterou jí dodává vápenitá písčitá hlína, a živou souhrou kyselé a sladké chuti. Podnebí a půda u jezera Großräschen dodávají odrůdám bílých vín v době sklizně jedinečné úrovně kyselosti. Půda a podnebí jsou obzvláště vhodné pro pěstování odrůdy Pinotin a dodávají vínům intenzivní rubínově červenou barvu a komplexní vůni bobulovin. Půda ovlivňuje vyváženost aromatického profilu dokonce i u mladých vín odrůdy Pinotin.

Všechny hrozny se sklízejí ručně a selektivně a získaná vína jsou obzvláště čirá a čistá. Datum sklizně hroznů se určuje velmi přesným sledováním zralosti, obsahu cukru, kyselosti a hodnoty pH hroznů. Bílá a růžová vína se vyrábějí kvašením za studena, aby se dosáhlo charakteristického aromatického profilu. Červená vína mají tmavě rubínově červenou barvu danou délkou trvání kontaktu se slupkami. V zájmu dosažení charakteristické chuti divokých bobulovin a černých třešní zrají zčásti v nádržích z nerezové oceli. Některá červená vína zrají v sudech, výsledkem čehož jsou aromatičtější vína s dobře integrovanými tříslovinami, která mají dobrý potenciál k zrání.

Kategorie 5: výsledkem rozdílů v denních a nočních teplotách je sklizeň hroznů s vysokou kyselostí, což je důležitý faktor při výrobě základního šumivého vína používaného pro jakostní šumivé víno. Zvláštní vlastnosti hroznů sklízených k výrobě základního šumivého vína vyplývají z osvětlení směrem od jezera Großräschen, což ovlivňuje aromatický profil vyskytující se dokonce i při raných sklizních hroznů s vysokým obsahem kyselin.

9.   Další základní podmínky

Právní rámec:

Vnitrostátní právní předpisy

Typ dalších podmínek:

Další ustanovení týkající se označování

Popis podmínky:

Informace, které mají být uvedeny na etiketách a obalu, jsou definovány v platných právních a správních předpisech Evropské unie, Spolkové republiky Německo a spolkové země Braniborsko. Aby se na etiketě mohlo použít CHZO „Großräschener See“, musí být stáčírna zahrnuta do systému každoročních kontrol dodržování specifikace výrobku.

Právní rámec:

Právní předpisy EU

Typ dalších podmínek:

Odchylka týkající se produkce ve vymezené zeměpisné oblasti

Popis podmínek:

Vína s CHZO „Großräschener See“ mohou zrát v Sasku.

Odkaz na specifikaci výrobku

www.ble.de/eu-qualitaetskennzeichen-wein

---

(1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

---

| 26.6.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 222/57 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 222/57

---

Zveřejnění žádosti o změnu specifikace názvu v odvětví vína podle článku 105 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013

(2023/C 222/20)

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti námitku podle článku 98 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 (1) do dvou měsíců ode dne tohoto zveřejnění.

ŽÁDOST O ZMĚNU SPECIFIKACE PRODUKTU

„Graciosa“

PDO-PT-A1447-AM01

Datum podání žádosti: 21.3.2017

1.   Použitelné předpisy

Článek 105 nařízení (EU) č. 1308/2013 – změna, která není menšího rozsahu

2.   Popis a důvody ke změně

2.1.   Informace o žadateli

Popis: Aktualizace informací o žadateli.

Důvody: Informace o žadateli jsou zastaralé, a proto je třeba je aktualizovat. Tato změna je nezbytná pro uvedení jednotného dokumentu a specifikace produktu do souladu s platnými pravidly a zároveň má za cíl zlepšit a objasnit dříve poskytnuté informace.

Body změněné v jednotném dokumentu: Uvedená změna nemá vliv na jednotný dokument.

Body změněné ve specifikaci produktu: „Ostatní informace“ – údaje o žadateli.

2.2.   Informace o zúčastněných stranách

Popis: Odstranění informací o zúčastněných stranách.

Důvody: Jelikož byl význam pojmu „zúčastněné strany“ vykládán nesprávně, byly údaje žadatele do tohoto pole vloženy omylem. Tyto informace byly proto odstraněny. Tato změna je nezbytná pro uvedení jednotného dokumentu a specifikace produktu do souladu s platnými pravidly a zároveň má za cíl zlepšit a objasnit dříve poskytnuté informace.

Body změněné v jednotném dokumentu: Uvedená změna nemá vliv na jednotný dokument.

Body změněné ve specifikaci produktu: „Ostatní informace“ – zúčastněné strany.

2.3.   Údaje o kontrolních subjektech

Popis: Aktualizace informací o kontrolních subjektech.

Důvody: Informace o žadateli jsou zastaralé, a proto je třeba je aktualizovat. Tato změna je nezbytná pro uvedení jednotného dokumentu a specifikace produktu do souladu s platnými pravidly a zároveň má za cíl zlepšit a objasnit dříve poskytnuté informace.

Body změněné v jednotném dokumentu: Uvedená změna nemá vliv na jednotný dokument.

Body změněné ve specifikaci produktu: „Ostatní informace“ – informace o kontrolních subjektech.

2.4.   Informace o příslušných kontrolních orgánech

Popis: Aktualizace údajů o příslušných kontrolních orgánech.

Důvody: Údaje o příslušných kontrolních orgánech jsou zastaralé, a proto je třeba je aktualizovat. Tato změna je nezbytná pro uvedení jednotného dokumentu a specifikace produktu do souladu s platnými pravidly a zároveň má za cíl zlepšit a objasnit dříve poskytnuté informace.

Body změněné v jednotném dokumentu: Uvedená změna nemá vliv na jednotný dokument.

Body změněné ve specifikaci produktu: „Ostatní informace“ – informace o příslušných kontrolních orgánech.

2.5.   Kategorie produktů – přidání nové kategorie produktů z révy vinné

Popis: Byla přidána kategorie „likérové víno“.

Důvody: Tato změna slouží ke zvýšení ekonomické hodnoty produktu, který již v regionu existuje, tím, že bude uznán v rámci CHOP.

Tento druh vína již výrobci vyrábějí v souladu s tradičními postupy v regionu a vyznačuje se kvalitou a jedinečností. Jeho zahrnutí do CHOP „Graciosa“ je tedy uznáním jeho významu, kvality a přidané hodnoty pro výrobce.

Body změněné v jednotném dokumentu: „Kategorie produktů z révy vinné“, „Popis vín“, „Zvláštní enologické postupy“, „Souvislost se zeměpisnou oblastí“ a „Další podmínky“.

Body změněné ve specifikaci produktu: „Kategorie produktů z révy vinné“, „Popis vín“, „Zvláštní enologické postupy“, „Souvislost se zeměpisnou oblastí“ a „Další podmínky“.

2.6.   Kategorie produktů – přidání nové kategorie produktů z révy vinné

Popis: Byla přidána kategorie „šumivé víno“.

Důvody: Tato změna slouží ke zvýšení ekonomické hodnoty produktu, který již v regionu existuje, tím, že bude uznán v rámci CHOP.

Tento druh vína již výrobci vyrábějí v souladu s tradičními postupy v regionu a vyznačuje se kvalitou a jedinečností. Jeho zahrnutí do CHOP „Graciosa“ je tedy uznáním jeho významu, kvality a přidané hodnoty pro výrobce.

Body změněné v jednotném dokumentu: „Kategorie produktů z révy vinné“, „Popis vín“, „Zvláštní enologické postupy“, „Souvislost se zeměpisnou oblastí“ a „Další podmínky“.

Body změněné ve specifikaci produktu: „Kategorie produktů z révy vinné“, „Popis vín“, „Zvláštní enologické postupy“, „Souvislost se zeměpisnou oblastí“ a „Další podmínky“.

2.7.   Popis vín – kategorie „víno“

Popis: Popis vín byl vylepšen a pozměněn.

Důvody: Vzhledem k tomu, že předchozí popis vín byl považován za obecný a vágní, měl by být změněn tak, aby stanovil vlastnosti spojené s víny s CHOP „Graciosa“. Tato změna je nezbytná pro uvedení jednotného dokumentu a specifikace produktu do souladu s platnými pravidly.

Body změněné v jednotném dokumentu: „Popis vín“ – kategorie „víno“.

Body změněné ve specifikaci produktu: „Popis vín“ – kategorie „víno“.

2.8.   Enologické postupy – maximální výnos

Popis: Zrušení výjimky.

Důvody: Pro tento parametr byl stanoven jasný a objektivní požadavek, který zaručuje jednotnost a předvídatelnost výrobních podmínek.

Body změněné v jednotném dokumentu: „Enologické postupy“.

Body změněné ve specifikaci produktu: „Enologické postupy“.

2.9.   Postupy vinifikace – enologické postupy – kategorie „víno“

Popis: Již dříve stanovené enologické postupy byly zjednodušeny a pozměněny. Požadavek minimálního zrání pro vína této kategorie byl rovněž zrušen.

Důvody: Požadavky a omezení, které se dříve vztahovaly na kategorii produktů „víno“, byly zjednodušeny a vyjasněny, aniž by byly dotčeny vlastnosti spojené s víny s CHOP „Graciosa“. Požadavek na zrání vín po minimální dobu byl zrušen, neboť se neprokázalo, že by byl významným faktorem pro zaručení vlastností vín s CHOP „Graciosa“.

Body změněné v jednotném dokumentu: „Enologické postupy“.

Body změněné ve specifikaci produktu: „Enologické postupy“.

2.10.   Postupy vinifikace – enologické postupy – všechny kategorie

Popis: Zařazení omezení týkajícího se výroby, které se vztahuje na všechny kategorie produktů: 85 % celkového objemu moštu musí pocházet z hlavních moštových odrůd, zatímco zbytek může pocházet z vedlejších odrůd.

Důvody: Zavedení omezeného seznamu moštových odrůd, které jsou zásadní pro zaručení pravosti a charakteristických vlastností vín s CHOP „Graciosa“, vedlo ke stanovení minimálního procentního podílu na celkovém objemu moštu, který musí pocházet z těchto hlavních moštových odrůd. Vzhledem k tomu, že vedlejší odrůdy patří rovněž mezi tradiční odrůdy pěstované v dané zeměpisné oblasti, jejich omezené používání neoslabuje charakteristické vlastnosti vín s CHOP „Graciosa“.

Body změněné v jednotném dokumentu: „Enologické postupy“ – Omezení, pokud jde o výrobu.

Body změněné ve specifikaci produktu: „Enologické postupy“ – Omezení, pokud jde o výrobu.

2.11.   Hlavní moštové odrůdy – úprava/sladění seznamu odrůd

Popis: Sladění moštových odrůd s novým vnitrostátním seznamem. Odstranění odrůd Bical, Fernão Pires, Generosa, Malvasia, Rio Grande, Seara Nova a Sercial. Odrůdy, které se staly vedlejšími odrůdami: Malvasia Fina (Boal).

Důvody: Seznam moštových odrůd, které mohou být použity k produkci vína v oblasti Graciosa, by měl být aktualizován a uveden do souladu s novým právním rámcem, který tvoří vnitrostátní seznam odrůd vhodných k pěstování vína v Portugalsku.

Omezení odrůd, které mohou být použity, vyplývá ze zavedení omezeného seznamu odrůd, které jsou nezbytné pro zaručení pravosti a charakteristických vlastností vín s CHOP „Graciosa“. Tento proces také vedl k tomu, že jedna odrůda, která byla dříve považována za hlavní odrůdu, byla přesunuta na seznam vedlejších odrůd.

Body změněné v jednotném dokumentu: „Hlavní moštové odrůdy“.

Body změněné ve specifikaci produktu: „Hlavní moštové odrůdy“.

2.12.   Zařazení vedlejších moštových odrůd

Popis: Byly stanoveny dvě vedlejší odrůdy, a to Malvasia Fina (Boal), která byla odstraněna ze seznamu hlavních odrůd, a Galego Dourado, která byla přidána.

Důvody: Vzhledem k tomu, že tyto odrůdy patří mezi tradiční odrůdy pěstované v dané zeměpisné oblasti, jejich zařazení na seznam vedlejších odrůd neoslabuje charakteristické vlastnosti vín s CHOP „Graciosa“.

Body změněné v jednotném dokumentu: Změna nemá vliv na jednotný dokument.

Body změněné ve specifikaci produktu: „Vedlejší moštové odrůdy“.

2.13.   Souvislost se zeměpisnou oblastí – všechny kategorie

Popis: Popis souvislosti se zeměpisnou oblastí byl vylepšen a změněn.

Důvody: Vzhledem k tomu, že předchozí popis souvislosti se zeměpisnou oblastí (kategorie: „víno“) byl považován za obecný a vágní a souvislost by měla být rovněž popsána pro nové kategorie produktů („šumivé víno“ a „likérové víno“), byl obsah tohoto bodu revidován a byly do něj zahrnuty všechny kategorie produktů. Obsah byl tak zpřesněn, přičemž se zohlednila skutečnost, že souvislost se zeměpisnou oblastí zahrnuje všechny kategorie.

Body změněné v jednotném dokumentu: „Souvislost se zeměpisnou oblastí“.

Body změněné ve specifikaci produktu: „Souvislost se zeměpisnou oblastí“.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

1.   Název produktu

Graciosa

2.   Druh zeměpisného označení

CHOP – chráněné označení původu

3.   Druhy výrobků z révy vinné

| 1. | Víno |
| --- | --- |

1.

Víno

| 3. | Likérové víno |
| --- | --- |

3.

Likérové víno

| 5. | Šumivé víno |
| --- | --- |

5.

Šumivé víno

4.   Popis vína (vín)

4.1.   Vína

STRUČNÝ POPIS

Vína bílá

Vína jsou světle až intenzivně žluté barvy s vůní, která kombinuje citrusové a mořské tóny s nádechem tropického ovoce. Na patře mají výraznou slanost a minerálnost, výraznější kyselinu, jsou středně alkoholická a zanechávají svěží dochuť.

Ostatní analytické charakteristické vlastnosti jsou stanoveny příslušnými právními předpisy.

| Obecné analytické vlastnosti |
| --- |
| Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) | 10,5 |
| Minimální celková kyselost | 46,6 miliekvivalentu na litr |
| Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) | 18 |
| Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) | 200 |

Obecné analytické vlastnosti

Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových)

10,5

Minimální celková kyselost

46,6 miliekvivalentu na litr

Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr)

18

Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr)

200

4.2.   Likérová vína

STRUČNÝ POPIS

Vína bílá

Vína jsou jantarové až hnědé barvy, se zlatými odlesky. Jejich vůně se vyznačuje tóny peckového ovoce a může také obsahovat tóny medu, karamelu a koření. Zrání v sudech může vést k páleným a kouřovým vůním.

Mají bohatou chuť, suchou až polosladkou, se zřetelnou kyselostí a slaností. Jsou to ovocná vína (peckové ovoce), která mohou mít také tóny sušeného ovoce, medu, karamelu a koření.

Ostatní analytické charakteristické vlastnosti jsou stanoveny příslušnými právními předpisy.

| Obecné analytické vlastnosti |
| --- |
| Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) | 16 |
| Minimální celková kyselost | 46,6 miliekvivalentu na litr |
| Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) | 30 |
| Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) | 150 |

Obecné analytické vlastnosti

Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových)

16

Minimální celková kyselost

46,6 miliekvivalentu na litr

Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr)

30

Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr)

150

4.3.   Šumivá vína

STRUČNÝ POPIS

Vína bílá

Šumivá bílá vína jsou světle až intenzivně žluté barvy s vůní, která kombinuje citrusové a mořské tóny s nádechem tropického ovoce. Mají jemné, přetrvávající bublinky a jsou v ústech ovocná a minerální, s mořskými tóny a výraznou kyselostí, a zanechávají svěží dochuť.

Ostatní analytické charakteristické vlastnosti jsou stanoveny příslušnými právními předpisy.

| Obecné analytické vlastnosti |
| --- |
| Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) | 11,5 |
| Minimální celková kyselost | 46,6 miliekvivalentu na litr |
| Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) | 18 |
| Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) | 185 |

Obecné analytické vlastnosti

Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových)

11,5

Minimální celková kyselost

46,6 miliekvivalentu na litr

Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr)

18

Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr)

185

5.   Enologické postupy

5.1.   Zvláštní enologické postupy

1.   Vína, šumivá vína a likérová vína – obhospodařování vinic a půdy

Pěstební postupy

Hrozny použité k výrobě vín s CHOP „Graciosa“ musejí pocházet z vinhas estremes (vinice s nejvýše 20 stromy na hektar), kde je réva na poli vedena s využitím vedení Gobelet nebo kordonovým řezem.

Vinice určené k výrobě vín s CHOP „Graciosa“ musí být vysázeny na mělkých, běžných andických hnědozemích nebo regolitech, původem z čediče nebo z pyroklastického materiálu nacházejícího se na mělkých čedičích.

2.   Vína, šumivá vína a likérová vína – tradiční postupy

Omezení, pokud jde o výrobu

Při výrobě vín s CHOP „Graciosa“ musí být dodrženy zákonem povolené tradiční enologické metody a postupy.

3.   Vína – přirozený obsah alkoholu v procentech objemových

Omezení, pokud jde o výrobu

Použité mošty musí mít minimální potenciální přirozený obsah alkoholu 10 % objemových.

4.   Šumivá vína – přirozený obsah alkoholu v procentech objemových

Omezení, pokud jde o výrobu

Mošty používané na základní vína šumivých vín musí mít minimální potenciální přirozený obsah alkoholu nejméně 9 % objemových.

5.   Likérová vína – přirozený obsah alkoholu v procentech objemových

Omezení, pokud jde o výrobu

Mošty používané na likérová vína musí mít potenciální přirozený obsah alkoholu nejméně 12 % objemových.

6.   Vína, šumivá vína a likérová vína – moštové odrůdy

Omezení, pokud jde o výrobu

Při výrobě vín, šumivých vín a likérových vín s CHOP „Graciosa“ musí moštové odrůdy označené jako hlavní odrůdy představovat 85 % celkového objemu moštu. Zbývající část celkového objemu moštu může pocházet z odrůd uvedených v seznamu vedlejších odrůd.

7.   Likérová vína – doba zrání

Zvláštní enologický postup

Likérová vína s CHOP „Graciosa“ mohou být plněna do lahví pouze po uplynutí minimální doby zrání 36 měsíců.

5.2.   Maximální výnosy

Vína, šumivá vína a likérová vína

70 hektolitrů na hektar

6.   Vymezená zeměpisná oblast

Zeměpisná oblast CHOP „Graciosa“ zahrnuje oblasti s nadmořskou výškou nepřesahující 150 metrů ve farnostech Santa Cruz, Guadalupe, Praia a Luz v obci Santa Cruz.

7.   Hlavní moštová odrůda (moštové odrůdy)

| | Arinto dos Açores – Terrantez da Terceira |
| --- | --- |

Arinto dos Açores – Terrantez da Terceira

| | Terrantez do Pico |
| --- | --- |

Terrantez do Pico

| | Verdelho |
| --- | --- |

Verdelho

8.   Popis souvislostí

Vína, šumivá vína a likérová vína

Informace o zeměpisné oblasti:

Tyto informace se vztahují na vína, šumivá vína a likérová vína.

Přírodní faktory

Zeměpisná oblast CHOP „Graciosa“ odpovídá ostrovu Graciosa. Má rozlohu přibližně 61 km2, je 12,5 km dlouhý a má maximální šířku 7,5 km. Graciosa je ostrov ležící daleko na severozápadě centrální skupiny souostroví Azory. Je nejméně hornatý z Azorských ostrovů s maximální nadmořskou výškou 402 metrů.

Jeho charakteristická topografie znamená, že je zde méně mraků, a tím méně srážek a nižší relativní vlhkost ve srovnání s ostatními ostrovy souostroví. Tyto podmínky jsou výhodné pro pěstování révy a pro výrobu vín s charakteristickou identitou.

Ostrov má mírné přímořské podnebí s mírnými teplotami v rozmezí od 16 °C do 26 °C v létě. Vliv Golfského proudu znamená, že teplota moře je také mírná, v průměru mezi 14 °C a 22 °C.

V průměru je tu v zimě kolem 3 až 4 hodin slunečního svitu denně a v létě kolem 7 až 8 hodin. Roční průměrná relativní vlhkost je přibližně 75 %.

Prší pravidelně po celý rok, ale obecně jsou deště silnější a častější v zimě. V každém z nejdeštivějších měsíců (říjen až březen) srážky přesahují 100 mm, s průměrem asi 20 deštivých dní.

Vítr, který je způsoben srážkou vzduchových hmot proudících od Atlantiku, je vzhledem k vlhkosti a slanosti, kterou přináší, důležitým aspektem klimatu.

Půdy jsou sopečného původu a pocházejí převážně z čedičových hornin. Do jisté míry se rozpadly, ale určité množství hrubé hmoty (kamenitost) zůstává.

Lidské faktory

Jako vzdálený a venkovský ostrov měl ostrov Graciosa vždy jasnou a dlouhodobou inklinaci k zemědělství: již v 16. století se z ostrova vyvážela řada zemědělských produktů, včetně vína. Výroba vína byla i v nadcházejících letech nadále považována za hospodářské aktivum.

Vinice jsou vysazeny na místech, kde jsou přirozeně chráněny před vlivem moře nebo jsou chráněny lidským zásahem, který má charakteristickou formu. Jinými slovy, aby byla zajištěna ochrana před atlantickými větry, pozemky, kde jsou vysazeny vinice, jsou budovány tak, že se odstraní lávové horniny, aby se odkryla půda, a poté se pomocí hornin postaví zdi pozemků. Tyto pozemky – známé jako curraletas – dávají krajině velmi jedinečný vzhled. Vzhledem k pravidelnosti terénu jsou tyto struktury z geometrického hlediska pěkně uspořádány.

Specifické vlastnosti produktu spojené s danou zeměpisnou oblastí:

Vína, šumivá vína a likérová vína

Hlavními atributy vín, likérových vín a šumivých vín s CHOP „Graciosa“ jsou jejich minerálnost a slanost, které je odlišují od ostatních vín.

Vína, likérová vína a šumivá vína s CHOP „Graciosa“ jsou svěží, středně alkoholická vína s vůní připomínající ovoce, výraznou kyselinou a minerálními tóny.

Souvislost se zeměpisnou oblastí:

Pozitivní dlouhodobý vývoj půd na ostrově Graciosa, které mají málo velkých hornin (kamenitost), podporuje odraz tepla a tím i jemné zrání hroznů a dává vzniknout vínům, šumivým vínům a likérovým vínům, která jsou svěží a ve srovnání s víny z jiných ostrovů mírně kyselejší a méně alkoholická.

Vysoké množství srážek a vysoká vlhkost vzduchu přispívají k šetrnému procesu zrání, který vede k relativně nízkému obsahu cukru v hroznech, což vede ke středně alkoholickým vínům s výraznou kyselostí.

Sopečné půdy ve spojení se silným vlivem Atlantiku způsobeným tím, že je Graciosa ostrov, dodávají vínům s CHOP „Graciosa“ jejich charakteristickou minerálnost a slanost.

Díky zachování tradic trvajících stovky let se lidský faktor odráží v konstrukci pozemků (curraletas), která je nezbytná pro ochranu vinic před atlantickými větry a pro vytvoření nejlepších podmínek pro růst. To umožňuje šetrné zrání hroznů a zajišťuje rovnováhu vůní ve vyrobených vínech, šumivých vínech a likérových vínech. Velmi omezený počet odrůd révy, které jsou nejvhodnější pro podmínky zeměpisné oblasti, je rozhodujícím a rozlišujícím faktorem pro kvalitativní vlastnosti vín oblasti (vína, šumivá vína a likérová vína) a odráží odborné znalosti získané v průběhu let.

9.   Další základní podmínky

Vína, šumivá vína a likérová vína

| | Právní rámec: |
| --- | --- |

Právní rámec:

| | Vnitrostátní právní předpisy. |
| --- | --- |

Vnitrostátní právní předpisy.

| | Typ dalších podmínek: |
| --- | --- |

Typ dalších podmínek:

| | Další ustanovení týkající se označování. |
| --- | --- |

Další ustanovení týkající se označování.

| | Popis podmínek: |
| --- | --- |

Popis podmínek:

| | Posouzení označení před uvedením na trh. |
| --- | --- |

Posouzení označení před uvedením na trh.

| | Na etiketě musí být uvedeno logo CHOP. |
| --- | --- |

Na etiketě musí být uvedeno logo CHOP.

Odkaz na specifikaci produktu

https://www.ivv.gov.pt/np4/8617.html

---

(1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

---

| 26.6.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 222/65 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 222/65

---

Zveřejnění oznámení o schválení standardní změny specifikace výrobku týkající se názvu v odvětví vína, jak je uvedeno v čl. 17 odst. 2 a 3 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/33

(2023/C 222/21)

Toto oznámení se zveřejňuje v souladu s čl. 17 odst. 5 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/33 (1)
  .

OZNÁMENÍ O SCHVÁLENÍ STANDARDNÍ ZMĚNY

„Champagne“

PDO-FR-A1359-AM04

Datum oznámení: 31.3.2023

POPIS A DŮVODY SCHVÁLENÉ ZMĚNY

1.   Odrůdová skladba

V kapitole I části V bodě 1 specifikace produktu byla doplněna slova „hlavní odrůdy:“, neboť byla přidána odrůda, která je vhodná pro přizpůsobení, Voltis B.

Příslušný celostátní výbor Národního ústavu pro kontrolu původu a jakosti rozhodl, že v případě označení, pro něž byla podána žádost, existuje možnost zařazení odrůd, které mají význam pro přizpůsobení se změnám klimatu nebo společenským očekáváním ohledně používání přípravků na ochranu rostlin. Uvedení tohoto druhu odrůdy do specifikace produktu podléhá určitým pravidlům.

V kapitole I části V bodě 2 specifikace produktu se doplňují pravidla týkající se podílu na zemědělském podniku.

| a) | podíl hlavních moštových odrůd v odrůdové skladbě je nejméně 95 %; |
| --- | --- |

a)

podíl hlavních moštových odrůd v odrůdové skladbě je nejméně 95 %;

| b) | podíl odrůdy Viognier blanc B tvoří nejvýše 5 % odrůdové skladby. |
| --- | --- |

b)

podíl odrůdy Viognier blanc B tvoří nejvýše 5 % odrůdové skladby.

Uvedené změny nemají vliv na jednotný dokument.

2.   Hustota výsadby

V kapitole I části VI bodě 1 písm. a) specifikace produktu se mění obecná pravidla týkající se hustoty výsadby tak, aby umožňovala vyšší spon mezi řádky a nižší spon mezi rostlinami.

Tato nová pravidla, o nichž bylo rozhodnuto po několika letech experimentování, usnadní přizpůsobení vinic změně klimatu a zavedení agro-environmentálních postupů. Snížení minimálního rozestupu mezi keři umožňuje částečně kompenzovat nižší hustotu výsadby.

Tato změna vede ke změně jednotného dokumentu v bodě 5.

3.   Pravidla řezu

V kapitole I bodě VI odst. 1 písm. b) specifikace produktu se mění způsoby řezu: nyní se používá řez Chablis, kordonový řez typu Royat, řez používaný v údolí řeky Marny a jednoduchý nebo dvojitý Guyotův řez, aby se zohlednila nová pravidla týkající se hustoty.

Tyto změny nemají vliv na jednotný dokument.

4.   Další pěstební postupy

V kapitole I bodě VI odst. 2 specifikace produktu jsou doplněny dva pěstitelské postupy:

| — | mezi 30. listopadem a 31. lednem následujícího roku musí mezi řádky růst přírodní nebo osetá bylinná vegetace, |
| --- | --- |

—

mezi 30. listopadem a 31. lednem následujícího roku musí mezi řádky růst přírodní nebo osetá bylinná vegetace,

| — | pro novou nebo opětovnou výsadbu révy musí být použity sazenice, jejichž všechny části (štěpy a podnože) byly před roubováním ošetřeny teplou vodou. V opačném případě se rostliny před výsadbou ošetří teplou vodou. Úprava teplé vody musí probíhat v zařízení schváleném FranceAgriMer. |
| --- | --- |

—

pro novou nebo opětovnou výsadbu révy musí být použity sazenice, jejichž všechny části (štěpy a podnože) byly před roubováním ošetřeny teplou vodou. V opačném případě se rostliny před výsadbou ošetří teplou vodou. Úprava teplé vody musí probíhat v zařízení schváleném FranceAgriMer.

Tato nová pravidla mají agroekologický cíl.

Tyto změny nemají vliv na jednotný dokument.

5.   Výnosy – odstraňování kalu

Oddíl VIII odst. 5 písm. a) kapitoly I specifikace produktu stanoví, že lisované kaly se odstraní do „31. ledna roku následujícího po roce sklizně“ namísto „15. prosince roku sklizně“.

Lhůta pro odstranění kalů byla prodloužena kvůli obtížím, s nimiž se zařízení zpracovávající kaly potýkají, aby bylo zajištěno, že hospodářské subjekty shromáždí veškerý kal k prvnímu datu.

Tato změna nemá vliv na jednotný dokument.

6.   Zpracování

V oddíle IX odst. 2 písm. c) kapitoly I specifikace produktu se doplňuje nové pravidlo, které zní:

Vína pocházejí z jedné nebo více odrůd révy vinné. Nemohou být vyrobeny pouze z odrůdy pro účely přizpůsobení.

Podíl hlavní moštové odrůdy (hlavních moštových odrůd) v kupáži je nejméně 90 %.

Podíl odrůdy pro účely přizpůsobení tvoří nejvýše 10 % kupáže.

Zavedení jedné nebo více odrůd vhodných k přizpůsobení vyžaduje, aby z nich vyrobená vína představovala nejvýše 10 % směsi v konečném výrobku.

Tato změna nemá vliv na jednotný dokument.

7.   Zpracování a balení

V oddíle IX odst. 3 písm. a) kapitoly I specifikace produktu se pravidla týkající se objemu lahví, v nichž probíhá druhotné kvašení vín a ve kterých jsou vína uváděna na trh, mění

takto: „Vína se vyrábějí a uvádějí na trh v lahvích, ve kterých probíhalo druhotné kvašení, s výjimkou vín prodávaných v lahvích o objemu nižším než 75 centilitrů (namísto 37,5 centilitrů) nebo vyšším než 150 centilitrů (namísto 300 centilitrů).

Od doby, kdy byla formulována první specifikace produktu, se poptávka po lahvích s polovičním objemem výrazně zvýšila. Změny pravidel usnadňují podnikům reagovat na tento nárůst.

Tato změna vede ke změně jednotného dokumentu v bodě 9.

V souladu s těmito novými pravidly byla změněna pravidla týkající se přelévání vín po druhotném kvašení do jiné láhve.

Uvedená změna nemá vliv na jednotný dokument.

8.   Pravidla pro obchodní úpravu a označování

Kapitola I část XII písm. b) specifikace produktu přeformulovala podmínky pro uvedení názvů povolených menších zeměpisných jednotek na etiketách vín s chráněným označením původu, aniž by došlo ke změně podstaty.

Tyto změny vedou ke změně jednotného dokumentu v bodě 9.

9.   Údaje o kontrolním orgánu

V kapitole III části II specifikace byla aktualizována adresa kontrolního subjektu.

Druhý odstavec byl pozměněn a třetí odstavec byl vypuštěn, aby odpovídal novým redakčním pravidlům uvedeným v bodě II specifikací.

Uvedená změna nemá vliv na jednotný dokument.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

1.   Název (názvy)

Champagne

2.   Typ zeměpisného označení

CHOP – chráněné označení původu

3.   Druhy výrobků z révy vinné

| 5. | Jakostní šumivé víno |
| --- | --- |

5.

Jakostní šumivé víno

4.   Popis vína (vín)

STRUČNÝ POPIS

Jedná se o jakostní šumivá růžová a bílá vína.

Minimální přirozený obsah alkoholu v těchto vínech je 9 % objemových.

Celkový obsah alkoholu ve vínech po druhotném kvašení nepřesáhne v případě obohacování 13 % objemových.

Obsah těkavých kyselin, celkový obsah kyselin, obsah oxidu siřičitého a oxidu uhličitého stanoví předpisy EU.

Vína mohou být bílá (vyrobená ze směsi bílých a modrých hroznů, vyrobená pouze z bílých hroznů [blanc de blancs] nebo pouze z modrých hroznů [blanc de noirs]) nebo růžová (vyrobená scelováním nebo metodou „saignée“), vyrobená z hroznů z jedné nebo více obcí. Vína mohou, ale nemusí být ročníková.

Všechna vína mají společný rys: kyselost, která zaručuje jejich svěžest a vhodnost pro zrání. Nejmladší vína mají výrazně svěží tóny: květin, bílého ovoce, citrusů a minerální tóny. Zralá vína nabízejí škálu plnějších aromat: žlutého ovoce, vařeného ovoce, koření. Takzvaná plná vína, „vins de plénitude“, která jsou nejvíce vyvinutá, se vyznačují výraznými terciárními aromaty: kandovaného ovoce, lesního podrostu, pražení. Perlivost, charakteristický znak šampaňského, je u mladých vín stálá a trvalá. S věkem se snižuje a stává se jemnější a krémovější.

| Obecné analytické vlastnosti |
| --- |
| Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální celková kyselost | v miliekvivalentech na litr |
| Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) | |
| Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr): | |

Obecné analytické vlastnosti

Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální celková kyselost

v miliekvivalentech na litr

Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr)

Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr):

5.   Enologické postupy

5.1.   Zvláštní enologické postupy

1.   Hustota výsadby – Obecná ustanovení

Pěstební postupy

Réva se vysazuje se sponem výsadby mezi řadami, která nesmí přesáhnout 2,00 metru.

Spon výsadby mezi sazenicemi v téže řadě se pohybuje v rozmezí od 0,70 metru do 1,50 metru.

Součet sponu mezi řádky a sponu mezi sazenicemi v témž řádku nesmí být větší než 3,00 metru.

Jakákoli přeměna pozemku vedoucí ke změně hustoty výsadby je zakázána až do vyklučení.

2.   Hustota výsadby – Zvláštní ustanovení

Pěstební postupy

Aby byl umožněn průjezd vhodných strojů se na pozemcích, které mají

| — | buď sklon větší než 35 %, |
| --- | --- |

—

buď sklon větší než 35 %,

| — | nebo sklon větší než 25 % zároveň s příčným sklonem vyšším než 10 %,
  mohou vytvořit obslužné uličky se šířkou od 1,50 do 3 m a s maximální frekvencí po 6 řadách. V takovém případě nesmí být součet sponu mezi dalšími řádky a mezi sazenicemi v témž řádku větší než 2,30 metru. |
| --- | --- |

—

nebo sklon větší než 25 % zároveň s příčným sklonem vyšším než 10 %,

mohou vytvořit obslužné uličky se šířkou od 1,50 do 3 m a s maximální frekvencí po 6 řadách. V takovém případě nesmí být součet sponu mezi dalšími řádky a mezi sazenicemi v témž řádku větší než 2,30 metru.

3.   Pravidla řezu

Pěstební postupy

Jakékoliv překrývání mezi sazenicemi, jakož i větvemi s plody je zakázáno. Počet oček je 18 nebo méně oček na metr čtvereční. Řez se provede nejpozději před fenologickou fází (F) (12 podle Lorentze), tj. při čtyřech rozvinutých listech.

Řez révy se provádí pomocí následujících technik:

| — | řez Chablis, |
| --- | --- |

—

řez Chablis,

| — | kordonový řez (typu Royat), |
| --- | --- |

—

kordonový řez (typu Royat),

| — | řez používaný v údolí řeky Marny, |
| --- | --- |

—

řez používaný v údolí řeky Marny,

| — | Guyotův řez jednoduchý, dvojitý nebo asymetrický. |
| --- | --- |

—

Guyotův řez jednoduchý, dvojitý nebo asymetrický.

Veškeré prostředky, které neumožňují sklizeň celých hroznů, jsou zakázány.

4.   Zvláštní enologické postupy

Zvláštní enologické postupy

Používání kousků dřeva je zakázáno.

Zvýšení objemu kvašení moštu nemůže při procesu obohacování přesáhnout 1,12 % na 1 % zvýšení obsahu alkoholu v objemových procentech.

Kromě uvedených ustanovení musí víno z hlediska enologických postupů splňovat povinnosti stanovené na úrovni EU a v zemědělském zákoníku.

Vína se vyrábějí výhradně druhotným kvašením ve skleněných lahvích.

5.2.   Maximální výnosy

1.   Konečný výnos

15 500 kg hroznů na hektar

6.   Vymezená zeměpisná oblast

Sběr hroznů, vinifikace, výroba včetně zrání a balení vín vína se provádí na územích vymezených článkem 17 zákona ze dne 6. května 1919.

7.   Moštová odrůda (moštové odrůdy)

| | Arbane B |
| --- | --- |

Arbane B

| | Chardonnay B |
| --- | --- |

Chardonnay B

| | Meunier N |
| --- | --- |

Meunier N

| | Petit Meslier B |
| --- | --- |

Petit Meslier B

| | Pinot blanc B |
| --- | --- |

Pinot blanc B

| | Pinot gris G |
| --- | --- |

Pinot gris G

| | Pinot noir N |
| --- | --- |

Pinot noir N

8.   Popis souvislostí

8.1.   Informace o zeměpisné oblasti – Přírodní faktory

–   Popis přírodních faktorů, jež přispívají ke spojení s vymezenou oblastí

Zeměpisná oblast se nachází na severovýchodě francouzského území a rozkládá se na území obcí v departementech Aisne, Aube, Haute-Marne, Marne a Seine-et-Marne.

Pozemky, přesně vymezené pro sklizeň hroznů, jsou součástí krajiny, jež se vyznačuje viničními stráněmi, které se rozkládají na kuestách východní Pařížské pánve, významných geomorfologických útvarech, kterými jsou:

| — | Côte d’Île-de-France v departementu Marne, jakož i svahy přilehlých údolí, zahrnující od severu k jihu Montagne de Reims, údolí Marny (pokračující do jižní části departementu Aisne a do departmentu Seine-et-Marne), Côte des Blancs a nejvýznamnější úseky Côte du Sézannais, |
| --- | --- |

—

Côte d’Île-de-France v departementu Marne, jakož i svahy přilehlých údolí, zahrnující od severu k jihu Montagne de Reims, údolí Marny (pokračující do jižní části departementu Aisne a do departmentu Seine-et-Marne), Côte des Blancs a nejvýznamnější úseky Côte du Sézannais,

| — | Côte de Champagne s částí okresu Vitry-le-François ležícího v departementu Marne a obcí Montgueux v departementu Aube, |
| --- | --- |

—

Côte de Champagne s částí okresu Vitry-le-François ležícího v departementu Marne a obcí Montgueux v departementu Aube,

| — | Côte des Bar přerušované řadou údolí spojující Bar-sur-Aubois na východě a Bar-Séquanais na západě v departementech Aube a Haute-Marne. |
| --- | --- |

—

Côte des Bar přerušované řadou údolí spojující Bar-sur-Aubois na východě a Bar-Séquanais na západě v departementech Aube a Haute-Marne.

Tento typický reliéf kuesty s přilehlými údolími má úbočí orientovaná směrem na východ a na jih, někdy na sever, jako v případě severní části pohoří Montagne de Reims a levého břehu údolí Marny.

Čela svahů tvoří tvrdé vrstvy vápence nebo křídy. Stráně kopců jsou křídové, slínové nebo písčité, jemnější, vyčištěné erozí a poté pokryté koluviálními sedimenty z nadložních čel svahů.

Vinice Champagne se nacházejí v severní části oblasti. Působí na ně dva typy podnebí:

| — | oceánské, které pravidelně přináší dostatek vláhy a vyznačuje se malými teplotními rozdíly mezi ročními obdobími, |
| --- | --- |

—

oceánské, které pravidelně přináší dostatek vláhy a vyznačuje se malými teplotními rozdíly mezi ročními obdobími,

| — | kontinentální, které způsobuje někdy ničivé mrazy a zároveň zajišťuje v létě dostatek slunečního svitu. |
| --- | --- |

—

kontinentální, které způsobuje někdy ničivé mrazy a zároveň zajišťuje v létě dostatek slunečního svitu.

8.2.   Informace o zeměpisné oblasti – Lidské faktory

V kraji Champagne se réva pěstovala od starověku a v 9. století již byla dobře zavedená díky rozvoji vinařství v klášterech. Na konci 17. století vinaři zkoumali zvláštnost přírodně šumivého bílého vína a druhotného kvašení. Na konci 19. století konstatoval známý enolog Weinmann, že „šampaňské víno je mimořádně kvasitelné. Šampaňská vína se vyznačují tím, že procházejí druhotným kvašením mnohem snadněji, častěji a lépe než jakýkoli jiný kvas“.

První zmínky o tomto víně, pojmenovaném „saute-bouchon“ („skákající zátka“), se objevují v básních abbého Chaulieua z roku 1700. Metodu však poprvé vysvětlil v roce 1718 kanovník Godinot, předpokládaný autor knihy Manière de cultiver la vigne et de faire le vin de Champagne (...) (Způsob pěstování vinné révy a výroby šampaňského vína), který popisuje, že tato bílá vína, jež musí být „čirá jako slzy (...), se vyrábějí z modrých hroznů. Čím dříve se hrozny po sklizni vylisují, tím je víno bělejší.“ Vinaři proto usilují o zachování celistvosti hroznů během sklizně, věnují velkou pozornost jejich přepravě a skladování a snaží se je přivézt neporušené k lisování. Lisování musí být jemné a postupné, s frakcionací šťáv (cuvée a taille), které se vinifikují samostatně. Lisovny dodržují přísná pravidla a jejich provoz vyžaduje způsobilost, která je přísně kontrolována.

Přesné know-how se vyvinulo v opatstvích; Jules Guyot zaznamenal v roce 1866 význam scelování hroznů z různých odrůd hroznů nebo z různých pozemků. Na začátku 20. století byly vybrány tři odrůdy pro svou vyváženost mezi obsahem cukru a kyselin a dobrou schopnost druhotného kvašení: Pinot noir N, Chardonnay B a Meunier N. Vinař vytváří směsi ochutnávkou jednotlivých získaných základních vín. Scelená základní vína se plní do lahví ve kterých probíhá druhotné kvašení a zrání na kalech, které musí být dlouhé, zejména u ročníkových vín.

Rozvoji této fáze druhotného kvašení napomohly místní sklepy vyhloubené v křídovém podkladu, které kombinují ideální přírodní podmínky z hlediska teploty a vlhkosti. Po ukončení zrání na kalech přichází střásání, kdy kaly pomalu vklouznou do hrdla lahve, a dalším krokem je degoržáž, vytlačení kalů z lahve. Po degoržáži se přidá expediční likér, který se podílí na vymezení různých druhů vín „Champagne“.

Metoda řízeného druhotného kvašení v lahvích („šampaňská metoda“) se rozšířila a název „šampaňské“ se velmi rychle začal používat i mimo hranice oblasti výroby. Od roku 1882 podnikaly výrobny šampaňských vín, které se spojily v odborový svaz (Union des Maisons de Champagne), právní kroky a ještě před přijetím zákona ze dne 1. srpna 1905 o podvodech a falšování soud uznal, že název „Champagne“ je vyhrazen pro vína vyrobená z hroznů sklizených v kraji Champagne, čímž byla poprvé zakotvena ochrana označení původu. V roce 1908 se začalo pracovat na vymezení zeměpisné oblasti. Obyvatelé Champagne se vzájemně podporují, což se projevuje vznikem velkých profesních organizací.

8.3.   Informace o jakosti a vlastnostech výrobku

Vína mohou být bílá (vyrobená ze směsi bílých a modrých hroznů, vyrobená pouze z bílých hroznů [blanc de blancs] nebo pouze z modrých hroznů [blanc de noirs]) nebo růžová (vyrobená scelováním nebo metodou „saignée“), vyrobená z hroznů z jedné nebo více obcí. Vína mohou, ale nemusí být ročníková.

Všechna vína mají společný rys: kyselost, která zaručuje jejich svěžest a vhodnost pro zrání.

Nejmladší vína mají výrazně svěží tóny: květin, bílého ovoce, citrusů a minerální tóny. Zralá vína nabízejí škálu plnějších aromat: žlutého ovoce, vařeného ovoce, koření. Takzvaná plná vína, „vins de plénitude“, která jsou nejvíce vyvinutá, se vyznačují výraznými terciárními aromaty: kandovaného ovoce, lesního podrostu, pražení.

Perlivost, charakteristický znak „Champagne“, je u mladých vín stálá a trvalá. S věkem se snižuje a stává se jemnější a krémovější.

8.4.   Příčinné souvislosti

Velké otevření všech tří kuest směrem k pláním a údolím zaručuje vinicím dostatečné světlo pro dozrávání bobulí, a to i v případě orientace směrem na sever. Zabraňuje rovněž zadržení studeného vzduchu, a tím snižuje riziko mrazu.

Sklon svahů s vinicemi zabezpečuje optimální přirozené odvodňování, které je podpořeno i různými druhy podloží, která umožňují přirozenou regulaci vody ve vinicích. Křída svou pórovitostí a propustností odvádí přebytečnou vodu a současně kapilárním procesem zajišťuje rehydrataci půdy za suchého počasí. Ostatní podloží kombinují vrstvy slínu, které poskytují rezervy vody, a buď vápencová lůžka, nebo uhličitanové písky, které umožňují vsakování přebytečné vody ve vlhkém období. Díky tomuto charakteru podloží a příznivým klimatickým podmínkám se v jednotlivých oblastech kraje začaly pěstovat různé odrůdy vinné révy.

Jedinečné klimatické podmínky kraje Champagne dodávají hroznům a poté moštům přírodní kyselost, která je pro výrobu kvalitních šumivých vín ideální. Rovnováha mezi touto kyselostí, jež je základní zárukou čerstvosti, a úrovní zralosti hroznů totiž vytváří nejlepší ročníky a zajišťuje dobrý potenciál stárnutí.

Vinař, který ovládá všechny pěstitelské postupy, využívá na úrovni pěstitelského pozemku rozmanitost přírodních faktorů, aby zdůraznil specifičnost hroznů.

Zachování celistvosti hroznů od okamžiku sklizně, opatrné lisování a frakcionace šťáv umožňuje vyhnout se jejich zabarvení a zaručit tak jejich čirost, která je nezbytná pro kvalitu druhotného kvašení. Frakcionace rovněž zajišťuje větší komplexnost aromat.

„Cuvée“ s vysokou kyselostí dodává svěží a výrazné aroma; při jeho použití při scelování se plně projeví terciální aroma vznikající během zrání na kalech.

„Taille“ je ovocnější a má větší obsah tříslovin.

Rezervní vína (s výjimkou ročníkových vín) z předchozích sklizní dodávají při scelování zralejší charakter. Umění vinaře, který vybírá vína pro požadovanou směs, se projevuje během celého procesu zrání na kvasničných kalech, jehož výsledkem je víno „Champagne“. Tento proces plynulého zrání může u značkových vín pokračovat ve sklepích v kraji Champagne po několik desetiletí, přičemž jejich relativní svěžest zaručuje dobré druhotné kvašení.

Tato velká technická náročnost při výrobě vína „Champagne“ vyžaduje speciální nákladnou infrastrukturu. Místa výroby, zpracování a balení se nacházejí v obcích v blízkosti vinic.

Existence vinic v kraji Champagne sahá až do začátku našeho letopočtu, ale svou pověst prvotřídního produktu získalo víno „Champagne“ zejména v 17. století, v souvislosti s postupným zvládnutím druhotného kvašení v lahvi. Na konci téhož století se vinaři v této oblasti začali věnovat stáčení vín do lahví namísto jejich přepravy v sudech, aby plně zachovali jejich kvalitu a vlastnosti.

Pěna a jemné bublinky uzavřené v lahvích se objevily ve sklenicích a úspěch vína byl okamžitý. Mladí šlechtici dychtící po novotách ho oslavovali, básníci opěvovali, spisovatelé mu věnovali místo ve svých dílech. V období regentství se stalo oblíbeným na královském dvoře a oblíbili si jej i Ludvík XV. a Madame de Pompadour. Šlechtu napodobovali finančníci a správci, venkov kopíroval hlavní město. Za vlády Ludvíka XV. a Ludvíka XVI. vinařství vzkvétalo a reputace vína „Champagne“ ve Francii i v zahraničí značně vzrostla. Šumivé víno dosáhlo obliby tam, kde bylo módou sledovat francouzský způsob života, a v celé Evropě 18. století se „Champagne“ stalo ozdobou večírků a večeří. Tato proslulost přetrvává dodnes. Vinaři, družstva, obchodníci a výrobny šampaňských vín pokračují ve svém úsilí zlepšit společná pravidla na podporu chráněného označení původu „Champagne“, jež je jejich společným dědictvím, a snaží se zajistit respektování jeho názvu a jedinečnosti.

9.   Další základní podmínky (balení, označování a další požadavky)

Označování

Právní rámec:

Vnitrostátní právní předpisy

Typ dalších podmínek:

Další ustanovení týkající se označování

Popis podmínek:

Dokud není láhev uzavřena korkovou zátkou a opatřena agrafou a etiketou v souladu s platnými právními předpisy, může být přepravována pouze mezi dvěma parcelami téhož výrobce nebo mezi dvěma výrobci.

Lahve obsahující vína jsou uzavřeny zátkou s názvem chráněného označení původu v části nacházející se v hrdle lahve nebo v případě lahve, jejíž jmenovitý objem nepřekračuje 0,20 litru, na jiné vnitřní části uzávěru.

Etikety a obchodní doklady obsahují registrační údaje předepsané Mezioborovým výborem pro víno Champagne (Comité interprofessionnel du vin de Champagne), které umožňují identifikaci hospodářských subjektů.

Leží-li sídlo výrobce mimo danou oblast, doplní se jasným a čitelným údajem o výrobci, s uvedením názvu obce, v níž bylo víno vyrobeno.

Označování vín s chráněným označením původu může uvádět následující menší zeměpisnou jednotku, za předpokladu, že jde o:

| — | název místa uvedeného v katastru, |
| --- | --- |

—

název místa uvedeného v katastru,

| — | obec. |
| --- | --- |

—

obec.

Požadované místo uvedené v katastru nebo název obce je uveden v prohlášení o sklizni.

Všechny hrozny použité k výrobě základních vín jsou hrozny z dané obce nebo místa.

Označení „Premier Cru“ a „Grand Cru“ mohou být uvedena vedle názvu obce za podmínek stanovených v kapitole I části II písm. b) a c) specifikace produktu.

Kromě výše uvedených obcí musí být název obce spojen se slovy „Vigne de“ nebo „Vignoble de“.

Název obce nebo katastrálního místa je vytištěn písmem, jehož rozměry nejsou ani na výšku, ani na šířku větší než velikost znaků tvořících název chráněného označení původu.

Označení názvu obce v souladu s výše uvedenými postupy může být doplněno opětovným uvedením názvu obce v názvu cuvée.

Uvedení moštové odrůdy

Právní rámec:

Vnitrostátní právní předpisy

Typ dalších podmínek:

Další ustanovení týkající se označování

Popis podmínek:

Odrůda hroznů může být uvedena písmem, jehož rozměry na výšku i na šířku nepřesahují 3 milimetry a polovinu velikosti písmen tvořících název označení. Označení odrůdy je možné pouze tehdy, pokud všechny hrozny použité při výrobě základních vín pocházejí z této odrůdy.

Údaj o ročníku sklizně

Právní rámec:

Vnitrostátní právní předpisy

Typ dalších podmínek:

Další ustanovení týkající se označování

Popis podmínek:

Pokud je ročník uveden, musí být uveden na zátce nebo v případě lahve, jejíž jmenovitý objem nepřekračuje 0,20 litru, na jiné vnitřní části uzávěru a na etiketě. Označení ročníku je uvedeno i na fakturách a průvodních dokladech.

Balení

Právní rámec:

Vnitrostátní právní předpisy

Typ dalších podmínek:

Balení ve vymezené zeměpisné oblasti

Popis podmínek:

Vína se vyrábějí a uvádějí na trh v lahvích, ve kterých probíhalo druhotné kvašení, s výjimkou vín, která se prodávají v lahvích o objemu nižším než 75 cl nebo o objemu vyšším než 150 cl.

Vína se uvádějí na spotřebitelský trh po minimální době zrání, tj. nejméně 15 měsíců po stáčení, nebo 36 měsíců v případě ročníkových vín.

Odkaz na specifikaci výrobku

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-3b36a01e-8edd-4742-ade7-fbd3251816c4

---

(1)  Úř. věst. L 9, 11.1.2019, s. 2.

---