# Euroopa Liidu C 235/3. j

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 235 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 66. aastakäik3. juuli 2023 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 235

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

66. aastakäik3. juuli 2023

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Liidu Kohus |
| 2023/C 235/01 | Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas | 1 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

2023/C 235/01

Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

1

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | Euroopa Kohus |
| 2023/C 235/02 | Kohtuasi C-626/21, Funke: Euroopa Kohtu (viies koda) 17. mai 2023. aasta otsus (Verwaltungsgerichtshofi eelotsusetaotlus – Austria) – Funke Sp. z o.o. versus Landespolizeidirektion Wien (Eelotsusetaotlus – Õigusaktide ühtlustamine – Direktiiv 2001/95/EÜ – Artikkel 12 ja II lisa – Tehnilised standardid ja eeskirjad – Euroopa Liidu kiire teabevahetuse süsteem (RAPEX) – Suunised – Ohtlikud toiduks mittekasutatavad tooted – Rakendusotsus (EL) 2019/417 – Määrus (EÜ) nr 765/2008 – Artiklid 20 ja 22 – Euroopa Komisjonile esitatavad teated – Haldusotsus – Teatavate pürotehniliste toodete müügi keeld ja kõrvaldamiskohustus – Asjaomaste toodete turustaja taotlus teadete täiendamiseks – Taotluse kohta otsuse tegemiseks pädev asutus – Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 47 – Tõhus kohtulik kaitse) | 2 |
| 2023/C 235/03 | Kohtuasi C-97/22, DC (lepingust taganemine pärast selle täitmist): Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 17. mai 2023. aasta otsus (Landgericht Esseni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – DC versus HJ (Eelotsusetaotlus – Tarbijakaitse – Direktiiv 2011/83/EL – Artikli 14 lõike 4 punkti a alapunkt i ja lõige 5 – Taganemisõigus väljaspool äriruume sõlmitud lepingute puhul – Asjasse puutuva kaupleja kohustus teavet anda – Tarbija teavitamata jätmine kõnealuse kaupleja poolt – Tarbija kohustused lepingust taganemise korral – Taganemine pärast lepingu täitmist – Tagajärjed) | 3 |
| 2023/C 235/04 | Kohtuasi C-105/22, Dyrektor Izby Administracji Skarbowej w Warszawie (eksporditud kasutatud sõidukite maksustamine): Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 17. mai 2023. aasta otsus (Naczelny Sąd Administracyjny eelotsusetaotlus – Poola) – P.M. versus Dyrektor Izby Administracji Skarbowej w Warszawie (Eelotsusetaotlus – Kaupade vaba liikumine – Maksusätted – ELTL artikkel 110 – Aktsiis – Ühes liikmesriigis registreeritud sõiduki eksportimine Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) riiki – Keeld arvata maha sellise sõiduki eest tasutud aktsiisi summas, mis on proportsionaalne sõiduki kasutamise kestusega registreerimise liikmesriigi territooriumil – Aktsiisi ühekordse sissenõudmise põhimõte ja proportsionaalsuse põhimõte) | 4 |
| 2023/C 235/05 | Kohtuasi C-176/22, BK ja ZhP (põhikohtuasja menetluse osaline peatamine): Euroopa Kohtu (üheksas koda) 17. mai 2023. aasta otsus (Spetsializiran nakazatelen sadi eelotsusetaotlus – Bulgaaria) – Kriminaalasi järgmiste isikute suhtes: BK, ZhP (Eelotsusetaotlus – Euroopa Liidu Kohtu põhikiri – Artikli 23 esimene lõik – Põhikohtuasja menetluse peatamine Euroopa Kohtule ELTL artikli 267 alusel eelotsusetaotluse esitanud liikmesriigi kohtu poolt – Osalise peatamise võimalus) | 4 |
| 2023/C 235/06 | Kohtuasi C-264/22, Fonds de Garantie des Victimes des Actes de Terrorisme et d’Autres Infractions: Euroopa Kohtu (üheksas koda) 17. mai 2023. aasta otsus (Tribunal da Relação de Lisboa eelotsusetaotlus – Portugal) – Fonds de Garantie des Victimes des Actes de Terrorisme et d’Autres Infractions (FGTI) versus Victoria Seguros S.A. (Eelotsusetaotlus – Õigusalane koostöö tsiviilasjades – Lepinguväliste võlasuhete suhtes kohaldatav õigus – Määrus (EÜ) nr 864/2007 – Artikli 4 lõige 1 – Artikli 15 punkt h – Artikkel 19 – Liikmesriigis veesõidukiga põhjustatud õnnetus – Õnnetuses kannatanule kahju heastamine – Nõudeõiguse üleminek teise liikmesriigi õiguse järgi – Hüvitise taotlus, mille on esitanud kolmas isik, kellele on nõue üle läinud – Kohaldatav õigus – Aegumine) | 5 |
| 2023/C 235/07 | Kohtuasi C-365/22, État belge (käibemaks – varuosadeks müüdavad sõidukid): Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 17. mai 2023. aasta otsus (Cour de cassationi eelotsusetaotlus – Belgia) – IT versus État belge (Eelotsusetaotlus – Käibemaks – Direktiiv 2006/112/EÜ – Kasuminormi maksustamise kord – Artikkel 311 – Mõiste kasutatud kaubad – Kasutuselt kõrvaldatud sõidukid, mida müüakse varuosadeks) | 5 |
| 2023/C 235/08 | Kohtuasi C-418/22, Cezam: Euroopa Kohtu (üheksas koda) 17. mai 2023. aasta otsus (Tribunal de première instance du Luxembourgi eelotsusetaotlus – Belgia) – SA Cezam versus État belge (Eelotsusetaotlus – Direktiiv 2006/112/EÜ – Käibemaks – Käibemaksu deklareerimise ja tasumise kohustused – Artikkel 273 – Karistused, mis on ette nähtud maksukohustuslase kohustuste täitmata jätmise korral – Käibemaksu proportsionaalsuse ja neutraalsuse põhimõtted – Käibemaksu mahaarvamise õigus – Karistuste vastavus) | 6 |
| 2023/C 235/09 | Kohtuasi C-690/22, Shortcut: Euroopa Kohtu (seitsmes koda) 24. mai 2023. aasta määrus (Supremo Tribunal Administrativo eelotsusetaotlus – Portugal) – Shortcut – Consultadoria e Serviços de Tecnologias de Informação, Lda versus Autoridade Tributária e Aduaneira (Eelotsusetaotlus – Euroopa Kohtu kodukorra artikkel 99 – Ühine käibemaksusüsteem – Direktiiv 2006/112/EÜ – Artikli 178 punkt a – Mahaarvamisõigus – Kasutamise tingimused – Artikli 226 punkt 6 – Kohustuslikud arveandmed – Osutatud teenuste ulatus ja laad – Osutatud teenuste üldist kirjeldust sisaldavad arved) | 7 |
| 2023/C 235/10 | Kohtuasi C-162/23, Air France: Euroopa Kohtu presidendi 24. aprilli 2023. aasta määrus (Landgericht Düsseldorfi eelotsusetaotlus – Saksamaa) – LN versus Société Air France SA (Lennutransport – Õigus marsruuti muuta – Reisija, kes taotleb sellist teekonna muutmist, millel puudub ajaline seos algse reisikavaga) | 7 |
| 2023/C 235/11 | Kohtuasi C-137/23, Alsen: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hoge Raad der Nederlanden (Madalmaad) 7. märtsil 2023 – X versus Staatssecretaris van Financiën | 8 |
| 2023/C 235/12 | Kohtuasi C-143/23, Mercedes-Benz Bank ja Volkswagen Bank: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landgericht Ravensburg (Saksamaa) 9. märtsil 2023 – TJ, KI, FA versus Mercedes-Benz Bank AG, Volkswagen Bank GmbH | 8 |
| 2023/C 235/13 | Kohtuasi C-158/23, Keren: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Raad van State (Madalmaad) 15. märtsil 2023 – T.G. versus Minister van Sociale Zaken en Werkgelegenheid | 9 |
| 2023/C 235/14 | Kohtuasi C-179/23, Credidam: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie (Rumeenia) 21. märtsil 2023 – Centrul Român pentru Administrarea Drepturilor Artiștilor Interpreți (Credidam) versus Guvernul României, Ministerul Finanțelor | 10 |
| 2023/C 235/15 | Kohtuasi C-184/23, Finanzamt T II: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesfinanzhof (Saksamaa) 22. märtsil 2023 – Finanzamt T versus S | 10 |
| 2023/C 235/16 | Kohtuasi C-187/23, Albausy: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Amtsgericht Lörrach (Saksamaa) 23. märtsil 2023 – Pärimismenetluses P. M. J. T., pärandaja | 11 |
| 2023/C 235/17 | Kohtuasi C-209/23, RRC Sports: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landgericht Mainz (Saksamaa) 31. märtsil 2023 – FT ja RRC Sports GmbH versus Fédération internationale de football association (FIFA) | 11 |
| 2023/C 235/18 | Kohtuasi C-225/23, Pinta: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Fővárosi Törvényszék (Ungari) 11. aprillil 2023 – FR versus Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága | 14 |
| 2023/C 235/19 | Kohtuasi C-235/23, Paolo Beltrami: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Consiglio di Stato (Itaalia) 13. aprillil 2023 – Paolo Beltrami S.p.A versus Comune di Milano | 15 |
| 2023/C 235/20 | Kohtuasi C-244/23 P: Euroopa Komisjoni 17. aprillil 2023 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda laiendatud koosseisus) 8. veebruari 2023. aasta otsuse peale kohtuasjas T-522/20: Carpatair versus komisjon | 16 |
| 2023/C 235/21 | Kohtuasi C-245/23 P: Wizz Air Hungary Légiközlekedési Zrt. (Wizz Air Hungary Zrt.) 17. aprillil 2023 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda laiendatud koosseisus) 8. veebruari 2023. aasta otsuse peale kohtuasjas T-522/20: Carpatair versus komisjon | 17 |
| 2023/C 235/22 | Kohtuasi C-246/23 P: Societatea Naţională Aeroportul Internaţional Timişoara – Traian Vuia SA (AITTV) 17. aprillil 2023 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda laiendatud koosseisus) 8. veebruari 2023. aasta otsuse peale kohtuasjas T-522/20: Carpatair versus komisjon | 18 |
| 2023/C 235/23 | Kohtuasi C-247/23, Deldits: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Fővárosi Törvényszék (Ungari) 18. aprillil 2023 – VP versus Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság | 19 |
| 2023/C 235/24 | Kohtuasi C-248/23, Novo Nordisk: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Fővárosi Törvényszék (Ungari) 18. aprillil 2023 – Novo Nordisk AS versus Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága | 20 |
| 2023/C 235/25 | Kohtuasi C-249/23 P: ClientEarth AISBLi 18. aprillil 2023 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kuues koda) 1. veebruari 2023. aasta otsuse peale kohtuasjas T-354/21: ClientEarth versus komisjon | 20 |
| 2023/C 235/26 | Kohtuasi C-255/23, AVVA jt: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Ekonomisko lietu tiesa (Läti) 19. aprillil 2023 – Kriminaalmenetlus järgmiste isikute suhtes: A, B, C, D, F, E, G, SIA AVVA, SIA Liftu alianse | 21 |
| 2023/C 235/27 | Kohtuasi C-294/23 P: Bulgaaria Vabariigi 8. mail 2023 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu 8. märtsi 2023. aasta otsuse peale kohtuasjas T-235/21: Bulgaaria Vabariik versus Euroopa Komisjon | 21 |
| 2023/C 235/28 | Kohtuasi C-297/23 P: Harley-Davidson Europe Ltd ja Neovia Logistics Services Internationali 11. mail 2023 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda laiendatud koosseisus) 1. märtsi 2023. aasta otsuse peale kohtuasjas T-324/21: Harley-Davidson Europe ja Neovia Logistics Services International versus komisjon | 22 |
| | Üldkohus |
| 2023/C 235/29 | Kohtuasi T-312/20: Üldkohtu 17. mai 2023. aasta otsus – EVH versus komisjon (Konkurents – Koondumised – Saksa elektriturg – Otsus, millega koondumine tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks – Tühistamishagi – Õigus esitada hagi – Vastuvõetavus – Põhjendamiskohustus – Mõiste üks koondumine – Õigus tõhusale kohtulikule kaitsele – Õigus olla ära kuulatud – Turu määratlemine – Analüüsiperiood – Turuvõimu analüüs – Otsustav mõju – Ilmsed hindamisvead – Hoolsuskohustus) | 24 |
| 2023/C 235/30 | Kohtuasi T-313/20: Üldkohtu 17. mai 2023. aasta otsus – Stadwerke Leipzig versus komisjon (Konkurents – Koondumised – Saksamaa elektriturg – Otsus, millega tunnistatakse koondumine siseturuga kokkusobivaks – Tühistamishagi – Hagi esitamise õigus – Vastuvõetavus – Põhjendamiskohustus – Mõiste üks koondumine – Õigus tõhusale kohtulikule kaitsele – Õigus olla ära kuulatud – Turu piiritlemine – Abalüüsiperiood – Turuvõimu analüüs – Otsustav mõju – Ilmselge hindamisviga – Hoolsuskohustus) | 24 |
| 2023/C 235/31 | Kohtuasi T-314/20: Üldkohtu 17. mai 2023. aasta otsus – Stadtwerke Hameln Weserbergland versus komisjon (Konkurents – Koondumised – Saksamaa elektriturg – Otsus, millega tunnistatakse koondumine siseturuga kokkusobivaks – Tühistamishagi – Hagi esitamise õiguse puudumine – Aktiivse osaluse puudumine – Vastuvõetamatus) | 25 |
| 2023/C 235/32 | Kohtuasi T-315/20: Üldkohtu 17. mai 2023. aasta otsus – TEAG versus komisjon (Konkurents – Koondumised – Saksamaa elektriturg – Otsus, millega tunnistatakse koondumine siseturuga kokkusobivaks – Tühistamishagi – Hagi esitamise õigus – Vastuvõetavus – Põhjendamiskohustus – Mõiste üks koondumine – Õigus tõhusale kohtulikule kaitsele – Õigus olla ära kuulatud – Turu piiritlemine – Abalüüsiperiood – Turuvõimu analüüs – Otsustav mõju – Ilmselged hindamisvead – Hoolsuskohustus) | 26 |
| 2023/C 235/33 | Kohtuasi T-316/20: Üldkohtu 17. mai 2023. aasta otsus – Naturstrom versus komisjon (Konkurents – Koondumised – Saksamaa elektriturg – Otsus, millega tunnistatakse koondumine siseturuga kokkusobivaks – Tühistamishagi – Hagi esitamise õiguse puudumine – Aktiivse osaluse puudumine – Vastuvõetamatus) | 26 |
| 2023/C 235/34 | Kohtuasi T-317/20: Üldkohtu 17. mai 2023. aasta otsus – EnergieVerbund Dresden versus komisjon (Konkurents – Koondumised – Saksamaa elektriturg – Otsus, millega tunnistatakse koondumine siseturuga kokkusobivaks – Tühistamishagi – Hagi esitamise õigus – Vastuvõetavus – Põhjendamiskohustus – Mõiste üks koondumine – Õigus tõhusale kohtulikule kaitsele – Õigus olla ära kuulatud – Turu piiritlemine – Abalüüsiperiood – Turuvõimu analüüs – Otsustav mõju – Ilmselge hindamisviga – Hoolsuskohustus) | 27 |
| 2023/C 235/35 | Kohtuasi T-318/20: Üldkohtu 17. mai 2023. aasta otsus – eins energie in sachsen versus komisjon (Konkurents – Koondumised – Saksamaa elektriturg – Otsus, millega tunnistatakse koondumine siseturuga kokkusobivaks – Tühistamishagi – Hagi esitamise õiguse puudumine – Aktiivse osaluse puudumine – Vastuvõetamatus) | 28 |
| 2023/C 235/36 | Kohtuasi T-319/20: Üldkohtu 17. mai 2023. aasta otsus – GGEW versus komisjon (Konkurents – Koondumised – Saksamaa elektriturg – Otsus, millega tunnistatakse koondumine siseturuga kokkusobivaks – Tühistamishagi – Hagi esitamise õigus – Vastuvõetavus – Põhjendamiskohustus – Mõiste üks koondumine – Õigus tõhusale kohtulikule kaitsele – Õigus olla ära kuulatud – Turu piiritlemine – Abalüüsiperiood – Turuvõimu analüüs – Otsustav mõju – Ilmselged hindamisvead – Hoolsuskohustus) | 28 |
| 2023/C 235/37 | Kohtuasi T-320/20: Üldkohtu 17. mai 2023. aasta otsus – Mainova versus komisjon (Konkurents – Koondumised – Saksamaa elektriturg – Otsus, millega tunnistatakse koondumine siseturuga kokkusobivaks – Tühistamishagi – Hagi esitamise õiguse puudumine – Aktiivse osaluse puudumine – Vastuvõetamatus) | 29 |
| 2023/C 235/38 | Kohtuasi T-321/20: Üldkohtu 17. mai 2023. aasta otsus – enercity versus komisjon (Konkurents – Koondumised – Saksa elektriturg – Otsus, millega koondumine tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks – Tühistamishagi – Kaebeõiguse puudumine – Aktiivse osalemise puudumine – Vastuvõetamatus) | 30 |
| 2023/C 235/39 | Kohtuasi T-322/20: Üldkohtu 17. mai 2023. aasta otsus – Stadtwerke Frankfurt am Main versus komisjon (Konkurents – Koondumised – Saksamaa elektriturg – Otsus, millega tunnistatakse koondumine siseturuga kokkusobivaks – Tühistamishagi – Hagi esitamise õiguse puudumine – Vastuvõetamatus) | 30 |
| 2023/C 235/40 | Kohtuasi T-451/20: Üldkohtu 24. mai 2023. aasta otsus – Meta Platforms Ireland versus komisjon (Konkurents – Andmeturg – Haldusmenetlus – Määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 18 lõige 3 ja artikli 24 lõike 1 punkt d – Teabenõue – Virtuaalne andmeruum – Põhjendamiskohustus – Õiguskindlus – Kaitseõigused – Nõutava teabe vajalikkus – Võimu kuritarvitamine – Õigus eraelu austamisele – Proportsionaalsus – Hea halduse põhimõte – Ametisaladus) | 31 |
| 2023/C 235/41 | Kohtuasi T-452/20: Üldkohtu 24. mai 2023. aasta otsus – Meta Platforms Ireland versus komisjon (Konkurents – Andmeturg – Haldusmenetlus – Määruse (EL) nr 1/2003 artikli 18 lõige 3 ja artikli 24 lõike 1 punkt d – Infonõue – Virtuaalne andmeruum – Põhjendamiskohustus – Õiguskindlus – Kaitseõigused – Nõutava teabe vajalikkus – Võimu kuritarvitamine – Õigus eraelu austamisele – Proportsionaalsus – Hea halduse põhimõte – Ametisaladus) | 32 |
| 2023/C 235/42 | Kohtuasi T-556/21: Üldkohtu 24. mai 2023. aasta otsus – Lyubetskaya versus nõukogu (Ühine välis- ja julgeolekupoliitika – Piiravad meetmed seoses olukorraga Valgevenes – Rahaliste vahendite külmutamine – Liikmesriikide territooriumile lubamise valdkonna piirang – Hageja kandmine asjassepuutuvate isikute, üksuste ja asutuste loeteludesse – Põhjendamiskohustus – Hindamisviga – Proportsionaalsus) | 32 |
| 2023/C 235/43 | Kohtuasi T-557/21: Üldkohtu 24. mai 2023. aasta otsus – Omeliyanyuk versus nõukogu (Ühine välis- ja julgeolekupoliitika – Piiravad meetmed seoses olukorraga Valgevenes – Rahaliste vahendite külmutamine – Liikmesriikide territooriumile lubamise valdkonna piirang – Hageja kandmine asjassepuutuvate isikute, üksuste ja asutuste loeteludesse – Põhjendamiskohustus – Hindamisviga – Proportsionaalsus) | 33 |
| 2023/C 235/44 | Kohtuasi T-579/21: Üldkohtu 24. mai 2023. aasta otsus – Gusachenka versus nõukogu (Ühine välis- ja julgeolekupoliitika – Piiravad meetmed seoses olukorraga Valgevenes – Rahaliste vahendite külmutamine – Liikmesriikide territooriumile lubamise valdkonna piirang – Hageja kandmine asjassepuutuvate isikute, üksuste ja asutuste loeteludesse – Hindamisviga – Proportsionaalsus – Sõnavabadus) | 33 |
| 2023/C 235/45 | Kohtuasi T-580/21: Üldkohtu 24. mai 2023. aasta otsus – Haidukevich versus nõukogu (Ühine välis- ja julgeolekupoliitika – Piiravad meetmed seoses olukorraga Valgevenes – Rahaliste vahendite külmutamine – Liikmesriikide territooriumile lubamise valdkonna piirang – Hageja kandmine asjassepuutuvate isikute, üksuste ja asutuste loeteludesse – Põhjendamiskohustus – Hindamisviga – Proportsionaalsus) | 34 |
| 2023/C 235/46 | Kohtuasi T-685/21: Üldkohtu 17. mai 2023. aasta otsus – IR versus komisjon (Avalik teenistus – Ametnikud – Sotsiaalkindlustus – Ametnike ravikindlustuse ühine eeskiri – Personalieeskirjade artikkel 72 – Raske haigus – Arstliku komisjoni arvamus – Põhjendamiskohustus) | 35 |
| 2023/C 235/47 | Kohtuasi T-177/22: Üldkohtu 17. mai 2023. aasta otsus – Chambers jt versus komisjon (Avalik teenistus – Ajutised ametlikud – Lepingulised töötajad – Kulude hüvitamine – Sõidukulud – Ühendkuningriigi Euroopa Liidust lahkumise tagajärjed – Kolmandas riigis asuv päritolukoht – Reisikulude iga-aastase kindlasummalise makse õiguse äravõtmine – Hindamisviga – Võrdne kohtlemine) | 35 |
| 2023/C 235/48 | Kohtuasi T-267/22: Üldkohtu 17. mai 2023. aasta otsus – Consulta versus EUIPO – Karlinger (ACASA) (Euroopa Liidu kaubamärk – Kehtetuks tunnistamise menetlus – Euroopa Liidu sõnamärk ACASA – Absoluutne kehtetuks tunnistamise põhjus – Eristusvõime puudumine – Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 7 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkt b) – Põhjendamiskohustus – Määruse 2017/1001 artikkel 94) | 36 |
| 2023/C 235/49 | Kohtuasi T-480/22: Üldkohtu 17. mai 2023. aasta otsus – Panicongelados-Massas Congeladas versus EUIPO – Seder (panidor) (Euroopa Liidu kaubamärk – Vastulausemenetlus – Euroopa Liidu kujutismärgi panidor taotlus – Varasem rahvusvaheline sõnamärk ANIDOR – Segiajamise tõenäosus – Määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b) | 36 |
| 2023/C 235/50 | Kohtuasi T-509/22: Üldkohtu 24. mai 2023. aasta otsus – Bimbo versus EUIPO – Bottari Europe (BimboBIKE) (Euroopa Liidu kaubamärk – Vastulausemenetlus – Euroopa Liidu kujutismärgi BimboBIKE taotlus – Varasem riigisisene sõnamärk BIMBO – Suhteline keeldumispõhjus – Maine kahjustamine – Määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõige 5) | 37 |
| 2023/C 235/51 | Kohtuasi T-656/22: Üldkohtu 17. mai 2023. aasta otsus – moderne Stadt versus EUIPO (DEUTZER HAFEN) (Euroopa Liidu kaubamärk – Euroopa Liidu sõnamärgi DEUTZER HAFEN taotlus – Absoluutne keeldumispõhjus – Kirjeldavus – Määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkt c – Võrdne kohtlemine) | 38 |
| 2023/C 235/52 | Kohtuasi T-657/22: Üldkohtu 17. mail 2023 otsus – moderne Stadt versus EUIPO (DEUTZER HAFEN KÖLN) (Euroopa Liidu kaubamärk – Euroopa Liidu sõnamärgi DEUTZER HAFEN KÖLN taotlus – Absoluutne keeldumispõhjus – Kirjeldavus – Määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkt c – Võrdne kohtlemine) | 38 |
| 2023/C 235/53 | Kohtuasi T-265/22: Üldkohtu 10. mai 2023. aasta määrus – PSCC 2012 versus EUIPO – Starwood Hotels & Resorts Worldwide (LA BOTTEGA W) (Euroopa Liidu kaubamärk – Tühistamismenetlus – Registreerimistaotluse tagasivõtmine – Otsuse tegemise vajaduse äralangemine) | 39 |
| 2023/C 235/54 | Kohtuasi T-132/23: 13. märtsil 2023 esitatud hagi – Óbudai Egyetem versus nõukogu ja komisjon | 39 |
| 2023/C 235/55 | Kohtuasi T-133/23: 13. märtsil 2023 esitatud hagi – Állatorvostudományi Egyetem versus nõukogu ja komisjon | 41 |
| 2023/C 235/56 | Kohtuasi T-139/23: 13. märtsil 2023 esitatud hagi – Miskolci Egyetem versus nõukogu ja komisjon | 42 |
| 2023/C 235/57 | Kohtuasi T-140/23: 13. märtsil 2023 esitatud hagi – Dunaújvárosi Egyetem versus nõukogu ja komisjon | 43 |
| 2023/C 235/58 | Kohtuasi T-200/23: 17. aprillil 2023 esitatud hagi – Domingo Alonso Group versus EUIPO – Ald Automotive y Salvador Caetano Auto (my CARFLIX) | 44 |
| 2023/C 235/59 | Kohtuasi T-206/23: 20. aprillil 2023 esitatud hagi – Laboratorios Ern versus EUIPO – Cannabinoids Spain (Sanoid) | 45 |
| 2023/C 235/60 | Kohtuasi T-211/23: 23. aprillil 2023 esitatud hagi – Fractal Analytics versus EUIPO – Fractalia Remote Systems (FRACTALIA Remote Systems) | 46 |
| 2023/C 235/61 | Kohtuasi T-214/23: 18. aprillil 2023 esitatud hagi – Greenpeace jt versus komisjon | 46 |
| 2023/C 235/62 | Kohtuasi T-215/23: 18. aprillil 2023 esitatud hagi – ClientEarth jt versus komisjon | 48 |
| 2023/C 235/63 | Kohtuasi T-224/23: 28. aprillil 2023 esitatud hagi – VY versus parlament | 49 |
| 2023/C 235/64 | Kohtuasi T-226/23: 2. mail 2023 esitatud hagi – Neuraxpharm Pharmaceuticals versus komisjon | 50 |
| 2023/C 235/65 | Kohtuasi T-228/23: 2. mail 2023 esitatud hagi – Zaklady Farmaceutyczne Polpharma versus komisjon | 51 |
| 2023/C 235/66 | Kohtuasi T-234/23: 1. mail 2023 esitatud hagi – WA versus komisjon | 52 |
| 2023/C 235/67 | Kohtuasi T-235/23: 2. mail 2023 esitatud hagi – WB versus komisjon | 53 |
| 2023/C 235/68 | Kohtuasi T-236/23: 2. mail 2023 esitatud hagi – WD versus komisjon | 54 |
| 2023/C 235/69 | Kohtuasi T-237/23: 3. mail 2023 esitatud hagi – WE versus komisjon | 55 |
| 2023/C 235/70 | Kohtuasi T-238/23: 4. mail 2023 esitatud hagi – WF versus komisjon | 56 |
| 2023/C 235/71 | Kohtuasi T-240/23: 8. mail 2023 esitatud hagi – LichtBlick versus komisjon | 57 |
| 2023/C 235/72 | Kohtuasi T-241/23: 8. mail 2023 esitatud hagi – WG versus komisjon | 58 |
| 2023/C 235/73 | Kohtuasi T-242/23: 9. mail 2023 esitatud hagi – WH versus komisjon | 60 |
| 2023/C 235/74 | Kohtuasi T-245/23: 12. mail 2023 esitatud hagi – Braunschweiger Versorgungs versus EUIPO – B.F. Energy (BF energy) | 61 |
| 2023/C 235/75 | Kohtuasi T-246/23: 8. mail 2023 esitatud hagi – SKy versus EUIPO – Skyworks Solutions (SKYWORKS Sky5) | 62 |
| 2023/C 235/76 | Kohtuasi T-248/23: 12. mail 2023 esitatud hagi – Bonami.CZ versus EUIPO – Roval Print (Bonami) | 62 |
| 2023/C 235/77 | Kohtuasi T-249/23: 13. mail 2023 esitatud hagi – WI versus komisjon | 63 |
| 2023/C 235/78 | Kohtuasi T-250/23: 13. mail 2023 esitatud hagi – WJ versus komisjon | 64 |
| 2023/C 235/79 | Kohtuasi T-251/23: 13. mail 2023 esitatud hagi – WK versus komisjon | 65 |
| 2023/C 235/80 | Kohtuasi T-252/23: 14. mail 2023 esitatud hagi – WL versus komisjon | 66 |
| 2023/C 235/81 | Kohtuasi T-253/23: 14. mail 2023 esitatud hagi – WM versus komisjon | 67 |
| 2023/C 235/82 | Kohtuasi T-263/23: 16. mail 2023 esitatud hagi – Symrise versus komisjon | 69 |
| 2023/C 235/83 | Kohtuasi T-265/23: 11. mail 2023 esitatud hagi – VDK versus komisjon | 69 |
| 2023/C 235/84 | Kohtuasi T-269/23: 17. mail 2023 esitatud hagi – AirDoctor versus EUIPO (AMAZING AIR) | 71 |
| 2023/C 235/85 | Kohtuasi T-270/23: 18. mail 2023 esitatud hagi – Rosbank versus nõukogu | 71 |
| 2023/C 235/86 | Kohtuasi T-271/23: 22. mail 2023 esitatud hagi – Alfa-Bank versus nõukogu | 72 |
| 2023/C 235/87 | Kohtuasi T-274/23: 19. mail 2023 esitatud hagi – Karadeniz versus EUIPO – Cakmakci (Acapulco) | 73 |
| 2023/C 235/88 | Kohtuasi T-279/23: 22. mail 2023 esitatud hagi – Sumol + Compal Marcas versus EUIPO – Kåska (smål) | 74 |
| 2023/C 235/89 | Kohtuasi T-283/23: 23. mail 2023 esitatud hagi – Aven versus nõukogu | 75 |
| 2023/C 235/90 | Kohtuasi T-285/23: 24. mail 2023 esitatud hagi – Volta Charging versus EUIPO – The Paper & Office Equipment Spain Ass (VOLTA) | 76 |
| 2023/C 235/91 | Kohtuasi T-762/21: Üldkohtu 16. mai 2023. aasta määrus – C&C IP UK versus EUIPO – Tipico Group (t) | 76 |
| 2023/C 235/92 | Kohtuasi T-378/22: Üldkohtu 16. mai 2023. aasta määrus – Diesel versus EUIPO – Lidl Stiftung (Joggjeans) | 77 |
| 2023/C 235/93 | Kohtuasi T-379/22: Üldkohtu 16. mai 2023. aasta määrus – Diesel versus EUIPO – Lidl Stiftung (Joggjeans) | 77 |

V   Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

2023/C 235/02

Kohtuasi C-626/21, Funke: Euroopa Kohtu (viies koda) 17. mai 2023. aasta otsus (Verwaltungsgerichtshofi eelotsusetaotlus – Austria) – Funke Sp. z o.o. versus Landespolizeidirektion Wien (Eelotsusetaotlus – Õigusaktide ühtlustamine – Direktiiv 2001/95/EÜ – Artikkel 12 ja II lisa – Tehnilised standardid ja eeskirjad – Euroopa Liidu kiire teabevahetuse süsteem (RAPEX) – Suunised – Ohtlikud toiduks mittekasutatavad tooted – Rakendusotsus (EL) 2019/417 – Määrus (EÜ) nr 765/2008 – Artiklid 20 ja 22 – Euroopa Komisjonile esitatavad teated – Haldusotsus – Teatavate pürotehniliste toodete müügi keeld ja kõrvaldamiskohustus – Asjaomaste toodete turustaja taotlus teadete täiendamiseks – Taotluse kohta otsuse tegemiseks pädev asutus – Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 47 – Tõhus kohtulik kaitse)

versus

2

2023/C 235/03

Kohtuasi C-97/22, DC (lepingust taganemine pärast selle täitmist): Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 17. mai 2023. aasta otsus (Landgericht Esseni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – DC versus HJ (Eelotsusetaotlus – Tarbijakaitse – Direktiiv 2011/83/EL – Artikli 14 lõike 4 punkti a alapunkt i ja lõige 5 – Taganemisõigus väljaspool äriruume sõlmitud lepingute puhul – Asjasse puutuva kaupleja kohustus teavet anda – Tarbija teavitamata jätmine kõnealuse kaupleja poolt – Tarbija kohustused lepingust taganemise korral – Taganemine pärast lepingu täitmist – Tagajärjed)

versus

3

2023/C 235/04

Kohtuasi C-105/22, Dyrektor Izby Administracji Skarbowej w Warszawie (eksporditud kasutatud sõidukite maksustamine): Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 17. mai 2023. aasta otsus (Naczelny Sąd Administracyjny eelotsusetaotlus – Poola) – P.M. versus Dyrektor Izby Administracji Skarbowej w Warszawie (Eelotsusetaotlus – Kaupade vaba liikumine – Maksusätted – ELTL artikkel 110 – Aktsiis – Ühes liikmesriigis registreeritud sõiduki eksportimine Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) riiki – Keeld arvata maha sellise sõiduki eest tasutud aktsiisi summas, mis on proportsionaalne sõiduki kasutamise kestusega registreerimise liikmesriigi territooriumil – Aktsiisi ühekordse sissenõudmise põhimõte ja proportsionaalsuse põhimõte)

versus

4

2023/C 235/05

Kohtuasi C-176/22, BK ja ZhP (põhikohtuasja menetluse osaline peatamine): Euroopa Kohtu (üheksas koda) 17. mai 2023. aasta otsus (Spetsializiran nakazatelen sadi eelotsusetaotlus – Bulgaaria) – Kriminaalasi järgmiste isikute suhtes: BK, ZhP (Eelotsusetaotlus – Euroopa Liidu Kohtu põhikiri – Artikli 23 esimene lõik – Põhikohtuasja menetluse peatamine Euroopa Kohtule ELTL artikli 267 alusel eelotsusetaotluse esitanud liikmesriigi kohtu poolt – Osalise peatamise võimalus)

4

2023/C 235/06

Kohtuasi C-264/22, Fonds de Garantie des Victimes des Actes de Terrorisme et d’Autres Infractions: Euroopa Kohtu (üheksas koda) 17. mai 2023. aasta otsus (Tribunal da Relação de Lisboa eelotsusetaotlus – Portugal) – Fonds de Garantie des Victimes des Actes de Terrorisme et d’Autres Infractions (FGTI) versus Victoria Seguros S.A. (Eelotsusetaotlus – Õigusalane koostöö tsiviilasjades – Lepinguväliste võlasuhete suhtes kohaldatav õigus – Määrus (EÜ) nr 864/2007 – Artikli 4 lõige 1 – Artikli 15 punkt h – Artikkel 19 – Liikmesriigis veesõidukiga põhjustatud õnnetus – Õnnetuses kannatanule kahju heastamine – Nõudeõiguse üleminek teise liikmesriigi õiguse järgi – Hüvitise taotlus, mille on esitanud kolmas isik, kellele on nõue üle läinud – Kohaldatav õigus – Aegumine)

versus

5

2023/C 235/07

Kohtuasi C-365/22, État belge (käibemaks – varuosadeks müüdavad sõidukid): Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 17. mai 2023. aasta otsus (Cour de cassationi eelotsusetaotlus – Belgia) – IT versus État belge (Eelotsusetaotlus – Käibemaks – Direktiiv 2006/112/EÜ – Kasuminormi maksustamise kord – Artikkel 311 – Mõiste kasutatud kaubad – Kasutuselt kõrvaldatud sõidukid, mida müüakse varuosadeks)

versus

5

2023/C 235/08

Kohtuasi C-418/22, Cezam: Euroopa Kohtu (üheksas koda) 17. mai 2023. aasta otsus (Tribunal de première instance du Luxembourgi eelotsusetaotlus – Belgia) – SA Cezam versus État belge (Eelotsusetaotlus – Direktiiv 2006/112/EÜ – Käibemaks – Käibemaksu deklareerimise ja tasumise kohustused – Artikkel 273 – Karistused, mis on ette nähtud maksukohustuslase kohustuste täitmata jätmise korral – Käibemaksu proportsionaalsuse ja neutraalsuse põhimõtted – Käibemaksu mahaarvamise õigus – Karistuste vastavus)

versus

6

2023/C 235/09

Kohtuasi C-690/22, Shortcut: Euroopa Kohtu (seitsmes koda) 24. mai 2023. aasta määrus (Supremo Tribunal Administrativo eelotsusetaotlus – Portugal) – Shortcut – Consultadoria e Serviços de Tecnologias de Informação, Lda versus Autoridade Tributária e Aduaneira (Eelotsusetaotlus – Euroopa Kohtu kodukorra artikkel 99 – Ühine käibemaksusüsteem – Direktiiv 2006/112/EÜ – Artikli 178 punkt a – Mahaarvamisõigus – Kasutamise tingimused – Artikli 226 punkt 6 – Kohustuslikud arveandmed – Osutatud teenuste ulatus ja laad – Osutatud teenuste üldist kirjeldust sisaldavad arved)

versus

7

2023/C 235/10

Kohtuasi C-162/23, Air France: Euroopa Kohtu presidendi 24. aprilli 2023. aasta määrus (Landgericht Düsseldorfi eelotsusetaotlus – Saksamaa) – LN versus Société Air France SA (Lennutransport – Õigus marsruuti muuta – Reisija, kes taotleb sellist teekonna muutmist, millel puudub ajaline seos algse reisikavaga)

versus

7

2023/C 235/11

Kohtuasi C-137/23, Alsen: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hoge Raad der Nederlanden (Madalmaad) 7. märtsil 2023 – X versus Staatssecretaris van Financiën

versus

8

2023/C 235/12

Kohtuasi C-143/23, Mercedes-Benz Bank ja Volkswagen Bank: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landgericht Ravensburg (Saksamaa) 9. märtsil 2023 – TJ, KI, FA versus Mercedes-Benz Bank AG, Volkswagen Bank GmbH

versus

8

2023/C 235/13

Kohtuasi C-158/23, Keren: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Raad van State (Madalmaad) 15. märtsil 2023 – T.G. versus Minister van Sociale Zaken en Werkgelegenheid

versus

9

2023/C 235/14

Kohtuasi C-179/23, Credidam: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie (Rumeenia) 21. märtsil 2023 – Centrul Român pentru Administrarea Drepturilor Artiștilor Interpreți (Credidam) versus Guvernul României, Ministerul Finanțelor

versus

10

2023/C 235/15

Kohtuasi C-184/23, Finanzamt T II: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesfinanzhof (Saksamaa) 22. märtsil 2023 – Finanzamt T versus S

versus

10

2023/C 235/16

Kohtuasi C-187/23, Albausy: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Amtsgericht Lörrach (Saksamaa) 23. märtsil 2023 – Pärimismenetluses P. M. J. T., pärandaja

11

2023/C 235/17

Kohtuasi C-209/23, RRC Sports: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landgericht Mainz (Saksamaa) 31. märtsil 2023 – FT ja RRC Sports GmbH versus Fédération internationale de football association (FIFA)

versus

11

2023/C 235/18

Kohtuasi C-225/23, Pinta: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Fővárosi Törvényszék (Ungari) 11. aprillil 2023 – FR versus Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

versus

14

2023/C 235/19

Kohtuasi C-235/23, Paolo Beltrami: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Consiglio di Stato (Itaalia) 13. aprillil 2023 – Paolo Beltrami S.p.A versus Comune di Milano

versus

15

2023/C 235/20

Kohtuasi C-244/23 P: Euroopa Komisjoni 17. aprillil 2023 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda laiendatud koosseisus) 8. veebruari 2023. aasta otsuse peale kohtuasjas T-522/20: Carpatair versus komisjon

versus

16

2023/C 235/21

Kohtuasi C-245/23 P: Wizz Air Hungary Légiközlekedési Zrt. (Wizz Air Hungary Zrt.) 17. aprillil 2023 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda laiendatud koosseisus) 8. veebruari 2023. aasta otsuse peale kohtuasjas T-522/20: Carpatair versus komisjon

versus

17

2023/C 235/22

Kohtuasi C-246/23 P: Societatea Naţională Aeroportul Internaţional Timişoara – Traian Vuia SA (AITTV) 17. aprillil 2023 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda laiendatud koosseisus) 8. veebruari 2023. aasta otsuse peale kohtuasjas T-522/20: Carpatair versus komisjon

versus

18

2023/C 235/23

Kohtuasi C-247/23, Deldits: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Fővárosi Törvényszék (Ungari) 18. aprillil 2023 – VP versus Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság

versus

19

2023/C 235/24

Kohtuasi C-248/23, Novo Nordisk: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Fővárosi Törvényszék (Ungari) 18. aprillil 2023 – Novo Nordisk AS versus Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

versus

20

2023/C 235/25

Kohtuasi C-249/23 P: ClientEarth AISBLi 18. aprillil 2023 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kuues koda) 1. veebruari 2023. aasta otsuse peale kohtuasjas T-354/21: ClientEarth versus komisjon

versus

20

2023/C 235/26

Kohtuasi C-255/23, AVVA jt: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Ekonomisko lietu tiesa (Läti) 19. aprillil 2023 – Kriminaalmenetlus järgmiste isikute suhtes: A, B, C, D, F, E, G, SIA AVVA, SIA Liftu alianse

21

2023/C 235/27

Kohtuasi C-294/23 P: Bulgaaria Vabariigi 8. mail 2023 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu 8. märtsi 2023. aasta otsuse peale kohtuasjas T-235/21: Bulgaaria Vabariik versus Euroopa Komisjon

versus

21

2023/C 235/28

Kohtuasi C-297/23 P: Harley-Davidson Europe Ltd ja Neovia Logistics Services Internationali 11. mail 2023 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda laiendatud koosseisus) 1. märtsi 2023. aasta otsuse peale kohtuasjas T-324/21: Harley-Davidson Europe ja Neovia Logistics Services International versus komisjon

versus

22

Üldkohus

2023/C 235/29

Kohtuasi T-312/20: Üldkohtu 17. mai 2023. aasta otsus – EVH versus komisjon (Konkurents – Koondumised – Saksa elektriturg – Otsus, millega koondumine tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks – Tühistamishagi – Õigus esitada hagi – Vastuvõetavus – Põhjendamiskohustus – Mõiste üks koondumine – Õigus tõhusale kohtulikule kaitsele – Õigus olla ära kuulatud – Turu määratlemine – Analüüsiperiood – Turuvõimu analüüs – Otsustav mõju – Ilmsed hindamisvead – Hoolsuskohustus)

versus

24

2023/C 235/30

Kohtuasi T-313/20: Üldkohtu 17. mai 2023. aasta otsus – Stadwerke Leipzig versus komisjon (Konkurents – Koondumised – Saksamaa elektriturg – Otsus, millega tunnistatakse koondumine siseturuga kokkusobivaks – Tühistamishagi – Hagi esitamise õigus – Vastuvõetavus – Põhjendamiskohustus – Mõiste üks koondumine – Õigus tõhusale kohtulikule kaitsele – Õigus olla ära kuulatud – Turu piiritlemine – Abalüüsiperiood – Turuvõimu analüüs – Otsustav mõju – Ilmselge hindamisviga – Hoolsuskohustus)

versus

24

2023/C 235/31

Kohtuasi T-314/20: Üldkohtu 17. mai 2023. aasta otsus – Stadtwerke Hameln Weserbergland versus komisjon (Konkurents – Koondumised – Saksamaa elektriturg – Otsus, millega tunnistatakse koondumine siseturuga kokkusobivaks – Tühistamishagi – Hagi esitamise õiguse puudumine – Aktiivse osaluse puudumine – Vastuvõetamatus)

versus

25

2023/C 235/32

Kohtuasi T-315/20: Üldkohtu 17. mai 2023. aasta otsus – TEAG versus komisjon (Konkurents – Koondumised – Saksamaa elektriturg – Otsus, millega tunnistatakse koondumine siseturuga kokkusobivaks – Tühistamishagi – Hagi esitamise õigus – Vastuvõetavus – Põhjendamiskohustus – Mõiste üks koondumine – Õigus tõhusale kohtulikule kaitsele – Õigus olla ära kuulatud – Turu piiritlemine – Abalüüsiperiood – Turuvõimu analüüs – Otsustav mõju – Ilmselged hindamisvead – Hoolsuskohustus)

versus

26

2023/C 235/33

Kohtuasi T-316/20: Üldkohtu 17. mai 2023. aasta otsus – Naturstrom versus komisjon (Konkurents – Koondumised – Saksamaa elektriturg – Otsus, millega tunnistatakse koondumine siseturuga kokkusobivaks – Tühistamishagi – Hagi esitamise õiguse puudumine – Aktiivse osaluse puudumine – Vastuvõetamatus)

versus

26

2023/C 235/34

Kohtuasi T-317/20: Üldkohtu 17. mai 2023. aasta otsus – EnergieVerbund Dresden versus komisjon (Konkurents – Koondumised – Saksamaa elektriturg – Otsus, millega tunnistatakse koondumine siseturuga kokkusobivaks – Tühistamishagi – Hagi esitamise õigus – Vastuvõetavus – Põhjendamiskohustus – Mõiste üks koondumine – Õigus tõhusale kohtulikule kaitsele – Õigus olla ära kuulatud – Turu piiritlemine – Abalüüsiperiood – Turuvõimu analüüs – Otsustav mõju – Ilmselge hindamisviga – Hoolsuskohustus)

versus

27

2023/C 235/35

Kohtuasi T-318/20: Üldkohtu 17. mai 2023. aasta otsus – eins energie in sachsen versus komisjon (Konkurents – Koondumised – Saksamaa elektriturg – Otsus, millega tunnistatakse koondumine siseturuga kokkusobivaks – Tühistamishagi – Hagi esitamise õiguse puudumine – Aktiivse osaluse puudumine – Vastuvõetamatus)

versus

28

2023/C 235/36

Kohtuasi T-319/20: Üldkohtu 17. mai 2023. aasta otsus – GGEW versus komisjon (Konkurents – Koondumised – Saksamaa elektriturg – Otsus, millega tunnistatakse koondumine siseturuga kokkusobivaks – Tühistamishagi – Hagi esitamise õigus – Vastuvõetavus – Põhjendamiskohustus – Mõiste üks koondumine – Õigus tõhusale kohtulikule kaitsele – Õigus olla ära kuulatud – Turu piiritlemine – Abalüüsiperiood – Turuvõimu analüüs – Otsustav mõju – Ilmselged hindamisvead – Hoolsuskohustus)

versus

28

2023/C 235/37

Kohtuasi T-320/20: Üldkohtu 17. mai 2023. aasta otsus – Mainova versus komisjon (Konkurents – Koondumised – Saksamaa elektriturg – Otsus, millega tunnistatakse koondumine siseturuga kokkusobivaks – Tühistamishagi – Hagi esitamise õiguse puudumine – Aktiivse osaluse puudumine – Vastuvõetamatus)

versus

29

2023/C 235/38

Kohtuasi T-321/20: Üldkohtu 17. mai 2023. aasta otsus – enercity versus komisjon (Konkurents – Koondumised – Saksa elektriturg – Otsus, millega koondumine tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks – Tühistamishagi – Kaebeõiguse puudumine – Aktiivse osalemise puudumine – Vastuvõetamatus)

versus

30

2023/C 235/39

Kohtuasi T-322/20: Üldkohtu 17. mai 2023. aasta otsus – Stadtwerke Frankfurt am Main versus komisjon (Konkurents – Koondumised – Saksamaa elektriturg – Otsus, millega tunnistatakse koondumine siseturuga kokkusobivaks – Tühistamishagi – Hagi esitamise õiguse puudumine – Vastuvõetamatus)

versus

30

2023/C 235/40

Kohtuasi T-451/20: Üldkohtu 24. mai 2023. aasta otsus – Meta Platforms Ireland versus komisjon (Konkurents – Andmeturg – Haldusmenetlus – Määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 18 lõige 3 ja artikli 24 lõike 1 punkt d – Teabenõue – Virtuaalne andmeruum – Põhjendamiskohustus – Õiguskindlus – Kaitseõigused – Nõutava teabe vajalikkus – Võimu kuritarvitamine – Õigus eraelu austamisele – Proportsionaalsus – Hea halduse põhimõte – Ametisaladus)

versus

31

2023/C 235/41

Kohtuasi T-452/20: Üldkohtu 24. mai 2023. aasta otsus – Meta Platforms Ireland versus komisjon (Konkurents – Andmeturg – Haldusmenetlus – Määruse (EL) nr 1/2003 artikli 18 lõige 3 ja artikli 24 lõike 1 punkt d – Infonõue – Virtuaalne andmeruum – Põhjendamiskohustus – Õiguskindlus – Kaitseõigused – Nõutava teabe vajalikkus – Võimu kuritarvitamine – Õigus eraelu austamisele – Proportsionaalsus – Hea halduse põhimõte – Ametisaladus)

versus

32

2023/C 235/42

Kohtuasi T-556/21: Üldkohtu 24. mai 2023. aasta otsus – Lyubetskaya versus nõukogu (Ühine välis- ja julgeolekupoliitika – Piiravad meetmed seoses olukorraga Valgevenes – Rahaliste vahendite külmutamine – Liikmesriikide territooriumile lubamise valdkonna piirang – Hageja kandmine asjassepuutuvate isikute, üksuste ja asutuste loeteludesse – Põhjendamiskohustus – Hindamisviga – Proportsionaalsus)

versus

32

2023/C 235/43

Kohtuasi T-557/21: Üldkohtu 24. mai 2023. aasta otsus – Omeliyanyuk versus nõukogu (Ühine välis- ja julgeolekupoliitika – Piiravad meetmed seoses olukorraga Valgevenes – Rahaliste vahendite külmutamine – Liikmesriikide territooriumile lubamise valdkonna piirang – Hageja kandmine asjassepuutuvate isikute, üksuste ja asutuste loeteludesse – Põhjendamiskohustus – Hindamisviga – Proportsionaalsus)

versus

33

2023/C 235/44

Kohtuasi T-579/21: Üldkohtu 24. mai 2023. aasta otsus – Gusachenka versus nõukogu (Ühine välis- ja julgeolekupoliitika – Piiravad meetmed seoses olukorraga Valgevenes – Rahaliste vahendite külmutamine – Liikmesriikide territooriumile lubamise valdkonna piirang – Hageja kandmine asjassepuutuvate isikute, üksuste ja asutuste loeteludesse – Hindamisviga – Proportsionaalsus – Sõnavabadus)

versus

33

2023/C 235/45

Kohtuasi T-580/21: Üldkohtu 24. mai 2023. aasta otsus – Haidukevich versus nõukogu (Ühine välis- ja julgeolekupoliitika – Piiravad meetmed seoses olukorraga Valgevenes – Rahaliste vahendite külmutamine – Liikmesriikide territooriumile lubamise valdkonna piirang – Hageja kandmine asjassepuutuvate isikute, üksuste ja asutuste loeteludesse – Põhjendamiskohustus – Hindamisviga – Proportsionaalsus)

versus

34

2023/C 235/46

Kohtuasi T-685/21: Üldkohtu 17. mai 2023. aasta otsus – IR versus komisjon (Avalik teenistus – Ametnikud – Sotsiaalkindlustus – Ametnike ravikindlustuse ühine eeskiri – Personalieeskirjade artikkel 72 – Raske haigus – Arstliku komisjoni arvamus – Põhjendamiskohustus)

versus

35

2023/C 235/47

Kohtuasi T-177/22: Üldkohtu 17. mai 2023. aasta otsus – Chambers jt versus komisjon (Avalik teenistus – Ajutised ametlikud – Lepingulised töötajad – Kulude hüvitamine – Sõidukulud – Ühendkuningriigi Euroopa Liidust lahkumise tagajärjed – Kolmandas riigis asuv päritolukoht – Reisikulude iga-aastase kindlasummalise makse õiguse äravõtmine – Hindamisviga – Võrdne kohtlemine)

versus

35

2023/C 235/48

Kohtuasi T-267/22: Üldkohtu 17. mai 2023. aasta otsus – Consulta versus EUIPO – Karlinger (ACASA) (Euroopa Liidu kaubamärk – Kehtetuks tunnistamise menetlus – Euroopa Liidu sõnamärk ACASA – Absoluutne kehtetuks tunnistamise põhjus – Eristusvõime puudumine – Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 7 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkt b) – Põhjendamiskohustus – Määruse 2017/1001 artikkel 94)

versus

36

2023/C 235/49

Kohtuasi T-480/22: Üldkohtu 17. mai 2023. aasta otsus – Panicongelados-Massas Congeladas versus EUIPO – Seder (panidor) (Euroopa Liidu kaubamärk – Vastulausemenetlus – Euroopa Liidu kujutismärgi panidor taotlus – Varasem rahvusvaheline sõnamärk ANIDOR – Segiajamise tõenäosus – Määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b)

versus

36

2023/C 235/50

Kohtuasi T-509/22: Üldkohtu 24. mai 2023. aasta otsus – Bimbo versus EUIPO – Bottari Europe (BimboBIKE) (Euroopa Liidu kaubamärk – Vastulausemenetlus – Euroopa Liidu kujutismärgi BimboBIKE taotlus – Varasem riigisisene sõnamärk BIMBO – Suhteline keeldumispõhjus – Maine kahjustamine – Määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõige 5)

versus

37

2023/C 235/51

Kohtuasi T-656/22: Üldkohtu 17. mai 2023. aasta otsus – moderne Stadt versus EUIPO (DEUTZER HAFEN) (Euroopa Liidu kaubamärk – Euroopa Liidu sõnamärgi DEUTZER HAFEN taotlus – Absoluutne keeldumispõhjus – Kirjeldavus – Määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkt c – Võrdne kohtlemine)

versus

38

2023/C 235/52

Kohtuasi T-657/22: Üldkohtu 17. mail 2023 otsus – moderne Stadt versus EUIPO (DEUTZER HAFEN KÖLN) (Euroopa Liidu kaubamärk – Euroopa Liidu sõnamärgi DEUTZER HAFEN KÖLN taotlus – Absoluutne keeldumispõhjus – Kirjeldavus – Määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkt c – Võrdne kohtlemine)

versus

38

2023/C 235/53

Kohtuasi T-265/22: Üldkohtu 10. mai 2023. aasta määrus – PSCC 2012 versus EUIPO – Starwood Hotels & Resorts Worldwide (LA BOTTEGA W) (Euroopa Liidu kaubamärk – Tühistamismenetlus – Registreerimistaotluse tagasivõtmine – Otsuse tegemise vajaduse äralangemine)

versus

39

2023/C 235/54

Kohtuasi T-132/23: 13. märtsil 2023 esitatud hagi – Óbudai Egyetem versus nõukogu ja komisjon

versus

39

2023/C 235/55

Kohtuasi T-133/23: 13. märtsil 2023 esitatud hagi – Állatorvostudományi Egyetem versus nõukogu ja komisjon

versus

41

2023/C 235/56

Kohtuasi T-139/23: 13. märtsil 2023 esitatud hagi – Miskolci Egyetem versus nõukogu ja komisjon

versus

42

2023/C 235/57

Kohtuasi T-140/23: 13. märtsil 2023 esitatud hagi – Dunaújvárosi Egyetem versus nõukogu ja komisjon

versus

43

2023/C 235/58

Kohtuasi T-200/23: 17. aprillil 2023 esitatud hagi – Domingo Alonso Group versus EUIPO – Ald Automotive y Salvador Caetano Auto (my CARFLIX)

versus

44

2023/C 235/59

Kohtuasi T-206/23: 20. aprillil 2023 esitatud hagi – Laboratorios Ern versus EUIPO – Cannabinoids Spain (Sanoid)

versus

45

2023/C 235/60

Kohtuasi T-211/23: 23. aprillil 2023 esitatud hagi – Fractal Analytics versus EUIPO – Fractalia Remote Systems (FRACTALIA Remote Systems)

versus

46

2023/C 235/61

Kohtuasi T-214/23: 18. aprillil 2023 esitatud hagi – Greenpeace jt versus komisjon

versus

46

2023/C 235/62

Kohtuasi T-215/23: 18. aprillil 2023 esitatud hagi – ClientEarth jt versus komisjon

versus

48

2023/C 235/63

Kohtuasi T-224/23: 28. aprillil 2023 esitatud hagi – VY versus parlament

versus

49

2023/C 235/64

Kohtuasi T-226/23: 2. mail 2023 esitatud hagi – Neuraxpharm Pharmaceuticals versus komisjon

versus

50

2023/C 235/65

Kohtuasi T-228/23: 2. mail 2023 esitatud hagi – Zaklady Farmaceutyczne Polpharma versus komisjon

versus

51

2023/C 235/66

Kohtuasi T-234/23: 1. mail 2023 esitatud hagi – WA versus komisjon

versus

52

2023/C 235/67

Kohtuasi T-235/23: 2. mail 2023 esitatud hagi – WB versus komisjon

versus

53

2023/C 235/68

Kohtuasi T-236/23: 2. mail 2023 esitatud hagi – WD versus komisjon

versus

54

2023/C 235/69

Kohtuasi T-237/23: 3. mail 2023 esitatud hagi – WE versus komisjon

versus

55

2023/C 235/70

Kohtuasi T-238/23: 4. mail 2023 esitatud hagi – WF versus komisjon

versus

56

2023/C 235/71

Kohtuasi T-240/23: 8. mail 2023 esitatud hagi – LichtBlick versus komisjon

versus

57

2023/C 235/72

Kohtuasi T-241/23: 8. mail 2023 esitatud hagi – WG versus komisjon

versus

58

2023/C 235/73

Kohtuasi T-242/23: 9. mail 2023 esitatud hagi – WH versus komisjon

versus

60

2023/C 235/74

Kohtuasi T-245/23: 12. mail 2023 esitatud hagi – Braunschweiger Versorgungs versus EUIPO – B.F. Energy (BF energy)

versus

61

2023/C 235/75

Kohtuasi T-246/23: 8. mail 2023 esitatud hagi – SKy versus EUIPO – Skyworks Solutions (SKYWORKS Sky5)

versus

62

2023/C 235/76

Kohtuasi T-248/23: 12. mail 2023 esitatud hagi – Bonami.CZ versus EUIPO – Roval Print (Bonami)

versus

62

2023/C 235/77

Kohtuasi T-249/23: 13. mail 2023 esitatud hagi – WI versus komisjon

versus

63

2023/C 235/78

Kohtuasi T-250/23: 13. mail 2023 esitatud hagi – WJ versus komisjon

versus

64

2023/C 235/79

Kohtuasi T-251/23: 13. mail 2023 esitatud hagi – WK versus komisjon

versus

65

2023/C 235/80

Kohtuasi T-252/23: 14. mail 2023 esitatud hagi – WL versus komisjon

versus

66

2023/C 235/81

Kohtuasi T-253/23: 14. mail 2023 esitatud hagi – WM versus komisjon

versus

67

2023/C 235/82

Kohtuasi T-263/23: 16. mail 2023 esitatud hagi – Symrise versus komisjon

versus

69

2023/C 235/83

Kohtuasi T-265/23: 11. mail 2023 esitatud hagi – VDK versus komisjon

versus

69

2023/C 235/84

Kohtuasi T-269/23: 17. mail 2023 esitatud hagi – AirDoctor versus EUIPO (AMAZING AIR)

versus

71

2023/C 235/85

Kohtuasi T-270/23: 18. mail 2023 esitatud hagi – Rosbank versus nõukogu

versus

71

2023/C 235/86

Kohtuasi T-271/23: 22. mail 2023 esitatud hagi – Alfa-Bank versus nõukogu

versus

72

2023/C 235/87

Kohtuasi T-274/23: 19. mail 2023 esitatud hagi – Karadeniz versus EUIPO – Cakmakci (Acapulco)

versus

73

2023/C 235/88

Kohtuasi T-279/23: 22. mail 2023 esitatud hagi – Sumol + Compal Marcas versus EUIPO – Kåska (smål)

versus

74

2023/C 235/89

Kohtuasi T-283/23: 23. mail 2023 esitatud hagi – Aven versus nõukogu

versus

75

2023/C 235/90

Kohtuasi T-285/23: 24. mail 2023 esitatud hagi – Volta Charging versus EUIPO – The Paper & Office Equipment Spain Ass (VOLTA)

versus

76

2023/C 235/91

Kohtuasi T-762/21: Üldkohtu 16. mai 2023. aasta määrus – C&C IP UK versus EUIPO – Tipico Group (t)

versus

76

2023/C 235/92

Kohtuasi T-378/22: Üldkohtu 16. mai 2023. aasta määrus – Diesel versus EUIPO – Lidl Stiftung (Joggjeans)

versus

77

2023/C 235/93

Kohtuasi T-379/22: Üldkohtu 16. mai 2023. aasta määrus – Diesel versus EUIPO – Lidl Stiftung (Joggjeans)

versus

77

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/1

---

Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas

(2023/C 235/01)

Viimane väljaanne

ELT C 223, 26.6.2023

Eelmised väljaanded

ELT C 216, 19.6.2023

ELT C 205, 12.6.2023

ELT C 189, 30.5.2023

ELT C 173, 15.5.2023

ELT C 164, 8.5.2023

ELT C 155, 2.5.2023

Käesolevad tekstid on kättesaadavad

EUR-Lex’is järgmisel aadressil: http://eur-lex.europa.eu

---

V Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/2 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/2

---

Euroopa Kohtu (viies koda) 17. mai 2023. aasta otsus (Verwaltungsgerichtshofi eelotsusetaotlus – Austria) – Funke Sp. z o.o. versus Landespolizeidirektion Wien

(Kohtuasi C-626/21 (1), Funke)

(Eelotsusetaotlus - Õigusaktide ühtlustamine - Direktiiv 2001/95/EÜ - Artikkel 12 ja II lisa - Tehnilised standardid ja eeskirjad - Euroopa Liidu kiire teabevahetuse süsteem (RAPEX) - Suunised - Ohtlikud toiduks mittekasutatavad tooted - Rakendusotsus (EL) 2019/417 - Määrus (EÜ) nr 765/2008 - Artiklid 20 ja 22 - Euroopa Komisjonile esitatavad teated - Haldusotsus - Teatavate pürotehniliste toodete müügi keeld ja kõrvaldamiskohustus - Asjaomaste toodete turustaja taotlus teadete täiendamiseks - Taotluse kohta otsuse tegemiseks pädev asutus - Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 47 - Tõhus kohtulik kaitse)

(2023/C 235/02)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Verwaltungsgerichtshof

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Funke Sp. z o.o.

Kostja: Landespolizeidirektion Wien

Resolutsioon

| 1. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 765/2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93, artikleid 20 ja 22, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. detsembri 2001. aasta direktiivi 2001/95/EÜ üldise tooteohutuse kohta, muudetud määrusega (EÜ) nr 765/2008, artiklit 12 ja II lisa, ning komisjoni 8. novembri 2018. aasta rakendusotsuse (EL) 2019/417, milles sätestatakse üldist tooteohutust käsitleva direktiivi 2001/95/EÜ artikliga 12 ette nähtud Euroopa Liidu kiire teabevahetuse süsteemi RAPEX ja selle teavitamissüsteemi haldamise suunised, lisa
  tuleb tõlgendada nii, et
  need annavad ettevõtjale, kelle huve liikmesriigi poolt määruse nr 765/2008 artikli 22 alusel komisjonile teate edastamine võib kahjustada – näiteks selles teates nimetatud toodete importija –, õiguse nõuda teate esitanud liikmesriigi pädevatelt asutustelt nimetatud teate täiendamist. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 765/2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93, artikleid 20 ja 22, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. detsembri 2001. aasta direktiivi 2001/95/EÜ üldise tooteohutuse kohta, muudetud määrusega (EÜ) nr 765/2008, artiklit 12 ja II lisa, ning komisjoni 8. novembri 2018. aasta rakendusotsuse (EL) 2019/417, milles sätestatakse üldist tooteohutust käsitleva direktiivi 2001/95/EÜ artikliga 12 ette nähtud Euroopa Liidu kiire teabevahetuse süsteemi RAPEX ja selle teavitamissüsteemi haldamise suunised, lisa

tuleb tõlgendada nii, et

need annavad ettevõtjale, kelle huve liikmesriigi poolt määruse nr 765/2008 artikli 22 alusel komisjonile teate edastamine võib kahjustada – näiteks selles teates nimetatud toodete importija –, õiguse nõuda teate esitanud liikmesriigi pädevatelt asutustelt nimetatud teate täiendamist.

| 2. | Määruse nr 765/2008 artikleid 20 ja 22, direktiivi 2001/95, mida on muudetud määrusega nr 765/2008, artiklit 12 ja II lisa ning rakendusotsuse 2019/417 lisa koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 47
  tuleb tõlgendada nii, et
  sellisele ettevõtjale nagu määruse nr 765/2008 artikli 22 kohases teates nimetatud toodete importija, kes ei ole teate aluseks oleva meetme adressaat ja kes leiab, et tema huve võidakse teate ebatäielikkuse tõttu kahjustada, tuleb tagada teavitavas liikmesriigis õiguskaitsevahend, et liikmesriigile seoses sellega kehtestatud kohustused oleksid täidetud. |
| --- | --- |

2.

Määruse nr 765/2008 artikleid 20 ja 22, direktiivi 2001/95, mida on muudetud määrusega nr 765/2008, artiklit 12 ja II lisa ning rakendusotsuse 2019/417 lisa koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 47

tuleb tõlgendada nii, et

sellisele ettevõtjale nagu määruse nr 765/2008 artikli 22 kohases teates nimetatud toodete importija, kes ei ole teate aluseks oleva meetme adressaat ja kes leiab, et tema huve võidakse teate ebatäielikkuse tõttu kahjustada, tuleb tagada teavitavas liikmesriigis õiguskaitsevahend, et liikmesriigile seoses sellega kehtestatud kohustused oleksid täidetud.

---

(1)  ELT C 37, 24.1.2022.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/3 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/3

---

Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 17. mai 2023. aasta otsus (Landgericht Esseni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – DC versus HJ

(Kohtuasi C-97/22 (1), DC (lepingust taganemine pärast selle täitmist))

(Eelotsusetaotlus - Tarbijakaitse - Direktiiv 2011/83/EL - Artikli 14 lõike 4 punkti a alapunkt i ja lõige 5 - Taganemisõigus väljaspool äriruume sõlmitud lepingute puhul - Asjasse puutuva kaupleja kohustus teavet anda - Tarbija teavitamata jätmine kõnealuse kaupleja poolt - Tarbija kohustused lepingust taganemise korral - Taganemine pärast lepingu täitmist - Tagajärjed)

(2023/C 235/03)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Landgericht Essen

Põhikohtuasja pooled

Hageja: DC

Kostja: HJ

Resolutsioon

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta direktiivi 2011/83/EL tarbija õiguste kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 93/13/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/44/EÜ ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 85/577/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/7/EÜ, artikli 14 lõike 4 punkti a alapunkti i ja lõiget 5

tuleb tõlgendada nii, et

see vabastab tarbija väljaspool äriruume sõlmitud lepingu täitmiseks osutatud teenuste eest tasumise kohustusest, kui kaupleja ei ole talle edastanud artikli 14 lõike 4 punkti a alapunktis i nimetatud teavet ja tarbija on kasutanud oma taganemisõigust pärast selle lepingu täitmist.

---

(1)  ELT C 165, 19.4.2022.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/4 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/4

---

Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 17. mai 2023. aasta otsus (Naczelny Sąd Administracyjny eelotsusetaotlus – Poola) – P.M. versus Dyrektor Izby Administracji Skarbowej w Warszawie

(Kohtuasi C-105/22 (1), Dyrektor Izby Administracji Skarbowej w Warszawie (eksporditud kasutatud sõidukite maksustamine))

(Eelotsusetaotlus - Kaupade vaba liikumine - Maksusätted - ELTL artikkel 110 - Aktsiis - Ühes liikmesriigis registreeritud sõiduki eksportimine Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) riiki - Keeld arvata maha sellise sõiduki eest tasutud aktsiisi summas, mis on proportsionaalne sõiduki kasutamise kestusega registreerimise liikmesriigi territooriumil - Aktsiisi ühekordse sissenõudmise põhimõte ja proportsionaalsuse põhimõte)

(2023/C 235/04)

Kohtumenetluse keel: poola

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Naczelny Sąd Administracyjny

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: P.M.

Vastustaja: Dyrektor Izby Administracji Skarbowej w Warszawie

Resolutsioon

Liidu esmast õigust, eelkõige ELTL artikli 110 esimest lõiku ning aktsiisi ühekordse sissenõudmise põhimõtet ja proportsionaalsuse põhimõtet tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus riigisisesed õigusnormid, mis ei näe asjaomases liikmesriigis registreeritud sõiduauto ekspordi korral ette selles liikmesriigis sõiduki eest tasutud aktsiisi tagasimaksmist summas, mis on proportsionaalne sõiduki kasutamise kestusega nimetatud liikmesriigi territooriumil.

---

(1)  ELT C 207, 23.5.2022.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/4 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/4

---

Euroopa Kohtu (üheksas koda) 17. mai 2023. aasta otsus (Spetsializiran nakazatelen sadi eelotsusetaotlus – Bulgaaria) – Kriminaalasi järgmiste isikute suhtes: BK, ZhP

(Kohtuasi C-176/22 (1), BK ja ZhP (põhikohtuasja menetluse osaline peatamine))

(Eelotsusetaotlus - Euroopa Liidu Kohtu põhikiri - Artikli 23 esimene lõik - Põhikohtuasja menetluse peatamine Euroopa Kohtule ELTL artikli 267 alusel eelotsusetaotluse esitanud liikmesriigi kohtu poolt - Osalise peatamise võimalus)

(2023/C 235/05)

Kohtumenetluse keel: bulgaaria

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Spetsializiran nakazatelen sad

Põhikohtuasja kriminaalmenetluse pooled

BK

ZhP

menetluses osales: Spetsializirana prokuratura

Resolutsioon

Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artiklit 23 tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus, kui liikmesriigi kohus, kes on esitanud ELTL artikli 267 alusel eelotsusetaotluse, peatab põhikohtuasja menetluse üksnes kohtuasja nende aspektide osas, mida võib mõjutada Euroopa Kohtu vastus eelotsusetaotlusele.

---

(1)  ELT C 191, 10.5.2022.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/5 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/5

---

Euroopa Kohtu (üheksas koda) 17. mai 2023. aasta otsus (Tribunal da Relação de Lisboa eelotsusetaotlus – Portugal) – Fonds de Garantie des Victimes des Actes de Terrorisme et d’Autres Infractions (FGTI) versus Victoria Seguros S.A.

(Kohtuasi C-264/22 (1), Fonds de Garantie des Victimes des Actes de Terrorisme et d’Autres Infractions)

(Eelotsusetaotlus - Õigusalane koostöö tsiviilasjades - Lepinguväliste võlasuhete suhtes kohaldatav õigus - Määrus (EÜ) nr 864/2007 - Artikli 4 lõige 1 - Artikli 15 punkt h - Artikkel 19 - Liikmesriigis veesõidukiga põhjustatud õnnetus - Õnnetuses kannatanule kahju heastamine - Nõudeõiguse üleminek teise liikmesriigi õiguse järgi - Hüvitise taotlus, mille on esitanud kolmas isik, kellele on nõue üle läinud - Kohaldatav õigus - Aegumine)

(2023/C 235/06)

Kohtumenetluse keel: portugali

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunal da Relação de Lisboa

Põhikohtuasja pooled

Apellant: Fonds de Garantie des Victimes des Actes de Terrorisme et d’Autres Infractions (FGTI)

Vastustaja: Victoria Seguros S.A.

Resolutsioon

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta määruse (EÜ) nr 864/2007 lepinguväliste võlasuhete suhtes kohaldatava õiguse kohta („Rooma II“) artikli 4 lõiget 1, artikli 15 punkti h ja artiklit 19

tuleb tõlgendada nii, et

sellise kolmanda isiku hagi, kellele on üle läinud kahju kannatanud isiku nõue kahju põhjustanud isiku vastu, reguleerib ja eelkõige määrab kindlaks nimetatud hagi aegumise suhtes kehtivad normid üldjuhul selle riigi õigus, kus selline kahju tekib.

---

(1)  ELT C 284, 25.7.2022.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/5 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/5

---

Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 17. mai 2023. aasta otsus (Cour de cassationi eelotsusetaotlus – Belgia) – IT versus État belge

(Kohtuasi C-365/22 (1), État belge (käibemaks – varuosadeks müüdavad sõidukid))

(Eelotsusetaotlus - Käibemaks - Direktiiv 2006/112/EÜ - Kasuminormi maksustamise kord - Artikkel 311 - Mõiste „kasutatud kaubad“ - Kasutuselt kõrvaldatud sõidukid, mida müüakse varuosadeks)

(2023/C 235/07)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Cour de cassation

Põhikohtuasja pooled

Kassaator: IT

Vastustaja kassatsioonimenetluses: État belge

Resolutsioon

Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artikli 311 lõike 1 punkti 1

tuleb tõlgendada nii, et

lõplikult kasutuselt kõrvaldatud mootorsõidukid, mille ettevõtja on soetanud käibemaksudirektiivi artiklis 314 nimetatud isikutelt ja mis on mõeldud „varuosadeks“ müümiseks, ilma et neid osi oleks sõidukite küljest eemaldatud, on kasutatud kaubad direktiivi artikli 311 lõike 1 punkti 1 tähenduses, kui esiteks sisaldavad need veel osi, millel on säilinud samad kasutusvõimalused, mis neil olid uuena, mistõttu on neid võimalik sellisena või parandatuna edasi kasutada, ja kui teiseks on tõendatud, et need sõidukid jäid osade sellise kasutamise tõttu neile omasesse majandustsüklisse.

---

(1)  ELT C 380, 3.10.2022.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/6 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/6

---

Euroopa Kohtu (üheksas koda) 17. mai 2023. aasta otsus (Tribunal de première instance du Luxembourgi eelotsusetaotlus – Belgia) – SA Cezam versus État belge

(Kohtuasi C-418/22 (1), Cezam)

(Eelotsusetaotlus - Direktiiv 2006/112/EÜ - Käibemaks - Käibemaksu deklareerimise ja tasumise kohustused - Artikkel 273 - Karistused, mis on ette nähtud maksukohustuslase kohustuste täitmata jätmise korral - Käibemaksu proportsionaalsuse ja neutraalsuse põhimõtted - Käibemaksu mahaarvamise õigus - Karistuste vastavus)

(2023/C 235/08)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunal de première instance du Luxembourg

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: SA Cezam

Vastustaja: État belge

Resolutsioon

Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artiklit 273 ning proportsionaalsuse ja neutraalse maksustamise põhimõtet

tuleb tõlgendada nii, et

nendega ei ole vastuolus liikmesriigi õigusnormid, mille alusel määratakse käibemaksu deklareerimise ja riigikassasse tasumise kohustuse täitmata jätmise eest kindla määraga trahv, mille suurus on 20 % käibemaksusummast, mis oleks tulnud tasuda enne mahaarvatava käibemaksu mahaarvamist, tingimusel, et eelotsusetaotluse esitanud kohtu kontrollist põhikohtuasjas määratud trahvi proportsionaalsuse üle ei tulene teisiti.

---

(1)  ELT C 359, 19.9.2022.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/7 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/7

---

Euroopa Kohtu (seitsmes koda) 24. mai 2023. aasta määrus (Supremo Tribunal Administrativo eelotsusetaotlus – Portugal) – Shortcut – Consultadoria e Serviços de Tecnologias de Informação, Lda versus Autoridade Tributária e Aduaneira

(Kohtuasi C-690/22 (1), Shortcut)

(Eelotsusetaotlus - Euroopa Kohtu kodukorra artikkel 99 - Ühine käibemaksusüsteem - Direktiiv 2006/112/EÜ - Artikli 178 punkt a - Mahaarvamisõigus - Kasutamise tingimused - Artikli 226 punkt 6 - Kohustuslikud arveandmed - Osutatud teenuste ulatus ja laad - Osutatud teenuste üldist kirjeldust sisaldavad arved)

(2023/C 235/09)

Kohtumenetluse keel: portugali

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Supremo Tribunal Administrativo

Põhikohtuasja menetluse pooled

Kaebaja: Shortcut – Consultadoria e Serviços de Tecnologias de Informação, Lda

Vastustaja: Autoridade Tributária e Aduaneira

Resolutsioon

Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artikli 178 punkti a, artiklit 219 ja artikli 226 punkti 6

tuleb tõlgendada nii, et

nendega on vastuolus, et liikmesriigi maksuhaldur saaks keelduda lubamast käibemaksu maha arvata põhjendusel, et arved, mis sisaldavad selliseid märkeid nagu „rakenduste arendusteenused“, ei vasta viimati nimetatud sättes osutatud vorminõuetele.

---

(1)  Saabumise kuupäev: 9.11.2022

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/7 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/7

---

Euroopa Kohtu presidendi 24. aprilli 2023. aasta määrus (Landgericht Düsseldorfi eelotsusetaotlus – Saksamaa) – LN versus Société Air France SA

(Kohtuasi C-162/23 (1), Air France)

(Lennutransport - Õigus marsruuti muuta - Reisija, kes taotleb sellist teekonna muutmist, millel puudub ajaline seos algse reisikavaga)

(2023/C 235/10)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Landgericht Düsseldorf

Põhikohtuasja menetluse pooled

Hageja: LN

Kostja: Société Air France SA

Resolutsioon

Kustutada kohtuasi C-162/23 Euroopa Kohtu registrist.

---

(1)  Saabumise kuupäev: 16.3.2023.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/8 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/8

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hoge Raad der Nederlanden (Madalmaad) 7. märtsil 2023 – X versus Staatssecretaris van Financiën

(Kohtuasi C-137/23, Alsen) (1)

(2023/C 235/11)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Hoge Raad der Nederlanden

Põhikohtuasja pooled

Kassaator: X

Vastustaja kassatsioonimenetluses: Staatssecretaris van Financiën

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas direktiivi 2003/96 (2) artikli 14 lõike 1 punkti c tuleb tõlgendada nii, et viidatud sättes ette nähtud maksuvabastus on kohaldatav energiatoodete suhtes, mille puhul on tuvastatud, et neid tooteid kasutatakse liidu territoriaalvetes sõitva laeva kütusena – ja seda isegi siis, kui kõnealuse kasutamise ajal ei sisalda need energiatooted (käesoleval juhul gaasiõli) vähimas nõutavas koguses märgistusainet Solvent Yellow 124 –, kui maksuhalduril ei ole üht või mitut pidepunkti eeldada, et laeva omanik või käitaja või tema esindaja laeva pardal (kipper) osaleb seoses tema valduses oleva gaasiõliga aktsiisist kõrvalehoidmises, aktsiisiga maksustamise vältimises või muudes kuritarvitustes? |
| --- | --- |

1.

Kas direktiivi 2003/96 (2) artikli 14 lõike 1 punkti c tuleb tõlgendada nii, et viidatud sättes ette nähtud maksuvabastus on kohaldatav energiatoodete suhtes, mille puhul on tuvastatud, et neid tooteid kasutatakse liidu territoriaalvetes sõitva laeva kütusena – ja seda isegi siis, kui kõnealuse kasutamise ajal ei sisalda need energiatooted (käesoleval juhul gaasiõli) vähimas nõutavas koguses märgistusainet Solvent Yellow 124 –, kui maksuhalduril ei ole üht või mitut pidepunkti eeldada, et laeva omanik või käitaja või tema esindaja laeva pardal (kipper) osaleb seoses tema valduses oleva gaasiõliga aktsiisist kõrvalehoidmises, aktsiisiga maksustamise vältimises või muudes kuritarvitustes?

| 2. | Kui vastus esimesele küsimusele on eitav: kas direktiivi 2008/118 artikli 7 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et olukorras, kus on kindlaks tehtud, et siseveelaeva kütusetank sisaldab üksnes gaasiõli, mis pärineb seda gaasiõli maksuhalduri loal aktsiisivabalt vabasse ringlusse lubavalt kütusetarnijalt, tähendab tõsiasi, et gaasiõli ei sisalda vähimas nõutavas koguses märgistusainet Solvent Yellow 124, seda, et viidatud direktiivi artikli 7 lõike 2 punkti a alusel muutus aktsiis sissenõutavaks üksnes kõnealuse ajaliselt varasema vabasse ringlusse lubamise ajal? |
| --- | --- |

2.

Kui vastus esimesele küsimusele on eitav: kas direktiivi 2008/118 artikli 7 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et olukorras, kus on kindlaks tehtud, et siseveelaeva kütusetank sisaldab üksnes gaasiõli, mis pärineb seda gaasiõli maksuhalduri loal aktsiisivabalt vabasse ringlusse lubavalt kütusetarnijalt, tähendab tõsiasi, et gaasiõli ei sisalda vähimas nõutavas koguses märgistusainet Solvent Yellow 124, seda, et viidatud direktiivi artikli 7 lõike 2 punkti a alusel muutus aktsiis sissenõutavaks üksnes kõnealuse ajaliselt varasema vabasse ringlusse lubamise ajal?

| 3. | Kui vastus teisele küsimusele on eitav ja kui kõnealuses olukorras on seega kohaldatav ka direktiivi 2008/118 (3) artikli 7 lõike 2 punkt b: kas liidu õiguses sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega on vastuolus, et direktiivi 2008/118 artikli 7 lõike 2 punkti b alusel sissenõutavaks muutunud aktsiis nõutakse viidatud direktiivi artikli 8 lõike 1 punkti b alusel sisse kiprilt, kelle valduses aktsiisikaup on, ja seda ka juhul, kui sellel isikul ei olnud mingit alust kahelda selles, et kooskõlas liidu ja riigisiseste õigusnormidega tarniti gaasiõli aktsiisivabastuse alusel? |
| --- | --- |

3.

Kui vastus teisele küsimusele on eitav ja kui kõnealuses olukorras on seega kohaldatav ka direktiivi 2008/118 (3) artikli 7 lõike 2 punkt b: kas liidu õiguses sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega on vastuolus, et direktiivi 2008/118 artikli 7 lõike 2 punkti b alusel sissenõutavaks muutunud aktsiis nõutakse viidatud direktiivi artikli 8 lõike 1 punkti b alusel sisse kiprilt, kelle valduses aktsiisikaup on, ja seda ka juhul, kui sellel isikul ei olnud mingit alust kahelda selles, et kooskõlas liidu ja riigisiseste õigusnormidega tarniti gaasiõli aktsiisivabastuse alusel?

| 4. | Kas kolmandale küsimusele vastamisel on oluline, et kipper ei täida oma ülesandeid töösuhte raames, vaid on samal ajal ka laeva omanik? |
| --- | --- |

4.

Kas kolmandale küsimusele vastamisel on oluline, et kipper ei täida oma ülesandeid töösuhte raames, vaid on samal ajal ka laeva omanik?

---

(1)  Käesoleva kohtuasja nimi on väljamõeldud nimi. See ei vasta ühegi menetluspoole tegelikule nimele.

(2)  Nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik (ELT 2003, L 283, lk 51; ELT eriväljaanne 09/01, lk 405).

(3)  Nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiiv 2008/118/EÜ, mis käsitleb aktsiisi üldist korda ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 92/12/EMÜ (ELT 2009, L 9, lk 12).

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/8 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/8

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landgericht Ravensburg (Saksamaa) 9. märtsil 2023 – TJ, KI, FA versus Mercedes-Benz Bank AG, Volkswagen Bank GmbH

(Kohtuasi C-143/23, Mercedes-Benz Bank ja Volkswagen Bank)

(2023/C 235/12)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Landgericht Ravensburg

Põhikohtuasja pooled

Hagejad: TJ, KI, FA

Kostjad: Mercedes-Benz Bank AG, Volkswagen Bank GmbH

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas Euroopa Liidu õigusega, eelkõige direktiivi 2008/48/EÜ (1) artikli 14 lõikega 1 on kooskõlas, kui kohapeal toimuvas kaubandustegevuses sõlmitud sõiduki müügilepinguga seotud tarbijakrediidilepingust taganemise korral arvutatakse krediidi abil rahastatud sõiduki väärtuse vähenemise hüvitise summa, mille tarbija peab krediidi abil rahastatud sõiduki tagastamisel krediidiandjale maksma, nii, et tarbija poolt sõiduki omandamise ajal kehtinud müügihinnast arvatakse maha sõiduki tagastamise ajal kehtiv müüja sisseostuhind? |
| --- | --- |

1.

Kas Euroopa Liidu õigusega, eelkõige direktiivi 2008/48/EÜ (1) artikli 14 lõikega 1 on kooskõlas, kui kohapeal toimuvas kaubandustegevuses sõlmitud sõiduki müügilepinguga seotud tarbijakrediidilepingust taganemise korral arvutatakse krediidi abil rahastatud sõiduki väärtuse vähenemise hüvitise summa, mille tarbija peab krediidi abil rahastatud sõiduki tagastamisel krediidiandjale maksma, nii, et tarbija poolt sõiduki omandamise ajal kehtinud müügihinnast arvatakse maha sõiduki tagastamise ajal kehtiv müüja sisseostuhind?

| 2. | Kas direktiivi 2008/48/EÜ artikli 14 lõike 3 punkti b esimeses lauses sisalduv säte on sõiduki müügilepinguga seotud tarbijakrediidilepingute puhul täielikult ühtlustatud ja seega liikmesriikide jaoks imperatiivne?
  Kui vastus teisele küsimusele on eitav: |
| --- | --- |

2.

Kas direktiivi 2008/48/EÜ artikli 14 lõike 3 punkti b esimeses lauses sisalduv säte on sõiduki müügilepinguga seotud tarbijakrediidilepingute puhul täielikult ühtlustatud ja seega liikmesriikide jaoks imperatiivne?

Kui vastus teisele küsimusele on eitav:

| 3. | Kas Euroopa Liidu õigusega, eelkõige direktiivi 2008/48/EÜ artikli 14 lõikega 1 on kooskõlas, kui krediidivõtja peab pärast sõiduki müügilepinguga seotud tarbijakrediidilepingust taganemist maksma lepingus kokkulepitud intressi ajavahemiku eest, mis jääb krediidi abil rahastatud sõiduki müüjale krediidisumma väljamaksmise ja sõiduki krediidiandjale (või müüjale) tagastamise vahele? |
| --- | --- |

3.

Kas Euroopa Liidu õigusega, eelkõige direktiivi 2008/48/EÜ artikli 14 lõikega 1 on kooskõlas, kui krediidivõtja peab pärast sõiduki müügilepinguga seotud tarbijakrediidilepingust taganemist maksma lepingus kokkulepitud intressi ajavahemiku eest, mis jääb krediidi abil rahastatud sõiduki müüjale krediidisumma väljamaksmise ja sõiduki krediidiandjale (või müüjale) tagastamise vahele?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta direktiiv, mis käsitleb tarbijakrediidilepinguid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 87/102/EMÜ (ELT 2008, L 133, lk 66).

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/9 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/9

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Raad van State (Madalmaad) 15. märtsil 2023 – T.G. versus Minister van Sociale Zaken en Werkgelegenheid

(Kohtuasi C-158/23, Keren (1))

(2023/C 235/13)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Raad van State

Põhikohtuasja pooled

Apellant: T.G.

Vastustaja: Minister van Sociale Zaken en Werkgelegenheid

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas kvalifitseerumisdirektiivi (2) artiklit 34 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus selline riigisisene õigusnorm nagu integratsiooniseaduse (Wet inburgering) artikkel 7b, mis paneb varjupaigaõiguse saanud isikutele trahviga tagatud kohustuse integratsioonieksami edukaks sooritamiseks? |
| --- | --- |

1.

Kas kvalifitseerumisdirektiivi (2) artiklit 34 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus selline riigisisene õigusnorm nagu integratsiooniseaduse (Wet inburgering) artikkel 7b, mis paneb varjupaigaõiguse saanud isikutele trahviga tagatud kohustuse integratsioonieksami edukaks sooritamiseks?

| 2. | Kas kvalifitseerumisdirektiivi artiklit 34 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus riigisisene õigusnorm, mille kohaselt varjupaigaõiguse saanud isikud kannavad kõik integratsiooniprogrammide kulud üldjuhul ise? |
| --- | --- |

2.

Kas kvalifitseerumisdirektiivi artiklit 34 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus riigisisene õigusnorm, mille kohaselt varjupaigaõiguse saanud isikud kannavad kõik integratsiooniprogrammide kulud üldjuhul ise?

| 3. | Kas teisele küsimusele vastamisel on oluline, et varjupaigaõiguse saanud isikutel on võimalik saada integratsiooniprogrammide kulude tasumiseks riigilt laenu ja see laen kustutatakse, kui nad sooritavad integratsioonieksami õigeks ajaks või vabastatakse õigeaegselt integreerumiskohustusest või neile tehakse sellest õigeaegselt erand? |
| --- | --- |

3.

Kas teisele küsimusele vastamisel on oluline, et varjupaigaõiguse saanud isikutel on võimalik saada integratsiooniprogrammide kulude tasumiseks riigilt laenu ja see laen kustutatakse, kui nad sooritavad integratsioonieksami õigeks ajaks või vabastatakse õigeaegselt integreerumiskohustusest või neile tehakse sellest õigeaegselt erand?

| 4. | Kui kvalifitseerumisdirektiivi artikkel 34 lubab panna varjupaigaõiguse saanud isikutele trahviga tagatud kohustuse integratsioonieksami edukaks sooritamiseks ja nad peavad kandma kõik integratsiooniprogrammide kulud, kas siis tagasimaksmisele kuuluva laenu suurus, millele võib lisanduda trahv, kahjustab kvalifitseerumisdirektiivi artikli 34 eesmärgi saavutamist ja soovitavat toimet? |
| --- | --- |

4.

Kui kvalifitseerumisdirektiivi artikkel 34 lubab panna varjupaigaõiguse saanud isikutele trahviga tagatud kohustuse integratsioonieksami edukaks sooritamiseks ja nad peavad kandma kõik integratsiooniprogrammide kulud, kas siis tagasimaksmisele kuuluva laenu suurus, millele võib lisanduda trahv, kahjustab kvalifitseerumisdirektiivi artikli 34 eesmärgi saavutamist ja soovitavat toimet?

---

(1)  Käesoleva kohtuasja nimi on väljamõeldud nimi. See ei vasta ühegi menetluspoole tegelikule nimele.

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiiv 2011/95/EL, mis käsitleb nõudeid, millele kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad vastama, et kvalifitseeruda rahvusvahelise kaitse saajaks, ning nõudeid pagulaste või täiendava kaitse saamise kriteeriumidele vastavate isikute ühetaolisele seisundile ja antava kaitse sisule (ELT 2011, L 337, lk 9).

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/10 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/10

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie (Rumeenia) 21. märtsil 2023 – Centrul Român pentru Administrarea Drepturilor Artiștilor Interpreți (Credidam) versus Guvernul României, Ministerul Finanțelor

(Kohtuasi C-179/23, Credidam)

(2023/C 235/14)

Kohtumenetluse keel: rumeenia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie

Põhikohtuasja pooled

Kassaatorid: Guvernul României, Ministerul Finanțelor

Vastustaja: Centrul Român pentru Administrarea Drepturilor Artiștilor Interpreți (Credidam)

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas autoriõiguste või kaasnevate õiguste omanike suhtes kujutab kollektiivse esindamise organisatsioonide poolt hüvitise kogumine, jaotamine ja maksmine, mille eest ette nähtud tasu on nimetatud organisatsioonidele haldustasu maksmine, endast teenuste osutamist direktiivi 2006/112/EÜ (1) (käibemaksudirektiiv) artikli 24 lõike 1 ja artikli 25 punkti c tähenduses? |
| --- | --- |

1.

Kas autoriõiguste või kaasnevate õiguste omanike suhtes kujutab kollektiivse esindamise organisatsioonide poolt hüvitise kogumine, jaotamine ja maksmine, mille eest ette nähtud tasu on nimetatud organisatsioonidele haldustasu maksmine, endast teenuste osutamist direktiivi 2006/112/EÜ (1) (käibemaksudirektiiv) artikli 24 lõike 1 ja artikli 25 punkti c tähenduses?

| 2. | Kui esimesele küsimusele vastatakse jaatavalt, kas siis kollektiivse esindamise organisatsioonide tegevus õiguste omanike suhtes kujutab endast teenuste osutamist käibemaksudirektiivi tähenduses ka juhul, kui leitakse, et õiguste omanikud, kelle nimel kollektiivse esindamise organisatsioonid hüvitist saavad, ei osuta teenuseid kasutajatele, kes on kohustatud hüvitist maksma? |
| --- | --- |

2.

Kui esimesele küsimusele vastatakse jaatavalt, kas siis kollektiivse esindamise organisatsioonide tegevus õiguste omanike suhtes kujutab endast teenuste osutamist käibemaksudirektiivi tähenduses ka juhul, kui leitakse, et õiguste omanikud, kelle nimel kollektiivse esindamise organisatsioonid hüvitist saavad, ei osuta teenuseid kasutajatele, kes on kohustatud hüvitist maksma?

---

(1)  Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT 2006, L 347, lk 1).

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/10 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/10

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesfinanzhof (Saksamaa) 22. märtsil 2023 – Finanzamt T versus S

(Kohtuasi C-184/23, Finanzamt T II)

(2023/C 235/15)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Bundesfinanzhof

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Finanzamt T

Vastustaja: S

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas mitme isiku ühendamine üheks maksukohustuslaseks direktiivi 77/388/EMÜ (1) artikli 4 lõike 4 teise lõigu alusel toob kaasa selle, et nende isikute vahelised tasu eest tehtavad sooritused ei kuulu viidatud direktiivi artikli 2 punkti 1 kohaselt käibemaksu kohaldamisalasse? |
| --- | --- |

1.

Kas mitme isiku ühendamine üheks maksukohustuslaseks direktiivi 77/388/EMÜ (1) artikli 4 lõike 4 teise lõigu alusel toob kaasa selle, et nende isikute vahelised tasu eest tehtavad sooritused ei kuulu viidatud direktiivi artikli 2 punkti 1 kohaselt käibemaksu kohaldamisalasse?

| 2. | Kas nende isikute vahelised tasu eest tehtavad sooritused maksustatakse käibemaksuga vähemasti siis, kui soorituse saajal ei ole sisendkäibemaksu mahaarvamise õigust (või on see õigus vaid osaliselt), kuna vastasel juhul tekib maksutulu saamata jäämise oht? |
| --- | --- |

2.

Kas nende isikute vahelised tasu eest tehtavad sooritused maksustatakse käibemaksuga vähemasti siis, kui soorituse saajal ei ole sisendkäibemaksu mahaarvamise õigust (või on see õigus vaid osaliselt), kuna vastasel juhul tekib maksutulu saamata jäämise oht?

---

(1)  Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuues direktiiv kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas (EÜT 1977, L 145, lk 1; ELT eriväljaanne 09/01, lk 23).

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/11 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/11

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Amtsgericht Lörrach (Saksamaa) 23. märtsil 2023 – Pärimismenetluses P. M. J. T., pärandaja

(Kohtuasi C-187/23, Albausy (1))

(2023/C 235/16)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Amtsgericht Lörrach

Põhikohtuasja pooled

Menetlusosalised: E. V. G.-T., P. T., F. T. ja G. T.

Eelotsuse küsimused

| a) | Kas määruse (EL) nr 650/2012 (2) artikli 67 lõike 1 teise lõigu punkti a tuleb tõlgendada nii, et see viitab ka Euroopa pärimistunnistuse väljaandmise menetluses endas esitatud vastuväidetele, mida kohus ei või uurida, ja seega mitte ainult muudes menetlustes esitatud vastuväidetele? |
| --- | --- |

a)

Kas määruse (EL) nr 650/2012 (2) artikli 67 lõike 1 teise lõigu punkti a tuleb tõlgendada nii, et see viitab ka Euroopa pärimistunnistuse väljaandmise menetluses endas esitatud vastuväidetele, mida kohus ei või uurida, ja seega mitte ainult muudes menetlustes esitatud vastuväidetele?

| b) | Kui vastus küsimusele a on jaatav: kas määruse nr 650/2012 artikli 67 lõike 1 teise lõigu punkti a tuleb tõlgendada nii, et Euroopa pärimistunnistust ei või välja anda isegi siis, kui Euroopa pärimistunnistuse väljaandmise menetluses on esitatud vastuväited, kuid need on Saksa õiguse kohases pärimistunnistuse väljaandmise menetluses juba läbi vaadatud? |
| --- | --- |

b)

Kui vastus küsimusele a on jaatav: kas määruse nr 650/2012 artikli 67 lõike 1 teise lõigu punkti a tuleb tõlgendada nii, et Euroopa pärimistunnistust ei või välja anda isegi siis, kui Euroopa pärimistunnistuse väljaandmise menetluses on esitatud vastuväited, kuid need on Saksa õiguse kohases pärimistunnistuse väljaandmise menetluses juba läbi vaadatud?

| c) | Kui vastus küsimusele a on jaatav: kas määruse nr 650/2012 artikli 67 lõike 1 teise lõigu punkti a tuleb tõlgendada nii, et see viitab mis tahes vastuväidetele, isegi kui need on sedavõrd põhjendamatud, et formaalne tõendite kogumine ei ole nende puhul vajalik? |
| --- | --- |

c)

Kui vastus küsimusele a on jaatav: kas määruse nr 650/2012 artikli 67 lõike 1 teise lõigu punkti a tuleb tõlgendada nii, et see viitab mis tahes vastuväidetele, isegi kui need on sedavõrd põhjendamatud, et formaalne tõendite kogumine ei ole nende puhul vajalik?

| d) | Kui vastus küsimusele a on eitav: millises vormis peab kohus esitama kaalutlused, mis ajendasid kohut vastuväited tagasi lükkama ja välja andma Euroopa pärimistunnistuse? |
| --- | --- |

d)

Kui vastus küsimusele a on eitav: millises vormis peab kohus esitama kaalutlused, mis ajendasid kohut vastuväited tagasi lükkama ja välja andma Euroopa pärimistunnistuse?

---

(1)  Käesoleva kohtuasja nimi on väljamõeldud nimi. See ei vasta ühegi menetluspoole tegelikule nimele.

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 650/2012, mis käsitleb kohtualluvust, kohaldatavat õigust ning otsuste tunnustamist ja täitmist, ametlike dokumentide vastuvõtmist ja täitmist pärimisasjades ning Euroopa pärimistunnistuse loomist (ELT 2012, L 201, lk 107).

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/11 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/11

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landgericht Mainz (Saksamaa) 31. märtsil 2023 – FT ja RRC Sports GmbH versus Fédération internationale de football association (FIFA)

(Kohtuasi C-209/23, RRC Sports)

(2023/C 235/17)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Landgericht Mainz

Põhikohtuasja pooled

Hagejad: FT, RRC Sports GmbH

Kostja: Fédération internationale de football association (FIFA)

Eelotsuse küsimus

Kas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELTL) artiklit 101 (kartellikokkulepete keeld), ELTL artiklit 102 (turgu valitseva seisundi kuritarvitamise keeld), ELTL artiklit 56 (teenuste osutamise vabadus) ja isikuandmete kaitse üldmääruse (1) artiklit 6 tuleb tõlgendada nii, et viidatud sätetega on vastuolus kord, mille on kehtestanud rahvusvaheline spordialaliit (käesolevas asjas: FIFA (rahvusvaheline jalgpalliliit)), kuhu kuulub 211 asjaomase spordiala (käesolevas asjas: jalgpall) riigisisest alaliitu ja mille eeskirjad on seega siduvad enamikule kõnealuse spordiala asjaomastes riigisisestes profiliigades tegutsevatest osalistest (käesolevas asjas: klubid (kusjuures hõlmatud on ka kapitaliühingutena korraldatud jalgpalliklubid), mängijad (kes on klubide liikmed) ja jalgpalliagendid (edaspidi ka „agendid“)), ning mille sisu on järgmine:

| 1) | keelatud on agentidega kokku leppida tasus või agentidele maksta tasu, mis ületab protsendina mängija üleminekusummast või aastatasust arvutatud ülempiiri,
  nagu on ette nähtud FIFA Football Agent Regulations (FFAR) artikli 15 lõikes 2, |
| --- | --- |

1)

keelatud on agentidega kokku leppida tasus või agentidele maksta tasu, mis ületab protsendina mängija üleminekusummast või aastatasust arvutatud ülempiiri,

nagu on ette nähtud FIFA Football Agent Regulations (FFAR) artikli 15 lõikes 2,

| 2) | keelatud on, et mängija vahendamise lepingu alusel agendi lepingupartnerile maksta tulevat tasu maksavad kolmandad isikud,
  nagu on ette nähtud FFAR artikli 14 lõigetes 2 ja 3, |
| --- | --- |

2)

keelatud on, et mängija vahendamise lepingu alusel agendi lepingupartnerile maksta tulevat tasu maksavad kolmandad isikud,

nagu on ette nähtud FFAR artikli 14 lõigetes 2 ja 3,

| 3) | klubidel on keelatud maksta juhtudel, kui agent tegutseb vastuvõtva klubi ja mängija nimel, rohkem kui 50 % mängija ja klubi poolt agenditeenuste eest maksta tulevast kogutasust,
  nagu on ette nähtud FFAR artikli 14 lõikes 10, |
| --- | --- |

3)

klubidel on keelatud maksta juhtudel, kui agent tegutseb vastuvõtva klubi ja mängija nimel, rohkem kui 50 % mängija ja klubi poolt agenditeenuste eest maksta tulevast kogutasust,

nagu on ette nähtud FFAR artikli 14 lõikes 10,

| 4) | mängijate vahendamise teenuste osutamiseks nõutav agendilitsents antakse tingimusel, et taotleja täidab rahvusvahelise spordialaliidu sise-eeskirju (käesolevas asjas: FFAR, FIFA põhikiri, FIFA distsiplinaarmäärustik, FIFA eetikakoodeks, mängijate staatust ja üleminekut reguleeriv FIFA määrustik, samuti organite ja komisjonide põhikirjad, määrused, juhendid ja otsused) ning taotlejaga seotud vaidluste lahendamine allub FIFA-le ning konföderatsioonidele ja liikmesliitudele,
  nagu on ette nähtud FFAR artikli 4 lõikes 2, artikli 16 lõike 2 punktis b koostoimes FIFA põhikirja artikli 8 lõikega 3, artikli 57 lõikega 1, artikli 58 lõigetega 1 ja 2, FIFA distsiplinaarmäärustiku artikli 5 punktiga a, artikliga 49, artikli 53 lõikega 3, eetikakoodeksi artikli 4 lõikega 2, artikli 82 lõikega 1, |
| --- | --- |

4)

mängijate vahendamise teenuste osutamiseks nõutav agendilitsents antakse tingimusel, et taotleja täidab rahvusvahelise spordialaliidu sise-eeskirju (käesolevas asjas: FFAR, FIFA põhikiri, FIFA distsiplinaarmäärustik, FIFA eetikakoodeks, mängijate staatust ja üleminekut reguleeriv FIFA määrustik, samuti organite ja komisjonide põhikirjad, määrused, juhendid ja otsused) ning taotlejaga seotud vaidluste lahendamine allub FIFA-le ning konföderatsioonidele ja liikmesliitudele,

nagu on ette nähtud FFAR artikli 4 lõikes 2, artikli 16 lõike 2 punktis b koostoimes FIFA põhikirja artikli 8 lõikega 3, artikli 57 lõikega 1, artikli 58 lõigetega 1 ja 2, FIFA distsiplinaarmäärustiku artikli 5 punktiga a, artikliga 49, artikli 53 lõikega 3, eetikakoodeksi artikli 4 lõikega 2, artikli 82 lõikega 1,

| 5) | kehtestatakse agendilitsentsi andmise tingimused, mille kohaselt on litsentsi andmine lõplikult välistatud kriminaalmenetluses tehtud süüdimõistva kohtuotsuse või kokkuleppe korral, samuti juhul, kui asutus või spordialaliit on kehtestanud loa kasutamise vähemalt kaheaastase keelu, loa peatanud või kehtetuks tunnistanud, või muul viisil diskvalifitseerimise korral, ilma et säiliks litsentsi hilisema andmise võimalus,
  nagu on ette nähtud FFAR artikli 5 lõike 1 punkti a alapunktides ii ja iii, |
| --- | --- |

5)

kehtestatakse agendilitsentsi andmise tingimused, mille kohaselt on litsentsi andmine lõplikult välistatud kriminaalmenetluses tehtud süüdimõistva kohtuotsuse või kokkuleppe korral, samuti juhul, kui asutus või spordialaliit on kehtestanud loa kasutamise vähemalt kaheaastase keelu, loa peatanud või kehtetuks tunnistanud, või muul viisil diskvalifitseerimise korral, ilma et säiliks litsentsi hilisema andmise võimalus,

nagu on ette nähtud FFAR artikli 5 lõike 1 punkti a alapunktides ii ja iii,

| 6) | agentidel on keelatud osutada üleminekulepingu ja/või töölepingu sõlmimisega seotud mängijate vahendamise teenuseid või muid teenuseid järgmistele isikutele ja saada nende teenuste eest tasu järgmistelt isikutelt:






  a) | üleandev klubi ja vastuvõttev klubi, |
| --- | --- | --- |

6)

agentidel on keelatud osutada üleminekulepingu ja/või töölepingu sõlmimisega seotud mängijate vahendamise teenuseid või muid teenuseid järgmistele isikutele ja saada nende teenuste eest tasu järgmistelt isikutelt:

a)

üleandev klubi ja vastuvõttev klubi,

| b) | üleandev klubi ja mängija, |
| --- | --- |

b)

üleandev klubi ja mängija,

| c) | kõik osalevad pooled (üleandev klubi, vastuvõttev klubi ja mängija), |
| --- | --- |

c)

kõik osalevad pooled (üleandev klubi, vastuvõttev klubi ja mängija),

nagu on ette nähtud FFAR artikli 12 lõigetes 8 ja 9, ja

| 6a) | agentidel on keelatud osutada koos seotud agendiga üleminekulepingu ja/või töölepingu sõlmimisega seotud mängijate vahendamise teenuseid või muid teenuseid järgmistele isikutele ja saada nende teenuste eest tasu järgmistelt isikutelt:






  a) | üleandev klubi ja vastuvõttev klubi, |
| --- | --- | --- |

6a)

agentidel on keelatud osutada koos seotud agendiga üleminekulepingu ja/või töölepingu sõlmimisega seotud mängijate vahendamise teenuseid või muid teenuseid järgmistele isikutele ja saada nende teenuste eest tasu järgmistelt isikutelt:

a)

üleandev klubi ja vastuvõttev klubi,

| b) | üleandev klubi ja mängija, |
| --- | --- |

b)

üleandev klubi ja mängija,

| c) | kõik osalevad pooled (üleandev klubi, vastuvõttev klubi ja mängija), |
| --- | --- |

c)

kõik osalevad pooled (üleandev klubi, vastuvõttev klubi ja mängija),

kui mõiste „seotud agent“ hõlmab koostööd vastavalt FFARis sätestatud mõiste „seotud jalgpalliagent“ („Connected Football Agent“) (FFAR, lk 6, punkt iv) määratlusele,

nagu on ette nähtud FFAR artikli 12 lõikes 10 koostoimes mõiste „seotud jalgpalliagent“ („Connected Football Agent“) (FFAR, lk 6, punkt iv) määratlusega,

| 7) | agentidel on keelatud võtta ühendust või sõlmida mängija vahendamise lepingut klubi, mängija, rahvusvahelise spordialaliidu liikmesliidu või nn Single-Entity-League vormis tegutseva juriidilise isikuga, kellel on lubatud palgata agente ja kes on sõlminud ainuesinduslepingu teise agendiga,
  nagu on ette nähtud FFAR artikli 16 lõike 1 punktides b ja c, |
| --- | --- |

7)

agentidel on keelatud võtta ühendust või sõlmida mängija vahendamise lepingut klubi, mängija, rahvusvahelise spordialaliidu liikmesliidu või nn Single-Entity-League vormis tegutseva juriidilise isikuga, kellel on lubatud palgata agente ja kes on sõlminud ainuesinduslepingu teise agendiga,

nagu on ette nähtud FFAR artikli 16 lõike 1 punktides b ja c,

| 8) | kõikide agentide nimed ja andmed, nende esindatavate klientide nimed, igale kliendile osutatavad mängijate vahendamise teenused ja/või agentide osalusel tehtud tehingute andmed, sealhulgas agentidele makstava tasu suurus, tuleb üles laadida rahvusvahelise spordialaliidu platvormile ning tehakse osaliselt kättesaadavaks teistele klubidele, mängijatele või agentidele,
  nagu on ette nähtud FFAR artiklis 19, |
| --- | --- |

8)

kõikide agentide nimed ja andmed, nende esindatavate klientide nimed, igale kliendile osutatavad mängijate vahendamise teenused ja/või agentide osalusel tehtud tehingute andmed, sealhulgas agentidele makstava tasu suurus, tuleb üles laadida rahvusvahelise spordialaliidu platvormile ning tehakse osaliselt kättesaadavaks teistele klubidele, mängijatele või agentidele,

nagu on ette nähtud FFAR artiklis 19,

| 9) | keelatud on mängijate vahendamise tasu kokku leppida muul viisil kui üksnes mängija töötasu või üleminekusumma alusel,
  nagu on ette nähtud FFAR artikli 15 lõikes 1, |
| --- | --- |

9)

keelatud on mängijate vahendamise tasu kokku leppida muul viisil kui üksnes mängija töötasu või üleminekusumma alusel,

nagu on ette nähtud FFAR artikli 15 lõikes 1,

| 10) | kehtib eeldus, et muud teenused, mida agent või temaga seotud agent osutab 24 kuud enne või pärast mängijate vahendamise teenuse osutamist kliendile, kes on seotud tehinguga, mille jaoks mängijate vahendamise teenuseid osutati, moodustavad osa mängijate vahendamise teenustest, ja kuivõrd eeldus ei ole ümberlükatav, loetakse muude teenuste eest makstav tasu osaks mängijate vahendamise teenuse tasust,
  nagu on ette nähtud FFAR artikli 15 lõigetes 3 ja 4, |
| --- | --- |

10)

kehtib eeldus, et muud teenused, mida agent või temaga seotud agent osutab 24 kuud enne või pärast mängijate vahendamise teenuse osutamist kliendile, kes on seotud tehinguga, mille jaoks mängijate vahendamise teenuseid osutati, moodustavad osa mängijate vahendamise teenustest, ja kuivõrd eeldus ei ole ümberlükatav, loetakse muude teenuste eest makstav tasu osaks mängijate vahendamise teenuse tasust,

nagu on ette nähtud FFAR artikli 15 lõigetes 3 ja 4,

| 11) | protsendina arvutatava agenditasu aluseks on ainult mängijale tegelikult makstud töötasu,
  nagu on ette nähtud FFAR artikli 14 lõigetes 7 ja 12, |
| --- | --- |

11)

protsendina arvutatava agenditasu aluseks on ainult mängijale tegelikult makstud töötasu,

nagu on ette nähtud FFAR artikli 14 lõigetes 7 ja 12,

| 12) | agendid on kohustatud avaldama rahvusvahelisele spordialaliidule järgmised andmed:






  a) | 14 päeva jooksul pärast sõlmimist: kliendiga sõlmitud iga leping, mis ei ole esindusleping, sealhulgas – kuid mitte ainult – muud teenused, ja platvormil nõutud teave, |
| --- | --- | --- |

12)

agendid on kohustatud avaldama rahvusvahelisele spordialaliidule järgmised andmed:

a)

14 päeva jooksul pärast sõlmimist: kliendiga sõlmitud iga leping, mis ei ole esindusleping, sealhulgas – kuid mitte ainult – muud teenused, ja platvormil nõutud teave,

| b) | 14 päeva jooksul pärast tasu maksmist: platvormil nõutud teave, |
| --- | --- |

b)

14 päeva jooksul pärast tasu maksmist: platvormil nõutud teave,

| c) | 14 päeva jooksul pärast tasu maksmist iga lepingu kohta, mis ei ole esindusleping: platvormil nõutud teave, |
| --- | --- |

c)

14 päeva jooksul pärast tasu maksmist iga lepingu kohta, mis ei ole esindusleping: platvormil nõutud teave,

| d) | 14 päeva jooksul pärast sõlmimist: iga agentide vaheline leping või muu kokkulepe, mis käsitleb koostööd mis tahes teenuste osutamisel või mängijate vahendamise teenuste mis tahes osast saadud tulu või kasumi jagamist, |
| --- | --- |

d)

14 päeva jooksul pärast sõlmimist: iga agentide vaheline leping või muu kokkulepe, mis käsitleb koostööd mis tahes teenuste osutamisel või mängijate vahendamise teenuste mis tahes osast saadud tulu või kasumi jagamist,

| e) | kui tehinguid tehakse agentuuri kaudu: 14 päeva jooksul alates esimesest agentuuri kaudu tehtud tehingust: sama agentuuri kaudu tehinguid tegevate agentide arv ja kõigi töötajate nimed, |
| --- | --- |

e)

kui tehinguid tehakse agentuuri kaudu: 14 päeva jooksul alates esimesest agentuuri kaudu tehtud tehingust: sama agentuuri kaudu tehinguid tegevate agentide arv ja kõigi töötajate nimed,

nagu on ette nähtud FFAR artikli 16 lõike 2 punkti j alapunktides ii–v ning punkti k alapunktis ii,

| 13) | klubidel on keelatud leppida mängija ülemineku eest agentidega kokku tasu või tasu osi või maksta agentidele tasu või tasu osi, mille arvutamise aluseks on (ka) tulevased üleminekutasud, mille saab klubi mängija järgmiste üleminekute eest,
  nagu on ette nähtud mängijate staatust ja üleminekut reguleeriva FIFA määrustiku artikli 18ter lõike 1 esimeses alternatiivis ja FFAR artikli 16 lõike 3 punktis e. |
| --- | --- |

13)

klubidel on keelatud leppida mängija ülemineku eest agentidega kokku tasu või tasu osi või maksta agentidele tasu või tasu osi, mille arvutamise aluseks on (ka) tulevased üleminekutasud, mille saab klubi mängija järgmiste üleminekute eest,

nagu on ette nähtud mängijate staatust ja üleminekut reguleeriva FIFA määrustiku artikli 18ter lõike 1 esimeses alternatiivis ja FFAR artikli 16 lõike 3 punktis e.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT 2016, L 119, lk 1).

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/14 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/14

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Fővárosi Törvényszék (Ungari) 11. aprillil 2023 – FR versus Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

(Kohtuasi C-225/23, Pinta (1))

(2023/C 235/18)

Kohtumenetluse keel: ungari

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Fővárosi Törvényszék

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: FR

Vastustaja: Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas Euroopa ühenduste asutamiselepingu (edaspidi „asutamisleping“), milles on määratletud Euroopa Ühenduste Nõukogu direktiivi 78/660/EMÜ (2) (edaspidi „neljas direktiiv“) reguleerimisala, artikli 54 lõike 3 punkti g ja selle artiklit 58 tuleb tõlgendada nii, et selle kohaldamisalasse ei kuulu maksukohustuslased, kes on füüsilised isikud, vaid ainult selle artiklis 58 osutatud äriühingud ja muus vormis ettevõtjad? |
| --- | --- |

1.

Kas Euroopa ühenduste asutamiselepingu (edaspidi „asutamisleping“), milles on määratletud Euroopa Ühenduste Nõukogu direktiivi 78/660/EMÜ (2) (edaspidi „neljas direktiiv“) reguleerimisala, artikli 54 lõike 3 punkti g ja selle artiklit 58 tuleb tõlgendada nii, et selle kohaldamisalasse ei kuulu maksukohustuslased, kes on füüsilised isikud, vaid ainult selle artiklis 58 osutatud äriühingud ja muus vormis ettevõtjad?

| 2. | Kui vastus on jaatav, siis kas see tähendab, et neljanda direktiivi sätted, mis näevad ette raamatupidamist, tõendite esitamist, dokumentide alleshoidmist ja avaldamist puudutavad kohustused, ei ole füüsiliste isikute suhtes kohaldatavad, st et selles kehtestatud kohustused on kohaldatavad ainult selle kohaldamisalasse kuuluvatele ettevõtjatele ning nende kohustuste täitmist ei saa nõuda maksukohustuslastelt, kes on füüsilised isikud, ning neile kohustustele ei saa nende isikute maksukohustuste hindamisel ning kohtumenetluses tugineda? |
| --- | --- |

2.

Kui vastus on jaatav, siis kas see tähendab, et neljanda direktiivi sätted, mis näevad ette raamatupidamist, tõendite esitamist, dokumentide alleshoidmist ja avaldamist puudutavad kohustused, ei ole füüsiliste isikute suhtes kohaldatavad, st et selles kehtestatud kohustused on kohaldatavad ainult selle kohaldamisalasse kuuluvatele ettevõtjatele ning nende kohustuste täitmist ei saa nõuda maksukohustuslastelt, kes on füüsilised isikud, ning neile kohustustele ei saa nende isikute maksukohustuste hindamisel ning kohtumenetluses tugineda?

| 3. | Kas sõltumata eespool esitatud küsimustest on neljanda direktiivi artiklites 2, 31, 47, 48 ja 51 sätestatud raamatupidamise aluspõhimõtetega, avaldamiskohustuse eesmärgi ja ülesandega ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artiklis 47 õiguse üldpõhimõttena tagatud õigusega õiglasele kohtulikule arutamisele ning õiguskindluse ja proportsionaalsuse aluspõhimõtetega kooskõlas liikmesriigi maksuhalduri selline menetlus, mis seisneb selles, et ta tuvastab raamatupidamise seaduse alusel maksuvahe maksumaksja arvel, kes on füüsiline isik, ainuüksi seetõttu, et füüsilisest isikust maksumaksja ei saanud temast sõltumatutel põhjustel esitada maksuhaldurile kõiki maksukohustuslasest maksukontrolli ajal juba eraldiseisva ning likvideeritud äriühingu raamatupidamisdokumente selleks, et tõendada, et ta on maksnud äriühingute kassadesse sularahasummad, mis ta võttis välja või kandis oma pangaarvale tulenevalt tema varasematest tööülesannetest nende äriühingute juures või volituse alusel, ning sellest tulenevalt paneb maksuhaldur maksukohustuslasele süüks äriühingute niisuguste dokumentide puudumist või puudusi neis, mis ei saanud maksukontrolli ajal objektiivsetel põhjustel tema käsutuses olla või mille laad või koostamise viis ei sõltunud temast? |
| --- | --- |

3.

Kas sõltumata eespool esitatud küsimustest on neljanda direktiivi artiklites 2, 31, 47, 48 ja 51 sätestatud raamatupidamise aluspõhimõtetega, avaldamiskohustuse eesmärgi ja ülesandega ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artiklis 47 õiguse üldpõhimõttena tagatud õigusega õiglasele kohtulikule arutamisele ning õiguskindluse ja proportsionaalsuse aluspõhimõtetega kooskõlas liikmesriigi maksuhalduri selline menetlus, mis seisneb selles, et ta tuvastab raamatupidamise seaduse alusel maksuvahe maksumaksja arvel, kes on füüsiline isik, ainuüksi seetõttu, et füüsilisest isikust maksumaksja ei saanud temast sõltumatutel põhjustel esitada maksuhaldurile kõiki maksukohustuslasest maksukontrolli ajal juba eraldiseisva ning likvideeritud äriühingu raamatupidamisdokumente selleks, et tõendada, et ta on maksnud äriühingute kassadesse sularahasummad, mis ta võttis välja või kandis oma pangaarvale tulenevalt tema varasematest tööülesannetest nende äriühingute juures või volituse alusel, ning sellest tulenevalt paneb maksuhaldur maksukohustuslasele süüks äriühingute niisuguste dokumentide puudumist või puudusi neis, mis ei saanud maksukontrolli ajal objektiivsetel põhjustel tema käsutuses olla või mille laad või koostamise viis ei sõltunud temast?

| 4. | Kas neljanda direktiivi sätteid, eelkõige selle põhjendusi ning artikleid 42, 31, 47, 48 ja 51 tuleb tõlgendada nii, et nendes artiklites sätestatud kohustuste täitmisega kaasneb õiguslik eeldus, et aruandeaasta finantsaruannetes kajastatud andmed on kooskõlas raamatupidamise aluspõhimõtetega, eelkõige õigsuse põhimõttega ja põhjendatuse põhimõttega ning neil põhinevate raamatupidamisdokumentidega? |
| --- | --- |

4.

Kas neljanda direktiivi sätteid, eelkõige selle põhjendusi ning artikleid 42, 31, 47, 48 ja 51 tuleb tõlgendada nii, et nendes artiklites sätestatud kohustuste täitmisega kaasneb õiguslik eeldus, et aruandeaasta finantsaruannetes kajastatud andmed on kooskõlas raamatupidamise aluspõhimõtetega, eelkõige õigsuse põhimõttega ja põhjendatuse põhimõttega ning neil põhinevate raamatupidamisdokumentidega?

| 5. | Kas neljanda direktiivi artiklitega 2, 31, 47, 48 ja 51 ning harta artiklis 47 sätestatud õigusega õiglasele kohtulikule arutamisele ning õiguskindluse, liidu õiguse ülimuslikkuse ja tõhususe aluspõhimõttega on kooskõlas maksuhalduri toimimisviis, mis seisneb selles, et ta – ilma neljanda direktiivi sätete järgimisel põhinevat õiguslikku eeldust vaidlustamata – ei aktsepteeri iseenesest usaldusväärse tõendina raamatupidamiseeskirjade kohaselt koostatud teatavaid raamatupidamisdokumente? |
| --- | --- |

5.

Kas neljanda direktiivi artiklitega 2, 31, 47, 48 ja 51 ning harta artiklis 47 sätestatud õigusega õiglasele kohtulikule arutamisele ning õiguskindluse, liidu õiguse ülimuslikkuse ja tõhususe aluspõhimõttega on kooskõlas maksuhalduri toimimisviis, mis seisneb selles, et ta – ilma neljanda direktiivi sätete järgimisel põhinevat õiguslikku eeldust vaidlustamata – ei aktsepteeri iseenesest usaldusväärse tõendina raamatupidamiseeskirjade kohaselt koostatud teatavaid raamatupidamisdokumente?

| 6. | Kas neljanda direktiivi artiklitega 2, 31, 47, 48 ja 51 ning harta artiklis 47 sätestatud õigusega õiglasele kohtulikule arutamisele ja õiguskindluse aluspõhimõttega on kooskõlas maksuhalduri selline menetlus, milles maksuhaldur ei aktsepteeri äriühingu avaldatud aruandeaasta finantsaruandeid füüsilisest isikust maksumaksja poolt lisatud ja vorminõuetele vastavate raamatupidamisdokumentide (tšekid) ja neid põhistavate tunnistajate ütluste ja avalduste tõendina, märkides, et need ei ole iseenesest selleks piisavad, sest rahavoogude usaldusväärseks tõendamiseks on vaja kõiki äriühingu kontrollitud maksustamisaastat puudutavaid raamatupidamisdokumente? Kas neljanda direktiivi eespool viidatud sätetest on võimalik tuletada, et nende alusel koostatud kõikide raamatupidamisdokumentide tõenduslik jõud on seoses äriühingu pangaarvelt tehtud maksete tõendamisega suurem kui vastavalt neljanda direktiivi artiklitele 48 ja 51 avaldatud raamatupidamise aastaaruandel ja samade raamatupidamiseeskirjade kohaselt väljastatud teatavatel kassa sissetuleku orderitel? |
| --- | --- |

6.

Kas neljanda direktiivi artiklitega 2, 31, 47, 48 ja 51 ning harta artiklis 47 sätestatud õigusega õiglasele kohtulikule arutamisele ja õiguskindluse aluspõhimõttega on kooskõlas maksuhalduri selline menetlus, milles maksuhaldur ei aktsepteeri äriühingu avaldatud aruandeaasta finantsaruandeid füüsilisest isikust maksumaksja poolt lisatud ja vorminõuetele vastavate raamatupidamisdokumentide (tšekid) ja neid põhistavate tunnistajate ütluste ja avalduste tõendina, märkides, et need ei ole iseenesest selleks piisavad, sest rahavoogude usaldusväärseks tõendamiseks on vaja kõiki äriühingu kontrollitud maksustamisaastat puudutavaid raamatupidamisdokumente? Kas neljanda direktiivi eespool viidatud sätetest on võimalik tuletada, et nende alusel koostatud kõikide raamatupidamisdokumentide tõenduslik jõud on seoses äriühingu pangaarvelt tehtud maksete tõendamisega suurem kui vastavalt neljanda direktiivi artiklitele 48 ja 51 avaldatud raamatupidamise aastaaruandel ja samade raamatupidamiseeskirjade kohaselt väljastatud teatavatel kassa sissetuleku orderitel?

---

(1)  Käesoleva kohtuasja nimi on väljamõeldud nimi. See ei vasta ühegi menetluspoole tegelikule nimele.

(2)  Nõukogu 25. juuli 1978. aasta neljas direktiiv, mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid (EÜT 1978, L 222, lk 11; ELT eriväljaanne 17/1, lk 21).

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/15 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/15

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Consiglio di Stato (Itaalia) 13. aprillil 2023 – Paolo Beltrami S.p.A versus Comune di Milano

(Kohtuasi C-235/23, Paolo Beltrami)

(2023/C 235/19)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Consiglio di Stato

Põhikohtuasja pooled

Apellant: Paolo Beltrami S.p.A

Vastustaja: Comune di Milano

Eelotsuse küsimused

Kas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklitega 16, 49, 50 ja 52, Euroopa inimõiguste konventsiooni (EIÕK) protokolli nr 7 artikliga 4, ELL artikliga 6 ning ELTL artiklites 49, 50, 54 ja 56 sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega, konkurentsi põhimõttega, asutamisvabaduse põhimõttega ja teenuste osutamise vabaduse põhimõtetega on vastuolus riigisisene õigusnorm (nagu seadusandliku dekreedi nr 163/2006 (decreto legislativo n. 163) artikkel 75), mis näeb ette, et ehitustööde riigihankemenetlusest ettevõtja kõrvalejätmise automaatne tagajärg on pakkumuse ajutise tagatise tagastamata jätmine, olenemata sellest, kas kõnealuse ettevõtjaga sõlmiti leping või mitte?

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/16 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/16

---

Euroopa Komisjoni 17. aprillil 2023 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda laiendatud koosseisus) 8. veebruari 2023. aasta otsuse peale kohtuasjas T-522/20: Carpatair versus komisjon

(Kohtuasi C-244/23 P)

(2023/C 235/20)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Apellant: Euroopa Komisjon (esindajad: I. Georgiopoulos, F. Tomat)

Teised menetlusosalised: Carpatair SA, Wizz Air Hungary Légiközlekedési Zrt. (Wizz Air Hungary Zrt.), Societatea Naţională „Aeroportul Internaţional Timişoara – Traian Vuia“ SA (AITTV)

Apellandi nõuded

Apellant palub Euroopa Kohtul:

| — | tühistada Üldkohtu (kaheksas koda laiendatud koosseisus) 8. veebruari 2023. aasta kohtuotsus kohtuasjas T-522/20: Carpatair vs. komisjon osas, milles selles nõustuti hagi teise väitega ja otsustati, et komisjon on rikkunud õigusnormi järeldusega, et Societatea Națională „Aeroportul Internaţional Timişoara – Traian Vuia“ SA (AITTV) ja Wizz Air Hungary Légiközlekedési Zrt. (Wizz Air Hungary Zrt.) vahel 2008 ja 2010 sõlmitud lepingud ei andnud Wizz Airile eelist; |
| --- | --- |

—

tühistada Üldkohtu (kaheksas koda laiendatud koosseisus) 8. veebruari 2023. aasta kohtuotsus kohtuasjas T-522/20: Carpatair vs. komisjon osas, milles selles nõustuti hagi teise väitega ja otsustati, et komisjon on rikkunud õigusnormi järeldusega, et Societatea Națională „Aeroportul Internaţional Timişoara – Traian Vuia“ SA (AITTV) ja Wizz Air Hungary Légiközlekedési Zrt. (Wizz Air Hungary Zrt.) vahel 2008 ja 2010 sõlmitud lepingud ei andnud Wizz Airile eelist;

| — | lükata kohtuasjas T-522/20 esitatud hagi teine väide tagasi, ja |
| --- | --- |

—

lükata kohtuasjas T-522/20 esitatud hagi teine väide tagasi, ja

| — | mõista Carpatair SA-lt välja mõlema kohtuastme kohtukulud. |
| --- | --- |

—

mõista Carpatair SA-lt välja mõlema kohtuastme kohtukulud.

Väited ja peamised argumendid

Vaidlustatud kohtuotsusega tühistas Üldkohus komisjoni 24. veebruari 2020. aasta otsuse (EL) 2021/1428 (1) RIIGIABI SA.31662 – C/2011 (ex NN/2011) kohta, mida Rumeenia andis Timișoara rahvusvahelisele lennujaamale seoses lennuettevõtjaga Wizz Air, artikli 2 osas, milles järeldatakse, et 2010. aasta lennundusteabe kogumikus ette nähtud lennujaamatasud ning Societatea Națională „Aeroportul Internaţional Timişoara – Traian Vuia“ SA (AITTV) ja Wizz Air Hungary Légiközlekedési Zrt. (Wizz Air Hungary Zrt.) vahel sõlmitud 2008. aasta lepingud (sealhulgas 2010. aasta muudatuskokkulepped) ei ole käsitatavad riigiabina.

Komisjon esitab kohtuotsuse peale esitatud apellatsioonkaebuse põhjenduseks ühe väite.

Apellatsioonkaebuse väide: vaidlustatud kohtuotsuse punktides 179–201 rikkus Üldkohus õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 tõlgendamisel, rikkus puuduliku ja vastuolulise põhjenduse tõttu oma otsuses põhjendamiskohustust ning esitas ja tõlgendas vääralt vaidlusalust otsust. Väide on jaotatud viieks osaks:

| — | Esimene osa: vaidlustatud kohtuotsuse punktides 186–192 rikkus Üldkohus õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 tõlgendamisel, eriti mis puudutab turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldamist. Üldkohus rikkus õigusnormi, kui ta järeldas, et eelneva hindamise puudumine on juba iseenesest otsustav asjaolu selle põhimõtte kohaldamiseks. |
| --- | --- |

—

Esimene osa: vaidlustatud kohtuotsuse punktides 186–192 rikkus Üldkohus õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 tõlgendamisel, eriti mis puudutab turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldamist. Üldkohus rikkus õigusnormi, kui ta järeldas, et eelneva hindamise puudumine on juba iseenesest otsustav asjaolu selle põhimõtte kohaldamiseks.

| — | Teine osa: vaidlustatud kohtuotsuse punktides 186–192 rikkus Üldkohus õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 tõlgendamisel, eriti mis puudutab turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldamist, kuna ta leidis, et tagantjärele koostatud tulususe eelnev analüüs, mis põhines meetme vastuvõtmise otsuse tegemise ajal kättesaadavatel andmetel ja siis ettenähtavatel arengutel, ei ole asjakohane. |
| --- | --- |

—

Teine osa: vaidlustatud kohtuotsuse punktides 186–192 rikkus Üldkohus õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 tõlgendamisel, eriti mis puudutab turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldamist, kuna ta leidis, et tagantjärele koostatud tulususe eelnev analüüs, mis põhines meetme vastuvõtmise otsuse tegemise ajal kättesaadavatel andmetel ja siis ettenähtavatel arengutel, ei ole asjakohane.

| — | Kolmas osa: vaidlustatud kohtuotsuse punktides 179–185 rikkus Üldkohus õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 tõlgendamisel, eriti mis puudutab turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldamist ja nende tõendite laadi, mis selle põhimõtte kohaldamiseks vajalikud on. Samuti rikkus Üldkohus vaidlustatud kohtuotsuse punktide 182 ja 184 puuduliku ja vastuolulise põhjenduskäigu tõttu oma otsuses põhjendamiskohustust. |
| --- | --- |

—

Kolmas osa: vaidlustatud kohtuotsuse punktides 179–185 rikkus Üldkohus õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 tõlgendamisel, eriti mis puudutab turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldamist ja nende tõendite laadi, mis selle põhimõtte kohaldamiseks vajalikud on. Samuti rikkus Üldkohus vaidlustatud kohtuotsuse punktide 182 ja 184 puuduliku ja vastuolulise põhjenduskäigu tõttu oma otsuses põhjendamiskohustust.

| — | Neljas osa: vaidlustatud kohtuotsuse punktides 186–192 rikkus Üldkohus õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 tõlgendamisel, eriti mis puudutab turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldamist ja nende näitajate asjakohasust, mis ilmnesid pärast meetme võtmist. Üldkohus ei eristanud näitajaid, mis ilmnesid pärast meetme võtmist ning majandusuuringuid ja -analüüse, mis tehti pärast selle meetme võtmist, kuid mis põhinesid meetme vastuvõtmise otsuse tegemise ajal kättesaadavatel andmetel ja siis ettenähtavatel arengutel. Samuti tõlgendas ja esitas Üldkohus vaidlustatud kohtuotsuse punktides 196 ja 197 vääralt komisjoni 24. veebruari 2020. aasta otsust (EL) 2021/1428 riigiabi SA.31662. |
| --- | --- |

—

Neljas osa: vaidlustatud kohtuotsuse punktides 186–192 rikkus Üldkohus õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 tõlgendamisel, eriti mis puudutab turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldamist ja nende näitajate asjakohasust, mis ilmnesid pärast meetme võtmist. Üldkohus ei eristanud näitajaid, mis ilmnesid pärast meetme võtmist ning majandusuuringuid ja -analüüse, mis tehti pärast selle meetme võtmist, kuid mis põhinesid meetme vastuvõtmise otsuse tegemise ajal kättesaadavatel andmetel ja siis ettenähtavatel arengutel. Samuti tõlgendas ja esitas Üldkohus vaidlustatud kohtuotsuse punktides 196 ja 197 vääralt komisjoni 24. veebruari 2020. aasta otsust (EL) 2021/1428 riigiabi SA.31662.

| — | Viies osa: vaidlustatud kohtuotsuse punktides 193 ja 195 rikkus Üldkohus õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 tõlgendamisel, rikkus puuduliku ja vastuolulise põhjenduse tõttu oma otsuses põhjendamiskohustust ning esitas ja tõlgendas vääralt komisjoni 24. veebruari 2020. aasta otsust (EL) 2021/1428 riigiabi SA.31662. |
| --- | --- |

—

Viies osa: vaidlustatud kohtuotsuse punktides 193 ja 195 rikkus Üldkohus õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 tõlgendamisel, rikkus puuduliku ja vastuolulise põhjenduse tõttu oma otsuses põhjendamiskohustust ning esitas ja tõlgendas vääralt komisjoni 24. veebruari 2020. aasta otsust (EL) 2021/1428 riigiabi SA.31662.

Lõpuks laiendas Üldkohus lubamatult järeldust, mis tehti 2008. aasta lepingute kohta, ka 2010. aasta muudatuskokkulepetele. Vaidlustatud kohtuotsuse punktid 170–198 puudutavad ainult 2008. aasta lepinguid. Kuid selle otsuse punkt 199 ja resolutsiooni punkt 1 nimetavad ka 2010. aasta muudatuskokkuleppeid; vaidlustatud kohtuotsuses tehtud järeldused viimaste ära märkimist ei põhjenda. Seetõttu on vaidlustatud kohtuotsuses rikutud põhjendamiskohustust.

---

(1)  ELT 2021, L 308, lk 1.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/17 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/17

---

Wizz Air Hungary Légiközlekedési Zrt. (Wizz Air Hungary Zrt.) 17. aprillil 2023 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda laiendatud koosseisus) 8. veebruari 2023. aasta otsuse peale kohtuasjas T-522/20: Carpatair versus komisjon

(Kohtuasi C-245/23 P)

(2023/C 235/21)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Apellant: Wizz Air Hungary Légiközlekedési Zrt. (Wizz Air Hungary Zrt.) (esindajad: avocat E. Vahida, abogado S. Rating, Δικηγόρος I.-G. Metaxas-Maranghidis,)

Teised menetlusosalised: Carpatair SA, Euroopa Komisjon, Societatea Naţională „Aeroportul Internaţional Timişoara – Traian Vuia“ SA (AITTV)

Apellandi nõuded

Apellant palub Euroopa Kohtul:

| — | tühistada Üldkohtu otsus kohtuasjas T-522/20: Carpatair SA vs. Euroopa Komisjon; |
| --- | --- |

—

tühistada Üldkohtu otsus kohtuasjas T-522/20: Carpatair SA vs. Euroopa Komisjon;

| — | jätta rahuldamata Carpatairi hagi komisjoni 24. veebruari 2020. aasta otsuse (EL) 2021/1428 (1) RIIGIABI SA.31662 – C/2011 (ex NN/2011) kohta, mida Rumeenia andis Timișoara rahvusvahelisele lennujaamale seoses lennuettevõtjaga Wizz Air, tühistamise nõudes, ja |
| --- | --- |

—

jätta rahuldamata Carpatairi hagi komisjoni 24. veebruari 2020. aasta otsuse (EL) 2021/1428 (1) RIIGIABI SA.31662 – C/2011 (ex NN/2011) kohta, mida Rumeenia andis Timișoara rahvusvahelisele lennujaamale seoses lennuettevõtjaga Wizz Air, tühistamise nõudes, ja

| — | jätta Carpatairi kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Wizz Airi kohtukulud nii Üldkohtu kui ka Euroopa Kohtu menetluses. |
| --- | --- |

—

jätta Carpatairi kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Wizz Airi kohtukulud nii Üldkohtu kui ka Euroopa Kohtu menetluses.

Teise võimalusena:

| — | tühistada Üldkohtu otsus kohtuasjas T-522/20: Carpatair SA vs. Euroopa Komisjon; |
| --- | --- |

—

tühistada Üldkohtu otsus kohtuasjas T-522/20: Carpatair SA vs. Euroopa Komisjon;

| — | saata asi tagasi Üldkohtule uueks arutamiseks, ja |
| --- | --- |

—

saata asi tagasi Üldkohtule uueks arutamiseks, ja

| — | otsustada esimese ja teise astme kohtukulude jaotus edaspidi. |
| --- | --- |

—

otsustada esimese ja teise astme kohtukulude jaotus edaspidi.

Väited ja peamised argumendid

Apellant leiab, et vaidlustatud kohtuotsus tuleb tühistada järgmistel põhjustel.

| — | Esimene väide: Üldkohus moonutas tõendeid ja rikkus olulisi menetlusnõudeid oma järeldustes, mis puudutavad põhjuslikku seost Wizz Airi ja lennujaama 2008. aasta ja 2010. aasta lepingute ning Carpatairi väidetava olulise kahjustamise vahel. |
| --- | --- |

—

Esimene väide: Üldkohus moonutas tõendeid ja rikkus olulisi menetlusnõudeid oma järeldustes, mis puudutavad põhjuslikku seost Wizz Airi ja lennujaama 2008. aasta ja 2010. aasta lepingute ning Carpatairi väidetava olulise kahjustamise vahel.

| — | Teine väide: Üldkohus ei esitanud põhjuseid, miks 2010. aasta lennundusteabe kogumik Carpatairi oluliselt kahjustas ja miks tuli selle meetme suhtes mingile seisukohale asuda. |
| --- | --- |

—

Teine väide: Üldkohus ei esitanud põhjuseid, miks 2010. aasta lennundusteabe kogumik Carpatairi oluliselt kahjustas ja miks tuli selle meetme suhtes mingile seisukohale asuda.

| — | Kolmas väide: Üldkohus rikkus õigusnormi, pidades vääraks komisjoni järeldust, et 2010. aasta lennundusteabe kogumik ei ole valikuline. |
| --- | --- |

—

Kolmas väide: Üldkohus rikkus õigusnormi, pidades vääraks komisjoni järeldust, et 2010. aasta lennundusteabe kogumik ei ole valikuline.

| — | Neljas väide: Üldkohus rikkus õigusnormi, leides et varasematel andmetel põhinev hilisem aruanne 2008. aasta tulususe ja 2010. aasta lepingute kohta oli asjasse puutumatu. |
| --- | --- |

—

Neljas väide: Üldkohus rikkus õigusnormi, leides et varasematel andmetel põhinev hilisem aruanne 2008. aasta tulususe ja 2010. aasta lepingute kohta oli asjasse puutumatu.

---

(1)  ELT 2021, L 308, lk 1.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/18 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/18

---

Societatea Naţională „Aeroportul Internaţional Timişoara – Traian Vuia“ SA (AITTV) 17. aprillil 2023 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda laiendatud koosseisus) 8. veebruari 2023. aasta otsuse peale kohtuasjas T-522/20: Carpatair versus komisjon

(Kohtuasi C-246/23 P)

(2023/C 235/22)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Apellant: Societatea Naţională „Aeroportul Internaţional Timişoara – Traian Vuia“ SA (AITTV) (esindajad: solicitors V. Power ja R. Hourihan)

Teised menetlusosalised: Carpatair SA, Euroopa Komisjon, Wizz Air Hungary Légiközlekedési Zrt. (Wizz Air Hungary Zrt.)

Apellandi nõuded

Apellant palub Euroopa Kohtul:

| — | tühistada Üldkohtu otsus ja jätta rahuldamata Carpatairi poolt otsuse (1) peale esitatud tühistamishagi, ning kas teha ise asjas uus otsus, jättes Carpatairi nõue rahuldamata täies ulatuses (sealhulgas kolmanda ja neljanda väite osas, mida Üldkohtus ei lahendanud) või saata asi tagasi uueks arutamiseks Üldkohtule, ja |
| --- | --- |

—

tühistada Üldkohtu otsus ja jätta rahuldamata Carpatairi poolt otsuse (1) peale esitatud tühistamishagi, ning kas teha ise asjas uus otsus, jättes Carpatairi nõue rahuldamata täies ulatuses (sealhulgas kolmanda ja neljanda väite osas, mida Üldkohtus ei lahendanud) või saata asi tagasi uueks arutamiseks Üldkohtule, ja

| — | lahendada Carpatairi ja AITTV kohtukulude jaotus edaspidi, kui asi saadetakse tagasi Üldkohtule, või kui austatud Euroopa Kohus teeb asjas ise otsuse, siis jätta Carpatairi kohtukulud nii esimeses kui teises kohtuastmes tema enda kanda ja mõista temalt välja AITTV nende menetluste kohtukulud. |
| --- | --- |

—

lahendada Carpatairi ja AITTV kohtukulude jaotus edaspidi, kui asi saadetakse tagasi Üldkohtule, või kui austatud Euroopa Kohus teeb asjas ise otsuse, siis jätta Carpatairi kohtukulud nii esimeses kui teises kohtuastmes tema enda kanda ja mõista temalt välja AITTV nende menetluste kohtukulud.

Väited ja peamised argumendid

Apellant leiab, et vaidlustatud kohtuotsus tuleb tühistada järgmistel põhjustel:

Väide 1 – see rikkus õigusnormi, kuna järeldati, et Carpatairi hagi on vastuvõetav olenemata sellest, et vaidlustatud lepingud Carpatairi seisundit oluliselt ei kahjustanud;

Väide 2 – see rikkus õigusnormi, kuna järeldati, et lepingud olid valikulised;

Väide 3 – see rikkus õigusnormi, kuna järeldati, et tagantjärele hindamine ei ole lubatud;

Väide 4 – jättis tähelepanuta asjasse puutuvad kaalutlused (nt pidades Oxera aruannet „asjasse puutumatuks“), ja

Väide 5 – ei võtnud piisavalt arvesse tõendeid, mida olid esitanud komisjon, Wizz ja AITTV seoses konkurentsi olulise puudumisega ajal, mil lepingud sõlmiti.

---

(1)  Komisjoni 24. veebruari 2020. aasta otsus (EL) 2021/1428 RIIGIABI SA.31662 – C/2011 (ex NN/2011) kohta, mida Rumeenia andis Timișoara rahvusvahelisele lennujaamale seoses lennuettevõtjaga Wizz Air (ELT 2021, L 308, lk 1).

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/19 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/19

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Fővárosi Törvényszék (Ungari) 18. aprillil 2023 – VP versus Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság

(Kohtuasi C-247/23, Deldits (1))

(2023/C 235/23)

Kohtumenetluse keel: ungari

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Fővárosi Törvényszék

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: VP

Vastustaja: Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas isikuandmete kaitse üldmääruse (2) artiklit 16 tuleb tõlgendada nii, et riigisisese õiguse alusel registrite pidamise eest vastutav asutus on kohustatud seoses andmesubjekti õiguste kasutamisega parandama asutuse registreeritud isikuandmeid selle isiku soo kohta, kui need andmed on pärast registrisse kandmist muutunud ega vasta seetõttu isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 5 lõike 1 punktis d sätestatud õigsuse põhimõttele? |
| --- | --- |

1.

Kas isikuandmete kaitse üldmääruse (2) artiklit 16 tuleb tõlgendada nii, et riigisisese õiguse alusel registrite pidamise eest vastutav asutus on kohustatud seoses andmesubjekti õiguste kasutamisega parandama asutuse registreeritud isikuandmeid selle isiku soo kohta, kui need andmed on pärast registrisse kandmist muutunud ega vasta seetõttu isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 5 lõike 1 punktis d sätestatud õigsuse põhimõttele?

| 2. | Kas juhul, kui vastus esimesele eelotsuse küsimusele on jaatav, tuleb isikuandmete kaitse üldmääruse artiklit 16 tõlgendada nii, et isik, kes taotleb oma sugu puudutavate andmete parandamist, peab esitama tõendid oma parandamistaotluse põhjendamiseks? |
| --- | --- |

2.

Kas juhul, kui vastus esimesele eelotsuse küsimusele on jaatav, tuleb isikuandmete kaitse üldmääruse artiklit 16 tõlgendada nii, et isik, kes taotleb oma sugu puudutavate andmete parandamist, peab esitama tõendid oma parandamistaotluse põhjendamiseks?

| 3. | Kas juhul, kui vastus teisele eelotsuse küsimusele on jaatav, tuleb isikuandmete kaitse üldmääruse artiklit 16 tõlgendada nii, et taotleja on kohustatud tõendama, et tema sugu on kirurgiliselt muudetud? |
| --- | --- |

3.

Kas juhul, kui vastus teisele eelotsuse küsimusele on jaatav, tuleb isikuandmete kaitse üldmääruse artiklit 16 tõlgendada nii, et taotleja on kohustatud tõendama, et tema sugu on kirurgiliselt muudetud?

---

(1)  Käesoleva kohtuasja nimi on väljamõeldud nimi. See ei vasta ühegi menetluspoole tegelikule nimele.

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT 2106, L 119, lk 1).

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/20 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/20

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Fővárosi Törvényszék (Ungari) 18. aprillil 2023 – Novo Nordisk AS versus Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

(Kohtuasi C-248/23, Novo Nordisk)

(2023/C 235/24)

Kohtumenetluse keel: ungari

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Fővárosi Törvényszék

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Novo Nordisk AS

Vastustaja: Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

Eelotsuse küsimus

Kas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (1), artikli 90 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus niisugune vaidlusalune liikmesriigi õigusnorm nagu põhikohtuasjas, mille alusel ravimitootjal, kes teeb riiklikest vahenditest rahastatud ravimite käibe alusel seadusjärgseid makseid riiklikule ravikindlustusasutusele, ei ole õigust tagantjärele vähendada maksustatavat väärtust seetõttu, et makseid tehakse seadusjärgselt, et maksustatavast väärtusest saab maha arvata nii rahastamismahu lepingu alusel tehtud maksed kui ka ettevõtte poolt tervisesektoris teadus- ja arendustegevusse tehtud investeeringute summa ning et tasumisele kuuluva summa kogub riiklik maksuhaldur, kes kannab selle vahetult üle riiklikule ravikindlustusasutusele?

---

(1)  ELT 2006, L 347, lk 1.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/20 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/20

---

ClientEarth AISBLi 18. aprillil 2023 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kuues koda) 1. veebruari 2023. aasta otsuse peale kohtuasjas T-354/21: ClientEarth versus komisjon

(Kohtuasi C-249/23 P)

(2023/C 235/25)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Apellant: ClientEarth AISBL (esindajad: advocaten O. W. Brouwer ja T. C. van Helfteren)

Teine menetlusosaline: Euroopa Komisjon

Apellandi nõuded

Apellant palub Euroopa Kohtul:

| — | tühistada vaidlustatud kohtuotsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud kohtuotsus;

| — | teha asjas lõplik otsus ja tühistada komisjoni 7. aprilli 2021. aasta otsus C(2021) 4348 final, milles keelduti andmast luba dokumentidega tutvumiseks, mida taotleti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (1), või teise võimalusena |
| --- | --- |

—

teha asjas lõplik otsus ja tühistada komisjoni 7. aprilli 2021. aasta otsus C(2021) 4348 final, milles keelduti andmast luba dokumentidega tutvumiseks, mida taotleti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (1), või teise võimalusena

| — | suunata asi tagasi Üldkohtusse otsuse tegemiseks vastavalt Euroopa Kohtu otsusele; |
| --- | --- |

—

suunata asi tagasi Üldkohtusse otsuse tegemiseks vastavalt Euroopa Kohtu otsusele;

| — | mõista komisjonilt välja käesoleva kohtuastme ja esimese astme kohtukulud, seal hulgas menetlusse astujate kohtukulud. |
| --- | --- |

—

mõista komisjonilt välja käesoleva kohtuastme ja esimese astme kohtukulud, seal hulgas menetlusse astujate kohtukulud.

Väited ja peamised argumendid

Oma apellatsioonkaebuse põhjenduseks esitab apellant kaks väidet.

Esimene väide, et Üldkohtu otsus sisaldab vastuolulisi põhjendusi, seal on moonutatud tõendeid ja rikutud õigusnormi, kohaldades õiguslikku alust hindamaks, kas esineb ülekaalukas üldine huvi, mis võiks õigustada andmete avaldamist määruse nr 1048/2001 artikli 4 lõike 2 tähenduses.

Teine väide, et Üldkohtu otsus on ebapiisavalt põhjendatud osas, milles ei nõustutud ülekaalukate üldiste huvide esinemisega.

---

(1)  EÜT 2001, L 145, lk 43; ELT eriväljaanne 01/03, lk 331.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/21 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/21

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Ekonomisko lietu tiesa (Läti) 19. aprillil 2023 – Kriminaalmenetlus järgmiste isikute suhtes: A, B, C, D, F, E, G, SIA AVVA, SIA Liftu alianse

(Kohtuasi C-255/23, AVVA jt)

(2023/C 235/26)

Kohtumenetluse keel: läti

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Ekonomisko lietu tiesa

Põhikohtuasja pooled

A, B, C, D, F, E, G, SIA AVVA, SIA Liftu alianse

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas direktiivi 2014/41 (1) artikli 1 lõige 1, artikli 6 lõike 1 punkt a ja artikli 24 lõike 1 teine lõik lubavad liikmesriigi õigusnormi, mis võimaldab ilma Euroopa uurimismääruse koostamiseta osaleda teises liikmesriigis elaval isikul videokonverentsi teel kriminaalmenetluses süüdistatavana, kui selles kriminaalmenetluse etapis ei toimu süüdistatava ülekuulamist ehk teisisõnu ei hangita tõendeid, tingimusel et asja menetlemise liikmesriigis menetluse läbiviijal on võimalik tehniliste lahenduste abil tuvastada teises liikmesriigis viibiva isiku isikusamasus ning tagatud on nimetatud isiku õigus kaitsele ja suulise tõlgi abi? |
| --- | --- |

1.

Kas direktiivi 2014/41 (1) artikli 1 lõige 1, artikli 6 lõike 1 punkt a ja artikli 24 lõike 1 teine lõik lubavad liikmesriigi õigusnormi, mis võimaldab ilma Euroopa uurimismääruse koostamiseta osaleda teises liikmesriigis elaval isikul videokonverentsi teel kriminaalmenetluses süüdistatavana, kui selles kriminaalmenetluse etapis ei toimu süüdistatava ülekuulamist ehk teisisõnu ei hangita tõendeid, tingimusel et asja menetlemise liikmesriigis menetluse läbiviijal on võimalik tehniliste lahenduste abil tuvastada teises liikmesriigis viibiva isiku isikusamasus ning tagatud on nimetatud isiku õigus kaitsele ja suulise tõlgi abi?

| 2. | Juhul, kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas ülekuulatava isiku nõusolek võib olla üks kriteerium või sõltumatu või täiendav eeltingimus, et nimetatud kohtuasja menetlemisel, kus ei hangita tõendeid, võiks ülekuulatav isik osaleda videokonverentsi teel, kui asja menetlemise liikmesriigis menetluse läbiviijal on võimalik tehniliste lahenduste abil tuvastada teises liikmesriigis viibiva isiku isikusamasus ning tagatud on nimetatud isiku õigus kaitsele ja suulise tõlgi abi? |
| --- | --- |

2.

Juhul, kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas ülekuulatava isiku nõusolek võib olla üks kriteerium või sõltumatu või täiendav eeltingimus, et nimetatud kohtuasja menetlemisel, kus ei hangita tõendeid, võiks ülekuulatav isik osaleda videokonverentsi teel, kui asja menetlemise liikmesriigis menetluse läbiviijal on võimalik tehniliste lahenduste abil tuvastada teises liikmesriigis viibiva isiku isikusamasus ning tagatud on nimetatud isiku õigus kaitsele ja suulise tõlgi abi?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/41/EL, mis käsitleb Euroopa uurimismäärust kriminaalasjades (ELT 2014, L 130, lk 1).

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/21 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/21

---

Bulgaaria Vabariigi 8. mail 2023 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu 8. märtsi 2023. aasta otsuse peale kohtuasjas T-235/21: Bulgaaria Vabariik versus Euroopa Komisjon

(Kohtuasi C-294/23 P)

(2023/C 235/27)

Kohtumenetluse keel: bulgaaria

Pooled

Apellant: Bulgaaria Vabariik (esindajad: Tsv. Mitova ja S. Ruseva)

Teine menetlusosaline: Euroopa Komisjon

Apellandi nõuded

| — | Tühistada tervikuna Üldkohtu 8. märtsi 2023. aasta otsus kohtuasjas T-235/21: Bulgaaria Vabariik vs. Euroopa Komisjon (EU:T:2023:105) ja teha kohtuasjas lõplik otsus või teise võimalusena saata kohtuasi lõpliku otsuse tegemiseks tagasi Üldkohtule; |
| --- | --- |

—

Tühistada tervikuna Üldkohtu 8. märtsi 2023. aasta otsus kohtuasjas T-235/21: Bulgaaria Vabariik vs. Euroopa Komisjon (EU:T:2023:105) ja teha kohtuasjas lõplik otsus või teise võimalusena saata kohtuasi lõpliku otsuse tegemiseks tagasi Üldkohtule;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Apellant põhjendab apellatsioonkaebust kahe väitega:

| 1. | Üldkohus rikkus õigusnormi tõlgendades määruse (EL) nr 1306/2013 (1) artikli 52 lõiget 1 ja määruse (EL) nr 908/2014 (2) artiklit 34 koostoimes määruse nr 1306/2013 artikli 52 lõikega 1 ja artikli 54 lõikega 5 ning ELTL artiklist 296 tulenevat põhjendamiskohustust, hea halduse ja lojaalse koostöö põhimõtteid, kui ta asus ekslikule seisukohale, et järgitud ei olnud Bulgaaria Vabariigi õigusnorme, mis reguleerivad vastavuskontrolli menetluses õigust olla ära kuulatud ja menetlustagatisi, toimingute põhjendamise kohustust ning hea halduse ja lojaalse koostöö põhimõtteid. Kohtuotsuse põhjendused on ebapiisavad ja asjaohatud, sest Üldkohus ei hinnanud kõiki Bulgaaria esitatud asjaolusid ja argumente. |
| --- | --- |

1.

Üldkohus rikkus õigusnormi tõlgendades määruse (EL) nr 1306/2013 (1) artikli 52 lõiget 1 ja määruse (EL) nr 908/2014 (2) artiklit 34 koostoimes määruse nr 1306/2013 artikli 52 lõikega 1 ja artikli 54 lõikega 5 ning ELTL artiklist 296 tulenevat põhjendamiskohustust, hea halduse ja lojaalse koostöö põhimõtteid, kui ta asus ekslikule seisukohale, et järgitud ei olnud Bulgaaria Vabariigi õigusnorme, mis reguleerivad vastavuskontrolli menetluses õigust olla ära kuulatud ja menetlustagatisi, toimingute põhjendamise kohustust ning hea halduse ja lojaalse koostöö põhimõtteid. Kohtuotsuse põhjendused on ebapiisavad ja asjaohatud, sest Üldkohus ei hinnanud kõiki Bulgaaria esitatud asjaolusid ja argumente.

| 2. | Üldkohus rikkus õigusnormi tõlgendades määruse nr 1306/2013 artikli 54 lõike 5 punkte a ja b koostoimes artikli 54 lõikega 1, kui ta asus seisukohale, et kõnealusel juhul hakkas määruse nr 1306/2013 artikli 54 lõikes 1 sätestatud 18-kuuline tähtaeg kulgema alates hetkest, kui makseasutus sai kätte OLAFI lõpparuande. Üldkohtu poolt kohtuotsuse punktides 76-78 sedastatu on vastuolus väljakujunenud kohtupraktikaga, mille kohaselt määruse nr 1306/2013 artikli 52 kohane vastavuskontrolli menetlus on võistlev ja haldusmenetluses koostatud dokumendid kuuluvad vastavuse kontrolli ettevalmistava osa juurde. |
| --- | --- |

2.

Üldkohus rikkus õigusnormi tõlgendades määruse nr 1306/2013 artikli 54 lõike 5 punkte a ja b koostoimes artikli 54 lõikega 1, kui ta asus seisukohale, et kõnealusel juhul hakkas määruse nr 1306/2013 artikli 54 lõikes 1 sätestatud 18-kuuline tähtaeg kulgema alates hetkest, kui makseasutus sai kätte OLAFI lõpparuande. Üldkohtu poolt kohtuotsuse punktides 76-78 sedastatu on vastuolus väljakujunenud kohtupraktikaga, mille kohaselt määruse nr 1306/2013 artikli 52 kohane vastavuskontrolli menetlus on võistlev ja haldusmenetluses koostatud dokumendid kuuluvad vastavuse kontrolli ettevalmistava osa juurde.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT 2013, L 347, lk 549).

(2)  Komisjoni 6. augusti 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 908/2014, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 rakenduseeskirjad seoses makse- ja muude asutustega, finantsjuhtimisega, raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega, kontrollieeskirjadega, tagatistega ja läbipaistvusega (ELT 2014, L 255, lk 59).

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/22 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/22

---

Harley-Davidson Europe Ltd ja Neovia Logistics Services Internationali 11. mail 2023 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda laiendatud koosseisus) 1. märtsi 2023. aasta otsuse peale kohtuasjas T-324/21: Harley-Davidson Europe ja Neovia Logistics Services International versus komisjon

(Kohtuasi C-297/23 P)

(2023/C 235/28)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Apellandid: Harley-Davidson Europe Ltd ja Neovia Logistics Services International (esindajad: avvocato E. Righini ja Rechtsanwalt S. Völcker)

Teine menetlusosaline: Euroopa Komisjon

Apellantide nõuded

Apellandid paluvad Euroopa Kohtul:

| — | tühistada vaidlustatud kohtuotsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud kohtuotsus;

| — | tühistada vaidlusalune otsus; ja |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlusalune otsus; ja

| — | mõista komisjonilt välja Euroopa Kohtu ja Üldkohtu menetluses apellantide kantud kohtukulud. |
| --- | --- |

—

mõista komisjonilt välja Euroopa Kohtu ja Üldkohtu menetluses apellantide kantud kohtukulud.

Väited ja peamised argumendid

| 1. | Esimene väide, mille kohaselt on rikutud õigusnormi sellega, kuidas Üldkohus tõlgendas komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 (1) artiklit 33. Üldkohus ei analüüsinud selle määruse eesmärki ja konteksti, jättis põhjendamatult arvestamata ettevõtjate õigusega reageerida Euroopa Liidu kaubanduspoliitika meetmetele oma tootmise ümberpaigutamisega ja tõlgendas valesti tõendamiskoormise eeskirju seoses tõendamiskoormise apellantidele ülekandmisega. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, mille kohaselt on rikutud õigusnormi sellega, kuidas Üldkohus tõlgendas komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 (1) artiklit 33. Üldkohus ei analüüsinud selle määruse eesmärki ja konteksti, jättis põhjendamatult arvestamata ettevõtjate õigusega reageerida Euroopa Liidu kaubanduspoliitika meetmetele oma tootmise ümberpaigutamisega ja tõlgendas valesti tõendamiskoormise eeskirju seoses tõendamiskoormise apellantidele ülekandmisega.

| 2. | Teine väide, mille kohaselt on rikutud õigusnormi Üldkohtu järelduses, et delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikliga ei ole rikutud määruse (EL) nr 952/2013 (2), millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, delegatsiooninormiga antud volitust. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, mille kohaselt on rikutud õigusnormi Üldkohtu järelduses, et delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikliga ei ole rikutud määruse (EL) nr 952/2013 (2), millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, delegatsiooninormiga antud volitust.

| 3. | Kolmas väide, mille kohaselt on rikutud apellantide õigust heale haldusele. Üldkohus eksis, jättes vaidlusaluse määruse kehtima vaatamata sellele, et tuvastas apellantide õiguse olla ära kuulatud rikkumise ja järeldas ekslikult, et komisjonis toimunud menetluse, sh menetluse algatamise ajavahemik, kestus ei olnud ülemäära pikk, rikkudes mõistliku aja põhimõtet ja apellantide õiguspärast ootust. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, mille kohaselt on rikutud apellantide õigust heale haldusele. Üldkohus eksis, jättes vaidlusaluse määruse kehtima vaatamata sellele, et tuvastas apellantide õiguse olla ära kuulatud rikkumise ja järeldas ekslikult, et komisjonis toimunud menetluse, sh menetluse algatamise ajavahemik, kestus ei olnud ülemäära pikk, rikkudes mõistliku aja põhimõtet ja apellantide õiguspärast ootust.

---

(1)  Komisjoni 28. juuli 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/2446, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 952/2013 seoses liidu tolliseadustiku teatavaid sätteid täpsustavate üksikasjalike eeskirjadega (ELT 2015, L 343, lk 1).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (uuesti sõnastatud) (ELT 2013, L 269, lk 1).

---

Üldkohus

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/24 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/24

---

Üldkohtu 17. mai 2023. aasta otsus – EVH versus komisjon

(Kohtuasi T-312/20) (1)

(Konkurents - Koondumised - Saksa elektriturg - Otsus, millega koondumine tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks - Tühistamishagi - Õigus esitada hagi - Vastuvõetavus - Põhjendamiskohustus - Mõiste „üks koondumine“ - Õigus tõhusale kohtulikule kaitsele - Õigus olla ära kuulatud - Turu määratlemine - Analüüsiperiood - Turuvõimu analüüs - Otsustav mõju - Ilmsed hindamisvead - Hoolsuskohustus)

(2023/C 235/29)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: EVH GmbH (Halle sur Saale, Saksamaa) (esindajad: advokaadid I. Zenke ja T. Heymann)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: G. Meessen ja I. Zaloguin, keda abistavad advokaadid T. Funke ja A. Dlouhy)

Kostja toetuseks menetlusse astujad: Saksamaa Liitvabariik (esindajad: J. Möller ja S. Costanzo), E.ON SE (Essen, Saksamaa) (esindajad: advokaadid C. Grave, C. Barth ja D.-J. dos Santos Goncalves), RWE AG (Essen) (esindajad: advokaadid U. Scholz, J. Siegmund ja J. Ziebarth)

Ese

Hageja palub ELTL artikli 263 alusel esitatud hagis tühistada komisjoni 26. veebruari 2019. aasta otsuse C(2019) 1711 (final), millega koondumine tunnistatakse siseturuga ja EMP lepinguga kokkusobivaks (juhtum M.8871 – RWE/E.ON Assets) (ELT 2020, C 111, lk 1).

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Jätta hageja kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt välja komisjoni, E.ON SE ja RWE AG kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta hageja kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt välja komisjoni, E.ON SE ja RWE AG kohtukulud.

| 3. | Jätta Saksamaa Liitvabariigi kohtukulud tema enda kanda. |
| --- | --- |

3.

Jätta Saksamaa Liitvabariigi kohtukulud tema enda kanda.

---

(1)  ELT C 247, 27.7.2020.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/24 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/24

---

Üldkohtu 17. mai 2023. aasta otsus – Stadwerke Leipzig versus komisjon

(Kohtuasi T-313/20) (1)

(Konkurents - Koondumised - Saksamaa elektriturg - Otsus, millega tunnistatakse koondumine siseturuga kokkusobivaks - Tühistamishagi - Hagi esitamise õigus - Vastuvõetavus - Põhjendamiskohustus - Mõiste „üks koondumine“ - Õigus tõhusale kohtulikule kaitsele - Õigus olla ära kuulatud - Turu piiritlemine - Abalüüsiperiood - Turuvõimu analüüs - Otsustav mõju - Ilmselge hindamisviga - Hoolsuskohustus)

(2023/C 235/30)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Stadwerke Leipzig GmbH (Leipzig, Saksamaa) (esindajad: advokaadid I. Zenke ja T. Heymann)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: G. Meessen ja I. Zaloguin, keda abistasid advokaadid T. Funke ja A. Dlouhy)

Kostja toetuseks menetlusse astujad: Saksamaa Liitvabariik (esindajad: J. Möller ja S. Costanzo), E.ON SE (Essen, Saksamaa) (esindajad: advokaadid C. Grave, C. Barth ja D.-J. dos Santos Goncalves), RWE AG (Essen) (esindajad: advokaadid U. Scholz, J. Siegmund ja J. Ziebarth)

Ese

Hageja ELTL 263 alusel esitatud hagi tühistada komisjoni 26. veebruari 2019. aasta otsus C(2019) 1711 final, millega tunnistatakse koondumine siseturuga ja EMP lepinguga kokkusobivaks (juhtum M.8871– „RWE/E.ON Assets“) (ELT 2020, C 111, lk 1).

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Jätta Stadtwerke Leipzig GmbH kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Komisjoni, E.ON SE ja RWE AG kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta Stadtwerke Leipzig GmbH kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Komisjoni, E.ON SE ja RWE AG kohtukulud.

| 3. | Jätta Saksamaa Liitvabariigi kohtukulud tema enda kanda. |
| --- | --- |

3.

Jätta Saksamaa Liitvabariigi kohtukulud tema enda kanda.

---

(1)  ELT C 247, 27.7.2020.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/25 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/25

---

Üldkohtu 17. mai 2023. aasta otsus – Stadtwerke Hameln Weserbergland versus komisjon

(Kohtuasi T-314/20) (1)

(Konkurents - Koondumised - Saksamaa elektriturg - Otsus, millega tunnistatakse koondumine siseturuga kokkusobivaks - Tühistamishagi - Hagi esitamise õiguse puudumine - Aktiivse osaluse puudumine - Vastuvõetamatus)

(2023/C 235/31)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Stadtwerke Hameln Weserbergland GmbH, varem GWS Stadtwerke Hameln GmbH (Hamelin, Saksamaa) (esindajad: advokaadid I. Zenke ja T. Heymann)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: G. Meessen ja I. Zaloguin, keda abistasid advokaadid T. Funke ja A. Dlouhy)

Kostja toetuseks menetlusse astujad: Saksamaa Liitvabariik (esindajad: J. Möller ja S. Costanzo), E.ON SE (Essen, Saksamaa) (esindajad: advokaadid C. Grave, C. Barth ja D.-J. dos Santos Goncalves), RWE AG (Essen) (esindajad: advokaadid U. Scholz, J. Siegmund ja J. Ziebarth)

Ese

Hageja ELTL 263 alusel esitatud hagi tühistada komisjoni 26. veebruari 2019. aasta otsus C(2019) 1711 final, millega tunnistatakse koondumine siseturuga ja EMP lepinguga kokkusobivaks (juhtum M.8871– „RWE/E.ON Assets“) (ELT 2020, C 111, lk 1).

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi ilmselge vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi ilmselge vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.

| 2. | Jätta Stadtwerke Hameln Weserbergland GmbH kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Komisjoni, E.ON SE ja RWE AG kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta Stadtwerke Hameln Weserbergland GmbH kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Komisjoni, E.ON SE ja RWE AG kohtukulud.

| 3. | Jätta Saksamaa Liitvabariigi kohtukulud tema enda kanda. |
| --- | --- |

3.

Jätta Saksamaa Liitvabariigi kohtukulud tema enda kanda.

---

(1)  ELT C 247, 27.7.2020.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/26 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/26

---

Üldkohtu 17. mai 2023. aasta otsus – TEAG versus komisjon

(Kohtuasi T-315/20) (1)

(Konkurents - Koondumised - Saksamaa elektriturg - Otsus, millega tunnistatakse koondumine siseturuga kokkusobivaks - Tühistamishagi - Hagi esitamise õigus - Vastuvõetavus - Põhjendamiskohustus - Mõiste „üks koondumine“ - Õigus tõhusale kohtulikule kaitsele - Õigus olla ära kuulatud - Turu piiritlemine - Abalüüsiperiood - Turuvõimu analüüs - Otsustav mõju - Ilmselged hindamisvead - Hoolsuskohustus)

(2023/C 235/32)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: TEAG Thüringer Energie AG (Erfurt, Saksamaa) (esindajad: advokaadid I. Zenke ja T. Heymann)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: G. Meessen ja I. Zaloguin, keda abistasid advokaadid T. Funke ja A. Dlouhy)

Kostja toetuseks menetlusse astujad: Saksamaa Liitvabariik (esindajad: J. Möller ja S. Costanzo), E.ON SE (Essen, Saksamaa) (esindajad: advokaadid C. Grave, C. Barth ja D.-J. dos Santos Goncalves), RWE AG (Essen) (esindajad: advokaadid U. Scholz, J. Siegmund ja J. Ziebarth)

Ese

Hageja ELTL 263 alusel esitatud hagi tühistada komisjoni 26. veebruari 2019. aasta otsus C(2019) 1711 final, millega tunnistatakse koondumine siseturuga ja EMP lepinguga kokkusobivaks (juhtum M.8871– „RWE/E.ON Assets“) (ELT 2020, C 111, lk 1).

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Jätta TEAG Thüringer Energie AG kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Komisjoni, E.ON SE ja RWE AG kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta TEAG Thüringer Energie AG kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Komisjoni, E.ON SE ja RWE AG kohtukulud.

| 3. | Jätta Saksamaa Liitvabariigi kohtukulud tema enda kanda. |
| --- | --- |

3.

Jätta Saksamaa Liitvabariigi kohtukulud tema enda kanda.

---

(1)  ELT C 247, 27.7.2020.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/26 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/26

---

Üldkohtu 17. mai 2023. aasta otsus – Naturstrom versus komisjon

(Kohtuasi T-316/20) (1)

(Konkurents - Koondumised - Saksamaa elektriturg - Otsus, millega tunnistatakse koondumine siseturuga kokkusobivaks - Tühistamishagi - Hagi esitamise õiguse puudumine - Aktiivse osaluse puudumine - Vastuvõetamatus)

(2023/C 235/33)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Naturstrom AG (Düsseldorf, Saksamaa) (esindajad: advokaadid I. Zenke ja T. Heymann)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: G. Meessen ja I. Zaloguin, keda abistasid advokaadid T. Funke ja A. Dlouhy)

Kostja toetuseks menetlusse astujad: Saksamaa Liitvabariik (esindajad: J. Möller ja S. Costanzo), E.ON SE (Essen, Saksamaa) (esindajad: advokaadid C. Grave, C. Barth ja D.-J. dos Santos Goncalves), RWE AG (Essen) (esindajad: advokaadid U. Scholz, J. Siegmund ja J. Ziebarth)

Ese

Hageja ELTL 263 alusel esitatud hagi tühistada komisjoni 26. veebruari 2019. aasta otsus C(2019) 1711 final, millega tunnistatakse koondumine siseturuga ja EMP lepinguga kokkusobivaks (juhtum M.8871– „RWE/E.ON Assets“) (ELT 2020, C 111, lk 1).

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi ilmselge vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi ilmselge vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.

| 2. | Jätta Naturstrom AG kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Komisjoni, E.ON SE ja RWE AG kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta Naturstrom AG kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Komisjoni, E.ON SE ja RWE AG kohtukulud.

| 3. | Jätta Saksamaa Liitvabariigi kohtukulud tema enda kanda. |
| --- | --- |

3.

Jätta Saksamaa Liitvabariigi kohtukulud tema enda kanda.

---

(1)  ELT C 247, 27.7.2020.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/27 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/27

---

Üldkohtu 17. mai 2023. aasta otsus – EnergieVerbund Dresden versus komisjon

(Kohtuasi T-317/20) (1)

(Konkurents - Koondumised - Saksamaa elektriturg - Otsus, millega tunnistatakse koondumine siseturuga kokkusobivaks - Tühistamishagi - Hagi esitamise õigus - Vastuvõetavus - Põhjendamiskohustus - Mõiste „üks koondumine“ - Õigus tõhusale kohtulikule kaitsele - Õigus olla ära kuulatud - Turu piiritlemine - Abalüüsiperiood - Turuvõimu analüüs - Otsustav mõju - Ilmselge hindamisviga - Hoolsuskohustus)

(2023/C 235/34)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: EnergieVerbund Dresden GmbH (Dresden, Saksamaa) (esindajad: advokaadid I. Zenke ja T. Heymann)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: G. Meessen ja I. Zaloguin, keda abistasid advokaadid T. Funke ja A. Dlouhy)

Kostja toetuseks menetlusse astujad: Saksamaa Liitvabariik (esindajad: J. Möller ja S. Costanzo), E.ON SE (Essen, Saksamaa) (esindajad: advokaadid C. Grave, C. Barth ja D.-J. dos Santos Goncalves), RWE AG (Essen) (esindajad: advokaadid U. Scholz, J. Siegmund ja J. Ziebarth)

Ese

Hageja ELTL 263 alusel esitatud hagi tühistada komisjoni 26. veebruari 2019. aasta otsus C(2019) 1711 final, millega tunnistatakse koondumine siseturuga ja EMP lepinguga kokkusobivaks (juhtum M.8871– „RWE/E.ON Assets“) (ELT 2020, C 111, lk 1).

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Jätta EnergieVerbund Dresden GmbH kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Komisjoni, E.ON SE ja RWE AG kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta EnergieVerbund Dresden GmbH kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Komisjoni, E.ON SE ja RWE AG kohtukulud.

| 3. | Jätta Saksamaa Liitvabariigi kohtukulud tema enda kanda. |
| --- | --- |

3.

Jätta Saksamaa Liitvabariigi kohtukulud tema enda kanda.

---

(1)  ELT C 240, 20.7.2020.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/28 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/28

---

Üldkohtu 17. mai 2023. aasta otsus – eins energie in sachsen versus komisjon

(Kohtuasi T-318/20) (1)

(Konkurents - Koondumised - Saksamaa elektriturg - Otsus, millega tunnistatakse koondumine siseturuga kokkusobivaks - Tühistamishagi - Hagi esitamise õiguse puudumine - Aktiivse osaluse puudumine - Vastuvõetamatus)

(2023/C 235/35)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: eins energie in Sachsen GmbH & Co. KG (Chemnitz, Saksamaa) (esindajad: advokaadid I. Zenke ja T. Heymann)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: G. Meessen ja I. Zaloguin, keda abistasid advokaadid T. Funke ja A. Dlouhy)

Kostja toetuseks menetlusse astujad: Saksamaa Liitvabariik (esindajad: J. Möller ja S. Costanzo), E.ON SE (Essen, Saksamaa) (esindajad: advokaadid C. Grave, C. Barth ja D.-J. dos Santos Goncalves), RWE AG (Essen) (esindajad: advokaadid U. Scholz, J. Siegmund ja J. Ziebarth)

Ese

Hageja ELTL 263 alusel esitatud hagi tühistada komisjoni 26. veebruari 2019. aasta otsus C(2019) 1711 final, millega tunnistatakse koondumine siseturuga ja EMP lepinguga kokkusobivaks (juhtum M.8871– „RWE/E.ON Assets“) (ELT 2020, C 111, lk 1).

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi ilmselge vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi ilmselge vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.

| 2. | Jätta Eins energie in sachsen GmbH & Co. KG kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Komisjoni, E.ON SE ja RWE AG kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta Eins energie in sachsen GmbH & Co. KG kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Komisjoni, E.ON SE ja RWE AG kohtukulud.

| 3. | Jätta Saksamaa Liitvabariigi kohtukulud tema enda kanda. |
| --- | --- |

3.

Jätta Saksamaa Liitvabariigi kohtukulud tema enda kanda.

---

(1)  ELT C 240, 20.7.2020.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/28 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/28

---

Üldkohtu 17. mai 2023. aasta otsus – GGEW versus komisjon

(Kohtuasi T-319/20) (1)

(Konkurents - Koondumised - Saksamaa elektriturg - Otsus, millega tunnistatakse koondumine siseturuga kokkusobivaks - Tühistamishagi - Hagi esitamise õigus - Vastuvõetavus - Põhjendamiskohustus - Mõiste „üks koondumine“ - Õigus tõhusale kohtulikule kaitsele - Õigus olla ära kuulatud - Turu piiritlemine - Abalüüsiperiood - Turuvõimu analüüs - Otsustav mõju - Ilmselged hindamisvead - Hoolsuskohustus)

(2023/C 235/36)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: GGEW, Gruppen-Gas- und Elektrizitätswerk Bergstraße AG (Bensheim, Saksamaa) (esindajad: advokaadid I. Zenke ja T. Heymann)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: G. Meessen ja I. Zaloguin, keda abistasid advokaadid T. Funke ja A. Dlouhy)

Kostja toetuseks menetlusse astujad: Saksamaa Liitvabariik (esindajad: J. Möller ja S. Costanzo), E.ON SE (Essen, Saksamaa) (esindajad: advokaadid C. Grave, C. Barth ja D.-J. dos Santos Goncalves), RWE AG (Essen) (esindajad: advokaadid U. Scholz, J. Siegmund ja J. Ziebarth)

Ese

Hageja ELTL 263 alusel esitatud hagi tühistada komisjoni 26. veebruari 2019. aasta otsus C(2019) 1711 final, millega tunnistatakse koondumine siseturuga ja EMP lepinguga kokkusobivaks (juhtum M.8871– „RWE/E.ON Assets“) (ELT 2020, C 111, lk 1).

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Jätta GGEW, Gruppen-Gas- und Elektrizitätswerk Bergstraße AG kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Komisjoni, E.ON SE ja RWE AG kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta GGEW, Gruppen-Gas- und Elektrizitätswerk Bergstraße AG kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Komisjoni, E.ON SE ja RWE AG kohtukulud.

| 3. | Jätta Saksamaa Liitvabariigi kohtukulud tema enda kanda. |
| --- | --- |

3.

Jätta Saksamaa Liitvabariigi kohtukulud tema enda kanda.

---

(1)  ELT C 240, 20.7.2020.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/29 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/29

---

Üldkohtu 17. mai 2023. aasta otsus – Mainova versus komisjon

(Kohtuasi T-320/20) (1)

(Konkurents - Koondumised - Saksamaa elektriturg - Otsus, millega tunnistatakse koondumine siseturuga kokkusobivaks - Tühistamishagi - Hagi esitamise õiguse puudumine - Aktiivse osaluse puudumine - Vastuvõetamatus)

(2023/C 235/37)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Mainova AG (Frankfurt, Saksamaa) (esindajad: advokaadid C. Schalast ja H. Löschan)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: esindajad: G. Meessen ja I. Zaloguin, keda abistasid advokaadid F. Haus ja F. Schmidt)

Kostja toetuseks menetlusse astujad: Saksamaa Liitvabariik (esindajad: J. Möller ja S. Costanzo), E.ON SE (Essen, Saksamaa) (esindajad: advokaadid C. Grave, C. Barth ja D.-J. dos Santos Goncalves), RWE AG (Essen) (esindajad: advokaadid U. Scholz, J. Siegmund ja J. Ziebarth)

Ese

Hageja ELTL 263 alusel esitatud hagi tühistada komisjoni 26. veebruari 2019. aasta otsus C(2019) 1711 final, millega tunnistatakse koondumine siseturuga ja EMP lepinguga kokkusobivaks (juhtum M.8871– „RWE/E.ON Assets“) (ELT 2020, C 111, lk 1).

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi ilmselge vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi ilmselge vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.

| 2. | Jätta Mainova AG kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Komisjoni, E.ON SE ja RWE AG kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta Mainova AG kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Komisjoni, E.ON SE ja RWE AG kohtukulud.

| 3. | Jätta Saksamaa Liitvabariigi kohtukulud tema enda kanda. |
| --- | --- |

3.

Jätta Saksamaa Liitvabariigi kohtukulud tema enda kanda.

---

(1)  ELT C 247, 27.7.2020.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/30 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/30

---

Üldkohtu 17. mai 2023. aasta otsus – enercity versus komisjon

(Kohtuasi T-321/20) (1)

(Konkurents - Koondumised - Saksa elektriturg - Otsus, millega koondumine tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks - Tühistamishagi - Kaebeõiguse puudumine - Aktiivse osalemise puudumine - Vastuvõetamatus)

(2023/C 235/38)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: enercity AG (Hannover, Saksamaa) (esindajad: advokaadid C. Schalast ja H. Löschan)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: G. Meessen ja I. Zaloguin, keda abistavad advokaadid F. Haus ja F. Schmidt)

Kostja toetuseks menetlusse astujad: Saksamaa Liitvabariik (esindajad: J. Möller ja S. Costanzo), E.ON SE (Essen, Saksamaa) (esindajad: advokaadid C. Grave, C. Barth ja D.-J. dos Santos Goncalves), RWE AG (Essen) (esindajad: advokaadid U. Scholz, J. Siegmund ja J. Ziebarth)

Ese

Hageja palub ELTL artikli 263 alusel esitatud hagis tühistada komisjoni 26. veebruari 2019. aasta otsuse C(2019) 1711 (final), millega koondumine tunnistatakse siseturuga ja EMP lepinguga kokkusobivaks (juhtum M.8871 – RWE/E.ON Assets) (ELT 2020, C 111, lk 1).

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.

| 2. | Jätta enercity AG kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt välja Euroopa Komisjoni, E.ON SE ja RWE AG kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta enercity AG kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt välja Euroopa Komisjoni, E.ON SE ja RWE AG kohtukulud.

| 3. | Jätta Saksamaa Liitvabariigi kohtukulud tema enda kanda. |
| --- | --- |

3.

Jätta Saksamaa Liitvabariigi kohtukulud tema enda kanda.

---

(1)  ELT C 247, 27.7.2020.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/30 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/30

---

Üldkohtu 17. mai 2023. aasta otsus – Stadtwerke Frankfurt am Main versus komisjon

(Kohtuasi T-322/20) (1)

(Konkurents - Koondumised - Saksamaa elektriturg - Otsus, millega tunnistatakse koondumine siseturuga kokkusobivaks - Tühistamishagi - Hagi esitamise õiguse puudumine - Vastuvõetamatus)

(2023/C 235/39)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Stadtwerke Frankfurt am Main Holding GmbH (Frankfurt, Saksamaa) (esindajad: advokaadid C. Schalast ja H. Löschan)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: G. Meessen ja I. Zaloguin, keda abistasid advokaadid F. Haus et F. Schmidt)

Kostja toetuseks menetlusse astujad: Saksamaa Liitvabariik (esindajad: J. Möller ja S. Costanzo), E.ON SE (Essen, Saksamaa) (esindajad: advokaadid C. Grave, C. Barth ja D.-J. dos Santos Goncalves), RWE AG (Essen) (esindajad: advokaadid U. Scholz, J. Siegmund ja J. Ziebarth)

Ese

Hageja ELTL 263 alusel esitatud hagi tühistada komisjoni 26. veebruari 2019. aasta otsus C(2019) 1711 final, millega tunnistatakse koondumine siseturuga ja EMP lepinguga kokkusobivaks (juhtum M.8871– „RWE/E.ON Assets“) (ELT 2020, C 111, lk 1).

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi ilmselge vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi ilmselge vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.

| 2. | Jätta Stadtwerke Frankfurt am Main Holding GmbH kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Komisjoni, E.ON SE ja RWE AG kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta Stadtwerke Frankfurt am Main Holding GmbH kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Komisjoni, E.ON SE ja RWE AG kohtukulud.

| 3. | Jätta Saksamaa Liitvabariigi kohtukulud tema enda kanda. |
| --- | --- |

3.

Jätta Saksamaa Liitvabariigi kohtukulud tema enda kanda.

---

(1)  ELT C 247, 27.7.2020.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/31 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/31

---

Üldkohtu 24. mai 2023. aasta otsus – Meta Platforms Ireland versus komisjon

(Kohtuasi T-451/20) (1)

(Konkurents - Andmeturg - Haldusmenetlus - Määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 18 lõige 3 ja artikli 24 lõike 1 punkt d - Teabenõue - Virtuaalne andmeruum - Põhjendamiskohustus - Õiguskindlus - Kaitseõigused - Nõutava teabe vajalikkus - Võimu kuritarvitamine - Õigus eraelu austamisele - Proportsionaalsus - Hea halduse põhimõte - Ametisaladus)

(2023/C 235/40)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Meta Platforms Ireland Ltd, varem Facebook Ireland Ltd (Dublin, Iirimaa) (esindajad: D. Jowell, KC, barrister D. Bailey, solicitors J. Aitken, D. Das, S. Malhi, R. Haria ja M. Quayle ning avocat T. Oeyen)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: G. Conte, C. Urraca Caviedes ja C. Sjödin)

Kostja toetuseks menetlusse astuja: République fédérale d’Allemagne (esindaja: S. Costanzo)

Ese

Hageja palub ELTL artikli 263 alusel esitatud hagis tühistada komisjoni 4. mai 2020. aasta otsuse C(2020) 3011 (final) nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 18 lõike 3 ja artikli 24 lõike 1 punkti d kohaldamise menetluses (juhtum AT.40628 – Facebooki andmekasutust käsitlev praktika), mida on muudetud komisjoni 11. detsembri 2020. aasta otsusega C(2020) 9231 (final).

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Jätta Meta Platforms Ireland Ltd kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt välja Euroopa Komisjoni kohtukulud, sealhulgas ajutiste meetmete kohaldamise menetlusega seotud kulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta Meta Platforms Ireland Ltd kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt välja Euroopa Komisjoni kohtukulud, sealhulgas ajutiste meetmete kohaldamise menetlusega seotud kulud.

| 3. | Jätta Saksamaa Liitvabariigi kohtukulud tema enda kanda. |
| --- | --- |

3.

Jätta Saksamaa Liitvabariigi kohtukulud tema enda kanda.

---

(1)  ELT C 287, 31.8.2020.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/32 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/32

---

Üldkohtu 24. mai 2023. aasta otsus – Meta Platforms Ireland versus komisjon

(Kohtuasi T-452/20) (1)

(Konkurents - Andmeturg - Haldusmenetlus - Määruse (EL) nr 1/2003 artikli 18 lõige 3 ja artikli 24 lõike 1 punkt d - Infonõue - Virtuaalne andmeruum - Põhjendamiskohustus - Õiguskindlus - Kaitseõigused - Nõutava teabe vajalikkus - Võimu kuritarvitamine - Õigus eraelu austamisele - Proportsionaalsus - Hea halduse põhimõte - Ametisaladus)

(2023/C 235/41)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Meta Platforms Ireland Ltd, varem Facebook Ireland Ltd (Dublin, Iirimaa) (esindajad: D. Jowell, KC, barrister D. Bailey, solicitor J. Aitken, solicitor D. Das, solicitor S. Malhi, solicitor R. Haria, solicitor M. Quayle ja advokaat T. Oeyen)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: G. Conte, C. Urraca Caviedes ja C. Sjödin, agents)

Kostja toetuseks menetlusse astuja: Saksamaa Liitvabariik (esindaja: S. Costanzo)

Ese

Hageja ELTL artikli 263 alusel esitatud hagi nõudeks on tühistada komisjoni 4. mai 2020. aasta otsus C(2020) 3011 (final) nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 18 lõike 3 ja artikli 24 lõike 1 punkti d kohaldamise menetluses (juhtum AT.40684 – Facebook Marketplace), mida on muudetud komisjoni 11. detsembri 2020. aasta otsusega C(2020) 9229 (final).

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Jätta Meta Platforms Ireland Ltd kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Komisjoni kohtukulud, sealhulgas ajutiste meetmete kohaldamise menetlusega seotud kulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta Meta Platforms Ireland Ltd kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Komisjoni kohtukulud, sealhulgas ajutiste meetmete kohaldamise menetlusega seotud kulud.

| 3. | Saksamaa Liitvabariik kannab ise oma kohtukulud. |
| --- | --- |

3.

Saksamaa Liitvabariik kannab ise oma kohtukulud.

---

(1)  ELT C 287, 31.8.2020.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/32 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/32

---

Üldkohtu 24. mai 2023. aasta otsus – Lyubetskaya versus nõukogu

(Kohtuasi T-556/21) (1)

(Ühine välis- ja julgeolekupoliitika - Piiravad meetmed seoses olukorraga Valgevenes - Rahaliste vahendite külmutamine - Liikmesriikide territooriumile lubamise valdkonna piirang - Hageja kandmine asjassepuutuvate isikute, üksuste ja asutuste loeteludesse - Põhjendamiskohustus - Hindamisviga - Proportsionaalsus)

(2023/C 235/42)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Sviatlana Lyubetskaya (Minsk, Valgevene) (esindaja: advokaat D. Litvinski)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu (esindajad: M.-C. Cadilhac ja S. Saez Moreno)

Ese

ELTL artikli 263 alusel esitatud hagis palub hageja, et teda puudutavas osas tühistataks nõukogu 21. juuni 2021. aasta rakendusmäärus (ÜVJP) 2021/1002, millega rakendatakse otsust 2012/642/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Valgevenes (ELT 2021, L 219 I, lk 70), ja nõukogu 21. juuni 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/997 millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 765/2006, milles käsitletakse piiravaid meetmeid Valgevene suhtes, artikli 8a lõiget 1 (ELT 2021, L 219 I, lk 3).

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Jätta Sviatlana Lyubetskaya kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Liidu Nõukogu kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta Sviatlana Lyubetskaya kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Liidu Nõukogu kohtukulud.

---

(1)  ELT C 11, 10.1.2022.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/33 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/33

---

Üldkohtu 24. mai 2023. aasta otsus – Omeliyanyuk versus nõukogu

(Kohtuasi T-557/21) (1)

(Ühine välis- ja julgeolekupoliitika - Piiravad meetmed seoses olukorraga Valgevenes - Rahaliste vahendite külmutamine - Liikmesriikide territooriumile lubamise valdkonna piirang - Hageja kandmine asjassepuutuvate isikute, üksuste ja asutuste loeteludesse - Põhjendamiskohustus - Hindamisviga - Proportsionaalsus)

(2023/C 235/43)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Aleksandr Omeliyanyuk (Minsk, Valgevene) (esindaja: advokaat D. Litvinski)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu (esindajad: M.-C. Cadilhac ja S. Saez Moreno)

Ese

ELTL artikli 263 alusel esitatud hagis palub hageja, et teda puudutavas osas tühistataks nõukogu 21. juuni 2021. aasta rakendusmäärus (ÜVJP) 2021/1002, millega rakendatakse otsust 2012/642/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Valgevenes (ELT 2021, L 219 I, lk 70), ja nõukogu 21. juuni 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/997 millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 765/2006, milles käsitletakse piiravaid meetmeid Valgevene suhtes, artikli 8a lõiget 1 (ELT 2021, L 219 I, lk 3).

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Jätta Aleksandr Omeliyanyuki kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Liidu Nõukogu kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta Aleksandr Omeliyanyuki kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Liidu Nõukogu kohtukulud.

---

(1)  ELT C 11, 10.1.2022.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/33 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/33

---

Üldkohtu 24. mai 2023. aasta otsus – Gusachenka versus nõukogu

(Kohtuasi T-579/21) (1)

(Ühine välis- ja julgeolekupoliitika - Piiravad meetmed seoses olukorraga Valgevenes - Rahaliste vahendite külmutamine - Liikmesriikide territooriumile lubamise valdkonna piirang - Hageja kandmine asjassepuutuvate isikute, üksuste ja asutuste loeteludesse - Hindamisviga - Proportsionaalsus - Sõnavabadus)

(2023/C 235/44)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Siarhei Gusachenka (Minsk, Valgevene) (esindaja: advokaat D. Litvinski)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu (esindajad: A. Limonet ja V. Piessevaux)

Ese

ELTL artikli 263 alusel esitatud hagis palub hageja, et teda puudutavas osas tühistataks nõukogu 21. juuni 2021. aasta rakendusmäärus (ÜVJP) 2021/1002, millega rakendatakse otsust 2012/642/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Valgevenes (ELT 2021, L 219 I, lk 70), ja nõukogu 21. juuni 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/997 millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 765/2006, milles käsitletakse piiravaid meetmeid Valgevene suhtes, artikli 8a lõiget 1 (ELT 2021, L 219 I, lk 3).

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Jätta Siarhei Gusachenka kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Liidu Nõukogu kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta Siarhei Gusachenka kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Liidu Nõukogu kohtukulud.

---

(1)  ELT C 11, 10.1.2022.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/34 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/34

---

Üldkohtu 24. mai 2023. aasta otsus – Haidukevich versus nõukogu

(Kohtuasi T-580/21) (1)

(Ühine välis- ja julgeolekupoliitika - Piiravad meetmed seoses olukorraga Valgevenes - Rahaliste vahendite külmutamine - Liikmesriikide territooriumile lubamise valdkonna piirang - Hageja kandmine asjassepuutuvate isikute, üksuste ja asutuste loeteludesse - Põhjendamiskohustus - Hindamisviga - Proportsionaalsus)

(2023/C 235/45)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Aleh Haidukevich (Semkino, Valgevene) (esindaja: advokaat D. Litvinski)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu (esindajad: S. Lejeune, E. d’Ursel ja V. Piessevaux)

Ese

ELTL artikli 263 alusel esitatud hagis palub hageja, et teda puudutavas osas tühistataks nõukogu 21. juuni 2021. aasta rakendusmäärus (ÜVJP) 2021/1002, millega rakendatakse otsust 2012/642/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Valgevenes (ELT 2021, L 219 I, lk 70), ja nõukogu 21. juuni 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/997 millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 765/2006, milles käsitletakse piiravaid meetmeid Valgevene suhtes, artikli 8a lõiget 1 (ELT 2021, L 219 I, lk 3).

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Jätta Aleh Haidukevichi kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Liidu Nõukogu kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta Aleh Haidukevichi kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Liidu Nõukogu kohtukulud.

---

(1)  ELT C 11, 10.1.2022.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/35 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/35

---

Üldkohtu 17. mai 2023. aasta otsus – IR versus komisjon

(Kohtuasi T-685/21) (1)

(Avalik teenistus - Ametnikud - Sotsiaalkindlustus - Ametnike ravikindlustuse ühine eeskiri - Personalieeskirjade artikkel 72 - Raske haigus - Arstliku komisjoni arvamus - Põhjendamiskohustus)

(2023/C 235/46)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: IR (esindajad: advokaadid S. Pappas ja A. Pappas)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: L. Hohenecker ja L. Vernier)

Ese

ELTL artikli 270 alusel esitatud hagis palub hageja tühistada 11. detsembri 2020. aasta otsus, millega Euroopa Komisjon lükkas tagasi tema poja haiguse raskeks haiguseks tunnistamise pikendamise taotluse.

Resolutsioon

| 1. | Tühistada Euroopa Komisjoni 11. detsembri 2020. aasta otsus, millega ta lükkas tagasi IR-i poja haiguse raskeks haiguseks tunnistamise pikendamise taotluse. |
| --- | --- |

1.

Tühistada Euroopa Komisjoni 11. detsembri 2020. aasta otsus, millega ta lükkas tagasi IR-i poja haiguse raskeks haiguseks tunnistamise pikendamise taotluse.

| 2. | Mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja komisjonilt.

---

(1)  ELT C 11, 10.1.2022.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/35 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/35

---

Üldkohtu 17. mai 2023. aasta otsus – Chambers jt versus komisjon

(Kohtuasi T-177/22) (1)

(Avalik teenistus - Ajutised ametlikud - Lepingulised töötajad - Kulude hüvitamine - Sõidukulud - Ühendkuningriigi Euroopa Liidust lahkumise tagajärjed - Kolmandas riigis asuv päritolukoht - Reisikulude iga-aastase kindlasummalise makse õiguse äravõtmine - Hindamisviga - Võrdne kohtlemine)

(2023/C 235/47)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hagejad: Alexander Chambers (Barcelona, Hispaania) ja teised 9 hagejat, kelle nimed on esitatud kohtuotsuse lisas (esindaja: advokaat N. de Montigny)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: T. Bohr ja M. Brauhoff)

Ese

ELTL artikli 270 alusel esitatud hagis paluvad hagejad tühistada nende 2021. aasta juuni töötasu teatised selles osas, millest nendest on võimalik järeldada, et Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust lahkumise (Brexit) tulemusel ei ole neil enam õigust saada iga-aastast kindlasummalist makset reisikulude eest teenistuskohast päritolukohta.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Alexander Chambersilt ja teistelt hagejatelt, kelle nimed on esitatud lisas. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Alexander Chambersilt ja teistelt hagejatelt, kelle nimed on esitatud lisas.

---

(1)  ELT C 222, 7.6.2022.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/36 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/36

---

Üldkohtu 17. mai 2023. aasta otsus – Consulta versus EUIPO – Karlinger (ACASA)

(Kohtuasi T-267/22) (1)

(Euroopa Liidu kaubamärk - Kehtetuks tunnistamise menetlus - Euroopa Liidu sõnamärk ACASA - Absoluutne kehtetuks tunnistamise põhjus - Eristusvõime puudumine - Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 7 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkt b) - Põhjendamiskohustus - Määruse 2017/1001 artikkel 94)

(2023/C 235/48)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Consulta GmbH (Cham, Šveits) (esindajad: advokaadid M. Kinkeldey ja S. Brandstätter)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) (esindajad: M. Eberl ja E. Nicolás Gómez)

Teine pool EUIPO apellatsioonikoja menetluses, menetlusse astuja Üldkohtus: Mario Karlinger (Sölden, Austria) (esindajad: advokaadid M. Mungenast ja K. Riedmüller)

Ese

Hageja esitab ELTL artiklil 263 põhinevas hagis nõude tühistada Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) esimese apellatsioonikoja 24. jaanuari 2022. aasta otsus (asi R 487/2021-1).

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Consulta GmbH-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Consulta GmbH-lt.

---

(1)  ELT C 257, 4.7.2022.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/36 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/36

---

Üldkohtu 17. mai 2023. aasta otsus – Panicongelados-Massas Congeladas versus EUIPO – Seder (panidor)

(Kohtuasi T-480/22) (1)

(Euroopa Liidu kaubamärk - Vastulausemenetlus - Euroopa Liidu kujutismärgi panidor taotlus - Varasem rahvusvaheline sõnamärk ANIDOR - Segiajamise tõenäosus - Määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b)

(2023/C 235/49)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Panicongelados-Massas Congeladas, SA (Leiria, Portugal) (esindaja: advokaat: I. Monteiro Alves)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) (esindajad: A. Ringelhann ja V. Ruzek)

Teine pool EUIPO apellatsioonikoja menetluses: Seder Establishment Limited (Mriehel Birkirkara, Malta)

Ese

Hageja esitab ELTL artiklil 263 põhinevas hagis nõude tühistada Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) teise apellatsioonikoja 11. mai 2022. aasta otsus (asi R 1946/2021-2).

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Jätta poolte kohtukulud nende endi kanda. |
| --- | --- |

2.

Jätta poolte kohtukulud nende endi kanda.

---

(1)  ELT C 359, 19.9.2022.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/37 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/37

---

Üldkohtu 24. mai 2023. aasta otsus – Bimbo versus EUIPO – Bottari Europe (BimboBIKE)

(Kohtuasi T-509/22) (1)

(Euroopa Liidu kaubamärk - Vastulausemenetlus - Euroopa Liidu kujutismärgi BimboBIKE taotlus - Varasem riigisisene sõnamärk BIMBO - Suhteline keeldumispõhjus - Maine kahjustamine - Määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõige 5)

(2023/C 235/50)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Bimbo, SA (Madrid, Hispaania) (esindaja: advokaat J. Carbonell Callicó)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) (esindaja: D. Gája)

Teine pool EUIPO apellatsioonikoja menetluses: Bottari Europe Srl (Pomponesco, Itaalia)

Ese

Hageja esitab ELTL artiklil 263 põhinevas hagis nõude tühistada Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) esimese apellatsioonikoja 16. mai 2022. aasta otsus (asi R 2110/2021-1).

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Jätta poolte kohtukulud nende endi kanda. |
| --- | --- |

2.

Jätta poolte kohtukulud nende endi kanda.

---

(1)  ELT C 389, 10.10.2022.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/38 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/38

---

Üldkohtu 17. mai 2023. aasta otsus – moderne Stadt versus EUIPO (DEUTZER HAFEN)

(Kohtuasi T-656/22) (1)

(Euroopa Liidu kaubamärk - Euroopa Liidu sõnamärgi DEUTZER HAFEN taotlus - Absoluutne keeldumispõhjus - Kirjeldavus - Määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkt c - Võrdne kohtlemine)

(2023/C 235/51)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hagejad: Moderne Stadt Gesellschaft zur Förderung des Städtebaues und der Gemeindeentwicklung mbH (Köln, Saksamaa) (esindajad: advokaadid G. Simon ja L. Daams)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) (esindaja: T. Klee)

Ese

Hageja esitab ELTL artiklil 263 põhinevas hagis nõude tühistada Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) viienda apellatsioonikoja 24. augusti 2022. aasta otsus (asi R 2195/2021-5).

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Jätta Moderne Stadt Gesellschaft zur Förderung des Städtebaues und der Gemeindeentwicklung mbH ja Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) kohtukulud nende endi kanda. |
| --- | --- |

2.

Jätta Moderne Stadt Gesellschaft zur Förderung des Städtebaues und der Gemeindeentwicklung mbH ja Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) kohtukulud nende endi kanda.

---

(1)  ELT C 472, 12.12.2022.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/38 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/38

---

Üldkohtu 17. mail 2023 otsus – moderne Stadt versus EUIPO (DEUTZER HAFEN KÖLN)

(Kohtuasi T-657/22) (1)

(Euroopa Liidu kaubamärk - Euroopa Liidu sõnamärgi DEUTZER HAFEN KÖLN taotlus - Absoluutne keeldumispõhjus - Kirjeldavus - Määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkt c - Võrdne kohtlemine)

(2023/C 235/52)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: moderne Stadt Gesellschaft zur Förderung des Städtebaues und der Gemeindeentwicklung mbH (Köln, Saksamaa) (esindajad: advokaadid G. Simon ja L. Daams)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) (esindaja: T. Klee)

Ese

Hageja esitab ELTL artiklil 263 põhinevas hagis nõude tühistada Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) viienda apellatsioonikoja 24. augusti 2022. aasta otsus (asi R 2196/2021-5).

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Jätta Moderne Stadt Gesellschaft zur Förderung des Städtebaues und der Gemeindeentwicklung mbH ja Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) kohtukulud nende endi kanda. |
| --- | --- |

2.

Jätta Moderne Stadt Gesellschaft zur Förderung des Städtebaues und der Gemeindeentwicklung mbH ja Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) kohtukulud nende endi kanda.

---

(1)  ELT C 472, 12.12.2022.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/39 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/39

---

Üldkohtu 10. mai 2023. aasta määrus – PSCC 2012 versus EUIPO – Starwood Hotels & Resorts Worldwide (LA BOTTEGA W)

(Kohtuasi T-265/22) (1)

(Euroopa Liidu kaubamärk - Tühistamismenetlus - Registreerimistaotluse tagasivõtmine - Otsuse tegemise vajaduse äralangemine)

(2023/C 235/53)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: PSCC 2012 Srl (Rooma, Itaalia) (esindajad: advokaadid P. Alessandrini ja E. Montelione)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) (esindajad: G. Predonzani ja R. Raponi)

Teine pool apellatsioonikoja menetluses, menetlusse astuja Üldkohtus: Starwood Hotels & Resorts Worldwide LLC (Bethesda, Maryland, Ühendriigid) (esindajad: advokaadid P. Roncaglia, M. Boletto ja N. Parrotta)

Ese

Hageja palub ELTL artikli 263 alusel esitatud hagis tühistada ja muuta Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) teise apellatsioonikoja 24. veebruari 2022. aasta otsus (asi R 621/2019-2).

Resolutsioon

| 1. | Otsuse tegemise vajadus on ära langenud. |
| --- | --- |

1.

Otsuse tegemise vajadus on ära langenud.

| 2. | Jätta kohtukulud PSCC 2012 Srl-i ja Starwood Hotels & Resorts Worldwide LLC endi kanda ja mõista mõlemalt välja pool Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) kohtukuludest. |
| --- | --- |

2.

Jätta kohtukulud PSCC 2012 Srl-i ja Starwood Hotels & Resorts Worldwide LLC endi kanda ja mõista mõlemalt välja pool Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) kohtukuludest.

---

(1)  ELT C 257, 4.7.2022.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/39 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/39

---

13. märtsil 2023 esitatud hagi – Óbudai Egyetem versus nõukogu ja komisjon

(Kohtuasi T-132/23)

(2023/C 235/54)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Óbudai Egyetem (Budapest, Ungari) (esindajad: advokaadid V. Łuszcz ja K. Bendzsel-Varga)

Kostjad: Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada nõukogu 15. detsembri 2022. aasta rakendusotsuse (EL) 2022/2506 (1) artikli 2 lõige 2 osaliselt selles osas, milles on silmas peetud „või sellist avalikes huvides tegutsevat usaldushalduse hallatavat üksust“, ning osas, milles otsuse 2022/2506 see säte puudutab hagejat; |
| --- | --- |

—

tühistada nõukogu 15. detsembri 2022. aasta rakendusotsuse (EL) 2022/2506 (1) artikli 2 lõige 2 osaliselt selles osas, milles on silmas peetud „või sellist avalikes huvides tegutsevat usaldushalduse hallatavat üksust“, ning osas, milles otsuse 2022/2506 see säte puudutab hagejat;

| — | tühistada komisjoni liikmete Hahni ja Gabrieli 26. jaanuari 2023. aasta ühisdeklaratsioon nõukogu 15. detsembri 2022. aasta rakendusotsuse kohaldamise kohta Ungari usaldushaldustele osas, milles see puudutab hagejat; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni liikmete Hahni ja Gabrieli 26. jaanuari 2023. aasta ühisdeklaratsioon nõukogu 15. detsembri 2022. aasta rakendusotsuse kohaldamise kohta Ungari usaldushaldustele osas, milles see puudutab hagejat;

| — | tühistada komisjoni 2023. aasta 20. jaanuari, 21. veebruari ja 3. märtsi avaldused, mis on avaldatud programmide ERASMUS+ „Euroopa horisont“ portaalide rubriikides „Vastutusest vabastamine“ või „KKK“, nagu on märgitud eelmainitud ühisdeklaratsioonis, osas, milles need puudutavad hagejat; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 2023. aasta 20. jaanuari, 21. veebruari ja 3. märtsi avaldused, mis on avaldatud programmide ERASMUS+ „Euroopa horisont“ portaalide rubriikides „Vastutusest vabastamine“ või „KKK“, nagu on märgitud eelmainitud ühisdeklaratsioonis, osas, milles need puudutavad hagejat;

| — | tühistada komisjoni akt, mis on toodud kogukonna EIT Manufacturing 2. veebruari 2023. aasta kirjas, mis on saadetud projektimeetme „EcoAction – ökosüsteemidele avalduva mõju võimendamine partneriteülese õppe kaudu“ konsortsiumi koordinaatorile, osas, milles see puudutab hagejat; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni akt, mis on toodud kogukonna EIT Manufacturing 2. veebruari 2023. aasta kirjas, mis on saadetud projektimeetme „EcoAction – ökosüsteemidele avalduva mõju võimendamine partneriteülese õppe kaudu“ konsortsiumi koordinaatorile, osas, milles see puudutab hagejat;

| — | mõista kohtukulud välja nõukogult ja komisjonilt ning igalt kostja toetuseks menetlusse astujalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja nõukogult ja komisjonilt ning igalt kostja toetuseks menetlusse astujalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja neli väidet.

| 1. | Esimene väide, et on rikutud tingimuslikkuse määrust (2), kohustust esitada asjakohased põhjendused, proportsionaalsuse põhimõtet, Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 16 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (3).






  — | Hageja väidab, et komisjon ja nõukogu i) ei ole tõendanud ELi eelarve usaldusväärse finantsjuhtimise või ELi finantshuvide kaitse mõjutamise olulisust ega ole suutnud tõendada tegelikku seost selle mõjutamise ning ELi eelarve usaldusväärse finantsjuhtimise ja ELi finantshuvide tõsise mõjutamise ohu vahel; ning ii) ei ole tingimuslikkuse määruse artikli 5 lõike 3 kohaselt kindlaks teinud, et meede on proportsionaalne. Hageja leiab lisaks, et komisjon ja nõukogu on teinud hindamisvigu, rikkunud tingimuslikkuse määrust ning rikkunud kohustust esitada selle kohta asjakohased põhjendused. Hageja väidab ka, et tingimuslikkuse määrus on õigusvastane, kuivõrd selles määruses on vaidlustatud otsuse kohaldamisel välistatud individuaalsed erandid. |
| --- | --- | --- |

1.

Esimene väide, et on rikutud tingimuslikkuse määrust (2), kohustust esitada asjakohased põhjendused, proportsionaalsuse põhimõtet, Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 16 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (3).

—

Hageja väidab, et komisjon ja nõukogu i) ei ole tõendanud ELi eelarve usaldusväärse finantsjuhtimise või ELi finantshuvide kaitse mõjutamise olulisust ega ole suutnud tõendada tegelikku seost selle mõjutamise ning ELi eelarve usaldusväärse finantsjuhtimise ja ELi finantshuvide tõsise mõjutamise ohu vahel; ning ii) ei ole tingimuslikkuse määruse artikli 5 lõike 3 kohaselt kindlaks teinud, et meede on proportsionaalne. Hageja leiab lisaks, et komisjon ja nõukogu on teinud hindamisvigu, rikkunud tingimuslikkuse määrust ning rikkunud kohustust esitada selle kohta asjakohased põhjendused. Hageja väidab ka, et tingimuslikkuse määrus on õigusvastane, kuivõrd selles määruses on vaidlustatud otsuse kohaldamisel välistatud individuaalsed erandid.

| 2. | Teine väide, et on rikutud süütuse presumptsiooni ning võrdse kohtlemise ja diskrimineerimiskeelu põhimõtet. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et on rikutud süütuse presumptsiooni ning võrdse kohtlemise ja diskrimineerimiskeelu põhimõtet.

| 3. | Kolmas väide, et on rikutud õigust tegutseda moonutusteta turul (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 16 koostoimes ELTL artiklitega 101-108). |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et on rikutud õigust tegutseda moonutusteta turul (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 16 koostoimes ELTL artiklitega 101-108).

| 4. | Neljas väide, et on rikutud õiguskindluse ja õiguspärase ootuse põhimõtteid ning olulisi menetlusnõudeid. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et on rikutud õiguskindluse ja õiguspärase ootuse põhimõtteid ning olulisi menetlusnõudeid.

Esimese, teise ja neljanda väite kontekstis väidab hageja ka, et tingimuslikkuse määrus on õigusvastane, kuivõrd määruses on vaidlustatud otsuse kohaldamisel välistatud individuaalsed erandid.

---

(1)  Nõukogu 15. detsembri 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/2506, mis käsitleb meetmeid liidu eelarve kaitsmiseks õigusriigi põhimõtete rikkumise eest Ungaris (ELT 2022, L 325, lk 94).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrus (EL, Euratom) 2020/2092, mis käsitleb üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks (ELT 2020, L 433 I, lk 1).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT 2018, L 193, lk 1).

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/41 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/41

---

13. märtsil 2023 esitatud hagi – Állatorvostudományi Egyetem versus nõukogu ja komisjon

(Kohtuasi T-133/23)

(2023/C 235/55)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Állatorvostudományi Egyetem (Budapest, Ungari) (esindajad: advokaadid V. Łuszcz ja K. Bendzsel-Varga)

Kostjad: Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada nõukogu 15. detsembri 2022. aasta rakendusotsuse (EL) 2022/2506 (1) artikli 2 lõige 2 osaliselt selles osas, milles on silmas peetud „või sellist avalikes huvides tegutsevat usaldushalduse hallatavat üksust“, ning osas, milles otsuse 2022/2506 see säte puudutab hagejat; |
| --- | --- |

—

tühistada nõukogu 15. detsembri 2022. aasta rakendusotsuse (EL) 2022/2506 (1) artikli 2 lõige 2 osaliselt selles osas, milles on silmas peetud „või sellist avalikes huvides tegutsevat usaldushalduse hallatavat üksust“, ning osas, milles otsuse 2022/2506 see säte puudutab hagejat;

| — | tühistada komisjoni liikmete Hahni ja Gabrieli 26. jaanuari 2023. aasta ühisdeklaratsioon nõukogu 15. detsembri 2022. aasta rakendusotsuse kohaldamise kohta Ungari usaldushaldustele osas, milles see puudutab hagejat; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni liikmete Hahni ja Gabrieli 26. jaanuari 2023. aasta ühisdeklaratsioon nõukogu 15. detsembri 2022. aasta rakendusotsuse kohaldamise kohta Ungari usaldushaldustele osas, milles see puudutab hagejat;

| — | tühistada komisjoni 2023. aasta 20. jaanuari, 21. veebruari ja 3. märtsi avaldused, mis on avaldatud programmide ERASMUS+ „Euroopa horisont“ portaalide rubriikides „Vastutusest vabastamine“ või „KKK“, nagu on märgitud eelmainitud ühisdeklaratsioonis, osas, milles need puudutavad hagejat; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 2023. aasta 20. jaanuari, 21. veebruari ja 3. märtsi avaldused, mis on avaldatud programmide ERASMUS+ „Euroopa horisont“ portaalide rubriikides „Vastutusest vabastamine“ või „KKK“, nagu on märgitud eelmainitud ühisdeklaratsioonis, osas, milles need puudutavad hagejat;

| — | tühistada komisjoni akt, mis on toodud Euroopa Tervishoiu ja Digitaalvaldkonna Rakendusameti (HADEA) 25. jaanuari 2023. aasta e-kirjas, mis on saadetud projekti „Digitaalse Euroopa projekt infotehnoloogia ja toiduteaduse valdkonnas (TRACE4EU)“ konsortsiumi koordinaatorile, osas, milles see puudutab hagejat; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni akt, mis on toodud Euroopa Tervishoiu ja Digitaalvaldkonna Rakendusameti (HADEA) 25. jaanuari 2023. aasta e-kirjas, mis on saadetud projekti „Digitaalse Euroopa projekt infotehnoloogia ja toiduteaduse valdkonnas (TRACE4EU)“ konsortsiumi koordinaatorile, osas, milles see puudutab hagejat;

| — | mõista kohtukulud välja nõukogult ja komisjonilt ning igalt kostja toetuseks menetlusse astujalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja nõukogult ja komisjonilt ning igalt kostja toetuseks menetlusse astujalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja neli väidet.

| 1. | Esimene väide, et on rikutud tingimuslikkuse määrust (2), kohustust esitada asjakohased põhjendused, proportsionaalsuse põhimõtet, Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 16 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (3).






  — | Hageja väidab, et komisjon ja nõukogu i) ei ole tõendanud ELi eelarve usaldusväärse finantsjuhtimise või ELi finantshuvide kaitse mõjutamise olulisust ega ole suutnud tõendada tegelikku seost selle mõjutamise ning ELi eelarve usaldusväärse finantsjuhtimise ja ELi finantshuvide tõsise mõjutamise ohu vahel; ning ii) ei ole tingimuslikkuse määruse artikli 5 lõike 3 kohaselt kindlaks teinud, et meede on proportsionaalne. Hageja leiab lisaks, et komisjon ja nõukogu on teinud hindamisvigu, rikkunud tingimuslikkuse määrust ning rikkunud kohustust esitada selle kohta asjakohased põhjendused. Hageja väidab ka, et tingimuslikkuse määrus on õigusvastane, kuivõrd selles määruses on vaidlustatud otsuse kohaldamisel välistatud individuaalsed erandid. |
| --- | --- | --- |

1.

Esimene väide, et on rikutud tingimuslikkuse määrust (2), kohustust esitada asjakohased põhjendused, proportsionaalsuse põhimõtet, Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 16 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (3).

—

Hageja väidab, et komisjon ja nõukogu i) ei ole tõendanud ELi eelarve usaldusväärse finantsjuhtimise või ELi finantshuvide kaitse mõjutamise olulisust ega ole suutnud tõendada tegelikku seost selle mõjutamise ning ELi eelarve usaldusväärse finantsjuhtimise ja ELi finantshuvide tõsise mõjutamise ohu vahel; ning ii) ei ole tingimuslikkuse määruse artikli 5 lõike 3 kohaselt kindlaks teinud, et meede on proportsionaalne. Hageja leiab lisaks, et komisjon ja nõukogu on teinud hindamisvigu, rikkunud tingimuslikkuse määrust ning rikkunud kohustust esitada selle kohta asjakohased põhjendused. Hageja väidab ka, et tingimuslikkuse määrus on õigusvastane, kuivõrd selles määruses on vaidlustatud otsuse kohaldamisel välistatud individuaalsed erandid.

| 2. | Teine väide, et on rikutud süütuse presumptsiooni ning võrdse kohtlemise ja diskrimineerimiskeelu põhimõtet. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et on rikutud süütuse presumptsiooni ning võrdse kohtlemise ja diskrimineerimiskeelu põhimõtet.

| 3. | Kolmas väide, et on rikutud õigust tegutseda moonutusteta turul (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 16 koostoimes ELTL artiklitega 101-108). |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et on rikutud õigust tegutseda moonutusteta turul (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 16 koostoimes ELTL artiklitega 101-108).

| 4. | Neljas väide, et on rikutud õiguskindluse ja õiguspärase ootuse põhimõtteid ning olulisi menetlusnõudeid. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et on rikutud õiguskindluse ja õiguspärase ootuse põhimõtteid ning olulisi menetlusnõudeid.

Esimese, teise ja neljanda väite kontekstis väidab hageja ka, et tingimuslikkuse määrus on õigusvastane, kuivõrd määruses on vaidlustatud otsuse kohaldamisel välistatud individuaalsed erandid.

---

(1)  Nõukogu 15. detsembri 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/2506, mis käsitleb meetmeid liidu eelarve kaitsmiseks õigusriigi põhimõtete rikkumise eest Ungaris (ELT 2022, L 325, lk 94).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrus (EL, Euratom) 2020/2092, mis käsitleb üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks (ELT 2020, L 433 I, lk 1).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT 2018, L 193, lk 1).

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/42 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/42

---

13. märtsil 2023 esitatud hagi – Miskolci Egyetem versus nõukogu ja komisjon

(Kohtuasi T-139/23)

(2023/C 235/56)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Miskolci Egyetem (Miskolc, Ungari) (esindajad: advokaadid V. Łuszcz ja K. Bendzsel-Varga)

Kostjad: Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada nõukogu 15. detsembri 2022. aasta rakendusotsuse (EL) 2022/2506 (1) artikli 2 lõige 2 osaliselt selles osas, milles on silmas peetud „või sellist avalikes huvides tegutsevat usaldushalduse hallatavat üksust“, ning osas, milles otsuse 2022/2506 see säte puudutab hagejat; |
| --- | --- |

—

tühistada nõukogu 15. detsembri 2022. aasta rakendusotsuse (EL) 2022/2506 (1) artikli 2 lõige 2 osaliselt selles osas, milles on silmas peetud „või sellist avalikes huvides tegutsevat usaldushalduse hallatavat üksust“, ning osas, milles otsuse 2022/2506 see säte puudutab hagejat;

| — | tühistada komisjoni liikmete Hahni ja Gabrieli 26. jaanuari 2023. aasta ühisdeklaratsioon nõukogu 15. detsembri 2022. aasta rakendusotsuse kohaldamise kohta Ungari usaldushaldustele osas, milles see puudutab hagejat; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni liikmete Hahni ja Gabrieli 26. jaanuari 2023. aasta ühisdeklaratsioon nõukogu 15. detsembri 2022. aasta rakendusotsuse kohaldamise kohta Ungari usaldushaldustele osas, milles see puudutab hagejat;

| — | tühistada komisjoni 2023. aasta 20. jaanuari, 21. veebruari ja 3. märtsi avaldused, mis on avaldatud programmide ERASMUS+ „Euroopa horisont“ portaalide rubriikides „Vastutusest vabastamine“ või „KKK“, nagu on märgitud eelmainitud ühisdeklaratsioonis, osas, milles need puudutavad hagejat; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 2023. aasta 20. jaanuari, 21. veebruari ja 3. märtsi avaldused, mis on avaldatud programmide ERASMUS+ „Euroopa horisont“ portaalide rubriikides „Vastutusest vabastamine“ või „KKK“, nagu on märgitud eelmainitud ühisdeklaratsioonis, osas, milles need puudutavad hagejat;

| — | tühistada komisjoni akt, mis on toodud Euroopa Hariduse ja Kultuuri Rakendusameti (EACEA) 21. veebruari 2023. aasta kirjas, mis on saadetud projekti „Spordiorganisatsioonide ja -juhtimise edendamine“ konsortsiumi koordinaatorile, osas, milles see puudutab hagejat; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni akt, mis on toodud Euroopa Hariduse ja Kultuuri Rakendusameti (EACEA) 21. veebruari 2023. aasta kirjas, mis on saadetud projekti „Spordiorganisatsioonide ja -juhtimise edendamine“ konsortsiumi koordinaatorile, osas, milles see puudutab hagejat;

| — | mõista kohtukulud välja nõukogult ja komisjonilt ning igalt kostja toetuseks menetlusse astujalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja nõukogult ja komisjonilt ning igalt kostja toetuseks menetlusse astujalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja neli väidet.

| 1. | Esimene väide, et on rikutud Esimene väide, et on rikutud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2092 (tingimuslikkuse määrus) (2), kohustust esitada asjakohased põhjendused, proportsionaalsuse põhimõtet, Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 16 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (3).






  — | Hageja väidab, et komisjon ja nõukogu i) ei ole tõendanud ELi eelarve usaldusväärse finantsjuhtimise või ELi finantshuvide kaitse mõjutamise olulisust ega ole suutnud tõendada tegelikku seost selle mõjutamise ning ELi eelarve usaldusväärse finantsjuhtimise ja ELi finantshuvide tõsise mõjutamise ohu vahel; ning ii) ei ole tingimuslikkuse määruse artikli 5 lõike 3 kohaselt kindlaks teinud, et meede on proportsionaalne. Hageja leiab lisaks, et komisjon ja nõukogu on teinud hindamisvigu, rikkunud tingimuslikkuse määrust ning rikkunud kohustust esitada selle kohta asjakohased põhjendused. Hageja väidab ka, et tingimuslikkuse määrus on õigusvastane, kuivõrd selles määruses on vaidlustatud otsuse kohaldamisel välistatud individuaalsed erandid. |
| --- | --- | --- |

1.

Esimene väide, et on rikutud Esimene väide, et on rikutud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2092 (tingimuslikkuse määrus) (2), kohustust esitada asjakohased põhjendused, proportsionaalsuse põhimõtet, Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 16 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (3).

—

Hageja väidab, et komisjon ja nõukogu i) ei ole tõendanud ELi eelarve usaldusväärse finantsjuhtimise või ELi finantshuvide kaitse mõjutamise olulisust ega ole suutnud tõendada tegelikku seost selle mõjutamise ning ELi eelarve usaldusväärse finantsjuhtimise ja ELi finantshuvide tõsise mõjutamise ohu vahel; ning ii) ei ole tingimuslikkuse määruse artikli 5 lõike 3 kohaselt kindlaks teinud, et meede on proportsionaalne. Hageja leiab lisaks, et komisjon ja nõukogu on teinud hindamisvigu, rikkunud tingimuslikkuse määrust ning rikkunud kohustust esitada selle kohta asjakohased põhjendused. Hageja väidab ka, et tingimuslikkuse määrus on õigusvastane, kuivõrd selles määruses on vaidlustatud otsuse kohaldamisel välistatud individuaalsed erandid.

| 2. | Teine väide, et on rikutud süütuse presumptsiooni ning võrdse kohtlemise ja diskrimineerimiskeelu põhimõtet. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et on rikutud süütuse presumptsiooni ning võrdse kohtlemise ja diskrimineerimiskeelu põhimõtet.

| 3. | Kolmas väide, et on rikutud õigust tegutseda moonutusteta turul (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 16 koostoimes ELTL artiklitega 101-108). |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et on rikutud õigust tegutseda moonutusteta turul (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 16 koostoimes ELTL artiklitega 101-108).

| 4. | Neljas väide, et on rikutud õiguskindluse ja õiguspärase ootuse põhimõtteid ning olulisi menetlusnõudeid. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et on rikutud õiguskindluse ja õiguspärase ootuse põhimõtteid ning olulisi menetlusnõudeid.

Esimese, teise ja neljanda väite kontekstis väidab hageja ka, et tingimuslikkuse määrus on õigusvastane, kuivõrd määruses on vaidlustatud otsuse kohaldamisel välistatud individuaalsed erandid.

---

(1)  Nõukogu 15. detsembri 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/2506, mis käsitleb meetmeid liidu eelarve kaitsmiseks õigusriigi põhimõtete rikkumise eest Ungaris (ELT 2022, L 325, lk 94).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrus (EL, Euratom) 2020/2092, mis käsitleb üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks (ELT 2020, L 433 I, lk 1).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT 2018, L 193, lk 1).

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/43 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/43

---

13. märtsil 2023 esitatud hagi – Dunaújvárosi Egyetem versus nõukogu ja komisjon

(Kohtuasi T-140/23)

(2023/C 235/57)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Dunaújvárosi Egyetem (Dunaújváros, Ungari) (esindajad: advokaadid V. Łuszcz ja K. Bendzsel-Varga)

Kostjad: Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada nõukogu 15. detsembri 2022. aasta rakendusotsuse (EL) 2022/2506 (1) artikli 2 lõige 2 osaliselt selles osas, milles on silmas peetud „või sellist avalikes huvides tegutsevat usaldushalduse hallatavat üksust“, ning osas, milles otsuse 2022/2506 see säte puudutab hagejat; |
| --- | --- |

—

tühistada nõukogu 15. detsembri 2022. aasta rakendusotsuse (EL) 2022/2506 (1) artikli 2 lõige 2 osaliselt selles osas, milles on silmas peetud „või sellist avalikes huvides tegutsevat usaldushalduse hallatavat üksust“, ning osas, milles otsuse 2022/2506 see säte puudutab hagejat;

| — | tühistada komisjoni liikmete Hahni ja Gabrieli 26. jaanuari 2023. aasta ühisdeklaratsioon nõukogu 15. detsembri 2022. aasta rakendusotsuse kohaldamise kohta Ungari usaldushaldustele osas, milles see puudutab hagejat; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni liikmete Hahni ja Gabrieli 26. jaanuari 2023. aasta ühisdeklaratsioon nõukogu 15. detsembri 2022. aasta rakendusotsuse kohaldamise kohta Ungari usaldushaldustele osas, milles see puudutab hagejat;

| — | tühistada komisjoni 2023. aasta 20. jaanuari, 21. veebruari ja 3. märtsi avaldused, mis on avaldatud programmide ERASMUS+ „Euroopa horisont“ portaalide rubriikides „Vastutusest vabastamine“ või „KKK“, nagu on märgitud eelmainitud ühisdeklaratsioonis, osas, milles need puudutavad hagejat; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 2023. aasta 20. jaanuari, 21. veebruari ja 3. märtsi avaldused, mis on avaldatud programmide ERASMUS+ „Euroopa horisont“ portaalide rubriikides „Vastutusest vabastamine“ või „KKK“, nagu on märgitud eelmainitud ühisdeklaratsioonis, osas, milles need puudutavad hagejat;

| — | mõista kohtukulud välja nõukogult ja komisjonilt ning igalt kostja toetuseks menetlusse astujalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja nõukogult ja komisjonilt ning igalt kostja toetuseks menetlusse astujalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja neli väidet.

| 1. | Esimene väide, et on rikutud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2092 (tingimuslikkuse määrus) (2), kohustust esitada asjakohased põhjendused, proportsionaalsuse põhimõtet, Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 16 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (3).






  — | Hageja väidab, et komisjon ja nõukogu i) ei ole tõendanud ELi eelarve usaldusväärse finantsjuhtimise või ELi finantshuvide kaitse mõjutamise olulisust ega ole suutnud tõendada tegelikku seost selle mõjutamise ning ELi eelarve usaldusväärse finantsjuhtimise ja ELi finantshuvide tõsise mõjutamise ohu vahel; ning ii) ei ole tingimuslikkuse määruse artikli 5 lõike 3 kohaselt kindlaks teinud, et meede on proportsionaalne. Hageja leiab lisaks, et komisjon ja nõukogu on teinud hindamisvigu, rikkunud tingimuslikkuse määrust ning rikkunud kohustust esitada selle kohta asjakohased põhjendused. Hageja väidab ka, et tingimuslikkuse määrus on õigusvastane, kuivõrd selles määruses on vaidlustatud otsuse kohaldamisel välistatud individuaalsed erandid. |
| --- | --- | --- |

1.

Esimene väide, et on rikutud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2092 (tingimuslikkuse määrus) (2), kohustust esitada asjakohased põhjendused, proportsionaalsuse põhimõtet, Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 16 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (3).

—

Hageja väidab, et komisjon ja nõukogu i) ei ole tõendanud ELi eelarve usaldusväärse finantsjuhtimise või ELi finantshuvide kaitse mõjutamise olulisust ega ole suutnud tõendada tegelikku seost selle mõjutamise ning ELi eelarve usaldusväärse finantsjuhtimise ja ELi finantshuvide tõsise mõjutamise ohu vahel; ning ii) ei ole tingimuslikkuse määruse artikli 5 lõike 3 kohaselt kindlaks teinud, et meede on proportsionaalne. Hageja leiab lisaks, et komisjon ja nõukogu on teinud hindamisvigu, rikkunud tingimuslikkuse määrust ning rikkunud kohustust esitada selle kohta asjakohased põhjendused. Hageja väidab ka, et tingimuslikkuse määrus on õigusvastane, kuivõrd selles määruses on vaidlustatud otsuse kohaldamisel välistatud individuaalsed erandid.

| 2. | Teine väide, et on rikutud süütuse presumptsiooni ning võrdse kohtlemise ja diskrimineerimiskeelu põhimõtet. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et on rikutud süütuse presumptsiooni ning võrdse kohtlemise ja diskrimineerimiskeelu põhimõtet.

| 3. | Kolmas väide, et on rikutud õigust tegutseda moonutusteta turul (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 16 koostoimes ELTL artiklitega 101–108). |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et on rikutud õigust tegutseda moonutusteta turul (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 16 koostoimes ELTL artiklitega 101–108).

| 4. | Neljas väide, et on rikutud õiguskindluse ja õiguspärase ootuse põhimõtteid ning olulisi menetlusnõudeid. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et on rikutud õiguskindluse ja õiguspärase ootuse põhimõtteid ning olulisi menetlusnõudeid.

Esimese, teise ja neljanda väite kontekstis väidab hageja ka, et tingimuslikkuse määrus on õigusvastane, kuivõrd määruses on vaidlustatud otsuse kohaldamisel välistatud individuaalsed erandid.

---

(1)  Nõukogu 15. detsembri 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/2506, mis käsitleb meetmeid liidu eelarve kaitsmiseks õigusriigi põhimõtete rikkumise eest Ungaris (ELT 2022, L 325, lk 94).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrus (EL, Euratom) 2020/2092, mis käsitleb üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks (ELT 2020, L 433 I, lk 1).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT 2018, L 193, lk 1).

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/44 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/44

---

17. aprillil 2023 esitatud hagi – Domingo Alonso Group versus EUIPO – Ald Automotive y Salvador Caetano Auto (my CARFLIX)

(Kohtuasi T-200/23)

(2023/C 235/58)

Hagiavalduse keel: hispaania

Pooled

Hageja: Domingo Alonso Group, SL (Las Palmas de Gran Canaria, Hispaania) (esindaja: advokaat J. García Domínguez)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teised pooled apellatsioonikoja menetluses: Ald Automotive, SA (Majadahonda, Hispaania), Salvador Caetano Auto (SGPS), SA (Vila Nova de Gaia, Portugal)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi omanik: hageja Domingo Alonso Group, SL ja apellatsioonikoja menetluse teised pooled Salvador Caetano Auto (SGPS), SA

Vaidlusalune kaubamärk: kujutismärk „my CARFLIX“ – ELi kaubamärk nr 18 124 505

Menetlus EUIPOs: kehtetuks tunnistamise menetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO viienda apellatsioonikoja 24. oktoobri 2022. aasta otsus asjas R 2213/2021-5

Nõuded

Hageja esitab Üldkohtule nõude tühistada vaidlustatud otsus ning mõista kohtukulud ja EUIPO viienda apellatsioonikoja menetluse kulud välja EUIPO-lt.

Väide

Rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 60 lõiget 1 koostoimes artikli 8 lõike 1 punktiga b.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/45 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/45

---

20. aprillil 2023 esitatud hagi – Laboratorios Ern versus EUIPO – Cannabinoids Spain (Sanoid)

(Kohtuasi T-206/23)

(2023/C 235/59)

Hagiavalduse keel: hispaania

Pooled

Hageja: Laboratorios Ern, SA (Barcelona, Hispaania) (esindaja: advokaat T. González Martínez)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine pool apellatsioonikoja menetluses: Cannabinoids Spain SLU (Córdoba, Hispaania)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: apellatsioonikoja menetluse teine pool

Vaidlusalune kaubamärk: ELi kujutismärgi „Sanoid“ taotlus – registreerimistaotlus nr 18 091 726

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO viienda apellatsioonikoja 3. veebruari 2023. aasta otsus liidetud asjades R 1024/2022-5 ja R 1036/2022-5

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | jätta ELi kujutismärgi taotlus nr 18 091 726 Sanoid rahuldamata klasside 3, 5, 31, 32, 35, 41, 42 ja 44 suhtes; |
| --- | --- |

—

jätta ELi kujutismärgi taotlus nr 18 091 726 Sanoid rahuldamata klasside 3, 5, 31, 32, 35, 41, 42 ja 44 suhtes;

| — | mõista kohtukulud välja EUIPO-lt ja olenevalt olukorrast menetlusse astujalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja EUIPO-lt ja olenevalt olukorrast menetlusse astujalt.

Väide

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/46 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/46

---

23. aprillil 2023 esitatud hagi – Fractal Analytics versus EUIPO – Fractalia Remote Systems (FRACTALIA Remote Systems)

(Kohtuasi T-211/23)

(2023/C 235/60)

Hagiavalduse keel: hispaania

Pooled

Hageja: Fractal Analytics, Inc. (New York, New York, Ameerika Ühendriigid) (esindaja: advokaat J. Güell Serra)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine pool apellatsioonikoja menetluses: Fractalia Remote Systems, SL (Madrid, Hispaania)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi omanik: apellatsioonikoja menetluse teine pool

Vaidlusalune kaubamärk: kujutismärk „FRACTALIA Remote Systems“ – ELi kaubamärk nr 5 106 406

Menetlus EUIPOs: kehtetuks tunnistamise menetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO teise apellatsioonikoja 30. jaanuari 2023. aasta otsus asjas R 858/2022-2

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista kohtukulud välja EUIPO-lt ja EUIPO menetluse teiselt poolelt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja EUIPO-lt ja EUIPO menetluse teiselt poolelt.

Väited

| — | Rikutud on komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2018/625 artikli 27 lõiget 4 koostoimes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 58 lõike 1 punktiga a ja komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2018/625 artikli 19 lõikega 1. |
| --- | --- |

—

Rikutud on komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2018/625 artikli 27 lõiget 4 koostoimes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 58 lõike 1 punktiga a ja komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2018/625 artikli 19 lõikega 1.

| — | rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 58 lõike 1 punkti a; |
| --- | --- |

—

rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 58 lõike 1 punkti a;

| — | rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 58 lõike 1 punkti a ja artikli 10 lõiget 3. |
| --- | --- |

—

rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 58 lõike 1 punkti a ja artikli 10 lõiget 3.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/46 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/46

---

18. aprillil 2023 esitatud hagi – Greenpeace jt versus komisjon

(Kohtuasi T-214/23)

(2023/C 235/61)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: Greenpeace eV (Hamburg, Saksamaa) ja veel seitse hagejat (esindaja: advokaat: R. Verheyen)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 6. veebruari 2023. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata hagejate vaie; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 6. veebruari 2023. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata hagejate vaie;

| — | mõista menetluskulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista menetluskulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja 14 väidet.

| 1. | Esimene väide, et komisjoni 6. veebruari 2023. aasta otsuses (edaspidi „vaidlustatud otsus“) on rikutud õigusnorme ja/või tehtud hindamisvigu, kui tõlgendati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/852 (1) artikli 19 lõike 1 punkti f tehniliste sõelumiskriteeriumide osas, mis peavad põhinema veenvatel teaduslikel tõenditel ja ettevaatuspõhimõttel. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et komisjoni 6. veebruari 2023. aasta otsuses (edaspidi „vaidlustatud otsus“) on rikutud õigusnorme ja/või tehtud hindamisvigu, kui tõlgendati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/852 (1) artikli 19 lõike 1 punkti f tehniliste sõelumiskriteeriumide osas, mis peavad põhinema veenvatel teaduslikel tõenditel ja ettevaatuspõhimõttel.

Väited tuumaenergiaga seotud tegevuste kohta

| 2. | Teine väide, et vaidlustatud otsuses on rikutud õigusnorme ja/või tehtud hindamisvigu, kui lükati tagasi argument, et tehnilised sõelumiskriteeriumid tuumaenergia kohta ei ole vastavuses „sektori parimate tulemuste“ nõudega määruse 2020/852 artikli 10 lõike 2 punkti a tähenduses. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et vaidlustatud otsuses on rikutud õigusnorme ja/või tehtud hindamisvigu, kui lükati tagasi argument, et tehnilised sõelumiskriteeriumid tuumaenergia kohta ei ole vastavuses „sektori parimate tulemuste“ nõudega määruse 2020/852 artikli 10 lõike 2 punkti a tähenduses.

| 3. | Kolmas väide, et vaidlustatud otsuses on rikutud õigusnorme ja/või tehtud hindamisvigu, kui lükati tagasi väide, et komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2022/1214 (2) nimetatud kriteeriumid ei ole kooskõlas määruse 2020/852 artikli 10 lõikega 2 (üleminek kliimaneutraalsele majandusele). |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et vaidlustatud otsuses on rikutud õigusnorme ja/või tehtud hindamisvigu, kui lükati tagasi väide, et komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2022/1214 (2) nimetatud kriteeriumid ei ole kooskõlas määruse 2020/852 artikli 10 lõikega 2 (üleminek kliimaneutraalsele majandusele).

| 4. | Neljas väide, et vaidlustatud otsuses on rikutud õigusnorme ja/või tehtud hindamisvigu, kui lükati tagasi argument, et tuumaenergia ei anna olulist panust kliimamuutustega kohanemisse määruse 2020/852 artikli 11 lõike 1 punkti a tähenduses. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et vaidlustatud otsuses on rikutud õigusnorme ja/või tehtud hindamisvigu, kui lükati tagasi argument, et tuumaenergia ei anna olulist panust kliimamuutustega kohanemisse määruse 2020/852 artikli 11 lõike 1 punkti a tähenduses.

| 5. | Viies väide, et vaidlustatud otsuses on rikutud õigusnorme, tehtud hindamisvigu ja/või ei ole see piisavalt põhjendatud osas, milles lükati tagasi väide, et tuumaenergiaga seotud tegevused ei vasta määruse 2020/852 artiklites 3, 9 ja 17 kehtestatud „olulisel määral kahjustamise vältimise“ nõudele. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et vaidlustatud otsuses on rikutud õigusnorme, tehtud hindamisvigu ja/või ei ole see piisavalt põhjendatud osas, milles lükati tagasi väide, et tuumaenergiaga seotud tegevused ei vasta määruse 2020/852 artiklites 3, 9 ja 17 kehtestatud „olulisel määral kahjustamise vältimise“ nõudele.

| 6. | Kuues väide, et vaidlustatud otsuses on rikutud õigusnorme, tehtud hindamisvigu ja/või see ei ole piisavalt põhjendatud osas, milles lükati tagasi väide, et tuumaenergiaga seotud tegevuste puhul rikuti nõuet rakendada minimaalseid kaitsemeetmeid määruse 2020/852 artikli 3 punkti c ja artikli 18 kohaselt. |
| --- | --- |

6.

Kuues väide, et vaidlustatud otsuses on rikutud õigusnorme, tehtud hindamisvigu ja/või see ei ole piisavalt põhjendatud osas, milles lükati tagasi väide, et tuumaenergiaga seotud tegevuste puhul rikuti nõuet rakendada minimaalseid kaitsemeetmeid määruse 2020/852 artikli 3 punkti c ja artikli 18 kohaselt.

Väited maagaasiga seotud tegevuste kohta

| 7. | Seitsmes väide, et vaidlustatud otsuses on rikutud õigusnorme ja/või tehtud hindamisvigu, kui lükati tagasi väide, et maagaasiga seotud tegevuste heite jaoks kehtestatud lävend on vastuolus määruse 2020/852 artikli 10 lõike 2 nõuetega. |
| --- | --- |

7.

Seitsmes väide, et vaidlustatud otsuses on rikutud õigusnorme ja/või tehtud hindamisvigu, kui lükati tagasi väide, et maagaasiga seotud tegevuste heite jaoks kehtestatud lävend on vastuolus määruse 2020/852 artikli 10 lõike 2 nõuetega.

| 8. | Kaheksas väide, et vaidlustatud otsuses on rikutud õigusnorme ja/või tehtud hindamisvigu, kui lükati tagasi väide, et maagaasiga seotud tegevuste hõlmamine takistab vähese CO2-heitega alternatiivide väljatöötamist ja kasutuselevõttu ning on seetõttu vastuolus määruse 2020/852 artikli 10 lõikega 2. |
| --- | --- |

8.

Kaheksas väide, et vaidlustatud otsuses on rikutud õigusnorme ja/või tehtud hindamisvigu, kui lükati tagasi väide, et maagaasiga seotud tegevuste hõlmamine takistab vähese CO2-heitega alternatiivide väljatöötamist ja kasutuselevõttu ning on seetõttu vastuolus määruse 2020/852 artikli 10 lõikega 2.

| 9. | Üheksas väide, et vaidlustatud otsuses on rikutud õigusnorme ja/või tehtud hindamisvigu, kui lükati tagasi seisukoht, et maagaasi kohta kehtestatud tehnilised sõelumiskriteeriumid on vastuolus määruse 2020/852 artikli 10 lõikes 2 sätestatud nõudega, mille kohaselt ei tohi olla olemas vähese CO2-heitega alternatiivi. |
| --- | --- |

9.

Üheksas väide, et vaidlustatud otsuses on rikutud õigusnorme ja/või tehtud hindamisvigu, kui lükati tagasi seisukoht, et maagaasi kohta kehtestatud tehnilised sõelumiskriteeriumid on vastuolus määruse 2020/852 artikli 10 lõikes 2 sätestatud nõudega, mille kohaselt ei tohi olla olemas vähese CO2-heitega alternatiivi.

| 10. | Kümnes väide, et vaidlustatud otsuses on rikutud õigusnorme ja/või tehtud hindamisvigu, kui lükati tagasi seisukoht, et maagaasiga seotud tegevuste klassifitseerimine kestlikuks on vastuolus määruse 2020/852 artikli 10 lõike 2 punktis c kehtestatud nõudega, et see ei tohi tuua kaasa sõltuvust CO2-mahukatest varadest. |
| --- | --- |

10.

Kümnes väide, et vaidlustatud otsuses on rikutud õigusnorme ja/või tehtud hindamisvigu, kui lükati tagasi seisukoht, et maagaasiga seotud tegevuste klassifitseerimine kestlikuks on vastuolus määruse 2020/852 artikli 10 lõike 2 punktis c kehtestatud nõudega, et see ei tohi tuua kaasa sõltuvust CO2-mahukatest varadest.

| 11. | Üheteistkümnes väide, et vaidlustatud otsuses on rikutud õigusnorme ja/või tehtud hindamisvigu, kui lükati tagasi seisukoht, et maagaasi kohta kehtestatud tehnilised sõelumiskriteeriumid rikuvad määruse 2020/852 artiklites 3, 9 ja 17 kehtestatud „olulisel määral kahjustamise vältimise“ nõuet. |
| --- | --- |

11.

Üheteistkümnes väide, et vaidlustatud otsuses on rikutud õigusnorme ja/või tehtud hindamisvigu, kui lükati tagasi seisukoht, et maagaasi kohta kehtestatud tehnilised sõelumiskriteeriumid rikuvad määruse 2020/852 artiklites 3, 9 ja 17 kehtestatud „olulisel määral kahjustamise vältimise“ nõuet.

Ülejäänud väited

| 12. | Kaheteistkümnes väide, et vaidlustatud otsuses on rikutud õigusnorme ja/või tehtud hindamisvigu, kui lükati tagasi seisukoht, et komisjon on jätnud vääralt korraldamata kliimamõju hindamise või tegemata mõjuhinnangu. |
| --- | --- |

12.

Kaheteistkümnes väide, et vaidlustatud otsuses on rikutud õigusnorme ja/või tehtud hindamisvigu, kui lükati tagasi seisukoht, et komisjon on jätnud vääralt korraldamata kliimamõju hindamise või tegemata mõjuhinnangu.

| 13. | Kolmeteistkümnes väide, et vaidlustatud otsuses on rikutud õigusnorme ja/või tehtud hindamisvigu, kui lükati tagasi seisukohad kestliku rahanduse platvormiga ja liikmesriikide ekspertrühmaga tegeliku konsulteerimise kohta. |
| --- | --- |

13.

Kolmeteistkümnes väide, et vaidlustatud otsuses on rikutud õigusnorme ja/või tehtud hindamisvigu, kui lükati tagasi seisukohad kestliku rahanduse platvormiga ja liikmesriikide ekspertrühmaga tegeliku konsulteerimise kohta.

| 14. | Neljateistkümnes väide, et vaidlustatud otsuses on rikutud õigusnorme, kui lükati tagasi väited, et see otsus ei ole ELTL artikli 290 esimese lõiguga kooskõlas. |
| --- | --- |

14.

Neljateistkümnes väide, et vaidlustatud otsuses on rikutud õigusnorme, kui lükati tagasi väited, et see otsus ei ole ELTL artikli 290 esimese lõiguga kooskõlas.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrus (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088 (ELT 2020, L 198, lk 13).

(2)  Komisjoni 9. märtsi 2022. aasta delegeeritud määrus (EL) 2022/1214, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2021/2139 seoses teatavate energiasektorite majandustegevusega ja delegeeritud määrust (EL) 2021/2178 seoses sellise majandustegevusega seotud teatava avalikustamisega (ELT 2022, L 188, lk 1).

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/48 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/48

---

18. aprillil 2023 esitatud hagi – ClientEarth jt versus komisjon

(Kohtuasi T-215/23)

(2023/C 235/62)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: ClientEarth AISBL (Ixelles, Belgia), Fédération Européenne pour le Transport et l’Environnement (Ixelles), WWF European Policy Programme (Brüssel, Belgia), Bund für Umwelt und Naturschutz Deutschland (Berliin, Saksamaa) (esindajad: Solicitor F. Logue, Barrister-at-Law J. MacLeod)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 8. veebruari 2023. aasta kirjaga saadetud otsus, millega komisjon jättis rahuldamata 9. septembri 2022. aasta vaide, mille hagejad esitasid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1367/2006 (1) artikli 10 alusel; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 8. veebruari 2023. aasta kirjaga saadetud otsus, millega komisjon jättis rahuldamata 9. septembri 2022. aasta vaide, mille hagejad esitasid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1367/2006 (1) artikli 10 alusel;

| — | mõista hagejate kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista hagejate kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagejad esitavad oma hagi põhjenduseks järgmised väited.

| 1. | Esimene väide, et komisjon eksis, kui ta lükkas tagasi argumendid, mille kohaselt tal oli kohustus läbi viia – mida ta ei teinud –kliimaeesmärkidega kooskõla kontroll, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1119 artikli 6 lõikes 4 (2). |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et komisjon eksis, kui ta lükkas tagasi argumendid, mille kohaselt tal oli kohustus läbi viia – mida ta ei teinud –kliimaeesmärkidega kooskõla kontroll, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1119 artikli 6 lõikes 4 (2).

| 2. | Teine väide, et komisjon rikkus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/852 (3) artikli 19 nõudeid mitte ainult oma analüüsis kui tervikus, vaid ka järgmises punktides:






  — | „veenvaid teaduslikke tõendeid“ puudutavate nõuete tõlgendamisel ja hindamisel; |
| --- | --- | --- |

2.

Teine väide, et komisjon rikkus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/852 (3) artikli 19 nõudeid mitte ainult oma analüüsis kui tervikus, vaid ka järgmises punktides:

—

„veenvaid teaduslikke tõendeid“ puudutavate nõuete tõlgendamisel ja hindamisel;

| — | majandustegevuse olelusring, ning |
| --- | --- |

—

majandustegevuse olelusring, ning

| — | varade kasutuskõlbmatuks muutumine ja heidete sidumine. |
| --- | --- |

—

varade kasutuskõlbmatuks muutumine ja heidete sidumine.

| 3. | Kolmas väide, et komisjon eksis vigade osas tegevuste liigitamisel üleminekutegevuseks, sealhulgas eksis ta:






  — | fossiilsetel gaasidel põhinevate tegevuste liigitamisel üleminekutegevuseks; |
| --- | --- | --- |

3.

Kolmas väide, et komisjon eksis vigade osas tegevuste liigitamisel üleminekutegevuseks, sealhulgas eksis ta:

—

fossiilsetel gaasidel põhinevate tegevuste liigitamisel üleminekutegevuseks;

| — | seoses kehtestatud kasvuhoonegaaside piirmääradega; |
| --- | --- |

—

seoses kehtestatud kasvuhoonegaaside piirmääradega;

| — | seoses alternatiivsetesse tehnoloogiatesse panustamisega; |
| --- | --- |

—

seoses alternatiivsetesse tehnoloogiatesse panustamisega;

| — | seoses järk-järgult kasvuhoonegaaside heite kaotamisega, ning |
| --- | --- |

—

seoses järk-järgult kasvuhoonegaaside heite kaotamisega, ning

| — | seoses vähese CO2-heitega alternatiivide arendamise ja kasutusele võtuga. |
| --- | --- |

—

seoses vähese CO2-heitega alternatiivide arendamise ja kasutusele võtuga.

| 4. | Neljas väide, et komisjon rikkus nõuet „ei kahjusta oluliselt“ ühtki määruse kuuest keskkonnaeesmärgist. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et komisjon rikkus nõuet „ei kahjusta oluliselt“ ühtki määruse kuuest keskkonnaeesmärgist.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1367/2006, keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes (ELT 2006 L 264, lk 13).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus) (ELT 2021 L 243, lk 1).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrus (EL), millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088 (ELT 2020, L 198, lk 13).

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/49 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/49

---

28. aprillil 2023 esitatud hagi – VY versus parlament

(Kohtuasi T-224/23)

(2023/C 235/63)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: VY (esindajad: advokaadid L. Levi ja P. Baudoux)

Kostja: Euroopa Parlament

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tunnistada käesolev hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks; |
| --- | --- |

—

tunnistada käesolev hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

seetõttu

| — | tühistada 9. juuni 2022. aasta otsus, millega anti hagejale teada, et tema leping öeldakse üles, ning vajalikus ulatuses 17. jaanuari 2023. aasta otsus, mis tehti teatavaks 23. jaanuaril 2023 ja millega jäeti rahuldamata tema kaebus 9. juuni 2022. aasta otsuse peale; |
| --- | --- |

—

tühistada 9. juuni 2022. aasta otsus, millega anti hagejale teada, et tema leping öeldakse üles, ning vajalikus ulatuses 17. jaanuari 2023. aasta otsus, mis tehti teatavaks 23. jaanuaril 2023 ja millega jäeti rahuldamata tema kaebus 9. juuni 2022. aasta otsuse peale;

| — | kohustada kostjat hüvitama hagejale tekitatud kahju; |
| --- | --- |

—

kohustada kostjat hüvitama hagejale tekitatud kahju;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kolm väidet.

| 1. | Esimene väide, et põhjenduste suhtes on tehtud ilmne hindamisviga ja on rikutud proportsionaalsuse põhimõtet. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et põhjenduste suhtes on tehtud ilmne hindamisviga ja on rikutud proportsionaalsuse põhimõtet.

| 2. | Teine väide, et on rikutud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 41 ja eelkõige õigust olla ära kuulatud, põhjendamiskohustust, ei ole järgitud administratsiooni erapooletuse nõuet ja on rikutud hoolsuskohustust. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et on rikutud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 41 ja eelkõige õigust olla ära kuulatud, põhjendamiskohustust, ei ole järgitud administratsiooni erapooletuse nõuet ja on rikutud hoolsuskohustust.

| 3. | Kolmas väide, et on rikutud hoolitsemiskohustust. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et on rikutud hoolitsemiskohustust.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/50 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/50

---

2. mail 2023 esitatud hagi – Neuraxpharm Pharmaceuticals versus komisjon

(Kohtuasi T-226/23)

(2023/C 235/64)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Neuraxpharm Pharmaceuticals SL (Barcelona, Hispaania) (esindajad: advokaadid K. Roox, T. De Meese, J. Stuyck, M. Van Nieuwenborgh ja N. Dumont)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tunnistada tühistamishagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks; |
| --- | --- |

—

tunnistada tühistamishagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

| — | tühistada komisjoni otsus, mis sisaldus tema 17. märtsi 2023. aasta kirjas (ref. SANTE.DDG1.B.5/AL/mmc (2023) 2915367), ning kõik hilisemad otsused asjaomast otsust põlistavas ja/või asendavas osas, seal hulgas kõik regulatiivsed järelmeetmed hagejat puudutavas osas; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni otsus, mis sisaldus tema 17. märtsi 2023. aasta kirjas (ref. SANTE.DDG1.B.5/AL/mmc (2023) 2915367), ning kõik hilisemad otsused asjaomast otsust põlistavas ja/või asendavas osas, seal hulgas kõik regulatiivsed järelmeetmed hagejat puudutavas osas;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kolm väidet.

| 1. | Esimene väide, et puudus pädevus ja komisjoni 17. märtsi 2023. aasta otsusega (edaspidi „vaidlustatud otsus“) kuritarvitati võimu, et muuta ja/või tühistada hagejale antud müügiluba. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et puudus pädevus ja komisjoni 17. märtsi 2023. aasta otsusega (edaspidi „vaidlustatud otsus“) kuritarvitati võimu, et muuta ja/või tühistada hagejale antud müügiluba.

| 2. | Teine väide, et rikuti olulist menetlusnormi, kuna vaidlustatud otsusel puudub õiguslik alus ja see rikkus hageja õigust olla ära kuulatud vastavalt Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklile 41. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et rikuti olulist menetlusnormi, kuna vaidlustatud otsusel puudub õiguslik alus ja see rikkus hageja õigust olla ära kuulatud vastavalt Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklile 41.

| 3. | Kolmas väide, et rikuti aluslepinguid või neid rakendavaid muid õigusnorme:






  — | vaidlustatud otsus kohaldab õigusnorme vääralt, kuna komisjon tegi vea seoses Euroopa Kohtu 16. märtsi 2023. aasta inter partes kohtuotsuse komisjon jt vs. Pharmaceutical Works Polpharma (C-438/21 P – C-440/21 P, EU:C:2023:213) ulatusega, ning jätab tähelepanuta inimravimite komitee aruande; |
| --- | --- | --- |

3.

Kolmas väide, et rikuti aluslepinguid või neid rakendavaid muid õigusnorme:

—

vaidlustatud otsus kohaldab õigusnorme vääralt, kuna komisjon tegi vea seoses Euroopa Kohtu 16. märtsi 2023. aasta inter partes kohtuotsuse komisjon jt vs. Pharmaceutical Works Polpharma (C-438/21 P – C-440/21 P, EU:C:2023:213) ulatusega, ning jätab tähelepanuta inimravimite komitee aruande;

| — | vaidlustatud otsus rikub kaitseõigusi ja õigust õiglasele kohtumenetlusele Euroopa liidu põhiõiguste harta artikli 47 alusel; |
| --- | --- |

—

vaidlustatud otsus rikub kaitseõigusi ja õigust õiglasele kohtumenetlusele Euroopa liidu põhiõiguste harta artikli 47 alusel;

| — | vaidlustatud otsus rikub õiguskindluse põhimõtet; |
| --- | --- |

—

vaidlustatud otsus rikub õiguskindluse põhimõtet;

| — | vaidlustatud otsus rikub hageja õiguspärast ootust, seal hulgas arvukaid kohustusi avaliku sektori asutuste, tootjate, tarnijate, transpordifirmade ja haiglate ees seoses geneerilise ravimi dimetüülfumaraadi hankega, ja patsientide ees; |
| --- | --- |

—

vaidlustatud otsus rikub hageja õiguspärast ootust, seal hulgas arvukaid kohustusi avaliku sektori asutuste, tootjate, tarnijate, transpordifirmade ja haiglate ees seoses geneerilise ravimi dimetüülfumaraadi hankega, ja patsientide ees;

| — | vaidlustatud otsus rikub õigust omandile, mis on kehtestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 17. |
| --- | --- |

—

vaidlustatud otsus rikub õigust omandile, mis on kehtestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 17.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/51 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/51

---

2. mail 2023 esitatud hagi – Zaklady Farmaceutyczne Polpharma versus komisjon

(Kohtuasi T-228/23)

(2023/C 235/65)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Zaklady Farmaceutyczne Polpharma S.A. (Starogard Gdański, Poola) (esindajad: advokaadid K. Roox, T. De Meese, J. Stuyck, M. Van Nieuwenborgh ja N. Dumont)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tunnistada tühistamishagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks; |
| --- | --- |

—

tunnistada tühistamishagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

| — | tühistada komisjoni otsus, mis sisaldus tema 17. märtsi 2023. aasta kirjas (ref. SANTE.DDG1.B.5/AL/mmc (2023) 2915860), ning kõik hilisemad otsused asjaomast otsust põlistavas ja/või asendavas osas, seal hulgas kõik regulatiivsed järelmeetmed hagejat puudutavas osas; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni otsus, mis sisaldus tema 17. märtsi 2023. aasta kirjas (ref. SANTE.DDG1.B.5/AL/mmc (2023) 2915860), ning kõik hilisemad otsused asjaomast otsust põlistavas ja/või asendavas osas, seal hulgas kõik regulatiivsed järelmeetmed hagejat puudutavas osas;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kolm väidet.

| 1. | Esimene väide, et puudus pädevus ja komisjoni 17. märtsi 2023. aasta otsusega (edaspidi „vaidlustatud otsus“) kuritarvitati võimu, et muuta ja/või tühistada hagejale antud müügiluba. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et puudus pädevus ja komisjoni 17. märtsi 2023. aasta otsusega (edaspidi „vaidlustatud otsus“) kuritarvitati võimu, et muuta ja/või tühistada hagejale antud müügiluba.

| 2. | Teine väide, et rikuti olulist menetlusnormi, kuna vaidlustatud otsusel puudub õiguslik alus ja see rikkus hageja õigust olla ära kuulatud vastavalt Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklile 41. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et rikuti olulist menetlusnormi, kuna vaidlustatud otsusel puudub õiguslik alus ja see rikkus hageja õigust olla ära kuulatud vastavalt Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklile 41.

| 3. | Kolmas väide, et rikuti aluslepinguid või neid rakendavaid muid õigusnorme:






  — | vaidlustatud otsus kohaldab õigusnorme vääralt, kuna komisjon tegi vea seoses Euroopa Kohtu 16. märtsi 2023. aasta inter partes kohtuotsuse komisjon jt vs. Pharmaceutical Works Polpharma (C-438/21 P – C-440/21 P, EU:C:2023:213) ulatusega, ning jätab tähelepanuta inimravimite komitee aruande; |
| --- | --- | --- |

3.

Kolmas väide, et rikuti aluslepinguid või neid rakendavaid muid õigusnorme:

—

vaidlustatud otsus kohaldab õigusnorme vääralt, kuna komisjon tegi vea seoses Euroopa Kohtu 16. märtsi 2023. aasta inter partes kohtuotsuse komisjon jt vs. Pharmaceutical Works Polpharma (C-438/21 P – C-440/21 P, EU:C:2023:213) ulatusega, ning jätab tähelepanuta inimravimite komitee aruande;

| — | vaidlustatud otsus rikub kaitseõigusi ja õigust õiglasele kohtumenetlusele Euroopa liidu põhiõiguste harta artikli 47 alusel; |
| --- | --- |

—

vaidlustatud otsus rikub kaitseõigusi ja õigust õiglasele kohtumenetlusele Euroopa liidu põhiõiguste harta artikli 47 alusel;

| — | vaidlustatud otsus rikub õiguskindluse põhimõtet; |
| --- | --- |

—

vaidlustatud otsus rikub õiguskindluse põhimõtet;

| — | vaidlustatud otsus rikub hageja õiguspärast ootust, seal hulgas arvukaid kohustusi avaliku sektori asutuste, tootjate, tarnijate, traspordifirmade ja haiglate ees seoses geneerilise ravimi dimetüülfumaraadi hankega, ja patsientide ees; |
| --- | --- |

—

vaidlustatud otsus rikub hageja õiguspärast ootust, seal hulgas arvukaid kohustusi avaliku sektori asutuste, tootjate, tarnijate, traspordifirmade ja haiglate ees seoses geneerilise ravimi dimetüülfumaraadi hankega, ja patsientide ees;

| — | vaidlustatud otsus rikub õigust omandile, mis on kehtestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 17. |
| --- | --- |

—

vaidlustatud otsus rikub õigust omandile, mis on kehtestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 17.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/52 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/52

---

1. mail 2023 esitatud hagi – WA versus komisjon

(Kohtuasi T-234/23)

(2023/C 235/66)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: WA (esindaja: advokaat M. Velardo)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada 5. mai 2022. aasta otsus, millega hagejat ei kantud konkursside EPSO/AD/380/19-AD7 ja EPSO AD/380/19-AD9 reservnimekirja; |
| --- | --- |

—

tühistada 5. mai 2022. aasta otsus, millega hagejat ei kantud konkursside EPSO/AD/380/19-AD7 ja EPSO AD/380/19-AD9 reservnimekirja;

| — | tühistada 15. juuli 2022. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata taotlus vaadata uuesti läbi konkursside EPSO/AD/380/19-AD7 ja EPSO AD/380/19-AD9 reservnimekirja kandmata jätmine; |
| --- | --- |

—

tühistada 15. juuli 2022. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata taotlus vaadata uuesti läbi konkursside EPSO/AD/380/19-AD7 ja EPSO AD/380/19-AD9 reservnimekirja kandmata jätmine;

| — | tühistada ametisse nimetava asutuse 11. veebruari 2023. aasta fiktiivne otsus, mis tehti pärast EPSO neljakuist vaikimist ning millega jäeti Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade (edaspidi „personalieeskirjad“) artikli 90 lõike 2 alusel esitatud kaebus rahuldamata; |
| --- | --- |

—

tühistada ametisse nimetava asutuse 11. veebruari 2023. aasta fiktiivne otsus, mis tehti pärast EPSO neljakuist vaikimist ning millega jäeti Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade (edaspidi „personalieeskirjad“) artikli 90 lõike 2 alusel esitatud kaebus rahuldamata;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja seitse väidet.

| — | Esimese väite kohaselt on rikutud õigusnorme, mis reguleerivad keeltekasutuse korda liidu institutsioonides. Kirjaliku ja suulise katse sooritamine muus keeles (inglise ja prantsuse keel) kui hageja emakeeles ei võimaldanud hinnata tema pädevust nõuetekohaselt, kuna katsete tulemus sõltus ühtlasi tema keelteoskusest. Selle tulemusel rikuti ka personalieeskirjade artiklit 27. |
| --- | --- |

—

Esimese väite kohaselt on rikutud õigusnorme, mis reguleerivad keeltekasutuse korda liidu institutsioonides. Kirjaliku ja suulise katse sooritamine muus keeles (inglise ja prantsuse keel) kui hageja emakeeles ei võimaldanud hinnata tema pädevust nõuetekohaselt, kuna katsete tulemus sõltus ühtlasi tema keelteoskusest. Selle tulemusel rikuti ka personalieeskirjade artiklit 27.

| — | Teise väite kohaselt on rikutud kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet, kandidaate ei ole hinnatud objektiivselt (Glantenay kohtupraktika) ja on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 esimest ja kolmandat lõiku. Osa kandidaate sooritasid hiljem uued kirjalikud katsed, mis olid selgelt lihtsamad.
  Kandidaatide võrdlemine hindamiskeskuses läbi viidud katsetel ei vastanud nõuetele, kuna valikukomisjon ei kontrollinud eelnevalt võimete sõela etapis kogutud andmeid. |
| --- | --- |

—

Teise väite kohaselt on rikutud kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet, kandidaate ei ole hinnatud objektiivselt (Glantenay kohtupraktika) ja on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 esimest ja kolmandat lõiku. Osa kandidaate sooritasid hiljem uued kirjalikud katsed, mis olid selgelt lihtsamad.

Kandidaatide võrdlemine hindamiskeskuses läbi viidud katsetel ei vastanud nõuetele, kuna valikukomisjon ei kontrollinud eelnevalt võimete sõela etapis kogutud andmeid.

| — | Kolmanda väite kohaselt on rikutud põhjendamiskohustust ja sellega seonduvat menetlusosaliste võrdsuse põhimõtet (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 47), kuna hagejal ei olnud võimalik enne hagi esitamist teada saada kõiki põhjuseid, miks ta konkursil välja jäeti. Sellega rikuti ka poolte võrdsuse põhimõtet. |
| --- | --- |

—

Kolmanda väite kohaselt on rikutud põhjendamiskohustust ja sellega seonduvat menetlusosaliste võrdsuse põhimõtet (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 47), kuna hagejal ei olnud võimalik enne hagi esitamist teada saada kõiki põhjuseid, miks ta konkursil välja jäeti. Sellega rikuti ka poolte võrdsuse põhimõtet.

| — | Neljanda väite kohaselt on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 viiendat ja kuuendat lõiku, kuna valikukomisjon ei lisanud reservnimekirja vähemalt kaks korda rohkem kandidaate kui on konkursialuseid ametikohti. |
| --- | --- |

—

Neljanda väite kohaselt on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 viiendat ja kuuendat lõiku, kuna valikukomisjon ei lisanud reservnimekirja vähemalt kaks korda rohkem kandidaate kui on konkursialuseid ametikohti.

| — | Viienda väite kohaselt ei ole järgitud konkursiteadet, on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 esimest lõiku ja on tehtud ilmne hindamisviga, kuna AD 7 konkursil hinnati ka kandidaatide juhtimisvõimet, kuigi seda oskust hinnatakse ainult AD 9 konkursi kandidaatide puhul. |
| --- | --- |

—

Viienda väite kohaselt ei ole järgitud konkursiteadet, on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 esimest lõiku ja on tehtud ilmne hindamisviga, kuna AD 7 konkursil hinnati ka kandidaatide juhtimisvõimet, kuigi seda oskust hinnatakse ainult AD 9 konkursi kandidaatide puhul.

| — | Kuuenda väite kohaselt on rikutud kohtuotsusest Di Prospero vs. komisjon tulenevaid põhimõtteid ning personalieeskirjade artiklit 27 ja võrdsuse põhimõtet, kuivõrd kandidaatidel ei olnud lubatud kandideerida korraga AD 7 konkursil ja AD 9 konkursil, samas kui teatud kandidaadid, kes osalesid AD 9 konkursil, kanti automaatselt AD 7 reservnimekirja. |
| --- | --- |

—

Kuuenda väite kohaselt on rikutud kohtuotsusest Di Prospero vs. komisjon tulenevaid põhimõtteid ning personalieeskirjade artiklit 27 ja võrdsuse põhimõtet, kuivõrd kandidaatidel ei olnud lubatud kandideerida korraga AD 7 konkursil ja AD 9 konkursil, samas kui teatud kandidaadid, kes osalesid AD 9 konkursil, kanti automaatselt AD 7 reservnimekirja.

| — | Seitsmenda väite kohaselt on rikutud kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet ja hinnangud on ebaobjektiivsed, kuna valikukomisjoni koosseis ei olnud stabiilne tulenevalt asjaolust, et valikukomisjoni koosseisus muutus sageli ja esimees ei teostanud järelevalvet. |
| --- | --- |

—

Seitsmenda väite kohaselt on rikutud kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet ja hinnangud on ebaobjektiivsed, kuna valikukomisjoni koosseis ei olnud stabiilne tulenevalt asjaolust, et valikukomisjoni koosseisus muutus sageli ja esimees ei teostanud järelevalvet.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/53 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/53

---

2. mail 2023 esitatud hagi – WB versus komisjon

(Kohtuasi T-235/23)

(2023/C 235/67)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: WB (esindaja: advokaat M. Velardo)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada 5. mai 2022. aasta otsus, millega hagejat ei kantud konkursside EPSO/AD/380/19-AD7 ja EPSO AD/380/19-AD9 reservnimekirja; |
| --- | --- |

—

tühistada 5. mai 2022. aasta otsus, millega hagejat ei kantud konkursside EPSO/AD/380/19-AD7 ja EPSO AD/380/19-AD9 reservnimekirja;

| — | tühistada 15. juuli 2022. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata taotlus vaadata uuesti läbi konkursside EPSO/AD/380/19-AD7 ja EPSO AD/380/19-AD9 reservnimekirja kandmata jätmine; |
| --- | --- |

—

tühistada 15. juuli 2022. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata taotlus vaadata uuesti läbi konkursside EPSO/AD/380/19-AD7 ja EPSO AD/380/19-AD9 reservnimekirja kandmata jätmine;

| — | tühistada ametisse nimetava asutuse 10. veebruari 2023. aasta fiktiivne otsus, mis tehti pärast EPSO neljakuist vaikimist ning millega jäeti Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade (edaspidi „personalieeskirjad“) artikli 90 lõike 2 alusel esitatud kaebus rahuldamata; |
| --- | --- |

—

tühistada ametisse nimetava asutuse 10. veebruari 2023. aasta fiktiivne otsus, mis tehti pärast EPSO neljakuist vaikimist ning millega jäeti Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade (edaspidi „personalieeskirjad“) artikli 90 lõike 2 alusel esitatud kaebus rahuldamata;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja seitse väidet.

| — | Esimese väite kohaselt on rikutud õigusnorme, mis reguleerivad keeltekasutuse korda liidu institutsioonides. Kirjaliku ja suulise katse sooritamine muus keeles (inglise ja prantsuse keel) kui hageja emakeeles ei võimaldanud hinnata tema pädevust nõuetekohaselt, kuna katsete tulemus sõltus ühtlasi tema keelteoskusest. Selle tulemusel rikuti ka personalieeskirjade artiklit 27. |
| --- | --- |

—

Esimese väite kohaselt on rikutud õigusnorme, mis reguleerivad keeltekasutuse korda liidu institutsioonides. Kirjaliku ja suulise katse sooritamine muus keeles (inglise ja prantsuse keel) kui hageja emakeeles ei võimaldanud hinnata tema pädevust nõuetekohaselt, kuna katsete tulemus sõltus ühtlasi tema keelteoskusest. Selle tulemusel rikuti ka personalieeskirjade artiklit 27.

| — | Teise väite kohaselt on rikutud kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet, kandidaate ei ole hinnatud objektiivselt (Glantenay kohtupraktika) ja on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 esimest ja kolmandat lõiku. Osa kandidaate sooritasid hiljem uued kirjalikud katsed, mis olid selgelt lihtsamad.
  Kandidaatide võrdlemine hindamiskeskuses läbi viidud katsetel ei vastanud nõuetele, kuna valikukomisjon ei kontrollinud eelnevalt võimete sõela etapis kogutud andmeid. |
| --- | --- |

—

Teise väite kohaselt on rikutud kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet, kandidaate ei ole hinnatud objektiivselt (Glantenay kohtupraktika) ja on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 esimest ja kolmandat lõiku. Osa kandidaate sooritasid hiljem uued kirjalikud katsed, mis olid selgelt lihtsamad.

Kandidaatide võrdlemine hindamiskeskuses läbi viidud katsetel ei vastanud nõuetele, kuna valikukomisjon ei kontrollinud eelnevalt võimete sõela etapis kogutud andmeid.

| — | Kolmanda väite kohaselt on rikutud põhjendamiskohustust ja sellega seonduvat menetlusosaliste võrdsuse põhimõtet (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 47), kuna hagejal ei olnud võimalik enne hagi esitamist teada saada kõiki põhjuseid, miks ta konkursil välja jäeti. Sellega rikuti ka poolte võrdsuse põhimõtet. |
| --- | --- |

—

Kolmanda väite kohaselt on rikutud põhjendamiskohustust ja sellega seonduvat menetlusosaliste võrdsuse põhimõtet (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 47), kuna hagejal ei olnud võimalik enne hagi esitamist teada saada kõiki põhjuseid, miks ta konkursil välja jäeti. Sellega rikuti ka poolte võrdsuse põhimõtet.

| — | Neljanda väite kohaselt on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 viiendat ja kuuendat lõiku, kuna valikukomisjon ei lisanud reservnimekirja vähemalt kaks korda rohkem kandidaate kui on konkursialuseid ametikohti. |
| --- | --- |

—

Neljanda väite kohaselt on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 viiendat ja kuuendat lõiku, kuna valikukomisjon ei lisanud reservnimekirja vähemalt kaks korda rohkem kandidaate kui on konkursialuseid ametikohti.

| — | Viienda väite kohaselt ei ole järgitud konkursiteadet, on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 esimest lõiku ja on tehtud ilmne hindamisviga, kuna AD 7 konkursil hinnati ka kandidaatide juhtimisvõimet, kuigi seda oskust hinnatakse ainult AD 9 konkursi kandidaatide puhul. |
| --- | --- |

—

Viienda väite kohaselt ei ole järgitud konkursiteadet, on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 esimest lõiku ja on tehtud ilmne hindamisviga, kuna AD 7 konkursil hinnati ka kandidaatide juhtimisvõimet, kuigi seda oskust hinnatakse ainult AD 9 konkursi kandidaatide puhul.

| — | Kuuenda väite kohaselt on rikutud kohtuotsusest Di Prospero vs. komisjon tulenevaid põhimõtteid ning personalieeskirjade artiklit 27 ja võrdsuse põhimõtet, kuivõrd kandidaatidel ei olnud lubatud kandideerida korraga AD 7 konkursil ja AD 9 konkursil, samas kui teatud kandidaadid, kes osalesid AD 9 konkursil, kanti automaatselt AD 7 reservnimekirja. |
| --- | --- |

—

Kuuenda väite kohaselt on rikutud kohtuotsusest Di Prospero vs. komisjon tulenevaid põhimõtteid ning personalieeskirjade artiklit 27 ja võrdsuse põhimõtet, kuivõrd kandidaatidel ei olnud lubatud kandideerida korraga AD 7 konkursil ja AD 9 konkursil, samas kui teatud kandidaadid, kes osalesid AD 9 konkursil, kanti automaatselt AD 7 reservnimekirja.

| — | Seitsmenda väite kohaselt on rikutud kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet ja hinnangud on ebaobjektiivsed, kuna valikukomisjoni koosseis ei olnud stabiilne tulenevalt asjaolust, et valikukomisjoni koosseisus muutus sageli ja esimees ei teostanud järelevalvet. |
| --- | --- |

—

Seitsmenda väite kohaselt on rikutud kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet ja hinnangud on ebaobjektiivsed, kuna valikukomisjoni koosseis ei olnud stabiilne tulenevalt asjaolust, et valikukomisjoni koosseisus muutus sageli ja esimees ei teostanud järelevalvet.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/54 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/54

---

2. mail 2023 esitatud hagi – WD versus komisjon

(Kohtuasi T-236/23)

(2023/C 235/68)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: WD (esindaja: advokaat M. Velardo)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada 5. mai 2022. aasta otsus, millega hagejat ei kantud konkursside EPSO/AD/380/19-AD7 ja EPSO AD/380/19-AD9 reservnimekirja; |
| --- | --- |

—

tühistada 5. mai 2022. aasta otsus, millega hagejat ei kantud konkursside EPSO/AD/380/19-AD7 ja EPSO AD/380/19-AD9 reservnimekirja;

| — | tühistada 15. juuli 2022. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata taotlus vaadata uuesti läbi konkursside EPSO/AD/380/19-AD7 ja EPSO AD/380/19-AD9 reservnimekirja kandmata jätmine; |
| --- | --- |

—

tühistada 15. juuli 2022. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata taotlus vaadata uuesti läbi konkursside EPSO/AD/380/19-AD7 ja EPSO AD/380/19-AD9 reservnimekirja kandmata jätmine;

| — | tühistada ametisse nimetava asutuse 14. veebruari 2023. aasta fiktiivne otsus, mis tehti pärast EPSO neljakuist vaikimist ning millega jäeti Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade (edaspidi „personalieeskirjad“) artikli 90 lõike 2 alusel esitatud kaebus rahuldamata; |
| --- | --- |

—

tühistada ametisse nimetava asutuse 14. veebruari 2023. aasta fiktiivne otsus, mis tehti pärast EPSO neljakuist vaikimist ning millega jäeti Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade (edaspidi „personalieeskirjad“) artikli 90 lõike 2 alusel esitatud kaebus rahuldamata;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja seitse väidet.

| — | Esimese väite kohaselt on rikutud õigusnorme, mis reguleerivad keeltekasutuse korda liidu institutsioonides. Kirjaliku ja suulise katse sooritamine muus keeles (inglise ja prantsuse keel) kui hageja emakeeles ei võimaldanud hinnata tema pädevust nõuetekohaselt, kuna katsete tulemus sõltus ühtlasi tema keelteoskusest. Selle tulemusel rikuti ka personalieeskirjade artiklit 27. |
| --- | --- |

—

Esimese väite kohaselt on rikutud õigusnorme, mis reguleerivad keeltekasutuse korda liidu institutsioonides. Kirjaliku ja suulise katse sooritamine muus keeles (inglise ja prantsuse keel) kui hageja emakeeles ei võimaldanud hinnata tema pädevust nõuetekohaselt, kuna katsete tulemus sõltus ühtlasi tema keelteoskusest. Selle tulemusel rikuti ka personalieeskirjade artiklit 27.

| — | Teise väite kohaselt on rikutud kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet, kandidaate ei ole hinnatud objektiivselt (Glantenay kohtupraktika) ja on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 esimest ja kolmandat lõiku. Osa kandidaate sooritasid hiljem uued kirjalikud katsed, mis olid selgelt lihtsamad.
  Kandidaatide võrdlemine hindamiskeskuses läbi viidud katsetel ei vastanud nõuetele, kuna valikukomisjon ei kontrollinud eelnevalt võimete sõela etapis kogutud andmeid. |
| --- | --- |

—

Teise väite kohaselt on rikutud kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet, kandidaate ei ole hinnatud objektiivselt (Glantenay kohtupraktika) ja on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 esimest ja kolmandat lõiku. Osa kandidaate sooritasid hiljem uued kirjalikud katsed, mis olid selgelt lihtsamad.

Kandidaatide võrdlemine hindamiskeskuses läbi viidud katsetel ei vastanud nõuetele, kuna valikukomisjon ei kontrollinud eelnevalt võimete sõela etapis kogutud andmeid.

| — | Kolmanda väite kohaselt on rikutud põhjendamiskohustust ja sellega seonduvat menetlusosaliste võrdsuse põhimõtet (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 47), kuna hagejal ei olnud võimalik enne hagi esitamist teada saada kõiki põhjuseid, miks ta konkursil välja jäeti. Sellega rikuti ka poolte võrdsuse põhimõtet. |
| --- | --- |

—

Kolmanda väite kohaselt on rikutud põhjendamiskohustust ja sellega seonduvat menetlusosaliste võrdsuse põhimõtet (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 47), kuna hagejal ei olnud võimalik enne hagi esitamist teada saada kõiki põhjuseid, miks ta konkursil välja jäeti. Sellega rikuti ka poolte võrdsuse põhimõtet.

| — | Neljanda väite kohaselt on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 viiendat ja kuuendat lõiku, kuna valikukomisjon ei lisanud reservnimekirja vähemalt kaks korda rohkem kandidaate kui on konkursialuseid ametikohti. |
| --- | --- |

—

Neljanda väite kohaselt on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 viiendat ja kuuendat lõiku, kuna valikukomisjon ei lisanud reservnimekirja vähemalt kaks korda rohkem kandidaate kui on konkursialuseid ametikohti.

| — | Viienda väite kohaselt ei ole järgitud konkursiteadet, on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 esimest lõiku ja on tehtud ilmne hindamisviga, kuna AD 7 konkursil hinnati ka kandidaatide juhtimisvõimet, kuigi seda oskust hinnatakse ainult AD 9 konkursi kandidaatide puhul. |
| --- | --- |

—

Viienda väite kohaselt ei ole järgitud konkursiteadet, on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 esimest lõiku ja on tehtud ilmne hindamisviga, kuna AD 7 konkursil hinnati ka kandidaatide juhtimisvõimet, kuigi seda oskust hinnatakse ainult AD 9 konkursi kandidaatide puhul.

| — | Kuuenda väite kohaselt on rikutud kohtuotsusest Di Prospero vs. komisjon tulenevaid põhimõtteid ning personalieeskirjade artiklit 27 ja võrdsuse põhimõtet, kuivõrd kandidaatidel ei olnud lubatud kandideerida korraga AD 7 konkursil ja AD 9 konkursil, samas kui teatud kandidaadid, kes osalesid AD 9 konkursil, kanti automaatselt AD 7 reservnimekirja. |
| --- | --- |

—

Kuuenda väite kohaselt on rikutud kohtuotsusest Di Prospero vs. komisjon tulenevaid põhimõtteid ning personalieeskirjade artiklit 27 ja võrdsuse põhimõtet, kuivõrd kandidaatidel ei olnud lubatud kandideerida korraga AD 7 konkursil ja AD 9 konkursil, samas kui teatud kandidaadid, kes osalesid AD 9 konkursil, kanti automaatselt AD 7 reservnimekirja.

| — | Seitsmenda väite kohaselt on rikutud kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet ja hinnangud on ebaobjektiivsed, kuna valikukomisjoni koosseis ei olnud stabiilne tulenevalt asjaolust, et valikukomisjoni koosseisus muutus sageli ja esimees ei teostanud järelevalvet. |
| --- | --- |

—

Seitsmenda väite kohaselt on rikutud kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet ja hinnangud on ebaobjektiivsed, kuna valikukomisjoni koosseis ei olnud stabiilne tulenevalt asjaolust, et valikukomisjoni koosseisus muutus sageli ja esimees ei teostanud järelevalvet.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/55 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/55

---

3. mail 2023 esitatud hagi – WE versus komisjon

(Kohtuasi T-237/23)

(2023/C 235/69)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: WE (esindaja: advokaat M. Velardo)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada 5. mai 2022. aasta otsus, millega hagejat ei kantud konkursside EPSO/AD/380/19-AD7 ja EPSO AD/380/19-AD9 reservnimekirja; |
| --- | --- |

—

tühistada 5. mai 2022. aasta otsus, millega hagejat ei kantud konkursside EPSO/AD/380/19-AD7 ja EPSO AD/380/19-AD9 reservnimekirja;

| — | tühistada 15. juuli 2022. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata taotlus vaadata uuesti läbi konkursside EPSO/AD/380/19-AD7 ja EPSO AD/380/19-AD9 reservnimekirja kandmata jätmine; |
| --- | --- |

—

tühistada 15. juuli 2022. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata taotlus vaadata uuesti läbi konkursside EPSO/AD/380/19-AD7 ja EPSO AD/380/19-AD9 reservnimekirja kandmata jätmine;

| — | tühistada ametisse nimetava asutuse 12. veebruari 2023. aasta fiktiivne otsus, mis tehti pärast EPSO neljakuist vaikimist ning millega jäeti Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade (edaspidi „personalieeskirjad“) artikli 90 lõike 2 alusel 12. oktoobril 2022 esitatud kaebus rahuldamata; |
| --- | --- |

—

tühistada ametisse nimetava asutuse 12. veebruari 2023. aasta fiktiivne otsus, mis tehti pärast EPSO neljakuist vaikimist ning millega jäeti Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade (edaspidi „personalieeskirjad“) artikli 90 lõike 2 alusel 12. oktoobril 2022 esitatud kaebus rahuldamata;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja seitse väidet.

| — | Esimese väite kohaselt on rikutud õigusnorme, mis reguleerivad keeltekasutuse korda liidu institutsioonides. Kirjaliku ja suulise katse sooritamine muus keeles (inglise ja prantsuse keel) kui hageja emakeeles ei võimaldanud hinnata tema pädevust nõuetekohaselt, kuna katsete tulemus sõltus ühtlasi tema keelteoskusest. Selle tulemusel rikuti ka personalieeskirjade artiklit 27. |
| --- | --- |

—

Esimese väite kohaselt on rikutud õigusnorme, mis reguleerivad keeltekasutuse korda liidu institutsioonides. Kirjaliku ja suulise katse sooritamine muus keeles (inglise ja prantsuse keel) kui hageja emakeeles ei võimaldanud hinnata tema pädevust nõuetekohaselt, kuna katsete tulemus sõltus ühtlasi tema keelteoskusest. Selle tulemusel rikuti ka personalieeskirjade artiklit 27.

| — | Teise väite kohaselt on rikutud kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet, kandidaate ei ole hinnatud objektiivselt (Glantenay kohtupraktika) ja on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 esimest ja kolmandat lõiku. Osa kandidaate sooritasid hiljem uued kirjalikud katsed, mis olid selgelt lihtsamad.
  Kandidaatide võrdlemine hindamiskeskuses läbi viidud katsetel ei vastanud nõuetele, kuna valikukomisjon ei kontrollinud eelnevalt võimete sõela etapis kogutud andmeid. |
| --- | --- |

—

Teise väite kohaselt on rikutud kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet, kandidaate ei ole hinnatud objektiivselt (Glantenay kohtupraktika) ja on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 esimest ja kolmandat lõiku. Osa kandidaate sooritasid hiljem uued kirjalikud katsed, mis olid selgelt lihtsamad.

Kandidaatide võrdlemine hindamiskeskuses läbi viidud katsetel ei vastanud nõuetele, kuna valikukomisjon ei kontrollinud eelnevalt võimete sõela etapis kogutud andmeid.

| — | Kolmanda väite kohaselt on rikutud põhjendamiskohustust ja sellega seonduvat menetlusosaliste võrdsuse põhimõtet (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 47), kuna hagejal ei olnud võimalik enne hagi esitamist teada saada kõiki põhjuseid, miks ta konkursil välja jäeti. Sellega rikuti ka poolte võrdsuse põhimõtet. |
| --- | --- |

—

Kolmanda väite kohaselt on rikutud põhjendamiskohustust ja sellega seonduvat menetlusosaliste võrdsuse põhimõtet (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 47), kuna hagejal ei olnud võimalik enne hagi esitamist teada saada kõiki põhjuseid, miks ta konkursil välja jäeti. Sellega rikuti ka poolte võrdsuse põhimõtet.

| — | Neljanda väite kohaselt on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 viiendat ja kuuendat lõiku, kuna valikukomisjon ei lisanud reservnimekirja vähemalt kaks korda rohkem kandidaate kui on konkursialuseid ametikohti. |
| --- | --- |

—

Neljanda väite kohaselt on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 viiendat ja kuuendat lõiku, kuna valikukomisjon ei lisanud reservnimekirja vähemalt kaks korda rohkem kandidaate kui on konkursialuseid ametikohti.

| — | Viienda väite kohaselt ei ole järgitud konkursiteadet, on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 esimest lõiku ja on tehtud ilmne hindamisviga, kuna AD 7 konkursil hinnati ka kandidaatide juhtimisvõimet, kuigi seda oskust hinnatakse ainult AD 9 konkursi kandidaatide puhul. |
| --- | --- |

—

Viienda väite kohaselt ei ole järgitud konkursiteadet, on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 esimest lõiku ja on tehtud ilmne hindamisviga, kuna AD 7 konkursil hinnati ka kandidaatide juhtimisvõimet, kuigi seda oskust hinnatakse ainult AD 9 konkursi kandidaatide puhul.

| — | Kuuenda väite kohaselt on rikutud kohtuotsusest Di Prospero vs. komisjon tulenevaid põhimõtteid ning personalieeskirjade artiklit 27 ja võrdsuse põhimõtet, kuivõrd kandidaatidel ei olnud lubatud kandideerida korraga AD 7 konkursil ja AD 9 konkursil, samas kui teatud kandidaadid, kes osalesid AD 9 konkursil, kanti automaatselt AD 7 reservnimekirja. |
| --- | --- |

—

Kuuenda väite kohaselt on rikutud kohtuotsusest Di Prospero vs. komisjon tulenevaid põhimõtteid ning personalieeskirjade artiklit 27 ja võrdsuse põhimõtet, kuivõrd kandidaatidel ei olnud lubatud kandideerida korraga AD 7 konkursil ja AD 9 konkursil, samas kui teatud kandidaadid, kes osalesid AD 9 konkursil, kanti automaatselt AD 7 reservnimekirja.

| — | Seitsmenda väite kohaselt on rikutud kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet ja hinnangud on ebaobjektiivsed, kuna valikukomisjoni koosseis ei olnud stabiilne tulenevalt asjaolust, et valikukomisjoni koosseisus muutus sageli ja esimees ei teostanud järelevalvet. |
| --- | --- |

—

Seitsmenda väite kohaselt on rikutud kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet ja hinnangud on ebaobjektiivsed, kuna valikukomisjoni koosseis ei olnud stabiilne tulenevalt asjaolust, et valikukomisjoni koosseisus muutus sageli ja esimees ei teostanud järelevalvet.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/56 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/56

---

4. mail 2023 esitatud hagi – WF versus komisjon

(Kohtuasi T-238/23)

(2023/C 235/70)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: WF (esindaja: advokaat M. Velardo)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada 5. mai 2022. aasta otsus, millega hagejat ei kantud konkursside EPSO/AD/380/19-AD7 ja EPSO AD/380/19-AD9 reservnimekirja; |
| --- | --- |

—

tühistada 5. mai 2022. aasta otsus, millega hagejat ei kantud konkursside EPSO/AD/380/19-AD7 ja EPSO AD/380/19-AD9 reservnimekirja;

| — | tühistada 15. juuli 2022. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata taotlus vaadata uuesti läbi konkursside EPSO/AD/380/19-AD7 ja EPSO AD/380/19-AD9 reservnimekirja kandmata jätmine; |
| --- | --- |

—

tühistada 15. juuli 2022. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata taotlus vaadata uuesti läbi konkursside EPSO/AD/380/19-AD7 ja EPSO AD/380/19-AD9 reservnimekirja kandmata jätmine;

| — | tühistada ametisse nimetava asutuse 6. märtsi 2023. aasta fiktiivne otsus, mis tehti pärast EPSO neljakuist vaikimist ning millega jäeti Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade (edaspidi „personalieeskirjad“) artikli 90 lõike 2 |
| --- | --- |

—

tühistada ametisse nimetava asutuse 6. märtsi 2023. aasta fiktiivne otsus, mis tehti pärast EPSO neljakuist vaikimist ning millega jäeti Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade (edaspidi „personalieeskirjad“) artikli 90 lõike 2

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja seitse väidet.

| — | Esimese väite kohaselt on rikutud õigusnorme, mis reguleerivad keeltekasutuse korda liidu institutsioonides. Kirjaliku ja suulise katse sooritamine muus keeles (inglise ja prantsuse keel) kui hageja emakeeles ei võimaldanud hinnata tema pädevust nõuetekohaselt, kuna katsete tulemus sõltus ühtlasi tema keelteoskusest. Selle tulemusel rikuti ka personalieeskirjade artiklit 27. |
| --- | --- |

—

Esimese väite kohaselt on rikutud õigusnorme, mis reguleerivad keeltekasutuse korda liidu institutsioonides. Kirjaliku ja suulise katse sooritamine muus keeles (inglise ja prantsuse keel) kui hageja emakeeles ei võimaldanud hinnata tema pädevust nõuetekohaselt, kuna katsete tulemus sõltus ühtlasi tema keelteoskusest. Selle tulemusel rikuti ka personalieeskirjade artiklit 27.

| — | Teise väite kohaselt on rikutud kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet, kandidaate ei ole hinnatud objektiivselt (Glantenay kohtupraktika) ja on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 esimest ja kolmandat lõiku. Osa kandidaate sooritasid hiljem uued kirjalikud katsed, mis olid selgelt lihtsamad.
  Kandidaatide võrdlemine hindamiskeskuses läbi viidud katsetel ei vastanud nõuetele, kuna valikukomisjon ei kontrollinud eelnevalt võimete sõela etapis kogutud andmeid. |
| --- | --- |

—

Teise väite kohaselt on rikutud kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet, kandidaate ei ole hinnatud objektiivselt (Glantenay kohtupraktika) ja on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 esimest ja kolmandat lõiku. Osa kandidaate sooritasid hiljem uued kirjalikud katsed, mis olid selgelt lihtsamad.

Kandidaatide võrdlemine hindamiskeskuses läbi viidud katsetel ei vastanud nõuetele, kuna valikukomisjon ei kontrollinud eelnevalt võimete sõela etapis kogutud andmeid.

| — | Kolmanda väite kohaselt on rikutud põhjendamiskohustust ja sellega seonduvat menetlusosaliste võrdsuse põhimõtet (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 47), kuna hagejal ei olnud võimalik enne hagi esitamist teada saada kõiki põhjuseid, miks ta konkursil välja jäeti. Sellega rikuti ka poolte võrdsuse põhimõtet. |
| --- | --- |

—

Kolmanda väite kohaselt on rikutud põhjendamiskohustust ja sellega seonduvat menetlusosaliste võrdsuse põhimõtet (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 47), kuna hagejal ei olnud võimalik enne hagi esitamist teada saada kõiki põhjuseid, miks ta konkursil välja jäeti. Sellega rikuti ka poolte võrdsuse põhimõtet.

| — | Neljanda väite kohaselt on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 viiendat ja kuuendat lõiku, kuna valikukomisjon ei lisanud reservnimekirja vähemalt kaks korda rohkem kandidaate kui on konkursialuseid ametikohti. |
| --- | --- |

—

Neljanda väite kohaselt on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 viiendat ja kuuendat lõiku, kuna valikukomisjon ei lisanud reservnimekirja vähemalt kaks korda rohkem kandidaate kui on konkursialuseid ametikohti.

| — | Viienda väite kohaselt ei ole järgitud konkursiteadet, on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 esimest lõiku ja on tehtud ilmne hindamisviga, kuna AD 7 konkursil hinnati ka kandidaatide juhtimisvõimet, kuigi seda oskust hinnatakse ainult AD 9 konkursi kandidaatide puhul. |
| --- | --- |

—

Viienda väite kohaselt ei ole järgitud konkursiteadet, on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 esimest lõiku ja on tehtud ilmne hindamisviga, kuna AD 7 konkursil hinnati ka kandidaatide juhtimisvõimet, kuigi seda oskust hinnatakse ainult AD 9 konkursi kandidaatide puhul.

| — | Kuuenda väite kohaselt on rikutud kohtuotsusest Di Prospero vs. komisjon tulenevaid põhimõtteid ning personalieeskirjade artiklit 27 ja võrdsuse põhimõtet, kuivõrd kandidaatidel ei olnud lubatud kandideerida korraga AD 7 konkursil ja AD 9 konkursil, samas kui teatud kandidaadid, kes osalesid AD 9 konkursil, kanti automaatselt AD 7 reservnimekirja. |
| --- | --- |

—

Kuuenda väite kohaselt on rikutud kohtuotsusest Di Prospero vs. komisjon tulenevaid põhimõtteid ning personalieeskirjade artiklit 27 ja võrdsuse põhimõtet, kuivõrd kandidaatidel ei olnud lubatud kandideerida korraga AD 7 konkursil ja AD 9 konkursil, samas kui teatud kandidaadid, kes osalesid AD 9 konkursil, kanti automaatselt AD 7 reservnimekirja.

| — | Seitsmenda väite kohaselt on rikutud kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet ja hinnangud on ebaobjektiivsed, kuna valikukomisjoni koosseis ei olnud stabiilne tulenevalt asjaolust, et valikukomisjoni koosseisus muutus sageli ja esimees ei teostanud järelevalvet. |
| --- | --- |

—

Seitsmenda väite kohaselt on rikutud kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet ja hinnangud on ebaobjektiivsed, kuna valikukomisjoni koosseis ei olnud stabiilne tulenevalt asjaolust, et valikukomisjoni koosseisus muutus sageli ja esimees ei teostanud järelevalvet.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/57 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/57

---

8. mail 2023 esitatud hagi – LichtBlick versus komisjon

(Kohtuasi T-240/23)

(2023/C 235/71)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: LichtBlick SE (Hamburg, Saksamaa) (esindajad: advokaadid C. von Hammerstein, P. Roegele ja H. Schutte)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada kostja 21. detsembri 2022. aasta otsus (riigiabi SA.104606 (2222/N) – Saksamaa, TCF teatis: Temporary cost containment of natural gas, heat and electricity price increases) osas, milles sellega tunnistati Saksamaa seaduse, millega kehtestatakse elektrihindade pidurdamise mehhanism ja muudetakse muid energiavaldkonna sätteid laadimispunktide käitajate kasuks, et vähendada kolmandate isikute poolt laadimispunkti järel tarbitava laadimisvoolu kulusid (Gesetz zur Einführung einer Strompreisbremse und zur Änderung weiterer energierechtlicher Bestimmungen zugunsten von Betreibern von Ladepunkten zur Entlastung von Kosten des Ladestroms, der hinter einem Ladepunkt von dritten Personen verbraucht wird; edaspidi „elektrihindade pidurdamise seadus“), alusel abi andmine ühisturuga kokkusobivaks; |
| --- | --- |

—

tühistada kostja 21. detsembri 2022. aasta otsus (riigiabi SA.104606 (2222/N) – Saksamaa, TCF teatis: Temporary cost containment of natural gas, heat and electricity price increases) osas, milles sellega tunnistati Saksamaa seaduse, millega kehtestatakse elektrihindade pidurdamise mehhanism ja muudetakse muid energiavaldkonna sätteid laadimispunktide käitajate kasuks, et vähendada kolmandate isikute poolt laadimispunkti järel tarbitava laadimisvoolu kulusid (Gesetz zur Einführung einer Strompreisbremse und zur Änderung weiterer energierechtlicher Bestimmungen zugunsten von Betreibern von Ladepunkten zur Entlastung von Kosten des Ladestroms, der hinter einem Ladepunkt von dritten Personen verbraucht wird; edaspidi „elektrihindade pidurdamise seadus“), alusel abi andmine ühisturuga kokkusobivaks;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja viis väidet.

| 1. | Esimene väide
  Esimeses väites väidab hageja, et komisjon ei algatanud tõsistest raskustest hoolimata ELTL artikli 108 lõike 2 kohast põhiuurimismenetlust. Kostja jättis tähelepanuta asjaolu, et Saksamaa elektrihindade pidurdamise seaduses ette nähtud abikava soosib ka laadimispunktide käitajaid, kuigi need ei ole lõpptarbijad, vaid energiatarnijad. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide

Esimeses väites väidab hageja, et komisjon ei algatanud tõsistest raskustest hoolimata ELTL artikli 108 lõike 2 kohast põhiuurimismenetlust. Kostja jättis tähelepanuta asjaolu, et Saksamaa elektrihindade pidurdamise seaduses ette nähtud abikava soosib ka laadimispunktide käitajaid, kuigi need ei ole lõpptarbijad, vaid energiatarnijad.

| 2. | Teine väide
  Teises väites väidab hageja, et ELTL artikli 108 lõike 2 alusel oleks tulnud algatada põhiuurimismenetlus, sest kui uurimine oleks olnud täielik, oleks komisjon pidanud tuvastama, et kuigi laadimispunktide käitajad, kes on nii laadimisvoolu pakkujad kui ka tarnijad, peavad saama abi, ei pea abi seevastu saama puhtalt laadimisvoolu tarnijad, nagu hageja. |
| --- | --- |

2.

Teine väide

Teises väites väidab hageja, et ELTL artikli 108 lõike 2 alusel oleks tulnud algatada põhiuurimismenetlus, sest kui uurimine oleks olnud täielik, oleks komisjon pidanud tuvastama, et kuigi laadimispunktide käitajad, kes on nii laadimisvoolu pakkujad kui ka tarnijad, peavad saama abi, ei pea abi seevastu saama puhtalt laadimisvoolu tarnijad, nagu hageja.

| 3. | Kolmas väide
  Kolmandas väites väidab hageja, et kostjal ei olnud õigus, kui ta tunnistas elektrihindade pidurdamise seaduses ette nähtud abikava, mis soosib laadimispunktide käitajaid, ELTL artikli 107 lõike 3 punkti b alusel siseturuga kokkusobivaks. TCF-teatisest tuleneb, et abi, mille eesmärk on kompenseerida kulude kasvu, mis tuleneb Venemaa agressioonisõjast Ukraina vastu ja elektrihindade erakordselt järsust tõusust, on ELTL artikli 107 lõike 3 punktiga b kooskõlas ainult siis, kui on olemas mehhanism, mis tagab, et abi saavad ka need, keda liikmesriigi majanduses tekkinud tõsised häired puudutavad. Laadimispunktide käitajatele antava abi puhul selline mehhanism puudub. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide

Kolmandas väites väidab hageja, et kostjal ei olnud õigus, kui ta tunnistas elektrihindade pidurdamise seaduses ette nähtud abikava, mis soosib laadimispunktide käitajaid, ELTL artikli 107 lõike 3 punkti b alusel siseturuga kokkusobivaks. TCF-teatisest tuleneb, et abi, mille eesmärk on kompenseerida kulude kasvu, mis tuleneb Venemaa agressioonisõjast Ukraina vastu ja elektrihindade erakordselt järsust tõusust, on ELTL artikli 107 lõike 3 punktiga b kooskõlas ainult siis, kui on olemas mehhanism, mis tagab, et abi saavad ka need, keda liikmesriigi majanduses tekkinud tõsised häired puudutavad. Laadimispunktide käitajatele antava abi puhul selline mehhanism puudub.

| 4. | Neljas väide
  Neljandas väites väidab hageja, et Saksamaa elektrihindade pidurdamise seaduses ette nähtud abikava laadimispunktide käitajatele on siseturuga kokkusobimatu, kuna see moonutab põhjendamatult konkurentsi ühelt poolt puhtalt laadimisvoolu tarnijate ja teiselt poolt laadimispunktide käitajate vahel. Elektrienergiahindade pidurdamise seaduses ette nähtud abikava soosis ainult neid laadimisvoolu tarnijaid, kes ka laadimispunkte käitavad. Puhtalt laadimisvoolu tarnijaid seevastu ei saanud elektrihindade pidurdamise seaduse alusel mingeid toetusi. See andis laadimispunktide käitajatele konkurentsieelise puhtalt laadimisvoolu tarnijate ees. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide

Neljandas väites väidab hageja, et Saksamaa elektrihindade pidurdamise seaduses ette nähtud abikava laadimispunktide käitajatele on siseturuga kokkusobimatu, kuna see moonutab põhjendamatult konkurentsi ühelt poolt puhtalt laadimisvoolu tarnijate ja teiselt poolt laadimispunktide käitajate vahel. Elektrienergiahindade pidurdamise seaduses ette nähtud abikava soosis ainult neid laadimisvoolu tarnijaid, kes ka laadimispunkte käitavad. Puhtalt laadimisvoolu tarnijaid seevastu ei saanud elektrihindade pidurdamise seaduse alusel mingeid toetusi. See andis laadimispunktide käitajatele konkurentsieelise puhtalt laadimisvoolu tarnijate ees.

| 5. | Viies väide
  Viiendas väites väidab hageja, et laadimisvoolu toetus rikub direktiivi (EL) 2019/944 (1), kuna see põhineb fiktsioonil, mis on direktiivi (EL) 2019/944 artikli 2 lõiget 3 arvestades õigusvastane ning mille kohaselt on laadimispunktide käitajad lõpptarbijad, kuigi nad on tegelikult elektriettevõtjad direktiivi (EL) 2019/944 artikli 2 punkti 57 tähenduses ja täidavad direktiivi (EL) 2019/944 artikli 2 punkti 12 kohaseid tarneülesandeid. Valikuline abi, mida antakse ainult laadimispunktide käitajatele, mitte aga ka puhtalt laadimisvoolu tarnijatele, moonutab konkurentsi ning on vastuolus direktiivi (EL) 2019/944 artikli 3 lõikega 4 ja artikli 5 lõikega 1. |
| --- | --- |

5.

Viies väide

Viiendas väites väidab hageja, et laadimisvoolu toetus rikub direktiivi (EL) 2019/944 (1), kuna see põhineb fiktsioonil, mis on direktiivi (EL) 2019/944 artikli 2 lõiget 3 arvestades õigusvastane ning mille kohaselt on laadimispunktide käitajad lõpptarbijad, kuigi nad on tegelikult elektriettevõtjad direktiivi (EL) 2019/944 artikli 2 punkti 57 tähenduses ja täidavad direktiivi (EL) 2019/944 artikli 2 punkti 12 kohaseid tarneülesandeid. Valikuline abi, mida antakse ainult laadimispunktide käitajatele, mitte aga ka puhtalt laadimisvoolu tarnijatele, moonutab konkurentsi ning on vastuolus direktiivi (EL) 2019/944 artikli 3 lõikega 4 ja artikli 5 lõikega 1.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/944 elektrienergia siseturu ühiste normide kohta ja millega muudetakse direktiivi 2012/27/EL (uuesti sõnastatud) (ELT 2019, L 158, lk 125).

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/58 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/58

---

8. mail 2023 esitatud hagi – WG versus komisjon

(Kohtuasi T-241/23)

(2023/C 235/72)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: WG (esindaja: advokaat M. Velardo)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada 5. mai 2022. aasta otsus, millega hagejat ei kantud konkursside EPSO/AD/380/19-AD7 ja EPSO AD/380/19-AD9 reservnimekirja; |
| --- | --- |

—

tühistada 5. mai 2022. aasta otsus, millega hagejat ei kantud konkursside EPSO/AD/380/19-AD7 ja EPSO AD/380/19-AD9 reservnimekirja;

| — | tühistada 15. juuli 2022. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata taotlus vaadata uuesti läbi konkursside EPSO/AD/380/19-AD7 ja EPSO AD/380/19-AD9 reservnimekirja kandmata jätmine; |
| --- | --- |

—

tühistada 15. juuli 2022. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata taotlus vaadata uuesti läbi konkursside EPSO/AD/380/19-AD7 ja EPSO AD/380/19-AD9 reservnimekirja kandmata jätmine;

| — | tühistada ametisse nimetava asutuse 11. veebruari 2023. aasta fiktiivne otsus, mis tehti pärast EPSO neljakuist vaikimist ning millega jäeti Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade (edaspidi „personalieeskirjad“) artikli 90 lõike 2 alusel 11. oktoobril 2022 esitatud kaebus rahuldamata; |
| --- | --- |

—

tühistada ametisse nimetava asutuse 11. veebruari 2023. aasta fiktiivne otsus, mis tehti pärast EPSO neljakuist vaikimist ning millega jäeti Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade (edaspidi „personalieeskirjad“) artikli 90 lõike 2 alusel 11. oktoobril 2022 esitatud kaebus rahuldamata;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja seitse väidet.

| — | Esimese väite kohaselt on rikutud õigusnorme, mis reguleerivad keeltekasutuse korda liidu institutsioonides. Kirjaliku ja suulise katse sooritamine muus keeles (inglise ja prantsuse keel) kui hageja emakeeles ei võimaldanud hinnata tema pädevust nõuetekohaselt, kuna katsete tulemus sõltus ühtlasi tema keelteoskusest. Selle tulemusel rikuti ka personalieeskirjade artiklit 27. |
| --- | --- |

—

Esimese väite kohaselt on rikutud õigusnorme, mis reguleerivad keeltekasutuse korda liidu institutsioonides. Kirjaliku ja suulise katse sooritamine muus keeles (inglise ja prantsuse keel) kui hageja emakeeles ei võimaldanud hinnata tema pädevust nõuetekohaselt, kuna katsete tulemus sõltus ühtlasi tema keelteoskusest. Selle tulemusel rikuti ka personalieeskirjade artiklit 27.

| — | Teise väite kohaselt on rikutud kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet, kandidaate ei ole hinnatud objektiivselt (Glantenay kohtupraktika) ja on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 esimest ja kolmandat lõiku. Osa kandidaate sooritasid hiljem uued kirjalikud katsed, mis olid selgelt lihtsamad.
  Kandidaatide võrdlemine hindamiskeskuses läbi viidud katsetel ei vastanud nõuetele, kuna valikukomisjon ei kontrollinud eelnevalt võimete sõela etapis kogutud andmeid. |
| --- | --- |

—

Teise väite kohaselt on rikutud kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet, kandidaate ei ole hinnatud objektiivselt (Glantenay kohtupraktika) ja on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 esimest ja kolmandat lõiku. Osa kandidaate sooritasid hiljem uued kirjalikud katsed, mis olid selgelt lihtsamad.

Kandidaatide võrdlemine hindamiskeskuses läbi viidud katsetel ei vastanud nõuetele, kuna valikukomisjon ei kontrollinud eelnevalt võimete sõela etapis kogutud andmeid.

| — | Kolmanda väite kohaselt on rikutud põhjendamiskohustust ja sellega seonduvat menetlusosaliste võrdsuse põhimõtet (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 47), kuna hagejal ei olnud võimalik enne hagi esitamist teada saada kõiki põhjuseid, miks ta konkursil välja jäeti. Sellega rikuti ka poolte võrdsuse põhimõtet. |
| --- | --- |

—

Kolmanda väite kohaselt on rikutud põhjendamiskohustust ja sellega seonduvat menetlusosaliste võrdsuse põhimõtet (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 47), kuna hagejal ei olnud võimalik enne hagi esitamist teada saada kõiki põhjuseid, miks ta konkursil välja jäeti. Sellega rikuti ka poolte võrdsuse põhimõtet.

| — | Neljanda väite kohaselt on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 viiendat ja kuuendat lõiku, kuna valikukomisjon ei lisanud reservnimekirja vähemalt kaks korda rohkem kandidaate kui on konkursialuseid ametikohti. |
| --- | --- |

—

Neljanda väite kohaselt on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 viiendat ja kuuendat lõiku, kuna valikukomisjon ei lisanud reservnimekirja vähemalt kaks korda rohkem kandidaate kui on konkursialuseid ametikohti.

| — | Viienda väite kohaselt ei ole järgitud konkursiteadet, on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 esimest lõiku ja on tehtud ilmne hindamisviga, kuna AD 7 konkursil hinnati ka kandidaatide juhtimisvõimet, kuigi seda oskust hinnatakse ainult AD 9 konkursi kandidaatide puhul. |
| --- | --- |

—

Viienda väite kohaselt ei ole järgitud konkursiteadet, on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 esimest lõiku ja on tehtud ilmne hindamisviga, kuna AD 7 konkursil hinnati ka kandidaatide juhtimisvõimet, kuigi seda oskust hinnatakse ainult AD 9 konkursi kandidaatide puhul.

| — | Kuuenda väite kohaselt on rikutud kohtuotsusest Di Prospero vs. komisjon tulenevaid põhimõtteid ning personalieeskirjade artiklit 27 ja võrdsuse põhimõtet, kuivõrd kandidaatidel ei olnud lubatud kandideerida korraga AD 7 konkursil ja AD 9 konkursil, samas kui teatud kandidaadid, kes osalesid AD 9 konkursil, kanti automaatselt AD 7 reservnimekirja. |
| --- | --- |

—

Kuuenda väite kohaselt on rikutud kohtuotsusest Di Prospero vs. komisjon tulenevaid põhimõtteid ning personalieeskirjade artiklit 27 ja võrdsuse põhimõtet, kuivõrd kandidaatidel ei olnud lubatud kandideerida korraga AD 7 konkursil ja AD 9 konkursil, samas kui teatud kandidaadid, kes osalesid AD 9 konkursil, kanti automaatselt AD 7 reservnimekirja.

| — | Seitsmenda väite kohaselt on rikutud kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet ja hinnangud on ebaobjektiivsed, kuna valikukomisjoni koosseis ei olnud stabiilne tulenevalt asjaolust, et valikukomisjoni koosseisus muutus sageli ja esimees ei teostanud järelevalvet. |
| --- | --- |

—

Seitsmenda väite kohaselt on rikutud kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet ja hinnangud on ebaobjektiivsed, kuna valikukomisjoni koosseis ei olnud stabiilne tulenevalt asjaolust, et valikukomisjoni koosseisus muutus sageli ja esimees ei teostanud järelevalvet.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/60 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/60

---

9. mail 2023 esitatud hagi – WH versus komisjon

(Kohtuasi T-242/23)

(2023/C 235/73)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: WH (esindaja: advokaat M. Velardo)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada 5. mai 2022. aasta otsus, millega hagejat ei kantud konkursside EPSO/AD/380/19-AD7 ja EPSO AD/380/19-AD9 reservnimekirja; |
| --- | --- |

—

tühistada 5. mai 2022. aasta otsus, millega hagejat ei kantud konkursside EPSO/AD/380/19-AD7 ja EPSO AD/380/19-AD9 reservnimekirja;

| — | tühistada 15. juuli 2022. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata taotlus vaadata uuesti läbi konkursside EPSO/AD/380/19-AD7 ja EPSO AD/380/19-AD9 reservnimekirja kandmata jätmine; |
| --- | --- |

—

tühistada 15. juuli 2022. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata taotlus vaadata uuesti läbi konkursside EPSO/AD/380/19-AD7 ja EPSO AD/380/19-AD9 reservnimekirja kandmata jätmine;

| — | tühistada ametisse nimetava asutuse 14. veebruari 2023. aasta fiktiivne otsus, mis tehti pärast EPSO neljakuist vaikimist ning millega jäeti Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade (edaspidi „personalieeskirjad“) artikli 90 lõike 2 alusel 14. oktoobril 2022 esitatud kaebus rahuldamata; |
| --- | --- |

—

tühistada ametisse nimetava asutuse 14. veebruari 2023. aasta fiktiivne otsus, mis tehti pärast EPSO neljakuist vaikimist ning millega jäeti Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade (edaspidi „personalieeskirjad“) artikli 90 lõike 2 alusel 14. oktoobril 2022 esitatud kaebus rahuldamata;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja seitse väidet.

| — | Esimese väite kohaselt on rikutud õigusnorme, mis reguleerivad keeltekasutuse korda liidu institutsioonides. Kirjaliku ja suulise katse sooritamine muus keeles (inglise ja prantsuse keel) kui hageja emakeeles ei võimaldanud hinnata tema pädevust nõuetekohaselt, kuna katsete tulemus sõltus ühtlasi tema keelteoskusest. Selle tulemusel rikuti ka personalieeskirjade artiklit 27. |
| --- | --- |

—

Esimese väite kohaselt on rikutud õigusnorme, mis reguleerivad keeltekasutuse korda liidu institutsioonides. Kirjaliku ja suulise katse sooritamine muus keeles (inglise ja prantsuse keel) kui hageja emakeeles ei võimaldanud hinnata tema pädevust nõuetekohaselt, kuna katsete tulemus sõltus ühtlasi tema keelteoskusest. Selle tulemusel rikuti ka personalieeskirjade artiklit 27.

| — | Teise väite kohaselt on rikutud kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet, kandidaate ei ole hinnatud objektiivselt (Glantenay kohtupraktika) ja on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 esimest ja kolmandat lõiku. Osa kandidaate sooritasid hiljem uued kirjalikud katsed, mis olid selgelt lihtsamad.
  Kandidaatide võrdlemine hindamiskeskuses läbi viidud katsetel ei vastanud nõuetele, kuna valikukomisjon ei kontrollinud eelnevalt võimete sõela etapis kogutud andmeid. |
| --- | --- |

—

Teise väite kohaselt on rikutud kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet, kandidaate ei ole hinnatud objektiivselt (Glantenay kohtupraktika) ja on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 esimest ja kolmandat lõiku. Osa kandidaate sooritasid hiljem uued kirjalikud katsed, mis olid selgelt lihtsamad.

Kandidaatide võrdlemine hindamiskeskuses läbi viidud katsetel ei vastanud nõuetele, kuna valikukomisjon ei kontrollinud eelnevalt võimete sõela etapis kogutud andmeid.

| — | Kolmanda väite kohaselt on rikutud põhjendamiskohustust ja sellega seonduvat menetlusosaliste võrdsuse põhimõtet (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 47), kuna hagejal ei olnud võimalik enne hagi esitamist teada saada kõiki põhjuseid, miks ta konkursil välja jäeti. Sellega rikuti ka poolte võrdsuse põhimõtet. |
| --- | --- |

—

Kolmanda väite kohaselt on rikutud põhjendamiskohustust ja sellega seonduvat menetlusosaliste võrdsuse põhimõtet (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 47), kuna hagejal ei olnud võimalik enne hagi esitamist teada saada kõiki põhjuseid, miks ta konkursil välja jäeti. Sellega rikuti ka poolte võrdsuse põhimõtet.

| — | Neljanda väite kohaselt on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 viiendat ja kuuendat lõiku, kuna valikukomisjon ei lisanud reservnimekirja vähemalt kaks korda rohkem kandidaate kui on konkursialuseid ametikohti. |
| --- | --- |

—

Neljanda väite kohaselt on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 viiendat ja kuuendat lõiku, kuna valikukomisjon ei lisanud reservnimekirja vähemalt kaks korda rohkem kandidaate kui on konkursialuseid ametikohti.

| — | Viienda väite kohaselt ei ole järgitud konkursiteadet, on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 esimest lõiku ja on tehtud ilmne hindamisviga, kuna AD 7 konkursil hinnati ka kandidaatide juhtimisvõimet, kuigi seda oskust hinnatakse ainult AD 9 konkursi kandidaatide puhul. |
| --- | --- |

—

Viienda väite kohaselt ei ole järgitud konkursiteadet, on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 esimest lõiku ja on tehtud ilmne hindamisviga, kuna AD 7 konkursil hinnati ka kandidaatide juhtimisvõimet, kuigi seda oskust hinnatakse ainult AD 9 konkursi kandidaatide puhul.

| — | Kuuenda väite kohaselt on rikutud kohtuotsusest Di Prospero vs. komisjon tulenevaid põhimõtteid ning personalieeskirjade artiklit 27 ja võrdsuse põhimõtet, kuivõrd kandidaatidel ei olnud lubatud kandideerida korraga AD 7 konkursil ja AD 9 konkursil, samas kui teatud kandidaadid, kes osalesid AD 9 konkursil, kanti automaatselt AD 7 reservnimekirja. |
| --- | --- |

—

Kuuenda väite kohaselt on rikutud kohtuotsusest Di Prospero vs. komisjon tulenevaid põhimõtteid ning personalieeskirjade artiklit 27 ja võrdsuse põhimõtet, kuivõrd kandidaatidel ei olnud lubatud kandideerida korraga AD 7 konkursil ja AD 9 konkursil, samas kui teatud kandidaadid, kes osalesid AD 9 konkursil, kanti automaatselt AD 7 reservnimekirja.

| — | Seitsmenda väite kohaselt on rikutud kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet ja hinnangud on ebaobjektiivsed, kuna valikukomisjoni koosseis ei olnud stabiilne tulenevalt asjaolust, et valikukomisjoni koosseisus muutus sageli ja esimees. |
| --- | --- |

—

Seitsmenda väite kohaselt on rikutud kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet ja hinnangud on ebaobjektiivsed, kuna valikukomisjoni koosseis ei olnud stabiilne tulenevalt asjaolust, et valikukomisjoni koosseisus muutus sageli ja esimees.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/61 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/61

---

12. mail 2023 esitatud hagi – Braunschweiger Versorgungs versus EUIPO – B.F. Energy (BF energy)

(Kohtuasi T-245/23)

(2023/C 235/74)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Braunschweiger Versorgungs AG & Co. KG (Braunschweig, Saksamaa) (esindaja: advokaat C. Drzymalla)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine pool EUIPO apellatsioonikoja menetluses: B.F. Energy Srl (Rooma, Itaalia)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: apellatsioonikoja menetluse teine pool

Vaidlusalune kaubamärk: ELi kaubamärgi BF energy taotlus – registreerimistaotlus nr 18 336 443

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO teise apellatsioonikoja 17. veebruari 2023. aasta otsus asjas R 1646/2022-2

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | lükata tagasi vaidlusaluse kaubamärgi registreerimistaotlus; |
| --- | --- |

—

lükata tagasi vaidlusaluse kaubamärgi registreerimistaotlus;

| — | mõista EUIPO-lt välja teise menetluspoole kohtukulud ja apellatsioonikoja menetluses kantud kulud. |
| --- | --- |

—

mõista EUIPO-lt välja teise menetluspoole kohtukulud ja apellatsioonikoja menetluses kantud kulud.

Väited

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine seoses laia avalikkuse tähelepanu astmega; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine seoses laia avalikkuse tähelepanu astmega;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine seoses tähiste visuaalse, kõlalise ja kontseptuaalse sarnasusega; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine seoses tähiste visuaalse, kõlalise ja kontseptuaalse sarnasusega;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine seoses segiajamise tõenäosuse igakülgse hindamisega. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine seoses segiajamise tõenäosuse igakülgse hindamisega.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/62 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/62

---

8. mail 2023 esitatud hagi – SKy versus EUIPO – Skyworks Solutions (SKYWORKS Sky5)

(Kohtuasi T-246/23)

(2023/C 235/75)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Sky Ltd (Isleworth, Ühendkuningriik) (esindaja: advokaat A. Zalewska-Orabona)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine pool EUIPO apellatsioonikoja menetluses: Skyworks Solutions, Inc. (Wilmington, Delaware, Ameerika Ühendriigid)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: apellatsioonikoja menetluse teine pool

Vaidlusalune kaubamärk: ELi sõnamärgi SKYWORKS Sky5 taotlus – registreerimistaotlus nr 17 936 585

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO neljanda apellatsioonikoja 11. aprilli 2023. aasta otsus asjas R 2461/2020-4

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista apellandi kohtukulud välja EUIPO-lt ja menetlusse astumise korral menetlusse astujalt. |
| --- | --- |

—

mõista apellandi kohtukulud välja EUIPO-lt ja menetlusse astumise korral menetlusse astujalt.

Väited

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b, artikli 8 lõike 5, artikli 8 lõike 2 punkti c ja artikli 8 lõike 4 rikkumine sellega, et apellatsioonikoja otsuse kohaselt ei ole varasemad Ühendkuningriigi õigused enam EUIPO-s toimuva inter partes menetluse õiguspärane alus; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b, artikli 8 lõike 5, artikli 8 lõike 2 punkti c ja artikli 8 lõike 4 rikkumine sellega, et apellatsioonikoja otsuse kohaselt ei ole varasemad Ühendkuningriigi õigused enam EUIPO-s toimuva inter partes menetluse õiguspärane alus;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b ja artikli 8 lõike 5 rikkumine sellega, et apellatsioonikoda otsustas vastulausemenetlusest välistada Ühendkuningriigi territooriumiga seotud tõendid varasema ELi kaubamärgi kasutamise, suurenenud eristusvõime ja/või maine kohta. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b ja artikli 8 lõike 5 rikkumine sellega, et apellatsioonikoda otsustas vastulausemenetlusest välistada Ühendkuningriigi territooriumiga seotud tõendid varasema ELi kaubamärgi kasutamise, suurenenud eristusvõime ja/või maine kohta.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/62 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/62

---

12. mail 2023 esitatud hagi – Bonami.CZ versus EUIPO – Roval Print (Bonami)

(Kohtuasi T-248/23)

(2023/C 235/76)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Bonami.CZ, a.s. (Praha, Tšehhi Vabariik) (esindaja: advokaat M. G. Marinescu)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: SC Roval Print SRL (Galati, Rumeenia)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: hageja

Vaidlusalune kaubamärk: ELi sõnamärgi „Bonami“ taotlus – registreerimistaotlus nr 18 009 799

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO viienda apellatsioonikoja 23. veebruari 2023. aasta otsus asjas R 1291/2022-5

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus jätta vastulause tervikuna rahuldamata; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus jätta vastulause tervikuna rahuldamata;

| — | mõista kohtukulud välja EUIPO-lt ja teiselt menetluspoolelt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja EUIPO-lt ja teiselt menetluspoolelt.

Väited

| — | Vastulause põhjenduste (digitaalselt) esitamist puudutavate menetluseeskirjade rikkumine; |
| --- | --- |

—

Vastulause põhjenduste (digitaalselt) esitamist puudutavate menetluseeskirjade rikkumine;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/63 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/63

---

13. mail 2023 esitatud hagi – WI versus komisjon

(Kohtuasi T-249/23)

(2023/C 235/77)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: WI (esindaja: advokaat M. Velardo)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada 5. mai 2022. aasta otsus, millega hagejat ei kantud konkursside EPSO/AD/380/19-AD7 ja EPSO AD/380/19-AD9 reservnimekirja; |
| --- | --- |

—

tühistada 5. mai 2022. aasta otsus, millega hagejat ei kantud konkursside EPSO/AD/380/19-AD7 ja EPSO AD/380/19-AD9 reservnimekirja;

| — | tühistada 15. juuli 2022. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata taotlus vaadata uuesti läbi konkursside EPSO/AD/380/19-AD7 ja EPSO AD/380/19-AD9 reservnimekirja kandmata jätmine; |
| --- | --- |

—

tühistada 15. juuli 2022. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata taotlus vaadata uuesti läbi konkursside EPSO/AD/380/19-AD7 ja EPSO AD/380/19-AD9 reservnimekirja kandmata jätmine;

| — | tühistada ametisse nimetava asutuse 10. veebruari 2023. aasta fiktiivne otsus, mis tehti pärast EPSO neljakuist vaikimist ning millega jäeti Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade (edaspidi „personalieeskirjad“) artikli 90 lõike 2 alusel 10. oktoobril 2022 esitatud kaebus rahuldamata; |
| --- | --- |

—

tühistada ametisse nimetava asutuse 10. veebruari 2023. aasta fiktiivne otsus, mis tehti pärast EPSO neljakuist vaikimist ning millega jäeti Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade (edaspidi „personalieeskirjad“) artikli 90 lõike 2 alusel 10. oktoobril 2022 esitatud kaebus rahuldamata;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja seitse väidet.

| — | Esimese väite kohaselt on rikutud õigusnorme, mis reguleerivad keeltekasutuse korda liidu institutsioonides. Kirjaliku ja suulise katse sooritamine muus keeles (inglise ja prantsuse keel) kui hageja emakeeles ei võimaldanud hinnata tema pädevust nõuetekohaselt, kuna katsete tulemus sõltus ühtlasi tema keelteoskusest. Selle tulemusel rikuti ka personalieeskirjade artiklit 27. |
| --- | --- |

—

Esimese väite kohaselt on rikutud õigusnorme, mis reguleerivad keeltekasutuse korda liidu institutsioonides. Kirjaliku ja suulise katse sooritamine muus keeles (inglise ja prantsuse keel) kui hageja emakeeles ei võimaldanud hinnata tema pädevust nõuetekohaselt, kuna katsete tulemus sõltus ühtlasi tema keelteoskusest. Selle tulemusel rikuti ka personalieeskirjade artiklit 27.

| — | Teise väite kohaselt on rikutud kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet, kandidaate ei ole hinnatud objektiivselt (Glantenay kohtupraktika) ja on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 esimest ja kolmandat lõiku. Osa kandidaate sooritasid hiljem uued kirjalikud katsed, ilma et see oleks olnud objektiivselt põhjendatud.
  Kandidaatide võrdlemine hindamiskeskuses läbi viidud katsetel ei vastanud nõuetele, kuna valikukomisjon ei kontrollinud eelnevalt võimete sõela etapis kogutud andmeid. |
| --- | --- |

—

Teise väite kohaselt on rikutud kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet, kandidaate ei ole hinnatud objektiivselt (Glantenay kohtupraktika) ja on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 esimest ja kolmandat lõiku. Osa kandidaate sooritasid hiljem uued kirjalikud katsed, ilma et see oleks olnud objektiivselt põhjendatud.

Kandidaatide võrdlemine hindamiskeskuses läbi viidud katsetel ei vastanud nõuetele, kuna valikukomisjon ei kontrollinud eelnevalt võimete sõela etapis kogutud andmeid.

| — | Kolmanda väite kohaselt on rikutud põhjendamiskohustust ja sellega seonduvat menetlusosaliste võrdsuse põhimõtet (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 47), kuna hagejal ei olnud võimalik enne hagi esitamist teada saada kõiki põhjuseid, miks ta konkursil välja jäeti. Sellega rikuti ka poolte võrdsuse põhimõtet. |
| --- | --- |

—

Kolmanda väite kohaselt on rikutud põhjendamiskohustust ja sellega seonduvat menetlusosaliste võrdsuse põhimõtet (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 47), kuna hagejal ei olnud võimalik enne hagi esitamist teada saada kõiki põhjuseid, miks ta konkursil välja jäeti. Sellega rikuti ka poolte võrdsuse põhimõtet.

| — | Neljanda väite kohaselt on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 viiendat ja kuuendat lõiku, kuna valikukomisjon ei lisanud reservnimekirja vähemalt kaks korda rohkem kandidaate kui on konkursialuseid ametikohti. |
| --- | --- |

—

Neljanda väite kohaselt on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 viiendat ja kuuendat lõiku, kuna valikukomisjon ei lisanud reservnimekirja vähemalt kaks korda rohkem kandidaate kui on konkursialuseid ametikohti.

| — | Viienda väite kohaselt ei ole järgitud konkursiteadet, on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 esimest lõiku ja on tehtud ilmne hindamisviga, kuna AD 7 konkursil hinnati ka kandidaatide juhtimisvõimet, kuigi seda oskust hinnatakse ainult AD 9 konkursi kandidaatide puhul. |
| --- | --- |

—

Viienda väite kohaselt ei ole järgitud konkursiteadet, on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 esimest lõiku ja on tehtud ilmne hindamisviga, kuna AD 7 konkursil hinnati ka kandidaatide juhtimisvõimet, kuigi seda oskust hinnatakse ainult AD 9 konkursi kandidaatide puhul.

| — | Kuuenda väite kohaselt on rikutud kohtuotsusest Di Prospero vs. komisjon tulenevaid põhimõtteid ning personalieeskirjade artiklit 27 ja võrdsuse põhimõtet, kuivõrd kandidaatidel ei olnud lubatud kandideerida korraga AD 7 konkursil ja AD 9 konkursil, samas kui teatud kandidaadid, kes osalesid AD 9 konkursil, kanti automaatselt AD 7 reservnimekirja. |
| --- | --- |

—

Kuuenda väite kohaselt on rikutud kohtuotsusest Di Prospero vs. komisjon tulenevaid põhimõtteid ning personalieeskirjade artiklit 27 ja võrdsuse põhimõtet, kuivõrd kandidaatidel ei olnud lubatud kandideerida korraga AD 7 konkursil ja AD 9 konkursil, samas kui teatud kandidaadid, kes osalesid AD 9 konkursil, kanti automaatselt AD 7 reservnimekirja.

| — | Seitsmenda väite kohaselt on rikutud kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet ja hinnangud on ebaobjektiivsed, kuna valikukomisjoni koosseis ei olnud stabiilne tulenevalt asjaolust, et valikukomisjoni koosseisus muutus sageli ja esimees ei teostanud järelevalvet. |
| --- | --- |

—

Seitsmenda väite kohaselt on rikutud kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet ja hinnangud on ebaobjektiivsed, kuna valikukomisjoni koosseis ei olnud stabiilne tulenevalt asjaolust, et valikukomisjoni koosseisus muutus sageli ja esimees ei teostanud järelevalvet.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/64 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/64

---

13. mail 2023 esitatud hagi – WJ versus komisjon

(Kohtuasi T-250/23)

(2023/C 235/78)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: WJ (esindaja: advokaat M. Velardo)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada 5. mai 2022. aasta otsus, millega hagejat ei kantud konkursside EPSO/AD/380/19-AD7 ja EPSO AD/380/19-AD9 reservnimekirja; |
| --- | --- |

—

tühistada 5. mai 2022. aasta otsus, millega hagejat ei kantud konkursside EPSO/AD/380/19-AD7 ja EPSO AD/380/19-AD9 reservnimekirja;

| — | tühistada 15. juuli 2022. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata taotlus vaadata uuesti läbi konkursside EPSO/AD/380/19-AD7 ja EPSO AD/380/19-AD9 reservnimekirja kandmata jätmine; |
| --- | --- |

—

tühistada 15. juuli 2022. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata taotlus vaadata uuesti läbi konkursside EPSO/AD/380/19-AD7 ja EPSO AD/380/19-AD9 reservnimekirja kandmata jätmine;

| — | tühistada ametisse nimetava asutuse 11. veebruari 2023. aasta fiktiivne otsus, mis tehti pärast EPSO neljakuist vaikimist ning millega jäeti Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade (edaspidi „personalieeskirjad“) artikli 90 lõike 2 alusel 11. oktoobril 2022 esitatud kaebus rahuldamata; |
| --- | --- |

—

tühistada ametisse nimetava asutuse 11. veebruari 2023. aasta fiktiivne otsus, mis tehti pärast EPSO neljakuist vaikimist ning millega jäeti Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade (edaspidi „personalieeskirjad“) artikli 90 lõike 2 alusel 11. oktoobril 2022 esitatud kaebus rahuldamata;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja seitse väidet.

| — | Esimese väite kohaselt on rikutud õigusnorme, mis reguleerivad keeltekasutuse korda liidu institutsioonides. Kirjaliku ja suulise katse sooritamine muus keeles (inglise ja prantsuse keel) kui hageja emakeeles ei võimaldanud hinnata tema pädevust nõuetekohaselt, kuna katsete tulemus sõltus ühtlasi tema keelteoskusest. Selle tulemusel rikuti ka personalieeskirjade artiklit 27. |
| --- | --- |

—

Esimese väite kohaselt on rikutud õigusnorme, mis reguleerivad keeltekasutuse korda liidu institutsioonides. Kirjaliku ja suulise katse sooritamine muus keeles (inglise ja prantsuse keel) kui hageja emakeeles ei võimaldanud hinnata tema pädevust nõuetekohaselt, kuna katsete tulemus sõltus ühtlasi tema keelteoskusest. Selle tulemusel rikuti ka personalieeskirjade artiklit 27.

| — | Teise väite kohaselt on rikutud kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet, kandidaate ei ole hinnatud objektiivselt (Glantenay kohtupraktika) ja on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 esimest ja kolmandat lõiku. Osa kandidaate sooritasid hiljem uued kirjalikud katsed, mis olid selgelt lihtsamad.
  Kandidaatide võrdlemine hindamiskeskuses läbi viidud katsetel ei vastanud nõuetele, kuna valikukomisjon ei kontrollinud eelnevalt võimete sõela etapis kogutud andmeid. |
| --- | --- |

—

Teise väite kohaselt on rikutud kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet, kandidaate ei ole hinnatud objektiivselt (Glantenay kohtupraktika) ja on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 esimest ja kolmandat lõiku. Osa kandidaate sooritasid hiljem uued kirjalikud katsed, mis olid selgelt lihtsamad.

Kandidaatide võrdlemine hindamiskeskuses läbi viidud katsetel ei vastanud nõuetele, kuna valikukomisjon ei kontrollinud eelnevalt võimete sõela etapis kogutud andmeid.

| — | Kolmanda väite kohaselt on rikutud põhjendamiskohustust ja sellega seonduvat menetlusosaliste võrdsuse põhimõtet (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 47), kuna hagejal ei olnud võimalik enne hagi esitamist teada saada kõiki põhjuseid, miks ta konkursil välja jäeti. Sellega rikuti ka poolte võrdsuse põhimõtet. |
| --- | --- |

—

Kolmanda väite kohaselt on rikutud põhjendamiskohustust ja sellega seonduvat menetlusosaliste võrdsuse põhimõtet (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 47), kuna hagejal ei olnud võimalik enne hagi esitamist teada saada kõiki põhjuseid, miks ta konkursil välja jäeti. Sellega rikuti ka poolte võrdsuse põhimõtet.

| — | Neljanda väite kohaselt on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 viiendat ja kuuendat lõiku, kuna valikukomisjon ei lisanud reservnimekirja vähemalt kaks korda rohkem kandidaate kui on konkursialuseid ametikohti. |
| --- | --- |

—

Neljanda väite kohaselt on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 viiendat ja kuuendat lõiku, kuna valikukomisjon ei lisanud reservnimekirja vähemalt kaks korda rohkem kandidaate kui on konkursialuseid ametikohti.

| — | Viienda väite kohaselt ei ole järgitud konkursiteadet, on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 esimest lõiku ja on tehtud ilmne hindamisviga, kuna AD 7 konkursil hinnati ka kandidaatide juhtimisvõimet, kuigi seda oskust hinnatakse ainult AD 9 konkursi kandidaatide puhul. |
| --- | --- |

—

Viienda väite kohaselt ei ole järgitud konkursiteadet, on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 esimest lõiku ja on tehtud ilmne hindamisviga, kuna AD 7 konkursil hinnati ka kandidaatide juhtimisvõimet, kuigi seda oskust hinnatakse ainult AD 9 konkursi kandidaatide puhul.

| — | Kuuenda väite kohaselt on rikutud kohtuotsusest Di Prospero vs. komisjon tulenevaid põhimõtteid ning personalieeskirjade artiklit 27 ja võrdsuse põhimõtet, kuivõrd kandidaatidel ei olnud lubatud kandideerida korraga AD 7 konkursil ja AD 9 konkursil, samas kui teatud kandidaadid, kes osalesid AD 9 konkursil, kanti automaatselt AD 7 reservnimekirja. |
| --- | --- |

—

Kuuenda väite kohaselt on rikutud kohtuotsusest Di Prospero vs. komisjon tulenevaid põhimõtteid ning personalieeskirjade artiklit 27 ja võrdsuse põhimõtet, kuivõrd kandidaatidel ei olnud lubatud kandideerida korraga AD 7 konkursil ja AD 9 konkursil, samas kui teatud kandidaadid, kes osalesid AD 9 konkursil, kanti automaatselt AD 7 reservnimekirja.

| — | Seitsmenda väite kohaselt on rikutud kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet ja hinnangud on ebaobjektiivsed, kuna valikukomisjoni koosseis ei olnud stabiilne tulenevalt asjaolust, et valikukomisjoni koosseisus muutus sageli ja esimees ei teostanud järelevalvet. |
| --- | --- |

—

Seitsmenda väite kohaselt on rikutud kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet ja hinnangud on ebaobjektiivsed, kuna valikukomisjoni koosseis ei olnud stabiilne tulenevalt asjaolust, et valikukomisjoni koosseisus muutus sageli ja esimees ei teostanud järelevalvet.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/65 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/65

---

13. mail 2023 esitatud hagi – WK versus komisjon

(Kohtuasi T-251/23)

(2023/C 235/79)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: WK (esindaja: advokaat M. Velardo)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada 5. mai 2022. aasta otsus, millega hagejat ei kantud konkursside EPSO/AD/380/19-AD7 ja EPSO AD/380/19-AD9 reservnimekirja; |
| --- | --- |

—

tühistada 5. mai 2022. aasta otsus, millega hagejat ei kantud konkursside EPSO/AD/380/19-AD7 ja EPSO AD/380/19-AD9 reservnimekirja;

| — | tühistada 15. juuli 2022. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata taotlus vaadata uuesti läbi konkursside EPSO/AD/380/19-AD7 ja EPSO AD/380/19-AD9 reservnimekirja kandmata jätmine; |
| --- | --- |

—

tühistada 15. juuli 2022. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata taotlus vaadata uuesti läbi konkursside EPSO/AD/380/19-AD7 ja EPSO AD/380/19-AD9 reservnimekirja kandmata jätmine;

| — | tühistada ametisse nimetava asutuse 11. veebruari 2023. aasta fiktiivne otsus, mis tehti pärast EPSO neljakuist vaikimist ning millega jäeti Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade (edaspidi „personalieeskirjad“) artikli 90 lõike 2 alusel 8. oktoobril 2022 esitatud kaebus rahuldamata; |
| --- | --- |

—

tühistada ametisse nimetava asutuse 11. veebruari 2023. aasta fiktiivne otsus, mis tehti pärast EPSO neljakuist vaikimist ning millega jäeti Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade (edaspidi „personalieeskirjad“) artikli 90 lõike 2 alusel 8. oktoobril 2022 esitatud kaebus rahuldamata;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja seitse väidet.

| — | Esimese väite kohaselt on rikutud õigusnorme, mis reguleerivad keeltekasutuse korda liidu institutsioonides. Kirjaliku ja suulise katse sooritamine muus keeles (inglise ja prantsuse keel) kui hageja emakeeles ei võimaldanud hinnata tema pädevust nõuetekohaselt, kuna katsete tulemus sõltus ühtlasi tema keelteoskusest. Selle tulemusel rikuti ka personalieeskirjade artiklit 27. |
| --- | --- |

—

Esimese väite kohaselt on rikutud õigusnorme, mis reguleerivad keeltekasutuse korda liidu institutsioonides. Kirjaliku ja suulise katse sooritamine muus keeles (inglise ja prantsuse keel) kui hageja emakeeles ei võimaldanud hinnata tema pädevust nõuetekohaselt, kuna katsete tulemus sõltus ühtlasi tema keelteoskusest. Selle tulemusel rikuti ka personalieeskirjade artiklit 27.

| — | Teise väite kohaselt on rikutud kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet, kandidaate ei ole hinnatud objektiivselt (Glantenay kohtupraktika) ja on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 esimest ja kolmandat lõiku. Osa kandidaate sooritasid hiljem uued kirjalikud katsed, mis olid selgelt lihtsamad.
  Kandidaatide võrdlemine hindamiskeskuses läbi viidud katsetel ei vastanud nõuetele, kuna valikukomisjon ei kontrollinud eelnevalt võimete sõela etapis kogutud andmeid. |
| --- | --- |

—

Teise väite kohaselt on rikutud kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet, kandidaate ei ole hinnatud objektiivselt (Glantenay kohtupraktika) ja on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 esimest ja kolmandat lõiku. Osa kandidaate sooritasid hiljem uued kirjalikud katsed, mis olid selgelt lihtsamad.

Kandidaatide võrdlemine hindamiskeskuses läbi viidud katsetel ei vastanud nõuetele, kuna valikukomisjon ei kontrollinud eelnevalt võimete sõela etapis kogutud andmeid.

| — | Kolmanda väite kohaselt on rikutud põhjendamiskohustust ja sellega seonduvat menetlusosaliste võrdsuse põhimõtet (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 47), kuna hagejal ei olnud võimalik enne hagi esitamist teada saada kõiki põhjuseid, miks ta konkursil välja jäeti. Sellega rikuti ka poolte võrdsuse põhimõtet. |
| --- | --- |

—

Kolmanda väite kohaselt on rikutud põhjendamiskohustust ja sellega seonduvat menetlusosaliste võrdsuse põhimõtet (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 47), kuna hagejal ei olnud võimalik enne hagi esitamist teada saada kõiki põhjuseid, miks ta konkursil välja jäeti. Sellega rikuti ka poolte võrdsuse põhimõtet.

| — | Neljanda väite kohaselt on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 viiendat ja kuuendat lõiku, kuna valikukomisjon ei lisanud reservnimekirja vähemalt kaks korda rohkem kandidaate kui on konkursialuseid ametikohti. |
| --- | --- |

—

Neljanda väite kohaselt on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 viiendat ja kuuendat lõiku, kuna valikukomisjon ei lisanud reservnimekirja vähemalt kaks korda rohkem kandidaate kui on konkursialuseid ametikohti.

| — | Viienda väite kohaselt ei ole järgitud konkursiteadet, on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 esimest lõiku ja on tehtud ilmne hindamisviga, kuna AD 7 konkursil hinnati ka kandidaatide juhtimisvõimet, kuigi seda oskust hinnatakse ainult AD 9 konkursi kandidaatide puhul. |
| --- | --- |

—

Viienda väite kohaselt ei ole järgitud konkursiteadet, on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 esimest lõiku ja on tehtud ilmne hindamisviga, kuna AD 7 konkursil hinnati ka kandidaatide juhtimisvõimet, kuigi seda oskust hinnatakse ainult AD 9 konkursi kandidaatide puhul.

| — | Kuuenda väite kohaselt on rikutud kohtuotsusest Di Prospero vs. komisjon tulenevaid põhimõtteid ning personalieeskirjade artiklit 27 ja võrdsuse põhimõtet, kuivõrd kandidaatidel ei olnud lubatud kandideerida korraga AD 7 konkursil ja AD 9 konkursil, samas kui teatud kandidaadid, kes osalesid AD 9 konkursil, kanti automaatselt AD 7 reservnimekirja. |
| --- | --- |

—

Kuuenda väite kohaselt on rikutud kohtuotsusest Di Prospero vs. komisjon tulenevaid põhimõtteid ning personalieeskirjade artiklit 27 ja võrdsuse põhimõtet, kuivõrd kandidaatidel ei olnud lubatud kandideerida korraga AD 7 konkursil ja AD 9 konkursil, samas kui teatud kandidaadid, kes osalesid AD 9 konkursil, kanti automaatselt AD 7 reservnimekirja.

| — | Seitsmenda väite kohaselt on rikutud kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet ja hinnangud on ebaobjektiivsed, kuna valikukomisjoni koosseis ei olnud stabiilne tulenevalt asjaolust, et valikukomisjoni koosseisus muutus sageli ja esimees ei teostanud järelevalvet. |
| --- | --- |

—

Seitsmenda väite kohaselt on rikutud kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet ja hinnangud on ebaobjektiivsed, kuna valikukomisjoni koosseis ei olnud stabiilne tulenevalt asjaolust, et valikukomisjoni koosseisus muutus sageli ja esimees ei teostanud järelevalvet.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/66 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/66

---

14. mail 2023 esitatud hagi – WL versus komisjon

(Kohtuasi T-252/23)

(2023/C 235/80)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: WL (esindaja: advokaat M. Velardo)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada 5. mai 2022. aasta otsus, millega hagejat ei kantud konkursside EPSO/AD/380/19-AD7 ja EPSO AD/380/19-AD9 reservnimekirja; |
| --- | --- |

—

tühistada 5. mai 2022. aasta otsus, millega hagejat ei kantud konkursside EPSO/AD/380/19-AD7 ja EPSO AD/380/19-AD9 reservnimekirja;

| — | tühistada 15. juuli 2022. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata taotlus vaadata uuesti läbi konkursside EPSO/AD/380/19-AD7 ja EPSO AD/380/19-AD9 reservnimekirja kandmata jätmine; |
| --- | --- |

—

tühistada 15. juuli 2022. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata taotlus vaadata uuesti läbi konkursside EPSO/AD/380/19-AD7 ja EPSO AD/380/19-AD9 reservnimekirja kandmata jätmine;

| — | tühistada ametisse nimetava asutuse 8. veebruari 2023. aasta fiktiivne otsus, mis tehti pärast EPSO neljakuist vaikimist ning millega jäeti Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade (edaspidi „personalieeskirjad“) artikli 90 lõike 2 alusel 8. oktoobril 2022 esitatud kaebus rahuldamata; |
| --- | --- |

—

tühistada ametisse nimetava asutuse 8. veebruari 2023. aasta fiktiivne otsus, mis tehti pärast EPSO neljakuist vaikimist ning millega jäeti Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade (edaspidi „personalieeskirjad“) artikli 90 lõike 2 alusel 8. oktoobril 2022 esitatud kaebus rahuldamata;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja seitse väidet.

| — | Esimese väite kohaselt on rikutud õigusnorme, mis reguleerivad keeltekasutuse korda liidu institutsioonides. Kirjaliku ja suulise katse sooritamine muus keeles (inglise ja prantsuse keel) kui hageja emakeeles ei võimaldanud hinnata tema pädevust nõuetekohaselt, kuna katsete tulemus sõltus ühtlasi tema keelteoskusest. Selle tulemusel rikuti ka personalieeskirjade artiklit 27. |
| --- | --- |

—

Esimese väite kohaselt on rikutud õigusnorme, mis reguleerivad keeltekasutuse korda liidu institutsioonides. Kirjaliku ja suulise katse sooritamine muus keeles (inglise ja prantsuse keel) kui hageja emakeeles ei võimaldanud hinnata tema pädevust nõuetekohaselt, kuna katsete tulemus sõltus ühtlasi tema keelteoskusest. Selle tulemusel rikuti ka personalieeskirjade artiklit 27.

| — | Teise väite kohaselt on rikutud kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet, kandidaate ei ole hinnatud objektiivselt (Glantenay kohtupraktika) ja on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 esimest ja kolmandat lõiku. Osa kandidaate sooritasid hiljem uued kirjalikud katsed, ilma et oleks täidetud vajalikud eeltingimused.
  Kandidaatide võrdlemine hindamiskeskuses läbi viidud katsetel ei vastanud nõuetele, kuna valikukomisjon ei kontrollinud eelnevalt võimete sõela etapis kogutud andmeid. |
| --- | --- |

—

Teise väite kohaselt on rikutud kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet, kandidaate ei ole hinnatud objektiivselt (Glantenay kohtupraktika) ja on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 esimest ja kolmandat lõiku. Osa kandidaate sooritasid hiljem uued kirjalikud katsed, ilma et oleks täidetud vajalikud eeltingimused.

Kandidaatide võrdlemine hindamiskeskuses läbi viidud katsetel ei vastanud nõuetele, kuna valikukomisjon ei kontrollinud eelnevalt võimete sõela etapis kogutud andmeid.

| — | Kolmanda väite kohaselt on rikutud põhjendamiskohustust ja sellega seonduvat menetlusosaliste võrdsuse põhimõtet (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 47), kuna hagejal ei olnud võimalik enne hagi esitamist teada saada kõiki põhjuseid, miks ta konkursil välja jäeti. Sellega rikuti ka poolte võrdsuse põhimõtet. |
| --- | --- |

—

Kolmanda väite kohaselt on rikutud põhjendamiskohustust ja sellega seonduvat menetlusosaliste võrdsuse põhimõtet (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 47), kuna hagejal ei olnud võimalik enne hagi esitamist teada saada kõiki põhjuseid, miks ta konkursil välja jäeti. Sellega rikuti ka poolte võrdsuse põhimõtet.

| — | Neljanda väite kohaselt on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 viiendat ja kuuendat lõiku, kuna valikukomisjon ei lisanud reservnimekirja vähemalt kaks korda rohkem kandidaate kui on konkursialuseid ametikohti. |
| --- | --- |

—

Neljanda väite kohaselt on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 viiendat ja kuuendat lõiku, kuna valikukomisjon ei lisanud reservnimekirja vähemalt kaks korda rohkem kandidaate kui on konkursialuseid ametikohti.

| — | Viienda väite kohaselt ei ole järgitud konkursiteadet, on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 esimest lõiku ja on tehtud ilmne hindamisviga, kuna AD 7 konkursil hinnati ka kandidaatide juhtimisvõimet, kuigi seda oskust hinnatakse ainult AD 9 konkursi kandidaatide puhul. |
| --- | --- |

—

Viienda väite kohaselt ei ole järgitud konkursiteadet, on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 esimest lõiku ja on tehtud ilmne hindamisviga, kuna AD 7 konkursil hinnati ka kandidaatide juhtimisvõimet, kuigi seda oskust hinnatakse ainult AD 9 konkursi kandidaatide puhul.

| — | Kuuenda väite kohaselt on rikutud kohtuotsusest Di Prospero vs. komisjon tulenevaid põhimõtteid ning personalieeskirjade artiklit 27 ja võrdsuse põhimõtet, kuivõrd kandidaatidel ei olnud lubatud kandideerida korraga AD 7 konkursil ja AD 9 konkursil, samas kui teatud kandidaadid, kes osalesid AD 9 konkursil, kanti automaatselt AD 7 reservnimekirja. |
| --- | --- |

—

Kuuenda väite kohaselt on rikutud kohtuotsusest Di Prospero vs. komisjon tulenevaid põhimõtteid ning personalieeskirjade artiklit 27 ja võrdsuse põhimõtet, kuivõrd kandidaatidel ei olnud lubatud kandideerida korraga AD 7 konkursil ja AD 9 konkursil, samas kui teatud kandidaadid, kes osalesid AD 9 konkursil, kanti automaatselt AD 7 reservnimekirja.

| — | Seitsmenda väite kohaselt on rikutud kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet ja hinnangud on ebaobjektiivsed, kuna valikukomisjoni koosseis ei olnud stabiilne tulenevalt asjaolust, et valikukomisjoni koosseisus muutus sageli ja esimees ei teostanud järelevalvet. |
| --- | --- |

—

Seitsmenda väite kohaselt on rikutud kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet ja hinnangud on ebaobjektiivsed, kuna valikukomisjoni koosseis ei olnud stabiilne tulenevalt asjaolust, et valikukomisjoni koosseisus muutus sageli ja esimees ei teostanud järelevalvet.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/67 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/67

---

14. mail 2023 esitatud hagi – WM versus komisjon

(Kohtuasi T-253/23)

(2023/C 235/81)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: WM (esindaja: advokaat M. Velardo)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada 5. mai 2022. aasta otsus, millega hagejat ei kantud konkursi EPSO/AD/380/19-AD7 reservnimekirja; |
| --- | --- |

—

tühistada 5. mai 2022. aasta otsus, millega hagejat ei kantud konkursi EPSO/AD/380/19-AD7 reservnimekirja;

| — | tühistada 15. juuli 2022. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata taotlus vaadata uuesti läbi konkursi EPSO/AD/380/19-AD7 reservnimekirja kandmata jätmine; |
| --- | --- |

—

tühistada 15. juuli 2022. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata taotlus vaadata uuesti läbi konkursi EPSO/AD/380/19-AD7 reservnimekirja kandmata jätmine;

| — | tühistada ametisse nimetava asutuse 10. veebruari 2023. aasta fiktiivne otsus, mis tehti pärast EPSO neljakuist vaikimist ning millega jäeti Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade (edaspidi „personalieeskirjad“) artikli 90 lõike 2 alusel 10. oktoobril 2022 esitatud kaebus rahuldamata; |
| --- | --- |

—

tühistada ametisse nimetava asutuse 10. veebruari 2023. aasta fiktiivne otsus, mis tehti pärast EPSO neljakuist vaikimist ning millega jäeti Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade (edaspidi „personalieeskirjad“) artikli 90 lõike 2 alusel 10. oktoobril 2022 esitatud kaebus rahuldamata;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja seitse väidet.

| — | Esimese väite kohaselt on rikutud õigusnorme, mis reguleerivad keeltekasutuse korda liidu institutsioonides. Kirjaliku ja suulise katse sooritamine muus keeles (inglise ja prantsuse keel) kui hageja emakeeles ei võimaldanud hinnata tema pädevust nõuetekohaselt, kuna katsete tulemus sõltus ühtlasi tema keelteoskusest. Selle tulemusel rikuti ka personalieeskirjade artiklit 27. |
| --- | --- |

—

Esimese väite kohaselt on rikutud õigusnorme, mis reguleerivad keeltekasutuse korda liidu institutsioonides. Kirjaliku ja suulise katse sooritamine muus keeles (inglise ja prantsuse keel) kui hageja emakeeles ei võimaldanud hinnata tema pädevust nõuetekohaselt, kuna katsete tulemus sõltus ühtlasi tema keelteoskusest. Selle tulemusel rikuti ka personalieeskirjade artiklit 27.

| — | Teise väite kohaselt on rikutud kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet, kandidaate ei ole hinnatud objektiivselt (Glantenay kohtupraktika) ja on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 esimest ja kolmandat lõiku. Osa kandidaate sooritasid hiljem uued kirjalikud katsed, mis olid selgelt lihtsamad.
  Kandidaatide võrdlemine hindamiskeskuses läbi viidud katsetel ei vastanud nõuetele, kuna valikukomisjon ei kontrollinud eelnevalt võimete sõela etapis kogutud andmeid. |
| --- | --- |

—

Teise väite kohaselt on rikutud kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet, kandidaate ei ole hinnatud objektiivselt (Glantenay kohtupraktika) ja on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 esimest ja kolmandat lõiku. Osa kandidaate sooritasid hiljem uued kirjalikud katsed, mis olid selgelt lihtsamad.

Kandidaatide võrdlemine hindamiskeskuses läbi viidud katsetel ei vastanud nõuetele, kuna valikukomisjon ei kontrollinud eelnevalt võimete sõela etapis kogutud andmeid.

| — | Kolmanda väite kohaselt on rikutud põhjendamiskohustust ja sellega seonduvat menetlusosaliste võrdsuse põhimõtet (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 47), kuna hagejal ei olnud võimalik enne hagi esitamist teada saada kõiki põhjuseid, miks ta konkursil välja jäeti. Sellega rikuti ka poolte võrdsuse põhimõtet. |
| --- | --- |

—

Kolmanda väite kohaselt on rikutud põhjendamiskohustust ja sellega seonduvat menetlusosaliste võrdsuse põhimõtet (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 47), kuna hagejal ei olnud võimalik enne hagi esitamist teada saada kõiki põhjuseid, miks ta konkursil välja jäeti. Sellega rikuti ka poolte võrdsuse põhimõtet.

| — | Neljanda väite kohaselt on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 viiendat ja kuuendat lõiku, kuna valikukomisjon ei lisanud reservnimekirja vähemalt kaks korda rohkem kandidaate kui on konkursialuseid ametikohti. |
| --- | --- |

—

Neljanda väite kohaselt on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 viiendat ja kuuendat lõiku, kuna valikukomisjon ei lisanud reservnimekirja vähemalt kaks korda rohkem kandidaate kui on konkursialuseid ametikohti.

| — | Viienda väite kohaselt ei ole järgitud konkursiteadet, on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 esimest lõiku ja on tehtud ilmne hindamisviga, kuna AD 7 konkursil hinnati ka kandidaatide juhtimisvõimet, kuigi seda oskust hinnatakse ainult AD 9 konkursi kandidaatide puhul. |
| --- | --- |

—

Viienda väite kohaselt ei ole järgitud konkursiteadet, on rikutud personalieeskirjade III lisa artikli 5 esimest lõiku ja on tehtud ilmne hindamisviga, kuna AD 7 konkursil hinnati ka kandidaatide juhtimisvõimet, kuigi seda oskust hinnatakse ainult AD 9 konkursi kandidaatide puhul.

| — | Kuuenda väite kohaselt on rikutud kohtuotsusest Di Prospero vs. komisjon tulenevaid põhimõtteid ning personalieeskirjade artiklit 27 ja võrdsuse põhimõtet, kuivõrd kandidaatidel ei olnud lubatud kandideerida korraga AD 7 konkursil ja AD 9 konkursil, samas kui teatud kandidaadid, kes osalesid AD 9 konkursil, kanti automaatselt AD 7 reservnimekirja. |
| --- | --- |

—

Kuuenda väite kohaselt on rikutud kohtuotsusest Di Prospero vs. komisjon tulenevaid põhimõtteid ning personalieeskirjade artiklit 27 ja võrdsuse põhimõtet, kuivõrd kandidaatidel ei olnud lubatud kandideerida korraga AD 7 konkursil ja AD 9 konkursil, samas kui teatud kandidaadid, kes osalesid AD 9 konkursil, kanti automaatselt AD 7 reservnimekirja.

| — | Seitsmenda väite kohaselt on rikutud kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet ja hinnangud on ebaobjektiivsed, kuna valikukomisjoni koosseis ei olnud stabiilne tulenevalt asjaolust, et valikukomisjoni koosseisus muutus sageli ja esimees ei teostanud järelevalvet. |
| --- | --- |

—

Seitsmenda väite kohaselt on rikutud kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet ja hinnangud on ebaobjektiivsed, kuna valikukomisjoni koosseis ei olnud stabiilne tulenevalt asjaolust, et valikukomisjoni koosseisus muutus sageli ja esimees ei teostanud järelevalvet.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/69 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/69

---

16. mail 2023 esitatud hagi – Symrise versus komisjon

(Kohtuasi T-263/23)

(2023/C 235/82)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Symrise AG (Holzminden, Saksamaa) (esindajad: advokaadid: T. Kuhn, M. Rust, T.-M. Wienke, L. Bär ja J. Jourdan)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 10. veebruari 2023. aasta otsus C(2023) 1103 (final), millega määrati Symrise AG ja kõikide otseselt ja kaudselt tema kontrolli all olevate tütarettevõtjate kontrollimine vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 (1) artikli 20 lõikele 4 (juhtum AT.40826 – Rose); |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 10. veebruari 2023. aasta otsus C(2023) 1103 (final), millega määrati Symrise AG ja kõikide otseselt ja kaudselt tema kontrolli all olevate tütarettevõtjate kontrollimine vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 (1) artikli 20 lõikele 4 (juhtum AT.40826 – Rose);

| — | mõista kõik kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kõik kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kaks väidet.

| 1. | Esimene väide, et on rikutud hageja põhiõigust eraruumide ja eraelu austamisele, mis on tagatud põhiõiguste harta artiklis 7. Hageja väidab, et otsus, millega määratakse hageja ruumide kontrollimine on esiteks meelevaldne, kuna komisjonil ei olnud piisavalt andmeid, mis annaksid põhjendatult alust kahtlustada hagejat mis tahes konkurentsiõiguse rikkumises, ja teiseks kujutab endast ebaproportsionaalset sekkumist tema põhiõigusesse nagu eraruumide ja eraelu austamine, kuna sellel puudub ajaline piirang. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et on rikutud hageja põhiõigust eraruumide ja eraelu austamisele, mis on tagatud põhiõiguste harta artiklis 7. Hageja väidab, et otsus, millega määratakse hageja ruumide kontrollimine on esiteks meelevaldne, kuna komisjonil ei olnud piisavalt andmeid, mis annaksid põhjendatult alust kahtlustada hagejat mis tahes konkurentsiõiguse rikkumises, ja teiseks kujutab endast ebaproportsionaalset sekkumist tema põhiõigusesse nagu eraruumide ja eraelu austamine, kuna sellel puudub ajaline piirang.

| 2. | Teine väide, et on rikutud määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 20 lõiget 4 ja komisjoni põhjendamiskohustust, mis tuleneb ELTL artikli 296 teisest lõigust. Hageja väidab, et otsus rikub komisjoni kohustust sõnastada selgelt ja täpselt kontrollimise objekt, rikkudes seeläbi määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 20 lõiget 4 ja komisjoni kohustust esitada põhjendused oma otsustes selgelt. Täpsemalt öeldes oli otsuse sõnastus selline, millest hagejal ei olnud võimalik mõista kontrolli ulatust ega kasutada seetõttu oma kaitseõigusi. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et on rikutud määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 20 lõiget 4 ja komisjoni põhjendamiskohustust, mis tuleneb ELTL artikli 296 teisest lõigust. Hageja väidab, et otsus rikub komisjoni kohustust sõnastada selgelt ja täpselt kontrollimise objekt, rikkudes seeläbi määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 20 lõiget 4 ja komisjoni kohustust esitada põhjendused oma otsustes selgelt. Täpsemalt öeldes oli otsuse sõnastus selline, millest hagejal ei olnud võimalik mõista kontrolli ulatust ega kasutada seetõttu oma kaitseõigusi.

---

(1)  Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1/2003 asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (EÜT 2003, L 1, lk 1; ELT eriväljaanne 08/02, lk 205).

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/69 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/69

---

11. mail 2023 esitatud hagi – VDK versus komisjon

(Kohtuasi T-265/23)

(2023/C 235/83)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Verband der Deutschen Kutter- und Küstenfischer e.V. (VDK) (Hamburg, Saksamaa) (esindaja: advokaat M. Waller)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | Tunnistada kehtetuks komisjoni 8. detsembri 2022. aasta delegeeritud määrus (EL) 2023/340, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2017/118 Sylter Aussenriffi, Borkum-Riffgrundi, Doggerbanki ja Östliche Deutsche Buchti ning Klaverbanki, Friese Fronti ja Centrale Oestergrondeni (1) kaitsealadel võetavate kaitsemeetmete osas; |
| --- | --- |

—

Tunnistada kehtetuks komisjoni 8. detsembri 2022. aasta delegeeritud määrus (EL) 2023/340, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2017/118 Sylter Aussenriffi, Borkum-Riffgrundi, Doggerbanki ja Östliche Deutsche Buchti ning Klaverbanki, Friese Fronti ja Centrale Oestergrondeni (1) kaitsealadel võetavate kaitsemeetmete osas;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kaks väidet.

| 1. | Esimene väide: aluslepingute rikkumine
  Hageja väidab, et vaidlustatud määrus on vastuolus Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikes 4 sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega. Eelkõige:






  — | vaidlustatud määrusel ei ole karide (elupaigatüüp 1170) kaitse puhul mingit õiguslikku eesmärki. Saksamaa poolt elupaikade direktiivi 1. lisas välja pakutud määratlus elupaigatüübi „kari“ kohta on liiga ebamäärane. Komisjon eksis jättes selle määratluse täiendamata. |
| --- | --- | --- |

1.

Esimene väide: aluslepingute rikkumine

Hageja väidab, et vaidlustatud määrus on vastuolus Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikes 4 sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega. Eelkõige:

—

vaidlustatud määrusel ei ole karide (elupaigatüüp 1170) kaitse puhul mingit õiguslikku eesmärki. Saksamaa poolt elupaikade direktiivi 1. lisas välja pakutud määratlus elupaigatüübi „kari“ kohta on liiga ebamäärane. Komisjon eksis jättes selle määratluse täiendamata.

| — | vaidlustatud määrusega määratletud territooriumidel on kehtestatud liiga ranged püügipiirangud ja need ületavad elupaikade kaitseks vajalikku taset. |
| --- | --- |

—

vaidlustatud määrusega määratletud territooriumidel on kehtestatud liiga ranged püügipiirangud ja need ületavad elupaikade kaitseks vajalikku taset.

| — | osas, milles määrus puudutab biotoobi tüüpi „Liigirikkad kruusa-, jämeliiva- ja karbikodadest setetega alad“ ei ole hageja väitel tõendatud, et selle bitoobi tüübi puhul on kalapüügipiirangud vajalikud. |
| --- | --- |

—

osas, milles määrus puudutab biotoobi tüüpi „Liigirikkad kruusa-, jämeliiva- ja karbikodadest setetega alad“ ei ole hageja väitel tõendatud, et selle bitoobi tüübi puhul on kalapüügipiirangud vajalikud.

| — | vaidlustatud määrusega kehtestatud kalapüügipiirangute asjakohasust ei ole hageja väitel üleüldse võimalik kontrollida, kuna Saksamaa määratletud meetmeprogrammi faktilisi aluseid ei esine. Komisjon on ekslikult jätnud selle asjaolu arvesse võtmata. |
| --- | --- |

—

vaidlustatud määrusega kehtestatud kalapüügipiirangute asjakohasust ei ole hageja väitel üleüldse võimalik kontrollida, kuna Saksamaa määratletud meetmeprogrammi faktilisi aluseid ei esine. Komisjon on ekslikult jätnud selle asjaolu arvesse võtmata.

| — | lisaks on Sylter Aussenriffi idaosas tehtud erandeid traditsioonilise krevetipüügi püügi piirnormide osas, kuid mitte muudele püügiviisidele, millel on elupaikadele sarnane vähene mõju. |
| --- | --- |

—

lisaks on Sylter Aussenriffi idaosas tehtud erandeid traditsioonilise krevetipüügi püügi piirnormide osas, kuid mitte muudele püügiviisidele, millel on elupaikadele sarnane vähene mõju.

| — | veel ei ole põhjendatud Amrum Banki piirkonnas krabipüügile 55 % territooriumi osas seatud keeld. Krabipüügi mõju liivasel põhjal on mitmetes teadusuuringutes piisavalt uuritud. Oluline mõju liivamadala elupaigatüübile on täielikult välistatud. |
| --- | --- |

—

veel ei ole põhjendatud Amrum Banki piirkonnas krabipüügile 55 % territooriumi osas seatud keeld. Krabipüügi mõju liivasel põhjal on mitmetes teadusuuringutes piisavalt uuritud. Oluline mõju liivamadala elupaigatüübile on täielikult välistatud.

| — | Sylter Aussenriffi osas, kus kalapüügipiiranguid ei kohaldata, ei ole esitatud teaduslikke põhjendusi, mis seab kogu selle piirkonna suhtes kehtestatud kalapüügipiirangud kahtluse alla. |
| --- | --- |

—

Sylter Aussenriffi osas, kus kalapüügipiiranguid ei kohaldata, ei ole esitatud teaduslikke põhjendusi, mis seab kogu selle piirkonna suhtes kehtestatud kalapüügipiirangud kahtluse alla.

| 2. | Teine väide: pädevuse puudumine
  Osas milles vaidlustatud määrus puudutab biotoobi tüüpi „Liigirikkad kruusa-, jämeliiva- ja karbikodadest setetega alad“, ei kuulu see hageja väitel määruse (EL) nr 1380/2013 (2) artikli 11 lõike 2 koostoimes direktiiv 2008/56/EÜ (3) artikli 13 lõike 4 kohaldamisalasse, kuna see biotoopi tüüp ei ole hõlmatud liikmesriigi meetmeprogrammiga ja see ei kuulu ka direktiivi 2008/56/EÜ artikli 13 lõikes 4 nimetatud kaitsealade hulka. |
| --- | --- |

2.

Teine väide: pädevuse puudumine

Osas milles vaidlustatud määrus puudutab biotoobi tüüpi „Liigirikkad kruusa-, jämeliiva- ja karbikodadest setetega alad“, ei kuulu see hageja väitel määruse (EL) nr 1380/2013 (2) artikli 11 lõike 2 koostoimes direktiiv 2008/56/EÜ (3) artikli 13 lõike 4 kohaldamisalasse, kuna see biotoopi tüüp ei ole hõlmatud liikmesriigi meetmeprogrammiga ja see ei kuulu ka direktiivi 2008/56/EÜ artikli 13 lõikes 4 nimetatud kaitsealade hulka.

---

(1)  ELT 2023, L 48, lk 1.

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT 2013, L 354, lk 22).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv) (ELT 2008, L 164, lk 19).

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/71 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/71

---

17. mail 2023 esitatud hagi – AirDoctor versus EUIPO (AMAZING AIR)

(Kohtuasi T-269/23)

(2023/C 235/84)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: AirDoctor LLC (Sherman Oaks, California, Ameerika Ühendriigid) (esindaja: advokaat K. Rantala)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusalune kaubamärk: ELi sõnamärgi AMAZING AIR taotlus – registreerimistaotlus nr 18 716 085

Vaidlustatud otsus: EUIPO neljanda apellatsioonikoja 8. märtsi 2023. aasta otsus asjas R 2299/2022-4

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista kohtukulud välja EUIPO-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja EUIPO-lt.

Väide

| — | Rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti b koostoimes artikli 7 lõikega 2. |
| --- | --- |

—

Rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti b koostoimes artikli 7 lõikega 2.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/71 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/71

---

18. mail 2023 esitatud hagi – Rosbank versus nõukogu

(Kohtuasi T-270/23)

(2023/C 235/85)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Rosbank PAO (Moskva, Venemaa) (esindaja: advokaat A. Genko)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tunnistada tema esitatud tühistamishagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks ning sellest tulenevalt: |
| --- | --- |

—

tunnistada tema esitatud tühistamishagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks ning sellest tulenevalt:

| — | tühistada nõukogu 17. märtsi 2014. aasta määrus (EL) nr 269/2014, muudetud 25. veebruari 2023. aasta rakendusmäärusega (EL) 2023/429 (ELT L 59 I/ 278) osas, milles sellega lisati hageja numbri 199 all loetelusse üksustest, kelle suhtes sanktsioonid kehtestati; |
| --- | --- |

—

tühistada nõukogu 17. märtsi 2014. aasta määrus (EL) nr 269/2014, muudetud 25. veebruari 2023. aasta rakendusmäärusega (EL) 2023/429 (ELT L 59 I/ 278) osas, milles sellega lisati hageja numbri 199 all loetelusse üksustest, kelle suhtes sanktsioonid kehtestati;

| — | tühistada nõukogu 17. märtsi 2014. aasta otsus 2014/145/ÜVJP, muudetud nõukogu 25. veebruari 2023. aasta otsusega 2023/432/ÜVJP (ELT L 59 I/ 437) osas, milles sellega lisati hageja numbri 199 all loetelusse üksustest, kelle suhtes sanktsioonid kehtestati; |
| --- | --- |

—

tühistada nõukogu 17. märtsi 2014. aasta otsus 2014/145/ÜVJP, muudetud nõukogu 25. veebruari 2023. aasta otsusega 2023/432/ÜVJP (ELT L 59 I/ 437) osas, milles sellega lisati hageja numbri 199 all loetelusse üksustest, kelle suhtes sanktsioonid kehtestati;

| — | tühistada nõukogu 17. märtsi 2014. aasta määrus (EL) nr 269/2014, nii nagu seda muudeti nõukogu 25. veebruari 2023. aasta rakendusmäärusega (EL) 2023/330 (ELT L 51/1), lisades uue kriteeriumi, mis võimaldab määrata sanktsiooni „juhtiva[tele] ettevõtja[tele] või juriidilis[tele] isiku[tele], üksus[tele] või asutus[tele], kes on seotud majandussektoritega, mis on oluline tuluallikas [...] Venemaa Föderatsiooni valitsuse jaoks“ osas, milles see puudutab hagejat; |
| --- | --- |

—

tühistada nõukogu 17. märtsi 2014. aasta määrus (EL) nr 269/2014, nii nagu seda muudeti nõukogu 25. veebruari 2023. aasta rakendusmäärusega (EL) 2023/330 (ELT L 51/1), lisades uue kriteeriumi, mis võimaldab määrata sanktsiooni „juhtiva[tele] ettevõtja[tele] või juriidilis[tele] isiku[tele], üksus[tele] või asutus[tele], kes on seotud majandussektoritega, mis on oluline tuluallikas [...] Venemaa Föderatsiooni valitsuse jaoks“ osas, milles see puudutab hagejat;

| — | tühistada nõukogu 17. märtsi 2014. aasta otsus 2014/145/ÜVJP, nii nagu seda muudeti nõukogu 25. veebruari 2022. aasta otsusega 2023/329/ÜVJP (ELT L 50/1), lisades uue kriteeriumi, mis võimaldab määrata sanktsiooni „juhtiva[tele] ettevõtja[tele] või juriidilis[tele] isiku[tele], üksus[tele] või asutus[tele], kes on seotud majandussektoritega, mis on oluline tuluallikas [...] Venemaa Föderatsiooni valitsuse jaoks“ osas, milles see puudutab hagejat; |
| --- | --- |

—

tühistada nõukogu 17. märtsi 2014. aasta otsus 2014/145/ÜVJP, nii nagu seda muudeti nõukogu 25. veebruari 2022. aasta otsusega 2023/329/ÜVJP (ELT L 50/1), lisades uue kriteeriumi, mis võimaldab määrata sanktsiooni „juhtiva[tele] ettevõtja[tele] või juriidilis[tele] isiku[tele], üksus[tele] või asutus[tele], kes on seotud majandussektoritega, mis on oluline tuluallikas [...] Venemaa Föderatsiooni valitsuse jaoks“ osas, milles see puudutab hagejat;

| — | tühistada nimetatud aktid hagejat puudutavas osas; |
| --- | --- |

—

tühistada nimetatud aktid hagejat puudutavas osas;

| — | mõista kohtukulud välja nõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kaheksa väidet.

| 1. | Esimene väide, mille kohaselt puudus põhjendus. Nõukogu ei esitanud hageja väitel ühtegi individuaalset, spetsiifilist ja konkreetset põhjendust, mis võimaldaks kvalifitseerida hageja tema suhtes kohaldatud kriteeriumi alusel, see tähendab vastavalt kriteeriumile, mis võimaldab määrata sanktsiooni „[...] üksus[tele] [...], kes on seotud majandussektoritega, mis on oluline tuluallikas [...] Venemaa Föderatsiooni valitsuse jaoks“. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, mille kohaselt puudus põhjendus. Nõukogu ei esitanud hageja väitel ühtegi individuaalset, spetsiifilist ja konkreetset põhjendust, mis võimaldaks kvalifitseerida hageja tema suhtes kohaldatud kriteeriumi alusel, see tähendab vastavalt kriteeriumile, mis võimaldab määrata sanktsiooni „[...] üksus[tele] [...], kes on seotud majandussektoritega, mis on oluline tuluallikas [...] Venemaa Föderatsiooni valitsuse jaoks“.

| 2. | Teine väide, et tehti hindamisviga. Hageja väidab, et põhistuses sisalduvad väited, mis ei ole tõesed, ning et toimikus olevad tõendid ei tõenda selliste asjaolude esinemist, mis õigustaksid sanktsiooni määramist. Venemaa Föderatsiooni valitsuse jaoks oluliseks tuluallikaks olemine ei ole hageja väitel tõendatud. Samuti tugines nõukogu hageja väitel aegunud asjaoludele. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et tehti hindamisviga. Hageja väidab, et põhistuses sisalduvad väited, mis ei ole tõesed, ning et toimikus olevad tõendid ei tõenda selliste asjaolude esinemist, mis õigustaksid sanktsiooni määramist. Venemaa Föderatsiooni valitsuse jaoks oluliseks tuluallikaks olemine ei ole hageja väitel tõendatud. Samuti tugines nõukogu hageja väitel aegunud asjaoludele.

| 3. | Kolmas väide, et kuritarvitati võimu. Nõukogu käes olev toimik tõenditega tõendab hageja sõnul, et selle meetme kaudu määrati sanktsioon kolmandale isikule ja üldisemalt, et meetme eesmärk on määrata sanktsioon vene varadele Euroopas, mitte aga hagejale. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et kuritarvitati võimu. Nõukogu käes olev toimik tõenditega tõendab hageja sõnul, et selle meetme kaudu määrati sanktsioon kolmandale isikule ja üldisemalt, et meetme eesmärk on määrata sanktsioon vene varadele Euroopas, mitte aga hagejale.

| 4. | Neljas väide, et rikuti proportsionaalsuse põhimõtet, sest kolmandatele isikutele avaldatav mõju on ebaproportsionaalne ja sanktsiooniga ei ole võimalik täita määruse nr 269/2014 eesmärke. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et rikuti proportsionaalsuse põhimõtet, sest kolmandatele isikutele avaldatav mõju on ebaproportsionaalne ja sanktsiooniga ei ole võimalik täita määruse nr 269/2014 eesmärke.

| 5. | Viies väide, et rikutud on diskrimineerimiskeelu põhimõtet, sest kolmandatele isikutele avaldatav mõju on ebaproportsionaalne ja sanktsiooniga ei ole võimalik täita määruse nr 269/2014 eesmärke. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et rikutud on diskrimineerimiskeelu põhimõtet, sest kolmandatele isikutele avaldatav mõju on ebaproportsionaalne ja sanktsiooniga ei ole võimalik täita määruse nr 269/2014 eesmärke.

| 6. | Kuues väide, et ülemäära raskelt on riivatud põhiõigusi, eriti õigust omandile. |
| --- | --- |

6.

Kuues väide, et ülemäära raskelt on riivatud põhiõigusi, eriti õigust omandile.

| 7. | Seitsmes väide, mille kohaselt on võimalik võtta muid, vaidlusalustest meetmetest vähem koormavaid meetmeid. |
| --- | --- |

7.

Seitsmes väide, mille kohaselt on võimalik võtta muid, vaidlusalustest meetmetest vähem koormavaid meetmeid.

| 8. | Kaheksas väide, millega esitati kaudne vastuväide, mille kohaselt üksustega seotud kriteerium, mis lisati määruse nr 269/2014 artikli 3 lõike 1 punkti g, on õigusvastane. Hageja väidab, et kriteeriumi ja taotletava eesmärgi puudub piisav seos ning et rikuti liidu aluspõhimõtteid – eelkõige võrdsuse põhimõtet ja diskrimineerimiskeelu põhimõtet. |
| --- | --- |

8.

Kaheksas väide, millega esitati kaudne vastuväide, mille kohaselt üksustega seotud kriteerium, mis lisati määruse nr 269/2014 artikli 3 lõike 1 punkti g, on õigusvastane. Hageja väidab, et kriteeriumi ja taotletava eesmärgi puudub piisav seos ning et rikuti liidu aluspõhimõtteid – eelkõige võrdsuse põhimõtet ja diskrimineerimiskeelu põhimõtet.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/72 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/72

---

22. mail 2023 esitatud hagi – Alfa-Bank versus nõukogu

(Kohtuasi T-271/23)

(2023/C 235/86)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Alfa-Bank JSC (Moskva, Venemaa) (esindaja: advokaat B. Malmendier)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada lõige 198 nõukogu 25. veebruari 2023. aasta otsuses (ÜVJP) 2023/432 (1), millega muudetakse 17. märtsi 2014. aasta otsust 2014/145/ÜVJP; |
| --- | --- |

—

tühistada lõige 198 nõukogu 25. veebruari 2023. aasta otsuses (ÜVJP) 2023/432 (1), millega muudetakse 17. märtsi 2014. aasta otsust 2014/145/ÜVJP;

| — | tühistada lõige 198 nõukogu 25. veebruari 2023. aasta rakendusmääruses (EL) 2023/429 (2), millega rakendatakse 17. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 269/2014; |
| --- | --- |

—

tühistada lõige 198 nõukogu 25. veebruari 2023. aasta rakendusmääruses (EL) 2023/429 (2), millega rakendatakse 17. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 269/2014;

| — | mõista kohtukulud välja Euroopa Liidu Nõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Euroopa Liidu Nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kuus väidet.

| 1. | Esimene väide, mille kohaselt nõukogu hindas vääralt faktilisi asjaolusid, mis põhjustas hageja ebamõistliku liigitamise spetsiifilisse kategooriasse: „juhtivad ettevõtjad või juriidilised isikud, üksused või asutused, kes on seotud majandussektoritega, mis on oluline tuluallikas Krimmi annekteerimise ja Ukraina destabiliseerimise eest vastutava Venemaa Föderatsiooni valitsuse jaoks“. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, mille kohaselt nõukogu hindas vääralt faktilisi asjaolusid, mis põhjustas hageja ebamõistliku liigitamise spetsiifilisse kategooriasse: „juhtivad ettevõtjad või juriidilised isikud, üksused või asutused, kes on seotud majandussektoritega, mis on oluline tuluallikas Krimmi annekteerimise ja Ukraina destabiliseerimise eest vastutava Venemaa Föderatsiooni valitsuse jaoks“.

| 2. | Teine väide, et nõukogul puudus õiguslik alus hageja, temaga „seotud isikute“ ja tema klientide suhtes piiravate meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et nõukogul puudus õiguslik alus hageja, temaga „seotud isikute“ ja tema klientide suhtes piiravate meetmete kohaldamiseks.

| 3. | Kolmas väide, mille kohaselt nõukogul ei ole täielikke, usaldusväärseid ega piisavaid tõendeid, et õigustada hageja ja temaga seotud isikute suhtes piiravate meetmete kohaldamise aluseid. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, mille kohaselt nõukogul ei ole täielikke, usaldusväärseid ega piisavaid tõendeid, et õigustada hageja ja temaga seotud isikute suhtes piiravate meetmete kohaldamise aluseid.

| 4. | Neljas väide, mille kohaselt rikuti proportsionaalsuse põhimõtet ja põhiõigusi, eelkõige õigust omandile, majandus- või äritegevusega tegelemise vabadust ja õigust maine kaitsele. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, mille kohaselt rikuti proportsionaalsuse põhimõtet ja põhiõigusi, eelkõige õigust omandile, majandus- või äritegevusega tegelemise vabadust ja õigust maine kaitsele.

| 5. | Viies väide, mille kohaselt puudus piisav teave seotud juriidiliste isikute kohta ning hageja ja seotud juriidiliste isikute suhte asjasse puutuvuse ja tüübi kohta. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, mille kohaselt puudus piisav teave seotud juriidiliste isikute kohta ning hageja ja seotud juriidiliste isikute suhte asjasse puutuvuse ja tüübi kohta.

| 6. | Kuues väide, mille kohaselt nõukogu rikkus tasakaalu sanktsioonide välispoliitilise laadi ja hageja majanduslike õiguste piiramise vahel ning aitas selle tagajärjel kaasa Venemaa Föderatsiooni elanikkonna vaesumisele. |
| --- | --- |

6.

Kuues väide, mille kohaselt nõukogu rikkus tasakaalu sanktsioonide välispoliitilise laadi ja hageja majanduslike õiguste piiramise vahel ning aitas selle tagajärjel kaasa Venemaa Föderatsiooni elanikkonna vaesumisele.

---

(1)  Nõukogu 25. veebruari 2023. aasta otsus (ÜVJP) 2023/432, millega muudetakse otsust 2014/145/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega (ELT 2023 LI 59, lk 437).

(2)  Nõukogu 25. veebruari 2023. aasta rakendusmäärus (EL) 2023/429, millega rakendatakse määrust (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega (ELT 2023 LI 59, lk 278).

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/73 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/73

---

19. mail 2023 esitatud hagi – Karadeniz versus EUIPO – Cakmakci (Acapulco)

(Kohtuasi T-274/23)

(2023/C 235/87)

Hagiavalduse keel: saksa

Pooled

Hageja: Taha Karadeniz (Dinslaken, Saksamaa) (esindaja: advokaat J. Schmidt)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine pool apellatsioonikoja menetluses: Ayhan Cakmakci (Bochum, Saksamaa)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi omanik: hageja

Vaidlusalune kaubamärk: ELi sõnamärk Acapulco – ELi kaubamärk nr 18 125 766

Menetlus EUIPOs: kehtetuks tunnistamise menetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO viienda apellatsioonikoja 14. veebruari 2023. aasta otsus asjas R 691/2022-5

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista kohtukulud, sealhulgas apellatsioonikoja menetlusega seotud kulud, välja EUIPO-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud, sealhulgas apellatsioonikoja menetlusega seotud kulud, välja EUIPO-lt.

Väited

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti c rikkumine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti c rikkumine;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/74 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/74

---

22. mail 2023 esitatud hagi – Sumol + Compal Marcas versus EUIPO – Kåska (smål)

(Kohtuasi T-279/23)

(2023/C 235/88)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Sumol + Compal Marcas SA (Carnaxide, Portugal) (esindaja: advokaat R. Milhões)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine pool apellatsioonikoja menetluses: Kåska Oy (Helsinki, Soome)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: teine pool apellatsioonikoja menetluses

Vaidlusalune kaubamärk: ELi kujutismärgi „smål“ taotlus – registreerimistaotlus nr 18 442 375

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO viienda apellatsioonikoja 1. märtsi 2023. aasta otsus asjas R 2295/2022-5

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | tühistada vastulausete osakonna 23. septembri 2022. aasta vastulausemenetluses nr B 3 150 396 tehtud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vastulausete osakonna 23. septembri 2022. aasta vastulausemenetluses nr B 3 150 396 tehtud otsus;

| — | mõista kohtukulud välja EUIPO-lt ja teiselt menetluspoolelt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja EUIPO-lt ja teiselt menetluspoolelt.

Väide

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine ja ebaõige kohaldamine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine ja ebaõige kohaldamine.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/75 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/75

---

23. mail 2023 esitatud hagi – Aven versus nõukogu

(Kohtuasi T-283/23)

(2023/C 235/89)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Petr Aven (Klaugulejas, Läti) (esindajad: advokaadid T. Marembert ja A. Bass)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada hagejat puudutavas osas nõukogu 13. märtsi 2023. aasta otsus (ÜVJP) 2023/572 (1), millega muudetakse otsust 2014/145/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega; |
| --- | --- |

—

tühistada hagejat puudutavas osas nõukogu 13. märtsi 2023. aasta otsus (ÜVJP) 2023/572 (1), millega muudetakse otsust 2014/145/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega;

| — | tühistada hagejat puudutavas osas nõukogu 13. märtsi 2023. aasta rakendusmäärus (EL) 2023/571 (2), millega rakendatakse määrust (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega; |
| --- | --- |

—

tühistada hagejat puudutavas osas nõukogu 13. märtsi 2023. aasta rakendusmäärus (EL) 2023/571 (2), millega rakendatakse määrust (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega;

| — | mõista kohtukulud välja nõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjendamiseks esitab hageja kuus väidet.

| 1. | Esimene väide, et rikutud on olulisi menetlusnorme ja korrapärase läbivaatamise kohustust. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et rikutud on olulisi menetlusnorme ja korrapärase läbivaatamise kohustust.

| 2. | Teine väide, et tehtud on hindamisviga. Hageja väidab, et ükski nõukogu põhistuse kinnitustest ei ole tõendatud ning ta ei täitnud kriteeriumi, mis puudutab sellise tegevuse ja poliitika aktiivset toetamist, mis kahjustab ja ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, st otsuse 2014/145/ÜVJP artikli 2 lõike 1 punktis a osutatud kriteerium. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et tehtud on hindamisviga. Hageja väidab, et ükski nõukogu põhistuse kinnitustest ei ole tõendatud ning ta ei täitnud kriteeriumi, mis puudutab sellise tegevuse ja poliitika aktiivset toetamist, mis kahjustab ja ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, st otsuse 2014/145/ÜVJP artikli 2 lõike 1 punktis a osutatud kriteerium.

| 3. | Kolmas väide, et tehtud on hindamisviga. Hageja väidab, et ükski nõukogu põhistuse kinnitustest ei ole tõendatud ning ta ei täitnud kriteeriumi, mis puudutab Krimmi annekteerimise ja Ukraina destabiliseerimise eest vastutavate Venemaa otsusetegijate aktiivset materiaalset või rahalist toetamist või kasu, mida need otsusetegijad saavad, st otsuse 2014/145/ÜVJP artikli 2 lõike 1 punktis d osutatud kriteerium. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et tehtud on hindamisviga. Hageja väidab, et ükski nõukogu põhistuse kinnitustest ei ole tõendatud ning ta ei täitnud kriteeriumi, mis puudutab Krimmi annekteerimise ja Ukraina destabiliseerimise eest vastutavate Venemaa otsusetegijate aktiivset materiaalset või rahalist toetamist või kasu, mida need otsusetegijad saavad, st otsuse 2014/145/ÜVJP artikli 2 lõike 1 punktis d osutatud kriteerium.

| 4. | Neljas väide, et otsuse 2014/145/ÜVJP artikli 2 lõike 1 punktis g kehtestatud kriteerium on õigusvastane. Hageja on arvamusel, et viidatud kriteeriumil ei ole õiguslikku alust. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et otsuse 2014/145/ÜVJP artikli 2 lõike 1 punktis g kehtestatud kriteerium on õigusvastane. Hageja on arvamusel, et viidatud kriteeriumil ei ole õiguslikku alust.

| 5. | Viies väide, et otsuse 2014/145/ÜVJP artikli 2 lõike 1 punktis g kehtestatud kriteerium on õigusvastane. Hageja väidab sellega seoses, et kõnealune kriteerium rikub proportsionaalsuse põhimõtet. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et otsuse 2014/145/ÜVJP artikli 2 lõike 1 punktis g kehtestatud kriteerium on õigusvastane. Hageja väidab sellega seoses, et kõnealune kriteerium rikub proportsionaalsuse põhimõtet.

| 6. | Kuues väide, et tehtud on hindamisviga, kuna nõukogu ei tõendanud, et hageja on juhtiv ettevõtja, ega seda, et pangandussektor on Venemaa Föderatsiooni valitsuse jaoks oluline tuluallikas. Viimaseks väidab hageja, et ta ei tegutse Venemaa pangandussektoris juba ligikaudu aasta aega. |
| --- | --- |

6.

Kuues väide, et tehtud on hindamisviga, kuna nõukogu ei tõendanud, et hageja on juhtiv ettevõtja, ega seda, et pangandussektor on Venemaa Föderatsiooni valitsuse jaoks oluline tuluallikas. Viimaseks väidab hageja, et ta ei tegutse Venemaa pangandussektoris juba ligikaudu aasta aega.

---

(1)  ELT 2023, L 75 I, lk 134.

(2)  ELT 2023, L 75 I, lk 1.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/76 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/76

---

24. mail 2023 esitatud hagi – Volta Charging versus EUIPO – The Paper & Office Equipment Spain Ass (VOLTA)

(Kohtuasi T-285/23)

(2023/C 235/90)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Volta Charging LLC (San Francisco, California, Ühendriigid) (esindaja: advokaat T. Stein)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine pool apellatsioonikoja menetluses: The Paper & Office Equipment Spain Ass, SA (Arrankudiaga, Hispaania)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi omanik: apellatsioonikoja menetluse teine pool

Vaidlusalune kaubamärk: ELi sõnamärk „VOLTA“ – ELi kaubamärk nr 17 630 252

Menetlus EUIPOs: kehtetuks tunnistamise menetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO teise apellatsioonikoja 6. märtsi 2023. aasta otsus asjas R 1860/2022-2

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | tunnistada ELi kaubamärk nr 17 630 252 „VOLTA“ tervikuna kehtetuks; |
| --- | --- |

—

tunnistada ELi kaubamärk nr 17 630 252 „VOLTA“ tervikuna kehtetuks;

| — | mõista hageja poolt Euroopa Kohtu ja apellatsioonikoja menetlusega seoses kantud vältimatud kulud välja EUIPO-lt. |
| --- | --- |

—

mõista hageja poolt Euroopa Kohtu ja apellatsioonikoja menetlusega seoses kantud vältimatud kulud välja EUIPO-lt.

Väide

| — | Rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 58 lõike 1 punkti a koostoimes artikli 18 lõikega 1. |
| --- | --- |

—

Rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 58 lõike 1 punkti a koostoimes artikli 18 lõikega 1.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/76 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/76

---

Üldkohtu 16. mai 2023. aasta määrus – C&C IP UK versus EUIPO – Tipico Group (t)

(Kohtuasi T-762/21) (1)

(2023/C 235/91)

Kohtumenetluse keel: inglise

Kuuenda koja president tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 64, 7.2.2022.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/77 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/77

---

Üldkohtu 16. mai 2023. aasta määrus – Diesel versus EUIPO – Lidl Stiftung (Joggjeans)

(Kohtuasi T-378/22) (1)

(2023/C 235/92)

Kohtumenetluse keel: inglise

Teise koja president tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 311, 16.8.2022.

---

| 3.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 235/77 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 235/77

---

Üldkohtu 16. mai 2023. aasta määrus – Diesel versus EUIPO – Lidl Stiftung (Joggjeans)

(Kohtuasi T-379/22) (1)

(2023/C 235/93)

Kohtumenetluse keel: inglise

Teise koja president tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 311, 16.8.2022.

---