# Euroopa Liidu C 253/2023

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 253 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 66. aastakäik18. juuli 2023 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 253

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

66. aastakäik18. juuli 2023

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 253/01 | Euro vahetuskurss — 17. juuli 2023 | 1 |
| | Euroopa Andmekaitseinspektor |
| 2023/C 253/02 | Euroopa Andmekaitseinspektori arvamuse kokkuvõte soovituse kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega antakse luba alustada läbirääkimisi digikaubanduspõhimõtete üle Korea Vabariigi ja Singapuriga
  (Arvamuse täistekst inglise, prantsuse ja saksa keeles on Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel https://edps.europa.eu) | 2 |
| 2023/C 253/03 | Kokkuvõte Euroopa Andmekaitseinspektori arvamusest Euroopa Liidu ja Madagaskari Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendamise protokolli (2023–2027) allkirjastamise, sõlmimise ja ajutise kohaldamise kohta
  (Arvamuse täistekst inglise, prantsuse ja saksa keeles on Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel https://edps.europa.eu) | 4 |
| 2023/C 253/04 | Kokkuvõte Euroopa Andmekaitseinspektori arvamusest, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kriminaalmenetluste üleandmise kohta
  (Arvamuse täistekst inglise, prantsuse ja saksa keeles on Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel https://edps.europa.eu) | 6 |
| 2023/C 253/05 | Kokkuvõte Euroopa Andmekaitseinspektori arvamusest ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiive 2009/102/EÜ ja (EL) 2017/1132 seoses digitaalsete vahendite ja menetluste kasutamise laiendamise ja ajakohastamisega äriühinguõiguses
  (Arvamuse täistekst inglise, prantsuse ja saksa keeles on Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel https://edps.europa.eu) | 8 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2023/C 253/06 | Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  ) | 10 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2023/C 253/01

Euro vahetuskurss — 17. juuli 2023

1

Euroopa Andmekaitseinspektor

2023/C 253/02

Euroopa Andmekaitseinspektori arvamuse kokkuvõte soovituse kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega antakse luba alustada läbirääkimisi digikaubanduspõhimõtete üle Korea Vabariigi ja Singapuriga
  (Arvamuse täistekst inglise, prantsuse ja saksa keeles on Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel https://edps.europa.eu)

(Arvamuse täistekst inglise, prantsuse ja saksa keeles on Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel https://edps.europa.eu)

2

2023/C 253/03

Kokkuvõte Euroopa Andmekaitseinspektori arvamusest Euroopa Liidu ja Madagaskari Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendamise protokolli (2023–2027) allkirjastamise, sõlmimise ja ajutise kohaldamise kohta
  (Arvamuse täistekst inglise, prantsuse ja saksa keeles on Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel https://edps.europa.eu)

(Arvamuse täistekst inglise, prantsuse ja saksa keeles on Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel https://edps.europa.eu)

4

2023/C 253/04

Kokkuvõte Euroopa Andmekaitseinspektori arvamusest, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kriminaalmenetluste üleandmise kohta
  (Arvamuse täistekst inglise, prantsuse ja saksa keeles on Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel https://edps.europa.eu)

(Arvamuse täistekst inglise, prantsuse ja saksa keeles on Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel https://edps.europa.eu)

6

2023/C 253/05

Kokkuvõte Euroopa Andmekaitseinspektori arvamusest ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiive 2009/102/EÜ ja (EL) 2017/1132 seoses digitaalsete vahendite ja menetluste kasutamise laiendamise ja ajakohastamisega äriühinguõiguses
  (Arvamuse täistekst inglise, prantsuse ja saksa keeles on Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel https://edps.europa.eu)

(Arvamuse täistekst inglise, prantsuse ja saksa keeles on Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel https://edps.europa.eu)

8

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2023/C 253/06

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  )

1

10

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 253/07 | Veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaati tehtava liidu muudatuse taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõikele 3 | 11 |
| 2023/C 253/08 | 0Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga | 25 |
| 2023/C 253/09 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine | 27 |
| 2023/C 253/10 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 32 |

V   Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2023/C 253/07

Veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaati tehtava liidu muudatuse taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõikele 3

11

2023/C 253/08

0Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

25

2023/C 253/09

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

27

2023/C 253/10

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

32

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 18.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 253/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 253/1

---

Euro vahetuskurss (1)

17. juuli 2023

(2023/C 253/01)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1230 |
| JPY | Jaapani jeen | 155,38 |
| DKK | Taani kroon | 7,4504 |
| GBP | Inglise nael | 0,85873 |
| SEK | Rootsi kroon | 11,4873 |
| CHF | Šveitsi frank | 0,9652 |
| ISK | Islandi kroon | 146,90 |
| NOK | Norra kroon | 11,2420 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 23,757 |
| HUF | Ungari forint | 373,03 |
| PLN | Poola zlott | 4,4508 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9414 |
| TRY | Türgi liir | 29,5517 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6487 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4845 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,7750 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7727 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4839 |
| KRW | Korea vonn | 1 421,92 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 20,2582 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,0457 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 842,79 |
| MYR | Malaisia ringit | 5,0990 |
| PHP | Filipiini peeso | 61,125 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 38,856 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,3960 |
| MXN | Mehhiko peeso | 18,8477 |
| INR | India ruupia | 92,1073 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1230

JPY

Jaapani jeen

155,38

DKK

Taani kroon

7,4504

GBP

Inglise nael

0,85873

SEK

Rootsi kroon

11,4873

CHF

Šveitsi frank

0,9652

ISK

Islandi kroon

146,90

NOK

Norra kroon

11,2420

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

23,757

HUF

Ungari forint

373,03

PLN

Poola zlott

4,4508

RON

Rumeenia leu

4,9414

TRY

Türgi liir

29,5517

AUD

Austraalia dollar

1,6487

CAD

Kanada dollar

1,4845

HKD

Hongkongi dollar

8,7750

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7727

SGD

Singapuri dollar

1,4839

KRW

Korea vonn

1 421,92

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

20,2582

CNY

Hiina jüaan

8,0457

IDR

Indoneesia ruupia

16 842,79

MYR

Malaisia ringit

5,0990

PHP

Filipiini peeso

61,125

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

38,856

BRL

Brasiilia reaal

5,3960

MXN

Mehhiko peeso

18,8477

INR

India ruupia

92,1073

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

Euroopa Andmekaitseinspektor

| 18.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 253/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 253/2

---

Euroopa Andmekaitseinspektori arvamuse kokkuvõte soovituse kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega antakse luba alustada läbirääkimisi digikaubanduspõhimõtete üle Korea Vabariigi ja Singapuriga

(2023/C 253/02)

(Arvamuse täistekst inglise, prantsuse ja saksa keeles on Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel https://edps.europa.eu)

14. aprillil 2023 esitas Euroopa Komisjon soovituse nõukogu otsuse kohta, millega antakse luba alustada läbirääkimisi digikaubanduspõhimõtete üle Korea Vabariigi ja Singapuriga.

Selle soovituse eesmärk on volitada komisjoni alustama läbirääkimisi Korea Vabariigiga ja Singapuriga, et kehtestada elektrooniliste vahendite abil toimuva kaupade ja teenuste kaubanduse siduvad põhimõtted. Need läbirääkimised võivad hõlmata usalduspõhiseid piiriüleseid andmevooge, andmete lokaliseerimise nõudeid ja isikuandmete kaitset.

Euroopa Andmekaitseinspektor tuletab meelde, et kuna isikuandmete kaitse on liidus põhiõigus, ei saa selle üle pidada ELi kaubanduslepingute raames läbirääkimisi. Andmekaitset käsitlevad dialoogid ja kolmandate riikidega peetavad kaubandusläbirääkimised võivad üksteist täiendada, kuid peavad toimuma eraldi. Isikuandmete liikumist ELi ja kolmandate riikide vahel tuleks võimaldada andmekaitset käsitlevates liidu õigusaktides sätestatud mehhanisme kasutades. Euroopa Andmekaitseinspektor tuletab meelde, et 2018. aastal kiitis komisjon heaks horisontaalsed sätted piiriüleste andmevoogude ja isikuandmete kaitse kohta kaubandusläbirääkimistel. Euroopa Andmekaitseinspektor on arvamusel, et need sätted on avalike ja erahuvide tasakaalustatud kompromiss, sest võimaldavad EL-il võidelda digikaubanduse protektsionistlike tavade vastu kolmandates riikides, tagades samas, et kaubanduslepingutega ei saa vaidlustada ELi põhiõiguste hartaga ja isikuandmete kaitse ELi õigusaktidega tagatud kõrgetasemelist kaitset. Euroopa Andmekaitseinspektor mõistab soovituse põhjal, et läbirääkimisi andmevoogude ja andmekaitse üle tuleks alustada eesmärgiga leppida kokku sätetes, mis on kooskõlas nende horisontaalsete sätetega. Selguse huvides soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor viidata otse nendele horisontaalsetele sätetele.

Lisaks märgib Euroopa Andmekaitseinspektor konkreetsemalt seoses Korea Vabariigiga, et komisjon on juba 2021. aastal teinud sellele riigile kaitse piisavuse otsuse. Sellest tulenevalt võib isikuandmeid edastada Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) vastutavalt või volitatud töötlejalt Korea Vabariigis asuvatele organisatsioonidele, mis on hõlmatud kaitse piisavuse otsusega, ilma täiendava loata. Seega soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor täpsemalt selgitada, miks peetakse Korea Vabariigi korral vaatamata kaitse piisavuse otsusele vajalikuks pidada täiendavaid läbirääkimisi piiriüleste andmevoogude ja andmekaitse teemal.

Samuti mõistab Euroopa Andmekaitseinspektor läbirääkimisjuhiseid ja horisontaalseid sätteid nii, et need võimaldavad nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võtta meetmeid, mis nõuaksid vastutavatelt või volitatud töötlejatelt isikuandmete säilitamist ELis/EMPs. Euroopa Andmekaitseinspektor tuletab meelde, et ta soovitas hiljuti koos Euroopa Andmekaitsenõukoguga, et ELis/EMPs asuvatelt vastutavatelt ja volitatud töötlejatelt, kes töötlevad elektroonilisi terviseandmeid komisjoni ettepaneku (ühtse Euroopa terviseandmeruumi kohta) kohaldamisalas, tuleks nõuda nende andmete säilitamist ELis/EMPs, ilma et see piiraks võimalust edastada isikuandmeid kooskõlas isikuandmete kaitse üldmääruse V peatükiga. Kahtluste vältimiseks soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor läbirääkimisjuhistes selge sõnaga selgitada, et läbiräägitavad eeskirjad ei tohiks takistada ELi või liikmesriike võtmast nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel meetmeid, mis nõuaksid vastutavatelt või volitatud andmetöötlejatelt isikuandmete säilitamist ELis/EMPs.

1.   SISSEJUHATUS

| 1. | 14. aprillil 2023 esitas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) soovituse nõukogu otsuse kohta, millega antakse luba alustada läbirääkimisi digikaubanduspõhimõtete üle Korea Vabariigi ja Singapuriga (1) (edaspidi „soovitus“). Soovituse lisas eritletakse esitatud Korea Vabariigi ja Singapuriga peetavate läbirääkimiste juhised digikaubanduse põhimõtete üle ning eeskirjade ja kohustuste kavandatav sisu (edaspidi „lisa“). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Euroopa Liidul (edaspidi „EL“) on vabakaubandusleping Korea Vabariigiga alates 2011. aastast ja Singapuriga alates 2019. aastast. Nende vabakaubanduslepingutega nähakse ette olulised pooltevahelise kaubavahetuse ja teenuskaubanduse kohustused, kuid need ei sisalda üksikasjalikke digikaubanduse eeskirju (2). |
| --- | --- |

2.

| 3. | EL ja Korea Vabariik sõlmisid 28. novembril 2022 digipartnerluse ja leppisid sellega seoses 30. novembril 2022 kokku mittesiduvates digikaubanduse põhimõtetes. EL ja Singapur sõlmisid digipartnerluse 1. veebruaril 2023 ja leppisid 31. jaanuaril 2023 kokku mittesiduvates digikaubanduse põhimõtetes (3). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Soovituse eesmärk on volitada komisjoni alustama läbirääkimisi Korea Vabariigiga ja Singapuriga, et kehtestada siduvad eeskirjad elektrooniliste vahendite abil toimuva kauba- ja teenuskaubanduse kohta vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõigetele 3 ja 4. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Käesolev Euroopa Andmekaitseinspektori arvamus esitatakse ELi isikuandmete kaitse määruse artikli 42 lõike 1 kohaselt vastusena konsulteerimisele Euroopa Komisjoniga 14. aprillil 2023 (4). |
| --- | --- |

5.

5.   JÄRELDUSED

| 18. | Eelnevast lähtudes esitab Euroopa Andmekaitseinspektor järgmised soovitused:






  (1) | viidata selge sõnaga asjaolule, et läbirääkimisi andmevoogude ja andmekaitse üle tuleks alustada eesmärgiga leppida kokku sätted, mis on kooskõlas piiriüleste andmevoogude ja isikuandmete kaitse horisontaalsete sätetega kaubandusläbirääkimistel, mille komisjon kiitis heaks 2018. aastal; |
| --- | --- | --- |

18.

(1)

viidata selge sõnaga asjaolule, et läbirääkimisi andmevoogude ja andmekaitse üle tuleks alustada eesmärgiga leppida kokku sätted, mis on kooskõlas piiriüleste andmevoogude ja isikuandmete kaitse horisontaalsete sätetega kaubandusläbirääkimistel, mille komisjon kiitis heaks 2018. aastal;

| (2) | selgitada põhjenduses, miks vaatamata Korea Vabariigile antud piisavuse otsusele peetakse selle riigiga täiendavaid läbirääkimisi piiriüleste andmevoogude ja andmekaitse üle; |
| --- | --- |

(2)

selgitada põhjenduses, miks vaatamata Korea Vabariigile antud piisavuse otsusele peetakse selle riigiga täiendavaid läbirääkimisi piiriüleste andmevoogude ja andmekaitse üle;

| (3) | selgitada soovituse lisas olevates läbirääkimisjuhistes, et läbiräägitavad eeskirjad ei tohiks takistada EL-il ega liikmesriikidel kohustada vastutavaid ja volitatud töötlejaid nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel säilitada isikuandmeid ELis/EMPs; |
| --- | --- |

(3)

selgitada soovituse lisas olevates läbirääkimisjuhistes, et läbiräägitavad eeskirjad ei tohiks takistada EL-il ega liikmesriikidel kohustada vastutavaid ja volitatud töötlejaid nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel säilitada isikuandmeid ELis/EMPs;

| (4) | lisada ettepaneku põhjendusse viide konsulteerimisele Euroopa Andmekaitseinspektoriga. |
| --- | --- |

(4)

lisada ettepaneku põhjendusse viide konsulteerimisele Euroopa Andmekaitseinspektoriga.

Brüssel, 15. mai 2023

Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

---

(1)  COM(2023) 230 final, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?qid=1681472401391&uri=COM%3A2023%3A230%3AFIN

1

(2)  Soovituse põhjendus 1.

2

(3)  Soovituse põhjendus 2.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/1725, 23. oktoober 2018, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

4

---

| 18.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 253/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 253/4

---

Kokkuvõte Euroopa Andmekaitseinspektori arvamusest Euroopa Liidu ja Madagaskari Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendamise protokolli (2023–2027) allkirjastamise, sõlmimise ja ajutise kohaldamise kohta

(2023/C 253/03)

(Arvamuse täistekst inglise, prantsuse ja saksa keeles on Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel https://edps.europa.eu)

Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteeritakse komisjoni ettepanekute üle allkirjastada ja sõlmida uus säästva kalapüügi partnerlusleping Euroopa Liidu ja Madagaskari Vabariigi vahel ja selle rakendamise protokoll ning seda ajutiselt kohaldada. Selle peamine eesmärk on luua partnerlus ja õiguslik, keskkonnaalane, majanduslik ja sotsiaalne juhtimisraamistik kalanduse valdkonnas.

Euroopa Andmekaitseinspektor väljendab heameelt andmekaitset käsitleva erisätte lisamise üle protokolli artiklisse 16 ning protokolli lisasse 2. liite lisamise üle, milles on otstarbekalt täpsustatud isikuandmete töötlemisega seotud tingimusi ja kaitsemeetmeid. Andmete edastamiseks soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor siiski kasutada ühiskomiteed, mis koosneb liidu ametiasutuste ja Madagaskari kalanduse eest vastutava ministeeriumi esindajatest, et täpsustada veelgi kõnealuseid asjakohaseid kaitsemeetmeid, andmesubjektide kohtulikult kaitstavaid õigusi ja tõhusaid õiguskaitsevahendeid. Sellega soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor komisjonil võtta nõuetekohaselt arvesse Euroopa Andmekaitsenõukogu suuniseid 2/2020 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/679 (1) artikli 46 lõike 2 punkti a ja lõike 3 punkti b kohta isikuandmete edastamisel EMP ja EMP-väliste avaliku sektori asutuste ja organite vahel.

1.   SISSEJUHATUS

| 1. | 28. aprillil 2023 avaldas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) järgmised ettepanekud:






  — | ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Liidu ja Madagaskari Vabariigi vahelise kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendusprotokolli (2022–2027) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta (edaspidi „allkirjastamisettepanek“) (2) ning |
| --- | --- | --- |

1.

—

ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Liidu ja Madagaskari Vabariigi vahelise kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendusprotokolli (2022–2027) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta (edaspidi „allkirjastamisettepanek“) (2) ning

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Liidu ja Madagaskari Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendamise protokolli (2023–2027) Euroopa Liidu nimel sõlmimise ja ajutise kohaldamise kohta (edaspidi „sõlmimisettepanek“) (3). |
| --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Liidu ja Madagaskari Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendamise protokolli (2023–2027) Euroopa Liidu nimel sõlmimise ja ajutise kohaldamise kohta (edaspidi „sõlmimisettepanek“) (3).

| 2. | Allkirjastamisettepaneku eesmärk on i) anda luba Euroopa Liidu ja Madagaskari Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu (edaspidi „partnerlusleping“) ja partnerluslepingu (2023–2027) rakendamise protokolli (edaspidi „protokoll“) (4) liidu nimel allkirjastamiseks ning ii) sätestada partnerluslepingu ja protokolli ajutine kohaldamine (5). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Sõlmimisettepaneku eesmärk on partnerluslepingu ja protokolli (6) heakskiitmine. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Partnerluslepingu eesmärk on luua kalanduse valdkonnas partnerlus ning õiguslik, keskkonnaalane, majanduslik ja sotsiaalne juhtimisraamistik (7). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Protokolli eesmärk on rakendada partnerluslepingu sätteid, sätestades eelkõige tingimused, mis reguleerivad liidu laevade juurdepääsu Madagaskari kalapüügipiirkonnale ja partnerluslepingus sätestatud koostööd (8). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Käesolev Euroopa Andmekaitseinspektori arvamus esitatakse määruse (EL) 2018/1725 (ELi isikuandmete kaitse määrus) artikli 42 lõike 1 kohaselt vastusena Euroopa Komisjoniga konsulteerimisele 28. aprillil 2023. Euroopa Andmekaitseinspektor väljendab heameelt viite üle konsultatsioonile allkirjastamisettepaneku põhjenduses 9 ja sõlmimisettepaneku põhjenduses 8. Seoses sellega märgib Euroopa Andmekaitseinspektor samuti positiivselt, et temaga konsulteeriti mitteametlikult vastavalt ELi isikuandmete kaitse määruse põhjendusele 60. |
| --- | --- |

6.

3.   JÄRELDUSED

| 7. | Eelnevast lähtudes esitab Euroopa Andmekaitseinspektor järgmised soovitused:






  (1) | kasutada ühiskomiteed, et üksikasjalikumalt kirjeldada asjakohaseid kaitsemeetmeid, andmesubjektide kohtulikult kaitstavaid õigusi ja tõhusaid õiguskaitsevahendeid, mis on loetletud protokolli lisa 2. liites. Sellega soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor komisjonil võtta nõuetekohaselt arvesse Euroopa Andmekaitsenõukogu suuniseid 2/2020 määruse (EL) 2016/679 artikli 46 lõike 2 punkti a ja lõike 3 punkti b kohta isikuandmete edastamisel EMP ja EMP-väliste avaliku sektori asutuste ja organite vahel. |
| --- | --- | --- |

7.

(1)

kasutada ühiskomiteed, et üksikasjalikumalt kirjeldada asjakohaseid kaitsemeetmeid, andmesubjektide kohtulikult kaitstavaid õigusi ja tõhusaid õiguskaitsevahendeid, mis on loetletud protokolli lisa 2. liites. Sellega soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor komisjonil võtta nõuetekohaselt arvesse Euroopa Andmekaitsenõukogu suuniseid 2/2020 määruse (EL) 2016/679 artikli 46 lõike 2 punkti a ja lõike 3 punkti b kohta isikuandmete edastamisel EMP ja EMP-väliste avaliku sektori asutuste ja organite vahel.

Brüssel, 1. juuni 2023

Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/679, 27. aprill 2016, füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

1

(2)  COM(2023) 218 final.

2

(3)  COM(2023) 219 final.

3

(4)  Allkirjastamisettepaneku artikkel 1.

4

(5)  Allkirjastamisettepaneku artiklid 3 ja 4.

5

(6)  Sõlmimisettepaneku artikkel 1.

6

(7)  Partnerluslepingu artikkel 2.

7

(8)  Protokolli artikkel 2

8

---

| 18.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 253/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 253/6

---

Kokkuvõte Euroopa Andmekaitseinspektori arvamusest, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kriminaalmenetluste üleandmise kohta

(2023/C 253/04)

(Arvamuse täistekst inglise, prantsuse ja saksa keeles on Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel https://edps.europa.eu)

5. aprillil 2023 avaldas Euroopa Komisjon ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kriminaalmenetluste üleandmise kohta.

Euroopa Andmekaitseinspektor toetab täielikult komisjoni eesmärki kehtestada ühised kriminaalmenetluse ühest liikmesriigist teise üleandmise eeskirjad, et tõhusalt võidelda piiriülese kuritegevusega ja tagada, et kuritegu uurib või selle eest esitab süüdistuse kõige sobivam liikmesriik.

Samuti väljendab ta heameelt ettepanekus sisalduva selgituse üle, et tulevane määrus oleks õiguslik alus isikuandmete vahetamiseks liikmesriikide vahel kriminaalmenetluste üleandmiseks kooskõlas direktiivi (EL) 2016/680 Euroopa Parlamendi ja nõukogu (1) artikliga 8 ja artikli 10 punktiga a.

Euroopa Andmekaitseinspektor kutsub seadusandjat siiski üles selgitama keskasutuste rolli ja ülesandeid vastavalt sellele ettepanekule, samuti viiteid andmekaitse õigusraamistikule.

1.   SISSEJUHATUS

| 1. | 5. aprillil 2023 tegi Euroopa Komisjon ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse kriminaalmenetluste üleandmist (2) (edaspidi „ettepanek“). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ettepaneku eesmärk on võtta vastu uus õigusakt kriminaalmenetluse üleandmise kohta liikmesriikide vahel, et: 1) parendada tõhusat ja korrakohast õigusemõistmist ELis; 2) tagada põhiõiguste austamine kriminaalmenetluse üleandmise käigus; 3) suurendada kriminaalmenetluse üleandmise tõhusust ja õiguskindlust ning 4) võimaldada kriminaalmenetlusi liikmesriikide vahel üle anda olukordades, kus see on õigusemõistmise huvides, kuid ei ole praegu võimalik, ning vähendada karistamatust (3). |
| --- | --- |

2.

| 3. | See algatus lisati komisjoni 2022. aasta tööprogrammi (4) ja on ELi organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise strateegia (2021–2025) (5) osa. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Käesolev Euroopa Andmekaitseinspektori arvamus esitatakse määruse (EL) 2018/1725 (ELi isikuandmete kaitse määrus) artikli 42 lõike 1 kohaselt vastusena Euroopa Komisjoniga konsulteerimisele (6)5. aprillil 2023. Euroopa Andmekaitseinspektor väljendab heameelt, et ettepaneku põhjenduses 62 on viidatud sellele konsulteerimisele. Seoses sellega märgib Euroopa Andmekaitseinspektor samuti positiivselt, et temaga konsulteeriti mitteametlikult vastavalt ELi isikuandmete kaitse määruse põhjendusele 60. |
| --- | --- |

4.

5.   JÄRELDUSED

| 13. | Eelnevast lähtudes esitab Euroopa Andmekaitseinspektor järgmised soovitused:






  (1) | selgitada ettepaneku põhjenduses 58 ja artikli 22 lõikes 2 keskasutuste rolli ja ülesandeid; |
| --- | --- | --- |

13.

(1)

selgitada ettepaneku põhjenduses 58 ja artikli 22 lõikes 2 keskasutuste rolli ja ülesandeid;

| (2) | selgitada ja ühtlustada põhjendusi 55 ja 58 seoses viidetega andmekaitse õigusraamistikule. |
| --- | --- |

(2)

selgitada ja ühtlustada põhjendusi 55 ja 58 seoses viidetega andmekaitse õigusraamistikule.

Brüssel, 22. mai 2023

Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2016/680, 27. aprill 2016, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK (ELT L 119, 4.5.2016, lk 89).

1

(2)  COM(2023) 185 final.

2

(3)  Vt seletuskiri, lk 3.

3

(4)  https://commission.europa.eu/system/files/2023-01/cwp2022_en.pdf

4

(5)  Komisjoni teatis ELi organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise strateegia (2021–2025) kohta, COM(2021) 170 final.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/1725, 23. oktoober 2018, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

6

---

| 18.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 253/8 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 253/8

---

Kokkuvõte Euroopa Andmekaitseinspektori arvamusest ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiive 2009/102/EÜ ja (EL) 2017/1132 seoses digitaalsete vahendite ja menetluste kasutamise laiendamise ja ajakohastamisega äriühinguõiguses

(2023/C 253/05)

(Arvamuse täistekst inglise, prantsuse ja saksa keeles on Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel https://edps.europa.eu)

29. märtsil 2023 avaldas Euroopa Komisjon ettepaneku Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, millega muudetakse direktiive 2009/102/EÜ ja (EL) 2017/1132 seoses digitaalsete vahendite ja menetluste kasutamise laiendamise ja ajakohastamisega äriühinguõiguses (edaspidi „ettepanek“).

Euroopa Andmekaitseinspektor võtab teadmiseks ettepaneku üldise eesmärgi suurendada äriühingutele, tarbijatele ja muudele sidusrühmadele ning ametiasutustele ettevõtluskeskkonna läbipaistvust ja usaldust selle vastu. Euroopa Liidu Kohtu väljakujunenud kohtupraktika kohaselt sekkub isikuandmete avalikustamist sätestav õigusakt õigusesse eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele. Kuigi Euroopa Andmekaitseinspektor mõistab, et teatud isikuandmete kategooriate avalikustamine võib olla vajalik konkreetsete ja selgelt määratletud avalikku huvi pakkuvate eesmärkide saavutamiseks, ei saa läbipaistvuse eesmärki pidada eesmärgiks iseenesest. Et tagada vastavus harta artiklitele 7 ja 8, on Euroopa Andmekaitseinspektor seisukohal, et isikuandmete avalikustamist õigustavad avaliku huvi eesmärgid tuleks ettepaneku regulatiivosas selgemalt sõnastada. Lisaks sellele tuleks avalikkusele kättesaadavaks tehtavate isikuandmete kategooriad täpsustada ammendavalt, võttes arvesse vajalikkuse ja proportsionaalsuse nõudeid.

Samamoodi mõistab Euroopa Andmekaitseinspektor, et liidu tasandi eri registrite omavahelise ühendamise süsteemidega ühendamise eesmärk on suurendada läbipaistvust veelgi. Äriregistrite sidestamise süsteemi, tegelike kasusaajate registrite omavahelise ühendamise süsteemi ja maksejõuetusregistrite ühendamise süsteemi vaheliste ühenduste loomine peaks siiski vastama konkreetsetele eesmärkidele, mis on sõnaselgelt sätestatud ettepaneku regulatiivosas.

Lõpuks tuleks ettepanekus selgitada liikmesriikide ja komisjoni vastavaid rolle, eelkõige äriregistrite sidestamise süsteemi kontekstis, ning äriregistrite sidestamise süsteemi, tegelike kasusaajate registrite omavahelise ühendamise süsteemi ja maksejõuetusregistrite ühendamise süsteemi vaheliste ühenduste kontekstis.

1.   SISSEJUHATUS

| 1. | 29. märtsil 2023 avaldas Euroopa Komisjon ettepaneku Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, millega muudetakse direktiive 2009/102/EÜ ja (EL) 2017/1132 seoses digitaalsete vahendite ja menetluste kasutamise laiendamise ja ajakohastamisega äriühinguõiguses (1) (edaspidi „ettepanek“). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ettepaneku üldised eesmärgid on suurendada ettevõtluskeskkonna läbipaistvust ja usaldust selle vastu, jõuda selleni, et ettevõtjate jaoks oleksid olemas digitaliseeritumad ja omavahel paremini ühendatud piiriülesed avalikud teenused, ja lihtsustada VKEde piiriülest laienemist, mis omakorda suurendab ühtse turu integreeritust ja digitaliseeritust. Sel eesmärgil suurendatakse ettepanekuga äriregistrites ja/või äriregistrite sidestamise süsteemis kättesaadavate äriühingu andmete hulka ja nende usaldusväärsusust. Ettepanekuga võimaldatakse ka äriregistris kättesaadavate äriühingu andmete otse kasutamist piiriüleste filiaalide ja tütarettevõtjate asutamisel ning muudes piiriülestes toimingutes ja olukordades (2). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ettepanek on kooskõlas ELi digieesmärkidega, mis on ennekõike sõnastatud komisjoni teatises „Digikompass 2030: Euroopa tee digikümnendil (3). Samuti on see kooskõlas komisjoni teatistega „2020. aasta uue tööstusstrateegia ajakohastamine“ (4) ja „VKEde strateegia kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamiseks“ (5), sest selle eesmärk on kõrvaldada ühtselt turult praegu väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) piiriülese laienemise teel seisvad takistused. Ettepanek kuulub komisjoni 2023. aasta tööprogrammi kui üks komisjoni üldeesmärgi „Digitaalajastule vastav Euroopa“ peamisi meetmeid (6). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Euroopa Andmekaitseinspektori arvamus esitatakse määruse (EL) 2018/1725 (ELi isikuandmete kaitse määrus) (7) artikli 42 lõike 1 kohaselt vastusena Euroopa Komisjoniga konsulteerimisele 30. märtsil 2023. Euroopa Andmekaitseinspektor väljendab heameelt, et ettepaneku põhjenduses 39 on viidatud sellele konsulteerimisele. Seoses sellega märgib Euroopa Andmekaitseinspektor samuti positiivselt, et temaga konsulteeriti mitteametlikult vastavalt ELi isikuandmete kaitse määruse põhjendusele 60. |
| --- | --- |

4.

6.   JÄRELDUSED

| 26. | Eelnevast lähtudes esitab Euroopa Andmekaitseinspektor järgmised soovitused.






  (1) | Sõnastada selgemalt avalikku huvi pakkuvad eesmärgid, mis õigustavad avalikustamist, ning teha seda ettepaneku regulatiivosas. |
| --- | --- | --- |

26.

(1)

Sõnastada selgemalt avalikku huvi pakkuvad eesmärgid, mis õigustavad avalikustamist, ning teha seda ettepaneku regulatiivosas.

| (2) | Täpsustada ettepanekus ammendavalt kõik isikuandmete kategooriad, mis tuleb teha avalikult kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(2)

Täpsustada ettepanekus ammendavalt kõik isikuandmete kategooriad, mis tuleb teha avalikult kättesaadavaks.

| (3) | Täpsustada, mida tähendab mõiste „andmed“ kasutamine. |
| --- | --- |

(3)

Täpsustada, mida tähendab mõiste „andmed“ kasutamine.

| (4) | Täpsustada ettepaneku regulatiivosas registrite omavahelise ühendamise süsteemi, tegelike kasusaajate registrite omavahelise ühendamise süsteemi ja maksejõuetusregistrite ühendamise süsteemi omavahelise ühendamise konkreetsed eesmärgid; |
| --- | --- |

(4)

Täpsustada ettepaneku regulatiivosas registrite omavahelise ühendamise süsteemi, tegelike kasusaajate registrite omavahelise ühendamise süsteemi ja maksejõuetusregistrite ühendamise süsteemi omavahelise ühendamise konkreetsed eesmärgid;

| (5) | Selgitada liikmesriikide ja komisjoni vastavaid rolle, eelkõige seoses registrite omavahelise ühendamise süsteemi, tegelike kasusaajate registrite omavahelise ühendamise süsteemi ja maksejõuetusregistrite ühendamise süsteemi vahel loodavate ühendustega. |
| --- | --- |

(5)

Selgitada liikmesriikide ja komisjoni vastavaid rolle, eelkõige seoses registrite omavahelise ühendamise süsteemi, tegelike kasusaajate registrite omavahelise ühendamise süsteemi ja maksejõuetusregistrite ühendamise süsteemi vahel loodavate ühendustega.

Brüssel, 17. mai 2023

Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

---

(1)  COM(2023) 177 final.

1

(2)  COM(2023) 177 final, lk 2.

2

(3)  COM(2021) 118 final.

3

(4)  COM(2021) 350 final.

4

(5)  COM(2020) 103 final.

5

(6)  COM(2022) 548 final.

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/1725, 23. oktoober 2018, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

7

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 18.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 253/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 253/10

---

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5

Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 253/06)

| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| --- | --- |
| Lennuliin | Brest-Ouessant |
| Lepingu kehtivusaeg | 1. aprill 2024 – 31. märts 2028 |
| Taotluste ja pakkumuste esitamise tähtaeg | 22. september 2023 kell 17.00 (Pariisi aja järgi) |
| Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente | REGION BRETAGNE |
| Direction des Transports et des Mobilités |
| Boulevard Isidore Marfille |
| CS 42941 |
| 29229 Brest CEDEX 2 |
| FRANCE |

Liikmesriik

Prantsusmaa

Lennuliin

Brest-Ouessant

Lepingu kehtivusaeg

1. aprill 2024 – 31. märts 2028

Taotluste ja pakkumuste esitamise tähtaeg

22. september 2023 kell 17.00 (Pariisi aja järgi)

Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

REGION BRETAGNE

Direction des Transports et des Mobilités

Boulevard Isidore Marfille

CS 42941

29229 Brest CEDEX 2

FRANCE

Tel +33 299279731

E-post: stephane.marsille@bretagne.bzh

Hankija profiili aadress:

https://marches.megalis.bretagne.bzh/entreprise

---

V Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 18.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 253/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 253/11

---

Veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaati tehtava liidu muudatuse taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõikele 3

(2023/C 253/07)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (1) artiklile 98 kahe kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamisest.

TOOTESPETSIFIKAATI TEHTAVA LIIDU MUUDATUSE TAOTLUS

„Dealu Mare“

PDO-RO-A1079-AM02

Taotluse esitamise kuupäev: 15.1.2021

1.   Taotleja ja õigustatud huvi

ASOCIAȚIA PROFESIONALĂ VITIVINICOLĂ DEALU MARE [Dealu Mare viinamarjaistanduste kutseühendus]

Ühendus ASOCIAȚIA PROFESIONALĂ VITIVINICOLĂ DEALU MARE [Dealu Mare viinamarjakasvatajate kutseühendus] on riikliku viinamarjakasvatajate kutseorganisatsiooni (ONIV) liige ning on moodustatud tootjaorganisatsioonide omaalgatuslikult valitud rühmana viinamarjakasvatajate esindamiseks. 2011. aastal tunnustati ühendust veinisektori kutseliste põllumajandustootjate organisatsioonina (OIPA).

Ühendus esindab viinamarjaistanduste registrisse kantud istandusi, kes kasutavad kaitstud päritolunimetust (KPN) „Dealu Mare“ ja kaitstud geograafilist tähist (KGT) „Dealu Muntiniei“, ning ühendab 15 ettevõtjat, kes on asutatud Buzău ja Prahova maakonnas, kus toodetakse ja turustatakse KPN/KGT-ga veine; nad majandavad ligikaudu 1 500 hektari suuruseid istandusi ja toodavad KPN/KGT-ga kvaliteetveine, mis on valmistatud suurest hulgast kvaliteedikava alusel aretatud ja registreeritud Rumeenia päritolu viinamarjasortidest.

2.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

| ☐ | Toote nimetus |
| --- | --- |

☐

Toote nimetus

| ☒ | Viinamarjasaaduse kategooria |
| --- | --- |

☒

Viinamarjasaaduse kategooria

| ☒ | Seos piirkonnaga |
| --- | --- |

☒

Seos piirkonnaga

| ☒ | Turustamispiirangud |
| --- | --- |

☒

Turustamispiirangud

3.   Muudatuse kirjeldus ja põhjendused

1.   Uute veinikategooriate lisamine

Kuna Rumeenia on saatnud E-Bacchuse kaudu KPN „Dealu Mare“ kohta mitu tootespetsifikaati, mis on koostatud eraldi igale seadusjärgsele tootekategooriale, on vaja veinide tootmist käsitlevad sätted koondada ühte tootespetsifikaati, mis hõlmaks selle nimetuse kõikide veinikategooriate, nimelt vaikse veini, kvaliteetvahuveini, aromaatse kvaliteetvahuveini, poolvahuveini tootmistingimusi.

Veinikategooriad on määratletud järgmiselt.

Kvaliteetvahuvein saadakse esmase või teisese alkoholkääritamisega värsketest viinamarjadest, viinamarjavirdest või veinist, millest mahuti avamisel vabaneb eranditult vaid käärimisel tekkinud süsinikdioksiid.

Aromaatne kvaliteetvahuvein on kvaliteetvahuvein, mis saadakse virdest või osaliselt kääritatud virdest, mis omakorda on valmistatud kaitstud päritolunimetuse määratletud piirkonna määratletud viinamarjaistandustes kasvatatud aromaatsete sortide viinamarjadest.

Poolvahuvein on vein, mida toodetakse veinist ja viinamarjavirdest või osaliselt kääritatud viinamarjavirdest, mis on saadud kaitstud päritolunimetuse määratletud piirkonna määratletud viinamarjaistandustes kasvatatud viinamarjasortidest. See on toode, mis on saadud veinist, mille minimaalne üldalkoholisisaldus on 9 mahuprotsenti, seda turustatakse suletud mahutites ja sellel on sisetekkelise süsinikdioksiidi tõttu ülerõhk.

Selle tulemusel on muudetud tootespetsifikaadi I peatükki ja muudetakse koonddokumendi punkti 3.

2.   Uute veinikategooriate tootmiseks kasutatavate sortide märkimine

Kaitstud päritolunimetusega „Dealu Mare“ toodetavate uute veinikategooriate lisamiseks on vaja muuta tootespetsifikaati, et see hõlmaks nende veinikategooriate (kvaliteetvahuvein, aromaatne kvaliteetvahuvein, poolvahuvein) tootmiseks kasutatavaid sorte.

Selle tulemusel on muudetud tootespetsifikaadi IV, V ja VI peatükki ja muudetakse koonddokumendi punkti 5.2.

3.   Uute veinikategooriate veinisaagise märkimine

Võttes arvesse uute veinikategooriate lisamist kaitstud päritolunimetuse „Dealu Mare“ alla, on vaja muuta tootespetsifikaati, et see hõlmaks nende uute veinikategooriate saagist ja viinamarjade saagikust, milleks on viinamarjade puhul kehtestatud maksimaalselt 14 000 kg/ha ja veinitoodangu puhul maksimaalselt 105 hl/ha.

Selle tulemusel on muudetud tootespetsifikaadi V ja VI peatükki ja muudetakse koonddokumendi punkti 5.2.

4.   Uute veinikategooriate täiendav seos määratletud piirkonnaga

Võttes arvesse kaitstud päritolunimetuse „Dealu Mare“ alla uute veinikategooriate lisamist, on vaja muuta tootespetsifikaati, et see hõlmaks taotletavate uute kategooriatega seotud geograafilise piirkonna täiendavaid detaile ning piirkonna ja toote vahelise seose üksikasju (põhjuslikud seosed).

Toote üksikasju (uued veinikategooriad – kvaliteetvahuvein, aromaatne kvaliteetvahuvein, poolvahuvein) täiendatakse veinide valmistamisega seotud inimtegureid käsitleva teabega. Muudatused on vajalikud, et tagada kooskõla KPNi käsitlevate õigusaktidega.

Selguse tarvis on piirkonna ja toote vahelise põhjusliku seose teatud teave ümber sõnastatud.

Selle tulemusel on muudetud tootespetsifikaadi II peatükki ja muudetakse koonddokumendi punkti 8.

5.   Uute veinikategooriate märgistamisega seotud sätted

Võttes arvesse uute veinikategooriate lisamist, on vaja täiendada tootespetsifikaati, et hõlmata lisatud uute veinikategooriate märgistamisega seotud tingimused (kohustuslikud ja vabatahtlikud märked) ning esitlusviis (villimine).

Tootespetsifikaati on täiendatud, et see hõlmaks aromaatse kvaliteetvahuveini ja poolvahuveini teatud märgistamistingimusi seoses geograafiliste piirkondade (asukohtade) nimedega, mis on tuntud veinitootmise aladena ja seotud kaitstud päritolunimetusega „Dealu Mare“, mis viitab tippkvaliteediga veinide tootmistraditsioonile piirkonnas.

Selle tulemusel on muudetud tootespetsifikaadi XII peatükki ja muudetakse koonddokumendi punkti 9.

6.   Viljelustavadega seotud tingimuste märkimine

Tootespetsifikaati on täiendatud viljelustavade erisustega, mis on seotud istutustihedusega (istikute minimaalne istutustihedus hektari kohta, maksimumkoormus, kõigi sortide elujõulised kobarad, kujundamisvorm – lühike või poolpikk), et saada uue kategooriaga veine – kvaliteetvahuveini, aromaatset kvaliteetvahuveini ja poolvahuveini.

Selle tulemusel on muudetud tootespetsifikaadi VIII peatükki, kuid muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

7.   Uute veinikategooriate füüsikalis-keemiliste parameetrite märkimine

Seoses päritolunimetuse „Dealu Mare“ all toodetavate veinide uute kategooriate lisamisega on vaja täiendada ka tootespetsifikaati, et see hõlmaks muudatustaotlusega lisatavate uute veinikategooriate spetsiifilisi füüsikalis-keemilisi omadusi, et tagada kooskõla KPNi käsitlevate õigusaktidega.

Selle tulemusel on muudetud tootespetsifikaadi XI peatükki ja muudetakse koonddokumendi punkti 4.

8.   Uute veinikategooriate organoleptiliste omaduste märkimine

Seoses kaitstud päritolunimetuse „Dealu Mare“ all toodetavate veinide uute kategooriate lisamisega on vaja täiendada ka tootespetsifikaati, et selles sisalduksid muudatustaotlusega lisatavate uute veinikategooriate spetsiifilised organoleptilised omadused eesmärgiga tagada kooskõla KPNi käsitlevate õigusaktidega.

Selle tulemusel on muudetud tootespetsifikaadi XI peatükki ja muudetakse koonddokumendi punkti 4.

9.   Uute veinikategooriate tootmise tehnoloogiliste eritavade märkimine

Tootespetsifikaati on täiendatud, et lisada taotlusega hõlmatud veinikategooriate – kvaliteetvahuveini, aromaatse kvaliteetvahuveini, poolvahuveini – tootmise tehnoloogilised eritavad.

Selle tulemusel on muudetud tootespetsifikaadi X peatükki, kuid muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

10.   Veiniviinamarjasordi väljajätmine kasvatatavate kultuuride hulgast

Tootespetsifikaati on muudetud ja põhiline viinamarjasort „Trebbiano“ on välja jäetud, sest KPN „Dealu Mare“ all seda ei kasvatata.

Muudetud on tootespetsifikaadi IV, V ja XI peatükki ning muudetakse koonddokumendi punkti 5.2 ja punkti 7.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Dealu Mare

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

| 5. | Kvaliteetvahuvein |
| --- | --- |

5.

Kvaliteetvahuvein

| 6. | Aromaatne kvaliteetvahuvein |
| --- | --- |

6.

Aromaatne kvaliteetvahuvein

| 8. | Poolvahuvein |
| --- | --- |

8.

Poolvahuvein

4.   Veini(de) kirjeldus

4.1.   Valgete veinide analüütilised ja organoleptilised omadused

Veinidel on eksootiliste puuviljade, pirnide aroomid, viinapuuõite, värskelt niidetud heina, jasmiini ja akaatsia lillenüansid.

Värvuses on tavaliselt ülekaalus kollase, sidrunikollase või rohekate toonidega õlgkollase varjundid.

Veinidel on maitsmisel värske, puuviljaline ja kergelt mineraalne maitse.

Veinidel „Dealu Mare“, mis ei ole pärit Valea Călugăreascăst, on glükoosi ja fruktoosi summana väljendatud minimaalne suhkrusisaldus 5 g/l (valgete ja roosade veinide vääveldioksiidi sisaldus on 250 mg/l).

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 15,00 |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 11 |
| Minimaalne üldhappesus | 5,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 18 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 250 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

15,00

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

11

Minimaalne üldhappesus

5,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

18

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

250

4.2.   Roosade veinide analüütilised ja organoleptilised omadused

Värvus: õrn/ere lõheroosa, õrnroosast oranžini, kahvaturoosa, vahel vaarikaroosa.

Aroom/maitse: mahlane maasikas ja vaarikas, metsmaasikas, jõhvikas, peened roosivarjundid, värske happesus, puuviljaline järelmaitse, vahel granaatõuna ja küpsete punaste viljade nüanssidega, vähesed valge pipra jäljed.

Lõhn: põhiliselt puuviljabukett – kirsid, metsmaasikad, maasikad, roosid, küpsed hapud kirsid, vaarikad, pomelod.

Veinidel „Dealu Mare“, mis ei ole pärit Valea Călugăreascăst, on glükoosi ja fruktoosi summana väljendatud minimaalne suhkrusisaldus 5 g/l (valgete ja roosade veinide vääveldioksiidi sisaldus on 250 mg/l).

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 15,00 |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 11 |
| Minimaalne üldhappesus | 5,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 18 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 250 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

15,00

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

11

Minimaalne üldhappesus

5,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

18

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

250

4.3   Punaste veinide analüütilised ja organoleptilised omadused

Punaseid veine iseloomustab hõrk, kergelt tanniinine ja sametine maitse ning keskmise intensiivsusega värvus. Neil on küpsete punaste puuviljade, kuivatatud mustade ploomide, mustade metsamarjade, kaneeli ja magusate mandlite õrn lõhn. Maitse on rikkalik, täidlane, harmooniline, hästi integreeritud happesuse ja tanniinidega; värvuses on esindatud eri varjunditega rubiinpunane, granaatpunane või tumepunane.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 15,00 |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 11 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 20 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 150 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

15,00

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

11

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

20

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

150

4.4   Kvaliteetvahuveinide analüütilised ja organoleptilised omadused

Valged veinid (värvuselt õlgkollased või õrnalt kuldkollased) – puuviljalisus, värskus, akaatsiaõite õrn aroom, peened püsivad mullid, magusa-happesuse tasakaalust tulenev erksus.

Veinid on sametised ja kreemjad, suure ekstraheerunud ainete ja glütserooli sisaldusega, kõrge happesusega, greibi, mee ja muskuse aroomiga, värskete tsitruseliste, virsikute, küpsete pirnide ja mandlite või nõrgalt vürtsika mõrumagusa maitsega, värskelt niidetud heina, röstsaia lõhnaga; veinid on kreemjad, kergelt õhustatud.

Roosa vahuvein – väga heleda kahvatu lõheroosa / läbipaistva roosa toonid, värskendavad punaste viljade (maasikad, küpsed vaarikad) aroomid, lille (roosi) lõhn, sõstarde, vaarikate, värskete metsmaasikate maitse, peen vaht, püsiv, vahel kõrge happesus.

Rubiinpunase värvusega punased veinid on lillelõhnalised (õrna roosilõhnaga), peente püsivate mullidega, värsked (mahlased küpsed vaarikad, maasikad) ja tugevalt puuviljalised.

20 °C juures on veinide ülerõhk minimaalselt 3,5 baari.

Veinide maksimaalne lenduv happesus (milliekvivalenti liitri kohta) erineb sõltuvalt veini värvusest ja vastavalt asjakohastele kehtivatele õigusaktidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 14,0 |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 10,0 |
| Minimaalne üldhappesus | 6,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 18 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 185 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

14,0

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

10,0

Minimaalne üldhappesus

6,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

18

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

185

4.5   Aromaatsete kvaliteetvahuveinide analüütilised ja organoleptilised omadused

Veinidel on rikkalikud peened püsivad mullid, õlgkollane toon rohekate varjunditega ning neile on iseloomulik peen ja intensiivne bukett muskaadist, viinapuuõitest ja greibist, mis on meeldiv ja harmooniline, tasakaalus magususe ja happesusega.

20 °C juures on veinide ülerõhk minimaalselt 3,0 baari.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 14,0 |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 6,0 |
| Minimaalne üldhappesus | 5,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 18 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 185 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

14,0

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

6,0

Minimaalne üldhappesus

5,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

18

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

185

4.6   Poolvahuveinide analüütilised ja organoleptilised omadused

Veinid on ekstraheerunud ainetega ja hea happesusega. Valge või roosa poolvahuvein (saadud tumedatest viinamarjasortidest) toodetakse kuivadest, poolkuivadest, poolmagusatest ja magusatest sortidest.

Valge poolvahuvein on õlgkollane rohekate varjunditega, ohtrate mullidega, peene püsiva õhustatusega, õrna intensiivse muskaadi, viinapuuõite, greibi aroomiga, tasakaalus magususe ja happesusega.

Roosadel poolvahuveinidel on puuviljalised aroomid (maasikad, ploomid, tumedad kirsid, metsamarjad, mustikad, aromaatsed taimed, mesi, metsmaasikad) ja värvus kahvaturoosast heleda lõheroosa varjundini.

Sisetekkelise süsinikdioksiidi tõttu on veinidel 20 °C juures ülerõhk minimaalselt 1 baar ja maksimaalselt 2,5 baari.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 13,0 |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 7,0 |
| Minimaalne üldhappesus | 5,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 18 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 185 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

13,0

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

7,0

Minimaalne üldhappesus

5,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

18

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

185

5.   Veinivalmistustavad

a.   Veinivalmistamise eritavad

Viljelustavad

| — | Istutustihedus: vähemalt 3 000 taime hektari kohta või vähemalt 75 % elujõulisi taimi võrreldes kavandatud tihedusega. |
| --- | --- |

—

Istutustihedus: vähemalt 3 000 taime hektari kohta või vähemalt 75 % elujõulisi taimi võrreldes kavandatud tihedusega.

| — | Istandustes, kust on pärit kaitstud päritolunimetusega veinid, peab sordipuhtus olema vähemalt 85 %; muudest sortidest võib nendes istandustes kasutada pookealusena üksnes Vitis vinifera perekonda kuuluvaid sorte. Selliste sortide viinamarjad tuleb korjamisel eraldada selle sordi viinamarjadest, millest toodetakse päritolunimetusega veini. |
| --- | --- |

—

Istandustes, kust on pärit kaitstud päritolunimetusega veinid, peab sordipuhtus olema vähemalt 85 %; muudest sortidest võib nendes istandustes kasutada pookealusena üksnes Vitis vinifera perekonda kuuluvaid sorte. Selliste sortide viinamarjad tuleb korjamisel eraldada selle sordi viinamarjadest, millest toodetakse päritolunimetusega veini.

Viinamarjaistandustes, kus kavatsetakse toota poolvahuveine kaitstud päritolunimetusega „Dealu Mare“, peab olema istutustihedus minimaalselt 3 300 istikut hektari kohta. Kõigi sortide maksimumkoormus on 30 elujõulist viljapunga. Kujundusvorm: lühike või poolpikk.

Kvaliteetvahuveinide tootmise puhul on istutustihedus vähemalt 3 000 taime hektari kohta või vähemalt 75 % elujõulisi taimi, võrreldes kavandatud tihedusega. Viinamarjaistandustes, kus kavatsetakse toota aromaatseid kaitstud päritolunimetusega kvaliteetvahuveine

„Dealu Mare“, on minimaalne istutustihedus 3 300 istikut hektari kohta. Kõigi sortide maksimumkoormus on 30 elujõulist kobarat.

Kujundusvorm: lühike või poolpikk.

Eritavad

Veinivalmistamise puhul kehtestatud piirangud

Kvaliteetvahuveinide puhul ühtib viinamarjade tehnoloogiline küpsus nende täieliku küpsusega või on viimasest pisut varasem. Baasveinide tootmiseks saavutatakse tehnoloogiline küpsus, kui väävelhape (H2SO4) on jõudnud tasemele 8–10 g/l, kuna suhteliselt suur happesus annab vahuveiniks vajaliku värskuse ja stabiilsuse.

Aromaatsete kvaliteetvahuveinide puhul hinnatakse marjade küpsust suhkrusisalduse põhjal, mis peab olema vähemalt 153 g/l. Saagikoristuskuupäev otsustatakse viinamarjade küpsemisprotsessi kulgemise alusel, sõltuvalt sordist ja viinamarjakasvatusalast.

Poolvahuveinide puhul hinnatakse viinamarjade küpsust suhkrusisalduse põhjal, mis peab olema vähemalt 136 g/l.

b.   Maksimaalne saagikus

| 1. | vaiksed veinid, saagikoristus täisküpsuses (Cules după maturitatea deplină (CMD)), valged viinamarjasordid
  14 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

1.

vaiksed veinid, saagikoristus täisküpsuses (Cules după maturitatea deplină (CMD)), valged viinamarjasordid

14 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

| 2. | Kvaliteetvahuveinid, valged viinamarjasordid
  14 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

2.

Kvaliteetvahuveinid, valged viinamarjasordid

14 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

| 3. | Kvaliteetvahuveinid, roosad ja punased viinamarjasordid
  12 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

3.

Kvaliteetvahuveinid, roosad ja punased viinamarjasordid

12 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

| 4. | Aromaatsed kvaliteetvahuveinid, valged viinamarjasordid
  14 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

4.

Aromaatsed kvaliteetvahuveinid, valged viinamarjasordid

14 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

| 5. | Aromaatsed kvaliteetvahuveinid, roosad ja punased viinamarjasordid
  12 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

5.

Aromaatsed kvaliteetvahuveinid, roosad ja punased viinamarjasordid

12 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

| 6. | vaiksed veinid, saagikoristus täisküpsuses (Cules după maturitatea deplină (CMD)), valged viinamarjasordid
  91 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

6.

vaiksed veinid, saagikoristus täisküpsuses (Cules după maturitatea deplină (CMD)), valged viinamarjasordid

91 hektoliitrit hektari kohta

| 7. | vaiksed veinid, hiliskorje (cules târziu (CT)), valged viinamarjasordid
  78 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

7.

vaiksed veinid, hiliskorje (cules târziu (CT)), valged viinamarjasordid

78 hektoliitrit hektari kohta

| 8. | vaiksed veinid, saagikoristus, kui viinamarjataimedel on hahkhallitus (cules la înnobilarea boabelor (CIB)), valged viinamarjasordid
  65 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

8.

vaiksed veinid, saagikoristus, kui viinamarjataimedel on hahkhallitus (cules la înnobilarea boabelor (CIB)), valged viinamarjasordid

65 hektoliitrit hektari kohta

| 9. | Kvaliteetvahuveinid, valged viinamarjasordid
  91 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

9.

Kvaliteetvahuveinid, valged viinamarjasordid

91 hektoliitrit hektari kohta

| 10. | Kvaliteetvahuveinid, roosad ja punased viinamarjasordid
  78 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

10.

Kvaliteetvahuveinid, roosad ja punased viinamarjasordid

78 hektoliitrit hektari kohta

| 11. | Aromaatsed kvaliteetvahuveinid, valged viinamarjasordid
  105 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

11.

Aromaatsed kvaliteetvahuveinid, valged viinamarjasordid

105 hektoliitrit hektari kohta

| 12. | Aromaatsed kvaliteetvahuveinid, roosad ja punased viinamarjasordid
  90 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

12.

Aromaatsed kvaliteetvahuveinid, roosad ja punased viinamarjasordid

90 hektoliitrit hektari kohta

| 13. | Poolvahuveinid, valged, punased ja roosad viinamarjasordid
  100 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

13.

Poolvahuveinid, valged, punased ja roosad viinamarjasordid

100 hektoliitrit hektari kohta

| 14. | Poolvahuveinid, valged, roosad ja punased viinamarjasordid
  14 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

14.

Poolvahuveinid, valged, roosad ja punased viinamarjasordid

14 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

| 15. | vaiksed veinid, hiliskorje (cules târziu (CT)), valged viinamarjasordid
  12 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

15.

vaiksed veinid, hiliskorje (cules târziu (CT)), valged viinamarjasordid

12 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

| 16. | vaiksed veinid, saagikoristus, kui viinamarjataimedel on hahkhallitus (cules la înnobilarea boabelor (CIB)), valged viinamarjasordid
  10 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

16.

vaiksed veinid, saagikoristus, kui viinamarjataimedel on hahkhallitus (cules la înnobilarea boabelor (CIB)), valged viinamarjasordid

10 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

| 17. | vaiksed veinid, saagikoristus täisküpsusel (Cules după maturitatea deplină (CMD)), roosad ja punased viinamarjasordid
  14 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

17.

vaiksed veinid, saagikoristus täisküpsusel (Cules după maturitatea deplină (CMD)), roosad ja punased viinamarjasordid

14 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

| 18. | vaiksed veinid, hiliskorje (cules târziu (CT)), roosad ja punased viinamarjasordid
  12 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

18.

vaiksed veinid, hiliskorje (cules târziu (CT)), roosad ja punased viinamarjasordid

12 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

| 19. | vaiksed veinid, saagikoristus, kui viinamarjataimedel on hahkhallitus (cules la înnobilarea boabelor (CIB)), roosad ja punased viinamarjasordid
  10 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

19.

vaiksed veinid, saagikoristus, kui viinamarjataimedel on hahkhallitus (cules la înnobilarea boabelor (CIB)), roosad ja punased viinamarjasordid

10 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Prahova maakond

| 1. | Päritolu allnimetus „DEALU MARE-BOLDEȘTI“






  — | Boldești-Scăieni ringkond Seciu; – Bucovi omavalitsusüksuse külad Pleașa ja Bucov; – Plopu omavalitsusüksuse külad Gâlmeia ja Plopu. |
| --- | --- | --- |

1.

Päritolu allnimetus „DEALU MARE-BOLDEȘTI“

—

Boldești-Scăieni ringkond Seciu; – Bucovi omavalitsusüksuse külad Pleașa ja Bucov; – Plopu omavalitsusüksuse külad Gâlmeia ja Plopu.

Allnimetusele „DEALU MARE-BOLDEȘTI“ võib lisada ühe järgmistest viinamarjaistanduste* allnimetustest: SECIU, DEALU FRUMOS, VALEA CORBULUI.

| 2. | Päritolu allnimetus „DEALU MARE-VALEA CĂLUGĂREASCĂ“






  — | Valea Călugărească omavalitsusüksuse külad Valea Călugărească, Valea Largă, Valea Nicovani, Valea Poienii, Valea Mantei, Valea Popii, Valea Ursoi, Vârfurile, Schiau, Răchieri ja Valea Săracă; |
| --- | --- | --- |

2.

Päritolu allnimetus „DEALU MARE-VALEA CĂLUGĂREASCĂ“

—

Valea Călugărească omavalitsusüksuse külad Valea Călugărească, Valea Largă, Valea Nicovani, Valea Poienii, Valea Mantei, Valea Popii, Valea Ursoi, Vârfurile, Schiau, Răchieri ja Valea Săracă;

| — | Bucovi omavalitsusüksuse külad Chițorani, Valea Orlei, Bucov ja Bighilin; |
| --- | --- |

—

Bucovi omavalitsusüksuse külad Chițorani, Valea Orlei, Bucov ja Bighilin;

| — | Albești-Paleologu omavalitsusüksuse küla Albești-Paleologu; |
| --- | --- |

—

Albești-Paleologu omavalitsusüksuse küla Albești-Paleologu;

| — | Urlați omavalitsusüksuse ringkond Valea Mieilor. |
| --- | --- |

—

Urlați omavalitsusüksuse ringkond Valea Mieilor.

Allnimetusele „DEALU MARE-VALEA CĂLUGĂREASCĂ“ võib lisada ühe järgmistest viinamarjaistanduste* päritolu allnimetustest: CHIŢORANI, VALEA ORLEI, VALEA POPII,

VALEA SĂRACĂ, VALEA MANTEI, VALEA POIENII, VALEA NICOVANI, VALEA LARGĂ, VALEA MIEILOR.

| 3. | Päritolu allnimetus „DEALU MARE-URLAŢI“






  — | Urlați omavalitsusüksuse ringkonnad Urlați, Arioneștii Noi, Arioneștii Vechi, Cherba, Măruntiș, Orzoaia de Jos, Orzoaia de Sus, Valea Bobului, Valea Crângului, Valea Nucetului, Valea Pietrei, Valea Seman, Valea Urloi, Jercălăi. |
| --- | --- | --- |

3.

Päritolu allnimetus „DEALU MARE-URLAŢI“

—

Urlați omavalitsusüksuse ringkonnad Urlați, Arioneștii Noi, Arioneștii Vechi, Cherba, Măruntiș, Orzoaia de Jos, Orzoaia de Sus, Valea Bobului, Valea Crângului, Valea Nucetului, Valea Pietrei, Valea Seman, Valea Urloi, Jercălăi.

| — | Apostolache omavalitsusüksus – Apostolache küla; |
| --- | --- |

—

Apostolache omavalitsusüksus – Apostolache küla;

| — | Iordăcheanu omavalitsusüksuse külad Iordăcheanu, Mocești ja Plavia. |
| --- | --- |

—

Iordăcheanu omavalitsusüksuse külad Iordăcheanu, Mocești ja Plavia.

Allnimetusele „DEALU MARE-URLAȚI“ võib lisada ühe järgmistest viinamarjaistanduste*

allnimetustest: VALEA PIETREI, VALEA BOBULUI, VALEA NUCETULUI, VIA

DOMNEASCĂ, VALEA URLOI, VALEA SEMAN, VALEA CRÂNGULUI.

| 4. | Päritolu allnimetus „DEALU MARE-CEPTURA“






  — | Ceptura omavalitsusüksuse külad Ceptura de Jos, Ceptura de Sus, Malu Roșu, Rotari ja Șoimești; |
| --- | --- | --- |

4.

Päritolu allnimetus „DEALU MARE-CEPTURA“

—

Ceptura omavalitsusüksuse külad Ceptura de Jos, Ceptura de Sus, Malu Roșu, Rotari ja Șoimești;

| — | Fântânele omavalitsusüksuse külad Fântânele ja Bozieni. |
| --- | --- |

—

Fântânele omavalitsusüksuse külad Fântânele ja Bozieni.

Allnimetusele „DEALU MARE- CEPTURA“ võib lisada ühe järgmistest viinamarjaistanduste*

allnimetustest: MALU ROŞU, VALEA GARDULUI, VALEA

MĂNĂSTIRII.

| 5. | Päritolu allnimetus „DEALU MARE-TOHANI“






  — | Gura Vadului omavalitsusüksuse külad Gura Vadului, Perșunari ja Tohani; |
| --- | --- | --- |

5.

Päritolu allnimetus „DEALU MARE-TOHANI“

—

Gura Vadului omavalitsusüksuse külad Gura Vadului, Perșunari ja Tohani;

| — | Vadu Săpati omavalitsusüksuse külad Vadu Săpat, Ghinoaica ja Ungureni; |
| --- | --- |

—

Vadu Săpati omavalitsusüksuse külad Vadu Săpat, Ghinoaica ja Ungureni;

| — | Călugăreni omavalitsusüksuse külad Călugăreni ja Valea Scheilor; |
| --- | --- |

—

Călugăreni omavalitsusüksuse külad Călugăreni ja Valea Scheilor;

| — | Jugureni omavalitsusüksuse külad Jugureni ja Boboci. |
| --- | --- |

—

Jugureni omavalitsusüksuse külad Jugureni ja Boboci.

Allnimetusele „DEALU MARE-TOHANI“ võib lisada ühe järgmistest viinamarjaistanduste*

allnimetustest: VÂRFUL CU DOR, GURA VADULUI, DUMBRAVA, VADU SĂPAT

Buzău maakond

| 6. | Päritolu allnimetus „DEALU MARE-BREAZA“






  — | Breaza omavalitsusüksuse külad Breaza, Bădeni, Greceanca, Văleanca-Vilănești ja Vispești; |
| --- | --- | --- |

6.

Päritolu allnimetus „DEALU MARE-BREAZA“

—

Breaza omavalitsusüksuse külad Breaza, Bădeni, Greceanca, Văleanca-Vilănești ja Vispești;

| — | Năeni omavalitsusüksuse külad Năeni, Fințești, Fântânele, Prosca ja Vârf; |
| --- | --- |

—

Năeni omavalitsusüksuse külad Năeni, Fințești, Fântânele, Prosca ja Vârf;

| — | Săhăteni omavalitsusüksuse külad Săhăteni ja Istrița de Jos. |
| --- | --- |

—

Săhăteni omavalitsusüksuse külad Săhăteni ja Istrița de Jos.

Allnimetusele „DEALU MARE-BREAZA“ võib lisada ühe järgmistest viinamarjaistanduste*

allnimetustest: BREAZA, GRECEANCA, NĂENI, VISPEŞTI, FINŢEŞTI,

SĂHĂTENI.

| 7. | Päritolu allnimetus „DEALU MARE-MEREI“






  — | Merei omavalitsusüksuse külad Merei, Dealul Viei, Ciobănoaia, Izvoru Dulce, Gura Sărății, Nenciulești, Dobrileşti, Sărata Monteoru, Valea Puţului-Merei ja Ogrăzile; |
| --- | --- | --- |

7.

Päritolu allnimetus „DEALU MARE-MEREI“

—

Merei omavalitsusüksuse külad Merei, Dealul Viei, Ciobănoaia, Izvoru Dulce, Gura Sărății, Nenciulești, Dobrileşti, Sărata Monteoru, Valea Puţului-Merei ja Ogrăzile;

| — | Baia omavalitsusüksus – Baia küla. |
| --- | --- |

—

Baia omavalitsusüksus – Baia küla.

Allnimetusele „DEALU MARE-MEREI“ võib lisada ühe järgmistest viinamarjaistanduste*

allnimetustest: IZVORU DULCE, GURA SĂRĂŢII, DEALUL VIEI, DOBRILEŞTI,

NENCIULEŞTI, VALEA PUŢULUI, CIOBĂNOAIA.

| 8. | Päritolu allnimetus „DEALU MARE-ZOREȘTI“






  — | Vernești omavalitsusüksuse külad Vernești, Zorești, Săsenii pe Vale, Săsenii Noi, Săsenii Vechi, Nișcov, Nenciu, Cârlomăneşti, Cândeşti. |
| --- | --- | --- |

8.

Päritolu allnimetus „DEALU MARE-ZOREȘTI“

—

Vernești omavalitsusüksuse külad Vernești, Zorești, Săsenii pe Vale, Săsenii Noi, Săsenii Vechi, Nișcov, Nenciu, Cârlomăneşti, Cândeşti.

Allnimetusele „DEALU MARE- ZOREȘTI“ võib lisada ühe järgmistest viinamarjaistanduste*

allnimetustest: VALEA TEANCULUI, DEALUL ZORILOR, NIŞCOV.

7.   Veiniviinamarjasordid

Aligoté W – Plant de trois, Plant gris, Vert blanc, Troyen blanc

Barbera R

Burgund Mare R – Grosser burgunder, Grossburgunder, Blaufrankisch, Kekfrankos, Frankovka, Limberger

Busuioacă de Bohotin Rs – Schwarzer Muscat, Muscat fioletovâi, Muscat violet cyperus, Tămâioasă violetă

Băbească neagră N – Grossmuttertraube, Hexentraube, Crăcana, Rară neagră, Căldăruşă, Serecsia

Cabernet Franc N

Cabernet Sauvignon N – Petit Vidure, Burdeos tinto

Chardonnay W – Gentil blanc, Pinot blanc Chardonnay

Crâmpoşie selecţionată B

Fetească albă B – Păsărească albă, Poama fetei, Mädchentraube, Leanyka, Leanka

Fetească neagră N – Schwarze Mädchentraube, Poama fetei neagră, Păsărească neagră, Coada rândunicii

Fetească regală B – Konigliche Madchentraube, Koningsast, Ktralyleanka, Dănășană, Galbenă de Ardeal

Grasă de Cotnari B – Dicktraube,Grasă, Köver szölö

Grenache Noir N

Merlot N – Bigney rouge

Mourvedre N

Muscat Ottonel B – Muscat Ottonel blanc

Nebbiolo R

Negru Aromat R

Negru de Drăgăşani N

Novac

Petit Verdot N

Pinot Gris G – Affumé, Grauer Burgunder, Grauburgunder,Grauer Mönch, Pinot cendré,Pinot Grigio, Ruländer

Pinot Blanc B – Pinot Bianco

Pinot Noir N – Blauer Spätburgunder, Burgund mic, Burgunder roter, Klăvner Morillon Noir

Pinot noir R – Spätburgunder, Pinot nero

Riesling de Rhin W – Weisser Riesling, White Riesling

Riesling italian B – Olasz Riesling, Olaszriesling, Welschriesling

Sangiovese R – Brunello di Montalcino, Morellino

„Sauvignon B“ – „Green sauvignon“

Syrah N – Shiraz, Petit Syrah

Traminer Rose Rs - Rosetraminer, Savagnin Rose, Gewürztraminer

Tămâioasă românească W - Busuioacă de Moldova, Muscat blanc à petit grains

Tămâioasă românească B – Rumänische Weihrauchtraube, Tamianka

Viognier B – Bergeron, Barbin, Rebolot, Greffou, Picotin Blanc, Vionnier

Viognier B – Petit Vionnier, Viogne, Galopine, Vugava bijela

8.   Seos(t)e kirjeldus

8.1.   Üksikasjalik teave geograafilise piirkonna kohta

Põhjast piirneb piirkond kõrgete mägede ja metsadega. Lõunas kulgeb piir mööda Ploiești-Buzău riiklikku maanteed Valea Călugărească veinitootmise keskuse alal, kusjuures Urlațist kulgeb piir mööda mägede jalamit 2–3 km põhja pool maanteed Buzău suunas.

Viinamarjaistanduste alal on mitmesugused mullad. Dealu Mare massiivi lääneosa muld koosneb punasest savist ja merglist ning vähemal määral peeneteralisest punasest liivast. Savi- ja liivakihtide vaheldumine, mis järgib nõlvade kallet, põhjustab sageli maalihkeid, mis tabavad üsna tihti viinamarjaistandusi. Need mullad, mis on suure raudoksiidi sisaldusega, sobivad suurepäraselt punaste viinamarjasortide kasvatuseks.

Idapoolse massiivi mullad on moodustunud karplubjakivist, savist, liivakivist ja Daakia tufist; peene liiva setted vahelduvad kruusaga, mis on moodustunud kristalsetest kivimitest, liivsavist ja lössist.

Mullatüübi mõistes domineerivad läänes erodeerunud pruunikaspunakad metsamullad, idas on iseloomulikud rendsiinad, pseudorendsiinad ja vähemal määral liivmullad. Koresmuldi võib leida ka mõnes keskuses, kus aluspõhjakivim on maapinnale lähedal. Need on suure kaltsiumkarbonaadi sisaldusega, mis on soodne aromaatsete veinide tootmiseks.

Orgude üldine põhja-lõuna suund loob väga soodsad tingimused viinamarjaistandustele ja viinapuud katavad mägede mõlemaid nõlvu. Nõlvad avanevad enamasti lõuna, kagu ja edela poole. Viinapuid kasvatatakse põhiliselt nõlvadel, mille kalle on 8–30 %, vähemal määral ka järsematel nõlvadel.

Kriitilist temperatuuri, mille puhul viinapuu pungad külmuvad, esineb kõige sagedamini orgudes ja tasandikel ning harvemini mäenõlvadel. Mägedes on minimaalne temperatuur ligikaudu 3 °C võrra kõrgem kui tasandikel ja külmi talvesid esineb harvem. Sel põhjusel elavad mägedes kasvatatavad viinapuud talve üle ilma külmumisohuta.

8.2.   Teave toodete kvaliteedi ja omaduste kohta

Vaiksed veinid

Valgeid veine iseloomustab alkoholi, happesuse ja suhkrute optimaalne tasakaal; neil on eksootiliste puuviljade ja pirnide aroom, viinapuuõite, jasmiini, akaatsiaõite noodid, värvus sidrunkollasest õlgkollaseni (rohekate toonidega), kergelt mineraalne maitse, milles on tunda aprikoosi, tsitruse, eksootiliste puuviljade, õrnade vürtside noote ja värskust.

Punased veinid on kergete tanniinidega, sametised ja intensiivse värvusega ning täidlased; keskmisest tugevama värvusega viinamarjade sortidest saadud veinide puhul on tanniinid hästi integreeritud. Neil on küpsete punaste viljade tugev aroom, kuivatatud mustade ploomide, tumedate metsamarjade, mustikate, kirsside, magusate mandlite ja vanilli noodid ning värvus varieerub rubiinpunasest granaatpunase ja tumepunaseni.

Roosadel veinidel on eksootiliste puuviljade ja tsitruseliste aroomid ning värske kirgas maitse hea happesuse, tasakaalu ja puuviljalise järelmaitsega.

Ceptura, Tohani ja Merei piirkonna punased veinid on tugevamad, jõulisemad, intensiivsema värvusega, mis tuleneb rikkalikust päikesesoojusest ja kerge tekstuuriga mullast.

Kvaliteetvahuvein

Valged veinid on ekstraheerunud ainetega, tasakaalustatud struktuuri ja hea happesusega tänu kagusuunalistele nõlvadele ja viljelustavadele, mille puhul säilib mõõdukas saagikus.

Veinid on puuviljalised, värsked, rohkete mullidega, püsiva peene ja pikaajalise õhustatusega, väikeste mullidega kogu klaasi kõrguses, tasakaalus magususe ja happesusega.

Roosad ja punased veinid on lillelise karakteriga, hõrgud, kergete tanniinidega ja neil on keskmiselt intensiivne värvus, eelkõige Valea Călugărească ja Urlați piirkonnast pärinevatel veinidel.

Aromaatsed kvaliteetvahuveinid

Neil on rohked peened püsivad mullid, sordi („Muscat“) tüüpilised peened aroomid ning akaatsiate ja mee lõhnabukett („Tămâioasă Românească“). Veinidel on basiiliku lillearoomid, õlgkollane värvus ja roosi, akaatsia, meekärje, värskelt niidetud heina lõhn ning nad on puuviljalised ja värsked. Sordi „Busuioacă de Bohotin“ veinid on huvitava kahvaturoosa värvuse ning roosi ja basiiliku lõhnaga.

Poolvahuveinid

Veinid on ekstraheerunud ainetega, hea happesusega. Neil on sobiv alkoholi, happesuse ja pH tasakaal, värskus ja peened püsivad mullid. Tumedatest viinamarjasortidest saadud roosad poolvahuveinid on punaste puuviljade õrnade aroomidega, nad on meeldivad, hea kvaliteediga peente ja püsivate mullidega.

8.3.   Inimtegurite mõju

Viinapuutäi leviku eelsel perioodil toodeti valgeid veine sortidest „Gordin“ ja „Tămâioasă“ ning punaseid veine sortidest „Negru moale“, „Negru vârtos“ ja „Băbească neagră“, mida veinivalmistamise eesmärgil tavaliselt segati. Vahuveinide tootmine algas 1892. aastal Azugas, iidses paigas, kus vahuveine toodetakse traditsioonilisel meetodil. Enam kui 1,2 m paksuste seintega veinikeldrid on ehitatud maapinnale ja pakuvad häid tingimusi vahuveinide tootmiseks traditsioonilisel meetodil, kuna teisene kääritamine nõuab püsivat madalat temperatuuri ning Azuga kliimas on temperatuur juulis 14 °C ja jaanuaris –4 °C.

Aromaatsete kvaliteetvahuveinide tootmine Rumeenias arenes 1970. aastatel Valea Călugăreascăs. Edasises tootmistehnoloogias võeti kasutusele kääritamine metallmahutites. 1990. aastal patenteeriti uut tüüpi veini – muskaatvahuveini – tootmisprotsess.

Veinivalmistamise toimingute eesmärk on vähendada vääveldioksiidi sisaldust, teha pressimine kontrollitud viisil, säilitada sordi aroomid (eelkõige puuviljalisus), mis annavad veinile hõrkuse ja ümaruse, ning saavutada hea kvaliteediga mullid.

Kagusuunalistel nõlvadel paiknevates viinamarjaistandustes kohaldatakse teatud viljelustavasid (tavaliselt kasutatakse kujundamisel poolpikka lõikust ja tugisüsteeme, mis tagavad lehestiku ja saagikuse hea suhte, nii et viinamarjad saavad täielikult küpseda), mis lubab toota kohast tingitult tasakaalus struktuuri ja hea happesusega veine. Tootmist reguleerib talvine käsitsi lõikamine, see viiakse lõpule küpsemise faasis rohelise korje ajal. Tasakaalustatud tootmine võimaldab optimaalset küpsemist septembri algusest oktoobri lõpuni.

8.4.   Põhjuslik seos

Veinid on enamasti ühest sordist, kuid ka kahe või kolme sordi segust, mille proportsioonid otsustatakse segamise ajal vastavalt konkreetse aasta saagi kindlate sortide potentsiaalile.

Piirkonna ulatuslikud kõrguse erinevused – tasandikud ja üle 380 m kõrged nõlvad – loovad mitmesuguseid kasvatustingimusi ning määravad sortide ruumilise jaotuse ja saadavate veinide tüübid.

Tasandiku piirkonnas ja nõlvade alumisel kolmandikul on muld viljakam ja veevarud paremad, mis võimaldab elujõulisemat kasvu ja suuremat saaki; siin saadakse põhiliselt vaikseid veine ja kvaliteetvahuveine, mis on värsked ja sametised/kreemjad. Piirkond pakub tasakaalus veine, mis on keskmiselt ekstraheeritud, lillede (viinapuuõite, akaatsia, basiiliku) ja puuviljade (aprikoosi, tsitruseliste, marjade) aroomiga, keskmise alkoholisisaldusega või puuviljalised (eksootilised puuviljad, tsitruselised). Taimekasvu juhtimiseks kasutatakse üldjuhul viinapuu ridadevahelisel maa-alal vahelduvat pikaajalist rohukatet ja koristamisel on viljakoormus taime kohta suurem kui mujal.

Nõlvade keskosa (kõrgusel 280–300 m) on kõrgelt hinnatud veinide tootmiseks parima potentsiaaliga piirkond. Keskmise kallakuga lõuna-, kagu- ja edelasuunalised nõlvad on õhukese mulla, keskmise viljakusega ja lubjakiviste aladega; neid haritakse, et toota vaikseid ja aromaatseid kvaliteetvahuveine, mis intensiivsuse, hea tasakaalu, värskuse ja puuviljaliste aroomide saavutamiseks kasutavad täiel määral piirkonna kvaliteedi potentsiaali. Punaseid veine toodetakse viinamarjaistandustes, mis on põhiliselt lõunasuunalised ning õhemate ja vähem viljakate muldadega, mistõttu on taimed väiksema kasvuga, lehestik on täielikult avatud päikesevalgusele ja tingimused on ideaalsed polüfenoolide ja suhkrute akumuleerumiseks. Veinid on intensiivse värvusega ja rikkaliku mustikate, põldmarjade, ploomide ja tumedate kirsside esmase lõhnaga. Ceptura, Tohani ja Merei viinamarjakasvatusaladel on ohtralt päikesekiirgust ja kerge tekstuuriga mullad, mis võimaldab toota jõulisi, täidlasi ja tugevaid vaikseid punaseid veine, millel on intensiivne värvus. Dealu Mare massiivi lääneosas (veinitootmiskeskused Valea Călugărească ja Urlați-Ceptura) on mullad suure raudoksiidisisaldusega, nad koosnevad punasest savist, merglist ja peeneteralisest punakast liivast, mistõttu on veinidel eristuvad lõhnaomadused, keskmine või väga intensiivne värvus, veinid on kreemjad, tugevasti aromaatsed ja puuviljalised (kvaliteetvahuveinid, poolvahuveinid), ka on neil iseloomulikud eristuvad lillearoomid ja eriline värskus. Selle piirkonna mullad on äärmiselt soodsad ja tänu neile saab toota valgeid veine, mis on tüüpiliselt aromaatsed, tasakaalustatud, ekstraheerunud ainetega, mineraalse iseloomu ja eriomaste lille- ja taimearoomidega. Istandused asuvad enamasti ida- ja läänenõlvadel, kus soojus ja päikesepaiste on mõõdukam, mispuhul säilib happesus paremini ja tagatud on vaiksete veinide ja poolvahuveinide puuviljalisus.

Suure kaltsiumkarbonaadi sisaldusega kivine muld võimaldab eelkõige idaosas asuvate alade viinamarjaistandustes (veinivalmistuskeskused Pietroasas ja Breazas) kasvatada tüüpilisi aromaatseid viinamarjasorte vaiksete veinide ja kvaliteetvahuveinide jaoks, mis on ekstraheeritud, värsked, mineraalse karakteriga ja komplekssete eristuvate lillearoomidega (akaatsia, basiilik, mesi). Idapoolsetes viinamarjaistandustes, mis asuvad karplubjakivistel, savistel, liivakivistel ja peene struktuuriga liiva- ja kruusasettelistel muldadel, toodetakse intensiivse värvusega punaseid veine ja tugevalt puuviljalisi valgeid veine.

Piirkonna kõrgeim osa (300–380 m) on rohke päikesepaistega ja suure potentsiaaliga, mullad on kõige vähem viljakad ja suure lubjakivi sisaldusega; avatus lõuna poole on soodus punastele viinamarjasortidele, avatus lääne ja loode poole aga valgetele viinamarjasortidele ning platoo piirkondades viljeletakse kõige elujõulisemaid sorte. Seal toodetavad valged veinid on puuviljalisemad ja paremini esiletuleva mineraalse karakteriga. Läänenõlvade viinamarjaistandused on kaitstud lõunasse avanevatele maalappidele iseloomuliku tugeva päikesepaiste eest ning kombineeritult kõrgemal valitsevate mõõdukate temperatuuridega säilivad viinamarjades happesus ning aromaatsed taimsed ja lillelised noodid paremini. Samal ajal on selle piirkonna vähem viljakast mullast ja suurema kõrguse mõõdukatest temperatuuridest tulenevalt taimede elujõud väiksem ning saadavad punased veinid (kvaliteetvahuveinid, aromaatsed kvaliteetvahuveinid ja poolvahuveinid) on täidlased, jõulised, tanniinirikkad ja suure laagerdumispotentsiaaliga.

9.   Kohaldatavad lisanõuded (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Märgistamistingimused

Õigusraamistik:

siseriiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kvaliteetvahuveine turustatakse üksnes klaaspudelites (tarbijatele müüakse pudelites).

Aromaatsete kvaliteetvahuveinide villimine toimub alates 1. detsembrist saagikoristusaastal. Vein villitakse 0,375, 0,75, 1,5 ja 3 l pudelitesse.

Aromaatseid kvaliteetvahuveine turustatakse tarbimiseks alates saagikoristusaasta 1. detsembrist.

Poolvahuveine viiakse tarbimiseks turule alates saagikoristusaasta 1. detsembrist. Vein villitakse 0,375, 0,75 ja 1,5 l pudelitesse.

Tootmine väljaspool määratletud piirkonda

Õigusraamistik:

siseriiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetusega veinide „Dealu Mare“ tootmine võib toimuda ka ümbritsevatel aladel sama haldusüksuse piires, s.o Ploiești, Buzău ja Mizili linnas (Prahova maakond) ja Buzău linnas (Buzău maakond).

Kontrollitud päritolunimetusega vahuveinide ja aromaatsete kvaliteetvahuveinide „Dealu Mare“ tootmine võib toimuda ka ümbritsevatel aladel sama haldusüksuse piires, s.o Ploiești, Azuga ja Mizili linnas (Prahova maakond) ja Buzău linnas (Buzău maakond).

Sellisel juhul peavad tootjad esitama tõendi, et pakendamis- ja villimisrajatised olid neil aladel olemas enne Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga, mis näitab selle valdkonna traditsioone ja kvaliteettoodete tootmise kogemust.

Link tootespetsifikaadile

https://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_sarcini_doc_dealu_mare_modif_cf_cererii_1996_01.10.2020_toate_categ_cf_notificarii_945_12.05.2022.pdf

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

---

| 18.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 253/25 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 253/25

---

0Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

(2023/C 253/08)

Euroopa Komisjon on kõnealuse väikese muudatuse heaks kiitnud kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 (1) artikli 6 lõike 2 kolmanda lõiguga.

Väikese muudatuse heakskiitmise taotlusega saab tutvuda Euroopa Komisjoni andmebaasis eAmbrosia.

KOONDDOKUMENT

„MEISSNER FUMMEL“

ELi nr: PGI-DE-0079-AM01 – 21.4.2022

KPN ( ) KGT (X)

1.   Nimetus

„Meißner Fummel“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Saksamaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 2.3. Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Nimetusega „Meißner Fummel“ tähistatakse erilist pika kasutusajaga valikpagaritoodet – see on väikese leivapätsi suuruse ja kujuga, õhku täis õõnes valikpagaritoode, millel on väga õhuke ja habras tainakoorik. Koostisained on rasv, suhkur, jahu ja sool.

Tihke taina valmistamiseks segatakse kokku kõik koostisained (rasv (umbes 100 g), suhkur, jahu ja sool). Ümmarguseks ja õhukeseks rullitud 50–100 g tainatükist pool niisutatakse vee või munaga, teine pool keeratakse üle niisutatud poole ja serv surutakse tihedalt kokku. Kõrre abil puhutakse õhk pätsikesse, mida seejärel küpsetatakse kolm minutit 240 °C juures.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Toote „Meißner Fummel“ kogu tootmisprotsess toimub punktis 4 kirjeldatud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Igat liiki pakendid tuleb märgistada sõnadega „Meißner Fummel g.g.A“.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toote „Meißner Fummel“ geograafiline päritolupiirkond piirdub Saksimaal asuva Meißeni linnaga.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Legendi kohaselt hakati geograafilise tähisega toodet „Meißner Fummel“ küpsetama 1710. aastal ja seda peetakse tänaseni Meißeni linna eriliseks sümboliks. See on Meißeni piirkondlik eriroog, mis on tuntud ja tunnustatud kogu Saksimaal. Rahvapärimuse kohaselt on toodet „Meißner Fummel“ valmistatud Meißeni linnas kuurvürst August Tugeva (1670–1733) valitsemisajast saadik. Esimene dokumenteeritud viide Meißeni pagaritootele nimetusega „Fommel“ on kirja pandud 1747. aastal.

Meißeni linna ajalooühingu 1891. aasta märgetes sisalduvast teabest toote „Meißner Fummel“ kohta ilmneb, et juba 1747. aastal tunti seda linna piirkondliku eriroana. Toote „Meißner Fummel“ mainest annab tunnistust ka asjaolu, et 1956. aasta brošüüris oli selle kohta järgmine osutis:

„Saksimaa kuurvürsti virgats sõitis alatasa ratsahobusega Dresdeni ja Meißeni linna vahet. Liigne Meißeni veini tarbimine tähendas seda, et hobuse sadulas ei istunud ta kuigi kindlalt. Seepärast andis Saksimaa kuurvürst August Tugev Meißeni pagarite gildile korralduse valmistada habras küpsetis, mille käskjalg pidi pärast linna väisamist kuurvürstile ühes tükis kätte toimetama.“

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

https://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/42319

---

(1)  ELT L 179, 19.6.2014, lk 17.

1

---

| 18.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 253/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 253/27

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2023/C 253/09)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„Asparago verde di Canino“

ELi nr: PGI-IT-02868 – 29.9.2022

KPN ( ) KGT (X)

1.   Nimetus(ed)

„Asparago verde di Canino“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Kaitstud geograafilist tähist „Asparago verde di Canino“ kasutatakse liilialiste sugukonda, liiki Asparagus officinalis L. kuuluvate rohelise spargli võrsete puhul, mis on saadud järgmistest kultivaridest: „Atlas“, „Grande“, „UC157“, „Vegalim“, „Starlim“,„ Italo“, „Atticus“, „Verdus“.

Tarbimisse lubamisel peavad kaitstud geograafilise tähisega „Aspargo verde di Canino“ sparglitel olema järgmised morfoloogilised, kaubanduslikud, organoleptilised ja füüsikalis-keemilised omadused.

| | Morfoloogilised omadused:






  — | läikiv roheline vars, millel on lillad varjundid; |
| --- | --- | --- |

Morfoloogilised omadused:

—

läikiv roheline vars, millel on lillad varjundid;

| — | terve sirge võrse ning tihedalt suletud tipp; tihke konsistents, ei ole lõtv; |
| --- | --- |

—

terve sirge võrse ning tihedalt suletud tipp; tihke konsistents, ei ole lõtv;

| — | puhas võrse, ilma mulla ja muu mustuseta. |
| --- | --- |

—

puhas võrse, ilma mulla ja muu mustuseta.

| | Kaubanduslikud omadused:






  — | ekstraklass: võrse läbimõõt > 16 mm; |
| --- | --- | --- |

Kaubanduslikud omadused:

—

ekstraklass: võrse läbimõõt > 16 mm;

| — | I klass: võrse läbimõõt 10,1–16 mm; |
| --- | --- |

—

I klass: võrse läbimõõt 10,1–16 mm;

| — | II klass (asparagina): võrse läbimõõt 8–10 mm. |
| --- | --- |

—

II klass (asparagina): võrse läbimõõt 8–10 mm.

Iga pakendi puhul on lubatud hälve ± 10 % kaalust selliste võrsete puhul, mis ei vasta ettenähtud läbimõõdule.

| | Organoleptilised omadused:






  — | lõhn: hõrk kuni intensiivne, ebatavaliste nootideta; |
| --- | --- | --- |

Organoleptilised omadused:

—

lõhn: hõrk kuni intensiivne, ebatavaliste nootideta;

| — | maitse: mahe, rohuse järelmaitsega. |
| --- | --- |

—

maitse: mahe, rohuse järelmaitsega.

| | Füüsikalis-keemilised omadused:






  — | rauasisaldus: suurem kui 1 mg/100 g; |
| --- | --- | --- |

Füüsikalis-keemilised omadused:

—

rauasisaldus: suurem kui 1 mg/100 g;

| — | magneesiumisisaldus: suurem kui 10 mg/100 g. |
| --- | --- |

—

magneesiumisisaldus: suurem kui 10 mg/100 g.

KGTga „Asparago verde di Canino“ sparglil peavad olema pragudeta täidlased (mitte õõnsad) võrsed. Kuna spargel on tervenisti söödav ja midagi ei lähe raisku, nimetatakse seda itaalia keeles ka mangiatutto’ks (söö kõike).

Ainult töötlemiseks on võimalik kasutada ka võrseid, mis vastavad kõigile tootespetsifikaadi nõuetele, välja arvatud suuruse ja kujuga seotud nõuded. Lubatud on ka võrse kerged pindmised kahjustused, tingimusel et need ei mõjuta võrsete kvaliteeti ega säilivusaega. Sellised võrsed võivad olla kaitstud geograafilise tähisega „Asparago verde di Canino“, kuid need ei tohi olla ette nähtud lõpptarbijale värske töötlemata tootena.

Toode lubatakse tarbimisse värskelt, külmutatult või sügavkülmutatult (III klass)

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik kaitstud geograafilise tähise „Asparago verde di Canino“ tootmistoimingud (kasvatamine, puhastamine, sorteerimine, pesemine, suuruse järgi jaotamine, tükeldamine, kimpudesse komplekteerimine ja turustamine vastavalt turustusklassile) peavad toimuma allpool punktis 4 määratletud territooriumil.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Tarbimisse lubamiseks tuleb kaitstud geograafilise tähisega „Asparago verde di Canino“ sparglid pakendada ühte järgmistest pakenditest.

Värsked tooted

Pakitud kimpudesse, mis on tihedalt kokku seotud ja lõigatud käsitsi või mehaaniliselt ühepikkuseks vastavalt järgmist tüüpi pakenditele:

| — | toidu jaoks ette nähtud materjalist kotid kaaluga 0,250–1 000 g; |
| --- | --- |

—

toidu jaoks ette nähtud materjalist kotid kaaluga 0,250–1 000 g;

| — | kimbud, mis on ümbritsetud toidu jaoks ette nähtud materjalist ribaga kaaluga 0,250–1 000 g; |
| --- | --- |

—

kimbud, mis on ümbritsetud toidu jaoks ette nähtud materjalist ribaga kaaluga 0,250–1 000 g;

| — | toidu jaoks ette nähtud materjalist alused kaaluga 0,125–1 000 g; |
| --- | --- |

—

toidu jaoks ette nähtud materjalist alused kaaluga 0,125–1 000 g;

| — | toidu jaoks ette nähtud materjalist karbid kaaluga 1–6 kg; |
| --- | --- |

—

toidu jaoks ette nähtud materjalist karbid kaaluga 1–6 kg;

| — | toidu jaoks ette nähtud materjalist kastid kaaluga 1–12 kg. |
| --- | --- |

—

toidu jaoks ette nähtud materjalist kastid kaaluga 1–12 kg.

Lubatud on võrsete pakendamata müük kuni 12 kg kaaluvates toidu jaoks ette nähtud materjalist pakendites. Need pakendid peavad olema suletud võrgu või mis tahes muu toidu jaoks ette nähtud materjaliga ja seotud kinni ribaga, millel on kaitstud geograafilise tähise „Asparago verde di Canino“ märgistusel nõutav teave, et kaitsta toodet mis tahes rikkumise eest.

III klassi tooted

| — | Toidu jaoks ette nähtud materjalist, kontrollitud keskkonnas suletud kotid kaaluga 0,1–10 kg; |
| --- | --- |

—

Toidu jaoks ette nähtud materjalist, kontrollitud keskkonnas suletud kotid kaaluga 0,1–10 kg;

| — | toidu jaoks ette nähtud materjalist, suletud vaakumkotid kaaluga 0,5–10 kg. |
| --- | --- |

—

toidu jaoks ette nähtud materjalist, suletud vaakumkotid kaaluga 0,5–10 kg.

Kõik pakendid peavad olema toidu jaoks ette nähtud materjalist ja suletud nii, et toodet ei saa välja võtta ilma pakendit rikkumata.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Lisaks riiklike ja Euroopa eeskirjadega ette nähtud kohustuslikule teabele peab pakendi märgistusel olema selges ja loetavas kirjas lisaks allpool kirjeldatud kaitstud geograafilise tähise Euroopa logole ja KGT logole järgmine lisateave:

| — | „Asparago verde di Canino“, millele järgneb KGT (kaitstud geograafiline tähis) või märge „Indicazione Geografica Protetta“; |
| --- | --- |

—

„Asparago verde di Canino“, millele järgneb KGT (kaitstud geograafiline tähis) või märge „Indicazione Geografica Protetta“;

| — | tootja nimi või ärinimi ja aadress või üksiktootja ja/või tootjate rühma kuuluva tootja ja/või pakendaja peakontor. |
| --- | --- |

—

tootja nimi või ärinimi ja aadress või üksiktootja ja/või tootjate rühma kuuluva tootja ja/või pakendaja peakontor.

Lubatud on viidata ettevõtte nimele, ärinimele ja eraõiguslikule kaubamärgile, kui neil ei ole kiitvat tähendust ja need ei eksita tarbijat.

Sõnu „Indicazione Geografica Protetta“ (kaitstud geograafiline tähis) võib korrata pakendil või märgistusel ka mujal, sealhulgas akronüümina „I.G.P.“.

Lisada ei tohi ühtki kirjeldust, mida ei ole sõnaselgelt ette nähtud.

Logo

Image 1

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Kaitstud geograafilise tähise „Asparago verde di Canino“ tootmispiirkond asub järgmiste omavalitsusüksuste haldusterritooriumil: Canino, Cellere, Montalto di Castro, Tarquinia, Tuscania, Tessennano ja Arlena di Castro.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Toote „Asparago verde di Canino“ tunnustamise taotlus põhineb nii toote mainel kui ka iseloomulikul kvaliteedil, mis tuleneb selle säravrohelisest värvusest, konsistentsist, maitsest ja asjaolust, et see on tervenisti söödav, ilma et midagi raisku läheks, mis on andnud tootele selle itaaliakeelse hüüdnime mangiatutto. See spargel sisaldab rohkelt mineraalsooli, näiteks rauda ja magneesiumi.

Toote „Asparago Verde di Canino“ säravroheline värvus tuleneb piirkonna erilistest mullastiku- ja kliimatingimustest, vulkaanilisest mullast, milles on rohkelt kaaliumi ja mineraalsooli, peamiselt rauda ja magneesiumi, millel on värvusele nähtav ja iseloomulik mõju. Mangiatutto mõiste on seotud asjaoluga, et toode on vähekiuline, ja asjaoluga, et saagi koristamisel lõigatakse võrsed maapinnast kõrgemalt, eemaldades seega kõige valgema, kiulisema ja kõvema osa, mida on ebameeldiv süüa. See agronoomiline ja tehniline eripära võimaldab tarbijal nautida kogu sparglit ja hinnata asjaolu, et spargel on tervenisti söödav (mangiatutto).

Lisaks geneetikale tulenevad toote omadused soodsatest põllumajanduslikest mullastiku- ja kliimatingimustest ning punktis 4 osutatud geograafilise piirkonna kohalike põllumajandustootjate kasutatavatest viljelusmeetoditest. Mullal on oluline roll, kuna kasvatuspiirkonna mullaomadused sobivad sparglikasvatuseks suurepäraselt. Piirkonna mullastik koosneb peamiselt kergetest ja rasketest liivsavimuldadest. Mullakiht on laotunud peamiselt lubjarikastele terrassidele ja vulkaanilistele setetele, millel on hea keemiline viljakus ja mis soodustavad seega kaitstud geograafilise tähisega toote „Asparago verde di Canino“ viljelemist. Vihmaperioodidel ei vetti maapind mulla hüdroloogiliste omaduste tõttu. Muldadel on suur kaltsiumi- ja kaaliumisisaldus, kuid eelkõige paistab silma nende raua- ja magneesiumisisaldus, mis annab seega kaitstud geograafilise tähisega „Asparago verde di Canino“ sparglile iseloomuliku raua- ja magneesiumisisalduse. Geograafilise piirkonna kliimatingimused on eriti soodsad, kuna piirkonnas valitseb sellele aiandustootele kohandatud mikrokliima, mis tuleneb ka mere suhtelisest lähedusest. Pehmed temperatuurid talvel ja kevadel võimaldavad juurestiku varajast arengut, mistõttu hakkavad juba jaanuari alguses kasvama võrsed, mis on saagikoristuseks valmis.

Sademetevaesed ja vähese niiskusega suved soodustavad kaitstud geograafilise tähisega „Asparago verde di Canino“ spargli kasvu. Taime juured kardavad püsivat niiskust ja lehestik ei armasta vett, kuna sellised tingimused võivad põhjustada taime seenhaigusi. Aastased temperatuurid on üsna ühtlased, kuu keskmine on ligikaudu 16 °C ning keskmised miinimum- ja maksimumväärtused on vastavalt ligikaudu 11 °C ja 22 °C. Kõige külmemad kuud on jaanuar ja veebruar, kusjuures miinimumtemperatuur langeb harva alla 0 °C. Kõige soojemad kuud on juuli ja august, mille jooksul tõuseb maksimaalne temperatuur absoluutväärtustes kuni ligikaudu 32 °C-ni. Piirkonna sademete hulk on samuti väga homogeenne ja viimastel aastatel keskmine aastane kumulatiivne sademete hulk olnud veidi üle 472 mm. Sademed on koondunud sügis- ja talveperioodi ning kuiv aeg jääb suvekuudesse. Katmikalal kasvatamisel tuleks eelkõige mainida ka geotermilise energia kasutamist. Juuri soojendatakse maa-aluste torude kaudu, kus voolab põhjaveeallikatest saadav soe vesi. Talveperioodil kaitsevad söödavat osa polüetüleenkilest tunnelid, mis võimaldavad säilitada spargli jaoks ideaalset sooja mikrokliimat.

Tootel „Asparago verde di Canino“ on kuulsusrikas, kuigi suhteliselt lühike ajalugu. Kaubanduslik edu ja seos geograafilise piirkonnaga sai alguse 1980. aastate algusest, mil omandati esimesed oskused kaasaegsete spargliistandike majandamiseks. Esimene spargliistandik, mille pindala on 9 hektarit ja millel kasvatatakse rohelist sparglit, pärineb 1980. aastast.

Uue põllukultuuri jaoks töötati välja sobivad vahendid rohelise spargli korjamiseks ja tagati, et erilist tähelepanu pöörataks käsitsi koristamise meetoditele, kuna kohe oli selge, et see etapp on oluline mitte ainult võrsete kvaliteedi, vaid ka edaspidise tootmise seisukohast. [...] Korralikult suletud kandelehtedega pehmete võrsete saamiseks „tuli tootmisperioodi tippajal koristada saaki tihedalt iga päev ning saagikoristuse alguses ja lõpus vähemalt ülepäeva“ (Saccardo F., Temperini O., Asparago: tecnica agronomica e scelta varietale (Spargel: viljelustehnikad ja sordivalik), Arsial (éd.), Esperienze sulla coltivazione dell’asparago nel Lazio (Spargli kasvatamise kogemus Lazio maakonnas), 2004, lk 17).

Seejärel alustasid tootjad tootmishooaja ja seega toote turul olemise aja pikendamiseks edukat katsetamist kunstlikes tingimustes viljelusega, kasutades selleks kuuma vett, mida saadi kuumaveeallikatest Paglieto tasandikul. Soodsad mullastiku- ja kliimatingimused, mis on spargli kasvatamise optimaalsete parameetrite aluseks, on muutnud Canino omavalitsusüksuse põllumajanduse nägu (Innovazione e Agricoltura (Innovatsioon ja põllumajandus), 2, nr 2, 1999, lk 36–39); L’Informatore agrario (Põllumajandusreporter), nr 50, 2001, lk 45).

Toodet „Asparago verde di Canino“ hinnatakse selle konsistentsi, maitse ja asjaolu tõttu, et see on tervenisti söödav ning seetõttu nimetatakse seda itaalia keeles mangiatutto (kõik kõlbab süüa). Nii määratletakse toodet turismiorganisatsiooni Touring Club Italiano juhendis Frutta e ortaggi in Italia, kus seda nimetatakse üheks riigi kõige hinnatumaks spargliks (Cabrini L., Malerba F., Frutta e ortaggi in Italia, TCI, Milan, 2005, lk 49). Samuti nimetatakse seda mangiatutto’ks väljaandes 1001 specialità della cucina italiana da provare almeno una volta nella vita (Itaalia köögi 1001 spetsialiteeti, mida peaks vähemalt kord elu jooksul proovima), kus see on välja toodud kui Lazio maakonna üks suurepäraseid tooteid (Machado A., Prete C., Newton Compton, 2015, lk 297–299).

Nimetatud sparglit peetakse Toscana üheks kõige olulisemaks tooteks, sealhulgas on seda kiidetud toiduteemat käsitlevates ajalehtedes, nagu La Repubblica (repubblica.it/cronaca/2013/04/26/), Corriere della Sera (viaggi.corriere.it/weekend/), Libero, Quotidiano.net (.quotidiano.net/viaggiesapori/) ja Tempo (tempo.it/i-consigli-di-fuoriporta/2017/04/21/), ning toiduajakirjades, nagu Mondo Mangiare (mangiare.moondo.info).

2006. aastal lisati toode „Asparago verde di Canino“ projekti Leader Plus 2000/2006 – Gal degli Etruschi, kui toode, mis „seostub olulisel määral“ piirkonnaga, ja kuigi see ei ole „ühegi avaliku tunnustusega (KPN, KGT, IGT jne) toode, on sellel piirkonna teatavate omavalitsusüksuste jaoks nii kvantitatiivsest kui ka kvalitatiivsest vaatenurgast suur tähtsus“.

Alates 2001. aastast on Canino ja Montalto di Castro omavalitsusüksused korraldanud iga-aastaseid laatasid rohelise spargli reklaamimiseks ja turustamiseks. Festival „Asparago verde di Canino“ on eelkõige tuntud sparglil põhineva frittata monumentale (hiiglaslik munaroog) valmistamise poolest, mistõttu on see Viterbo provintsi omavalitsusüksus saanud maailma suurima munaroa rekordi omanikuks (Gazzetta_25/04/2010; Messaggero_11/05/2016).

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

Tootespetsifikaadi terviktekst on kättesaadav järgmisel veebisaidil:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335”

või:

põllumajandus-, toidu- ja metsanduspoliitika ministeeriumi kodulehel (www.politicheagricole.it), klõpsates rubriigil „Qualità“ (ekraanil ülal paremal), seejärel „Prodotti DOP IGP STG“ (ekraanil vasakus ääres) ja lõpuks „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“.

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---

| 18.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 253/32 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 253/32

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2023/C 253/10)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Coteaux champenois“

PDO-FR-A1364-AM03

Teate kuupäev: 20.4.2023

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Viinamarjasordid

Tootespetsifikaadi I peatüki V punkti alapunkti 1 on lisatud sõnad „– peamised viinamarjasordid:“, sest on lisatud üks kohanemise seisukohast huvipakkuv sort 'Voltis B'.

Sort 'Voltis' on lisatud tootespetsifikaadis esitatud viinamarjasortide loetellu. See viinapuu ebajahukaste- ja jahukastekindel sort pakub huvi seetõttu, et võimaldab vähendada taimekaitsevahendite kasutamist. Selle osakaal võib olla viinamarjasortides kuni 5 % ja veinide segus kuni 10 %.

Tootespetsifikaadi I peatüki V punkti alapunkti 2 on lisatud eeskirjad osakaalu kohta põllumajandusettevõttes.

| a. | Peamiste viinamarjasortide osakaal sortide segus on vähemalt 95 %. |
| --- | --- |

a.

Peamiste viinamarjasortide osakaal sortide segus on vähemalt 95 %.

| b. | Sordi ’Voltis B’ osakaal sortide segus on kõige rohkem 5 %. |
| --- | --- |

b.

Sordi ’Voltis B’ osakaal sortide segus on kõige rohkem 5 %.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

2.   Istutustihedus

Tootespetsifikaadi I peatüki VI punkti alapunkti 1 alapunktis a on muudetud tiheduse üldeeskirju, et ridade vahekaugused võiksid istanduses olla suuremad ja samas reas asetsevate puude vahekaugused väiksemad.

Need uued eeskirjad, mis on vastu võetud pärast mitut aastat kestnud katsetamist, hõlbustavad viinamarjaistanduste kohandamist kliimamuutuste ja põllumajanduse keskkonnatavadega. Samas reas asetsevate puude minimaalse vahekauguse vähendamine võimaldab osaliselt korvata väiksema istutustiheduse.

Muudatuse tõttu tuleb muuta koonddokumendi punkti 5.

3.   Lõikamise eeskirjad

Et võtta arvesse uusi tiheduseeskirju, on tootespetsifikaadi I peatüki VI punkti alapunkti 1 alapunktis b lõikamismeetodite sõnastust muudetud: Chablis’ lõikamismeetod, (Royat’) nöörpuu vorm, Marne’i oru lõikamine ja ühe- või kaheõlaline Guyot’ vorm.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

4.   Muud viljelustavad

Tootespetsifikaadi I peatüki VI punkti alapunkti 2 on lisatud kaks viljelustava:

| — | ridadevahelisel alal peab olema looduslik või külvatud taimkate 30. novembrist kuni järgmise aasta 31. jaanuarini; |
| --- | --- |

—

ridadevahelisel alal peab olema looduslik või külvatud taimkate 30. novembrist kuni järgmise aasta 31. jaanuarini;

| — | viinapuude istutamisel ja asendamisel kasutatakse taimi, mille koostisosi (poogitud taimi ja pookealuseid) on enne pookimist töödeldud kuuma veega. Vastasel korral töödeldakse taimi kuuma veega enne istutamist. Kuuma veega töötlemine peab kindlasti toimuma jaamas, mille on heaks kiitnud FranceAgriMer. |
| --- | --- |

—

viinapuude istutamisel ja asendamisel kasutatakse taimi, mille koostisosi (poogitud taimi ja pookealuseid) on enne pookimist töödeldud kuuma veega. Vastasel korral töödeldakse taimi kuuma veega enne istutamist. Kuuma veega töötlemine peab kindlasti toimuma jaamas, mille on heaks kiitnud FranceAgriMer.

Nendel uutel eeskirjadel on agroökoloogiline eesmärk.

Need täiendused ei mõjuta koonddokumenti.

5.   Saagikus – pressimisjääkide eemaldamine

Tootespetsifikaadi I peatüki VIII punkti alapunkti 5 alapunktis a on märgitud, et pressimisel tekkivad jäägid eemaldatakse enne „saagikoristusele järgnevat 31. jaanuari“„saagikoristusaasta 15. detsembri“ asemel.

Eemaldamise lõpptähtpäeva on edasi lükatud, sest ettevõtjatel, kes neid pressimisjääke väärindavad, oli raske kõiki jääke esialgse tähtaja jooksul töötlejatele ära viia.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

6.   Töötlemine

Tootespetsifikaadi I peatüki IX punkti alapunkti 2 alapunkti c on lisatud järgmine eeskiri.

Veinid valmistatakse ühest või mitmest sordist. Neid ei tohi valmistada ainult sordist, mis on kohanemisvõime poolest huvipakkuv.

Peamis(t)e viinamarjasordi/viinamarjasortide osakaal segus on vähemalt 90 %.

Kohanemisvõime poolest huvipakkuva sordi osakaal segus peab olema kuni 10 %.

Ühe või mitme kohanemisvõime poolest huvipakkuva sordi sissetoomine tingib selle, et nendest saadud veinid tohivad moodustada valmistootes kuni 10 % segust.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

7.   Taotluse deklaratsioon

Tootespetsifikaadi II peatüki I punkti alapunktis 3 on kuupäevaks, mil see deklaratsioon tuleb tagasi saata, määratud „31. juuli“„15. augusti“ asemel.

Seda uut kuupäeva on ettevõtjatel mugavam järgida.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

8.   Villimiskavatsuse deklaratsioon

Tootespetsifikaadi II peatüki I jakku on lisatud villimiskavatsuse deklaratsioon alapunkti 4 loomisega.

Niisugune deklareerimiskohustus tagab, et villitud veinide puhul tehakse organoleptilist kontrolli.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

9.   Viited kontrolliasutusele

Tootespetsifikaadi III peatüki II punktis on ajakohastatud kontrolliasutuse aadressi.

Teise lõigu sõnastust on muudetud ja kolmas lõik on välja jäetud, et oleks järgitud tootespetsifikaatide II punkti sõnastamise uusi nõudeid.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Coteaux champenois

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

4.   Veini(de) kirjeldus

Analüütilised omadused

LÜHIKIRJELDUS

Tegemist on valgete, roosade ja punaste veinidega.

Minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 9 mahuprotsenti.

Rikastamise korral ei tohi veinide üldalkoholisisaldus pärast rikastamist ületada 13 mahuprotsenti.

Veinide fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus võib olla kuni 3 grammi liitri kohta. Malolaktiline käärimine on punaste veinide puhul lõppenud. Pakendamisetapis ei ületa punaste veinide õunhappesisaldus 0,4 grammi liitri kohta. Lenduvate hapete sisaldus, üldhappesus ja vääveldioksiidi üldsisaldus on kindlaks määratud liidu õigusaktidega.

Punastel veinidel on läbipaistev punane värvus, mille intensiivsus varieerub. Roosad veinid on heleda värvusega, mis ulatub kahvaturoosast tumeda lõheroosani. Need veinid on kerged ja peened, suus siidised ning neil on tavaliselt punaste marjade aroom.

Valgete veinide konsistents on kristalliline, soolakas; domineerib mineraalsus, mis jääb kauaks püsima. Loomulik happesus lisab veinile elavust. Valgetel veinidel on õrnad aromaatsed noodid, mis on kas lillesed, puuviljased või mineraalsed.

Laagerdamine annab veinile rasvasust ja aitab saavutada maitse tasakaalu.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 13 |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | milliekvivalentides liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi (SO2) üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

13

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

milliekvivalentides liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi (SO2) üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   Konkreetsed veinivalmistustavad

1.   Istutustihedus – üldsätted

Viljelustava

Viinapuude istutamisel ei tohi ridade vahe olla suurem kui kaks meetrit.

Viinapuude tüvede vahe samas reas võib olla 0,70–1,50 meetrit.

Ridade vahemaa ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahemaa summa ei tohi olla suurem kui kolm meetrit.

Maatüki mis tahes töötlemine, mis toob kaasa istutustiheduse muutumise, on keelatud kuni väljajuurimiseni.

2.   Istutustihedus – erisätted

Viljelustava

Selleks et saaks kasutada sobivaid masinaid, võivad kasvatuskohtades,

| — | mille pikikalle ületab 35 % või |
| --- | --- |

—

mille pikikalle ületab 35 % või

| — | mille pikikalle ületab 25 % ja mille põikikalle on samas suurem kui 10 %,
  olla vahekäigud, mille laius on 1,50–3 meetrit ning mida võib olla kuni üks vahekäik kuue rea kohta. Sellisel juhul ei tohi teiste ridade vahemaa ja samas reas olevate taimede tüvede vahemaa summa olla suurem kui 2,30 meetrit. |
| --- | --- |

—

mille pikikalle ületab 25 % ja mille põikikalle on samas suurem kui 10 %,

olla vahekäigud, mille laius on 1,50–3 meetrit ning mida võib olla kuni üks vahekäik kuue rea kohta. Sellisel juhul ei tohi teiste ridade vahemaa ja samas reas olevate taimede tüvede vahemaa summa olla suurem kui 2,30 meetrit.

3.   Viinapuude lõikamise nõuded

Viljelustavad

Viinapuude tüvede mis tahes ülekattuvus ja viljavõrsete üksteise ette paigutamine ei ole lubatud.

Ühe ruutmeetri kohta võib olla kuni 18 punga.

Lõikamine toimub hiljemalt enne fenoloogilist arengustaadiumi (F) (Lorentzi skaalal 12), st siis, kui on moodustunud neli lehte.

Viinapuude lõikamisel kasutatakse järgmisi tehnikaid:

| — | Chablis’ lõikamismeetod; |
| --- | --- |

—

Chablis’ lõikamismeetod;

| — | Royat’ nöörpuu vorm; |
| --- | --- |

—

Royat’ nöörpuu vorm;

| — | Marne’i oru lõikamine; |
| --- | --- |

—

Marne’i oru lõikamine;

| — | ühe- või kaheõlaline Guyot’ vorm ja asümmeetriline Guyot’ vorm. |
| --- | --- |

—

ühe- või kaheõlaline Guyot’ vorm ja asümmeetriline Guyot’ vorm.

4.   Saagikoristus

Viljelustavad

Keelatud on kõik vahendid, mis ei võimalda koristada terveid viinamarjakobaraid.

Viinamarjad tuleb transportida veinivalmistusseadmetesse tervena.

5.   Konkreetsed veinivalmistustavad

Puutükkide kasutamine on keelatud.

Aktiivsöe kasutamine roosade veinide valmistamisel on nii puhtal kujul kui ka seguna keelatud.

Kääritatava veinivirde mahu suurenemine rikastamise käigus ei tohi ületada 1,12 % alkoholisisalduse suurenemisel ühe mahuprotsendi võrra.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul järgida kohustusi, mis on kehtestatud liidu tasandil ning maaelu ja merekalapüügi seadustikuga (code rural et de la pêche maritime).

5.2.   Maksimaalne saagikus

1.   Maksimaalne kogusaagikus

15 500 kilogrammi viinamarju hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjad korjatakse ja pressitakse ning vein valmistatakse, sealhulgas laagerdatakse ja pakendatakse, territooriumil, mis on määratletud 6. mai 1919. aasta seaduse artiklis 17.

7.   Veiniviinamarjasordid

| | ’Arbane B' (hele) |
| --- | --- |

’Arbane B' (hele)

| | ’Chardonnay B' (hele) |
| --- | --- |

’Chardonnay B' (hele)

| | ’Meunier N' (tume) |
| --- | --- |

’Meunier N' (tume)

| | ’Petit Meslier B' (hele) |
| --- | --- |

’Petit Meslier B' (hele)

| | ’Pinot blanc B' (hele) |
| --- | --- |

’Pinot blanc B' (hele)

| | ’Pinot gris G' (hall) |
| --- | --- |

’Pinot gris G' (hall)

| | ’Pinot noir N' (tume) |
| --- | --- |

’Pinot noir N' (tume)

8.   Seos(t)e kirjeldus

8.1.   Teave geograafilise piirkonna kohta

Seost väljendavate loodustegurite kirjeldus

Geograafiline piirkond vastab kaitstud päritolunimetuse „Champagne“ geograafilisele piirkonnale. See asub Prantsusmaa kirdeosas ning paikneb Aisne’i, Aube’i, Haute-Marne’i, Marne’i ja Seine-et-Marne’i departemangu kommuunides.

Nii nagu geograafilise piirkonna puhul vastavad ka viinamarjade korjamiseks valitud maatükid kaitstud päritolunimetusega „Champagne“ hõlmatud maatükkidele. Need on osa maastikust, mida iseloomustavad nõlvadel paiknevad viinamarjaistandused Pariisi nõo idaosas asuvatel kulumisastangutel, mis kujutavad endast imposantseid geomorfoloogilisi struktuure:

| — | kulumisastang Côte d’Ile-de-France Marne’is ja sellega seotud orgude nõlvad, mis hõlmavad põhjast lõunasse Montagne de Reimsi platood, Marne’i orgu (mis jätkub Aisne’i lõunaosas ja kuni Seine-et-Marne’ini), Côte des Blancsi ja Côte du Sézannais’d kõige ikoonilisemate sektorite puhul; |
| --- | --- |

—

kulumisastang Côte d’Ile-de-France Marne’is ja sellega seotud orgude nõlvad, mis hõlmavad põhjast lõunasse Montagne de Reimsi platood, Marne’i orgu (mis jätkub Aisne’i lõunaosas ja kuni Seine-et-Marne’ini), Côte des Blancsi ja Côte du Sézannais’d kõige ikoonilisemate sektorite puhul;

| — | kulumisastang Côte de Champagne koos Marne’i Vitryat’ ja Montgueux’ Aubois’ sektoriga; |
| --- | --- |

—

kulumisastang Côte de Champagne koos Marne’i Vitryat’ ja Montgueux’ Aubois’ sektoriga;

| — | kulumisastang Côte des Bar, mida läbistab mitu orgu ning mis hõlmab idas Bar-sur-aubois’d ja läänes Bar-séquanais’d, Aube’is ja Haute-Marne’is. |
| --- | --- |

—

kulumisastang Côte des Bar, mida läbistab mitu orgu ning mis hõlmab idas Bar-sur-aubois’d ja läänes Bar-séquanais’d, Aube’is ja Haute-Marne’is.

Sellel tüüpilisel kulumisastangute maastikul, millega külgnevad orud, on nõlvad idas ja lõunas, mõnikord põhjas, nagu ka Montagne de Reimsi platoo põhjaosas ja Marne’i orus selle jõe vasakul kaldal.

Pangad koosnevad kõvadest pae- või kriitkivikihtidest. Nõlvade kallakud on kriitkivised, merglised või liivased, pehmemad ja erodeerunud ning seejärel kattunud taas rusukalde settega, mis pärineb kõrgemal asetsevatelt pankadelt.

Viinamarjaistandused asuvad põhjapoolses piirkonnas. Sealset kliimat iseloomustab kaks mõju:

| — | ookeaniline, mis tagab ühtlase niiskuse ja väikese temperatuurikõikumise eri aastaaegade arvestuses; |
| --- | --- |

—

ookeaniline, mis tagab ühtlase niiskuse ja väikese temperatuurikõikumise eri aastaaegade arvestuses;

| — | kontinentaalne, mille tõttu esineb vahel hävitavat külma ja tänu millele on suvel päikest, nagu vaja. |
| --- | --- |

—

kontinentaalne, mille tõttu esineb vahel hävitavat külma ja tänu millele on suvel päikest, nagu vaja.

Seost piirkonnaga väljendava inimteguri kirjeldus

Viinapuid, mida Champagne’is kasvatati juba ka antiikajal, hakati siin laialdaselt kasvatama IX sajandil, kui viinamarjakasvatus arenes kloostrites. Tookord, keskajal tunti neid veine nimetuse „Prantsusmaa veinid“ all, sest neid valmistati Pariisi nõos kuninga maavalduste äärealadel.

Kuni XVIII sajandini toodeti Champagne’i provintsis ennekõike punaseid veine. Pierre Galet’ sõnul ületas nende valmistamine tunduvalt valgete ja roosade (õrnalt punakate) veinide tootmist enne seda, kui õpiti teise kääritamisega pudelis vahtu tekitama. XIX sajandil, kui Champagne’i vahuveinid said tuntumaks, vähenes ka punaste veinide valmistamine. Ainult mõned kuulsad veinid, mida valmistati Montagne de Reimsi platool, Marne’i suures orus ja Aube’is, säilitasid oma tuntuse.

22. juuli 1927. aasta seadusega, mille kohaselt tohtis nimetust „Champagne“ kasutada üksnes vahuveinide puhul, kehtestati tähis „Vins origine de la Champagne viticole“ („veinid viinamarjakasvatuspiirkonnast Champagne’ist“), mis muudeti seejärel 1953. aastal nimetuseks „Vins natures de Champagne“ („Champagne’i looduslikud veinid“). Nendele veinidele, mis tõusid taas ausse tänu mõne nende „looduslike veinide“ traditsiooni põlistava viinamarjakasvataja jõupingutustele, anti 1974. aastal kontrollitud päritolunimetus „Coteaux champenois“ seetõttu, et 12. detsembri 1973. aasta seadusega keelati lihtne nimetus „vins natures de la Champagne“.

Kaitstud päritolunimetusega veine „Coteaux champenois“ valmistatakse ainult siis, kui saagi omadused sobivad vaikse veini valmistamiseks. Seega varieerub nende toodang väga palju.

Soovides hoida ära igasugust pettust, mis võidakse toime panna lahtise veiniga, taotlesid tootjad 23. mai 1977. aasta seaduse vastuvõtmist, millega keelatakse kaitstud päritolunimetuse „Coteaux champenois“ all toodetud veinide lähetamine muul viisil kui pudelites, välja arvatud veini liikumine Champagne’i kui määratletud viinamarjakasvatuspiirkonna piires Champagne’i ettevõtjate vahel.

Tootmist juhivad samad kutseorganisatsioonid, mis on asutatud kaitstud päritolunimetuse „Champagne“ jaoks, nimelt 1904. aastal asutatud Syndicat général des vignerons de Champagne ja 1882. aastal loodud Union des Maisons de Champagne, mis on koondatud 1941. aastal asutatud Comité Interprofessionnel des Vins de Champagne’i.

8.2.   Teave toote kvaliteedi ja omaduste kohta

Tegemist on punaste, valgete ja roosade veinidega, mida sageli tähistatakse viinamarjade korjamise kommuuni nimega.

Punastel veinidel on läbipaistev punane värvus, mille intensiivsus varieerub, ning roosad veinid on heleda värvusega, mis ulatub kahvaturoosast tumeda lõheroosani. Need veinid on kerged ja peened, suus siidised ning neil on tavaliselt punaste marjade aroom.

Valgete veinide konsistents on kristalliline, soolakas; domineerib mineraalsus, mis jääb kauaks püsima. Loomulik happesus lisab veinile elavust. Valgetel veinidel on õrnad aromaatsed noodid, mis on kas lillesed, puuviljased või mineraalsed.

Laagerdamine annab veinile rasvasust ja aitab saavutada maitse tasakaalu.

8.3.   Põhjuslikud seosed

Asjaolu, et need kolm kulumisastangut avanevad maastikul ulatuslikult tasandikule ja orgudele, tagab viinapuudele piisava valguse, mis võimaldab marjadel küpseda, ning seda isegi põhjapoolsetel külgedel. Asjaolu, et „Coteaux champenois’“ valmistamise poolest kõige tuntumad traditsioonilised sektorid asuvad ida ja lõuna pool, tagab viinapuudele maksimaalse valguse kevadel ja sügisel ning seega optimaalsed tingimused viinapuu õitsemiseks ja marjade valmimiseks.

Tänu avatud maastikule ei jää külm õhk seisma ja seega väheneb külmumisoht. Champagne’i piirkonna kliima tõttu peavad viinamarjakasvatajad siiski valima üksnes kõige leebemate aastate terved viinamarjad, mis pärinevad parimatelt maatükkidelt, enamasti vanadelt viinapuudelt, ning koristama viinamarjad siis, kui need on täisküpsed.

Nende nõlvade kalle, millel viinamarju kasvatatakse, tagab optimaalse loodusliku kuivendamise, mille tagavad ka eri substraadid, mis võimaldavad reguleerida viinapuude looduslikku veega varustamist. Kriit kõrvaldab tänu oma poorsusele ja läbilaskvusele üleliigse vee, tagades samas, et pinnas niiskub uuesti kuiva ilmaga nii, et vesi tõuseb kapillaare pidi taas üles. Muus pinnases on mergli kõrval, mis tagab veevaru, lubjakivikihid või karbonaatliivad, kusjuures tänu viimastele imbub niiskete perioodide üleliigne vesi pinnasesse. Seda tüüpi pinnas ja need eripärased ilmastikutingimused on määranud selle, milliseid viinamarjasorte viinamarjaistanduste eri piirkondadesse istutatakse.

Champagne’i ainulaadse kliima tõttu on viinamarjadel ja seejärel veinidel loomulik happesus, mis annab veinile elavuse, mida on degusteerimisel tunda, ning tugevdab mineraalseid noote, mille põhjuseks on substraat.

Veinid on sageli valmistatud tumedatest viinamarjadest, mis taluvad Jules Guyot’ sõnul paremini külma ja vihma ning valmivad kiiremini. André Jullien liigitas 1822. aastal „Verzy, Verzenay, Mailly, Saint-Basle’i, Bouzy ja Clos de Saint-Thierry [punased veinid] Prantsusmaa parimate veinide hulka, kui need pärinevad aastatest, mil temperatuur oli väga kõrge ja mil oli kuiv“.

Kui punaseid või roosasid veine valmistatakse pikema või lühema leotamisega, säilivad kääritamisel kõige paremini tumeda 'Pinot noiri' ja tumeda 'Meunier' aroomid ning nende sortide parimad omadused. Valgete veinide puhul võimaldab see, et marjad hoitakse korjamisel ja õrnal pressimisel tervena, nagu on Champagne’is tavaks, vältida tumedatest viinamarjadest saadud mahla värvumist ning tagab veini läbipaistvuse.

Champagne’i provintsi punased veinid olid juba alates 1328. aastast kuningate Reimsis ametisse pühitsemise kuulsate veinide seas (Philippe de Valois), kus need olid eriti hinnatud nende buketi loomuliku peenuse tõttu. Isegi võimsad Euroopa valitsejad ostsid viinamarjaistandusi Montagne de Reimsi platool ja Henry IV soovis omandada Ay senjööri tiitlit. Louis XIV õukonnast pärit peenemaitselised degusteerijad, kes nimetasid ennast Coteaux’ orduks, pühitsesid nende veinide tuntuse ja maine. „Ärge hoidke kokku, kui ostate Champagne’i veini,“ kirjutas Saint Evremond 1671. aastal Olonne’i krahvile. „Ei ole teist niisugust provintsi nagu Champagne, kust tuleksid kõikidel aastaaegadel parimad veinid.“

Paljudes XVII–XIX sajandi dokumentides on need kiidusõnad ära toodud. Nendel veinidel oli „kuningriigi parimate peente veinide hulgas eriline koht“, mille andis neile André Jullien 1822. aastal. Tänu tootjate asjatundlikkusele on see tuntus säilinud tänapäevani. Neid veine tuleb maitsta austuse ja ajaloolise huviga, mõeldes sellele, et need on iidsetest aegadest saadik püsima jäänud.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Täiendavad nimetused

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistusega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Selle kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusega võib täpsustada väiksema geograafilise piirkonna nimetust, kui kõnealune piirkond on:

| — | katastriüksuse nimi; |
| --- | --- |

—

katastriüksuse nimi;

| — | märgitud saagideklaratsioonile. |
| --- | --- |

—

märgitud saagideklaratsioonile.

Kohanime võib ära näidata ainult juhul, kui kõik veini valmistamiseks kasutatud viinamarjad pärinesid selle nimega kohast.

Viinamarjasordi märkimine

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistusega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Viinamarjasordi võib märkida tähtedega, mille kõrgus ja laius ei ületa 3 mm ning mille suurus on pool kaitstud päritolunimetuse tähtede suurusest.

Sordile saab tugineda ainult siis, kui kõik viinamarjad on sellest sordist.

Pakendamine

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus

23. mai 1977. aasta seadus keelab kaitstud päritolunimetuse „Coteaux champenois“ all toodetud veinide lähetamise muul viisil kui pudelites, välja arvatud veini liikumine Champagne’i kui määratletud viinamarjakasvatuspiirkonna piires Champagne’i ettevõtjate vahel.

Valmimisperioodi lõpus viiakse veinid tarbija jaoks turule alates koristusaastale järgneva aasta 15. oktoobrist.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-0f9a38f5-d783-4774-bd86-7a2d39ae9f7b

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---