# Eiropas Savienības C 132/2023

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 132 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 66. gadagājums2023. gada 14. aprīlis |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 132

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

66. gadagājums2023. gada 14. aprīlis

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | |
| | EIROPAS PARLAMENTS
  2022.–2023. GADA SESIJA2022. gada 3.–6. oktobra sēdesPIEŅEMTIE TEKSTI | 1 |

Saturs

Lappuse

EIROPAS PARLAMENTS
  2022.–2023. GADA SESIJA2022. gada 3.–6. oktobra sēdesPIEŅEMTIE TEKSTI

EIROPAS PARLAMENTS

1

---

| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| --- | --- |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2022. gada 4. oktobris |
| 2023/C 132/01 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 4. oktobra rezolūcija Centieni panākt ES akvakultūras ilgtspēju un konkurētspēju: turpmākā rīcība (2021/2189(INI)) | 2 |
| 2023/C 132/02 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 4. oktobra rezolūcija par jauno tehnoloģiju ietekmi uz nodokļiem: kriptovalūtas un blokķēdes (2021/2201(INI)) | 15 |
| 2023/C 132/03 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 4. oktobra rezolūcija par centru AccessibleEU piekļūstamības politikas nostādņu atbalstam ES iekšējā tirgū (2022/2013(INI)) | 23 |
| | Trešdiena, 2022. gada 5. oktobris |
| 2023/C 132/04 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. oktobra rezolūcija par apmetnēs dzīvojošu romu stāvokli ES (2022/2662(RSP)) | 29 |
| 2023/C 132/05 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. oktobra rezolūcija par ES stratēģiskajiem mērķiem Konvencijas par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (CITES) Pušu konferences 19. sanāksmē, kas notiks Panamā 2022. gada 14.–25. novembrī (2022/2681(RSP)) | 41 |
| 2023/C 132/06 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. oktobra rezolūcija par ūdens pieejamību kā cilvēktiesībām: ārējā dimensija (2021/2187(INI)) | 54 |
| 2023/C 132/07 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. oktobra rezolūcija par ES reakciju uz enerģijas cenu pieaugumu Eiropā (2022/2830(RSP)) | 65 |
| | Ceturtdiena, 2022. gada 6. oktobris |
| 2023/C 132/08 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. oktobra rezolūcija par cilvēktiesību stāvokli Haiti, jo īpaši saistībā ar bandu vardarbību (2022/2856(RSP)) | 74 |
| 2023/C 132/09 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. oktobra rezolūcija par mediju brīvības apspiešanu Mjanmā, jo īpaši Htet Htet Khine, Sithu Aung Myint un Nyein Nyein Aye lietām (2022/2857(RSP)) | 79 |
| 2023/C 132/10 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. oktobra rezolūcija par neseno humanitāro un cilvēktiesību situāciju Tigrajā (Etiopija), jo īpaši bērnu stāvokli (2022/2858(RSP)) | 84 |
| 2023/C 132/11 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. oktobra rezolūcija par Mahsa Jina Amini nāvi un sieviešu tiesību aizstāvībai veltīto protestu dalībnieču apspiešanu Irānā (2022/2849(RSP)) | 89 |
| 2023/C 132/12 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. oktobra rezolūcija par Krievijas īstenotu eskalāciju agresīvajā karā pret Ukrainu (2022/2851(RSP)) | 94 |
| 2023/C 132/13 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. oktobra rezolūcija par rezultātiem, kas gūti Komisijas veiktajā 15 punktu tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības rīcības plāna pārskatīšanā (2022/2692(RSP)) | 99 |
| 2023/C 132/14 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. oktobra rezolūcija par ES pieeju kosmosa satiksmes pārvaldībai — ES ieguldījums globālas problēmas risinājumā (2022/2641(RSP)) | 103 |
| 2023/C 132/15 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. oktobra rezolūcija par impulsu okeānu jautājumā: spēcīgāka okeānu pārvaldība un bioloģiskā daudzveidība (2022/2836(RSP)) | 106 |
| | IETEIKUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Trešdiena, 2022. gada 5. oktobris |
| 2023/C 132/16 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. oktobra ieteikums Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam/ Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par ES stratēģiskajām attiecībām un partnerību ar Āfrikas ragu (2021/2206(INI)) | 115 |

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2022. gada 4. oktobris

2023/C 132/01

Eiropas Parlamenta 2022. gada 4. oktobra rezolūcija Centieni panākt ES akvakultūras ilgtspēju un konkurētspēju: turpmākā rīcība (2021/2189(INI))

2

2023/C 132/02

Eiropas Parlamenta 2022. gada 4. oktobra rezolūcija par jauno tehnoloģiju ietekmi uz nodokļiem: kriptovalūtas un blokķēdes (2021/2201(INI))

15

2023/C 132/03

Eiropas Parlamenta 2022. gada 4. oktobra rezolūcija par centru AccessibleEU piekļūstamības politikas nostādņu atbalstam ES iekšējā tirgū (2022/2013(INI))

AccessibleEU

23

Trešdiena, 2022. gada 5. oktobris

2023/C 132/04

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. oktobra rezolūcija par apmetnēs dzīvojošu romu stāvokli ES (2022/2662(RSP))

29

2023/C 132/05

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. oktobra rezolūcija par ES stratēģiskajiem mērķiem Konvencijas par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (CITES) Pušu konferences 19. sanāksmē, kas notiks Panamā 2022. gada 14.–25. novembrī (2022/2681(RSP))

CITES

41

2023/C 132/06

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. oktobra rezolūcija par ūdens pieejamību kā cilvēktiesībām: ārējā dimensija (2021/2187(INI))

54

2023/C 132/07

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. oktobra rezolūcija par ES reakciju uz enerģijas cenu pieaugumu Eiropā (2022/2830(RSP))

65

Ceturtdiena, 2022. gada 6. oktobris

2023/C 132/08

Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. oktobra rezolūcija par cilvēktiesību stāvokli Haiti, jo īpaši saistībā ar bandu vardarbību (2022/2856(RSP))

74

2023/C 132/09

Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. oktobra rezolūcija par mediju brīvības apspiešanu Mjanmā, jo īpaši Htet Htet Khine, Sithu Aung Myint un Nyein Nyein Aye lietām (2022/2857(RSP))

Htet Htet Khine

Sithu Aung Myint

Nyein Nyein Aye

79

2023/C 132/10

Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. oktobra rezolūcija par neseno humanitāro un cilvēktiesību situāciju Tigrajā (Etiopija), jo īpaši bērnu stāvokli (2022/2858(RSP))

84

2023/C 132/11

Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. oktobra rezolūcija par Mahsa Jina Amini nāvi un sieviešu tiesību aizstāvībai veltīto protestu dalībnieču apspiešanu Irānā (2022/2849(RSP))

Mahsa Jina Amini

89

2023/C 132/12

Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. oktobra rezolūcija par Krievijas īstenotu eskalāciju agresīvajā karā pret Ukrainu (2022/2851(RSP))

94

2023/C 132/13

Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. oktobra rezolūcija par rezultātiem, kas gūti Komisijas veiktajā 15 punktu tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības rīcības plāna pārskatīšanā (2022/2692(RSP))

99

2023/C 132/14

Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. oktobra rezolūcija par ES pieeju kosmosa satiksmes pārvaldībai — ES ieguldījums globālas problēmas risinājumā (2022/2641(RSP))

103

2023/C 132/15

Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. oktobra rezolūcija par impulsu okeānu jautājumā: spēcīgāka okeānu pārvaldība un bioloģiskā daudzveidība (2022/2836(RSP))

106

IETEIKUMI

Eiropas Parlaments

Trešdiena, 2022. gada 5. oktobris

2023/C 132/16

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. oktobra ieteikums Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam/ Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par ES stratēģiskajām attiecībām un partnerību ar Āfrikas ragu (2021/2206(INI))

115

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2022. gada 4. oktobris |
| 2023/C 132/17 | P9_TA(2022)0332Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 4. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 851/2004, ar ko izveido Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru (COM(2020)0726 – C9-0366/2020 – 2020/0320(COD))P9_TC1-COD(2020)0320Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 4. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 851/2004, ar ko izveido Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru | 130 |
| 2023/C 132/18 | P9_TA(2022)0333Nopietni pārrobežu veselības apdraudējumi ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 4. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 1082/2013/ES (COM(2020)0727 – C9-0367/2020 – 2020/0322(COD))P9_TC1-COD(2020)0322Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 4. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/... par nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 1082/2013/ES | 132 |
| 2023/C 132/19 | P9_TA(2022)0336Indijas okeāna tunzivju komisijas (IOTC) kompetences apgabalā piemērojamie pārvaldības, saglabāšanas un kontroles pasākumi ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 4. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka pārvaldības, saglabāšanas un kontroles pasākumus, kuri piemērojami Indijas okeāna tunzivju komisijas (IOTC) kompetences apgabalā, un groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1936/2001, (EK) Nr. 1984/2003 un (EK) Nr. 520/2007 (COM(2021)0113 – C9-0095/2021 – 2021/0058(COD))P9_TC1-COD(2021)0058Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 4. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko nosaka pārvaldības, saglabāšanas un kontroles pasākumus, kuri piemērojami Indijas okeāna tunzivju komisijas (IOTC) kompetences apgabalā, un groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1936/2001, (EK) Nr. 1984/2003 un (EK) Nr. 520/2007 | 133 |
| 2023/C 132/20 | P9_TA(2022)0337Elastīga palīdzība teritorijām (FAST-CARE) ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 4. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 1303/2013 un Regulu (ES) 2021/1060 groza attiecībā uz papildu elastību nolūkā novērst Krievijas Federācijas militārās agresijas sekas FAST (elastīga palīdzība teritorijām) — CARE (COM(2022)0325 – C9-0218/2022 – 2022/0208(COD))P9_TC1-COD(2022)0208Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 4. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) 2021/1060 attiecībā uz papildu elastību nolūkā novērst Krievijas Federācijas militārās agresijas sekas FAST (elastīga palīdzība teritorijām) — CARE | 134 |
| 2023/C 132/21 | P9_TA(2022)0338Radioiekārtu direktīva: vienots lādētājs elektroniskajām ierīcēm ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 4. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par grozījumiem Direktīvā 2014/53/ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz radioiekārtu pieejamību tirgū (COM(2021)0547 – C9-0366/2021 – 2021/0291(COD))P9_TC1-COD(2021)0291Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 4. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2022/..., ar ko groza Direktīvu 2014/53/ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz radioiekārtu pieejamību tirgū | 135 |
| 2023/C 132/22 | P9_TA(2022)0340ES vienloga vide muitas jomā ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 4. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Savienības vienloga vidi muitas jomā un groza Regulu (ES) Nr. 952/2013 (COM(2020)0673 – C9-0338/2020 – 2020/0306(COD))P9_TC1-COD(2020)0306Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 4. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko izveido Eiropas Savienības vienloga vidi muitas jomā un groza Regulu (ES) Nr. 952/2013 | 136 |
| 2023/C 132/23 | P9_TA(2022)0341Statistika par lauksaimniecības ielaidi un izlaidi ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 4. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par statistiku par lauksaimniecības ielaidi un izlaidi un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1165/2008, (EK) Nr. 543/2009, (EK) Nr. 1185/2009 un Padomes Direktīvu 96/16/EK (COM(2021)0037 – C9-0009/2021 – 2021/0020(COD))P9_TC1-COD(2021)0020Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 4. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., par statistiku par lauksaimniecības ielaidi un izlaidi un ar ko groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 617/2008 un atceļ Eiropa Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1165/2008, (EK) Nr. 543/2009 un (EK) Nr. 1185/2009, un Padomes Direktīvu 96/16/EK | 137 |
| 2023/C 132/24 | P9_TA(2022)0342Grozījumi IV un V pielikumā Regulai (ES) 2019/1021 par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 4. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1021 par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem IV un V pielikumu (COM(2021)0656 – C9-0396/2021 – 2021/0340(COD))P9_TC1-COD(2021)0340Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 4. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko groza Regulas (ES) 2019/1021 par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem IV un V pielikumu | 139 |
| | Ceturtdiena, 2022. gada 6. oktobris |
| 2023/C 132/25 | P9_TA(2022)0348Laika nišu izmantošanas noteikumi Savienības lidostās: pagaidu atvieglojumi ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 6. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Padomes Regulu (EEK) Nr. 95/93 groza attiecībā uz pagaidu atbrīvojumu no laika nišu izmantošanas noteikumiem Kopienas lidostās Covid-19 pandēmijas dēļ (COM(2022)0334 – C9-0225/2022 – 2022/0214(COD))P9_TC1-COD(2022)0214Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 6. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko Padomes Regulu (EEK) Nr. 95/93 groza attiecībā uz pagaidu atbrīvojumu no laika nišu izmantošanas noteikumiem Savienības lidostās, ņemot vērā epidemioloģisko situāciju vai militāru agresiju | 141 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2022. gada 4. oktobris

2023/C 132/17

P9_TA(2022)0332Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 4. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 851/2004, ar ko izveido Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru (COM(2020)0726 – C9-0366/2020 – 2020/0320(COD))P9_TC1-COD(2020)0320Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 4. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 851/2004, ar ko izveido Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru

130

2023/C 132/18

P9_TA(2022)0333Nopietni pārrobežu veselības apdraudējumi ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 4. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 1082/2013/ES (COM(2020)0727 – C9-0367/2020 – 2020/0322(COD))P9_TC1-COD(2020)0322Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 4. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/... par nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 1082/2013/ES

132

2023/C 132/19

P9_TA(2022)0336Indijas okeāna tunzivju komisijas (IOTC) kompetences apgabalā piemērojamie pārvaldības, saglabāšanas un kontroles pasākumi ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 4. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka pārvaldības, saglabāšanas un kontroles pasākumus, kuri piemērojami Indijas okeāna tunzivju komisijas (IOTC) kompetences apgabalā, un groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1936/2001, (EK) Nr. 1984/2003 un (EK) Nr. 520/2007 (COM(2021)0113 – C9-0095/2021 – 2021/0058(COD))P9_TC1-COD(2021)0058Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 4. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko nosaka pārvaldības, saglabāšanas un kontroles pasākumus, kuri piemērojami Indijas okeāna tunzivju komisijas (IOTC) kompetences apgabalā, un groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1936/2001, (EK) Nr. 1984/2003 un (EK) Nr. 520/2007

IOTC

IOTC

IOTC

133

2023/C 132/20

P9_TA(2022)0337Elastīga palīdzība teritorijām (FAST-CARE) ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 4. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 1303/2013 un Regulu (ES) 2021/1060 groza attiecībā uz papildu elastību nolūkā novērst Krievijas Federācijas militārās agresijas sekas FAST (elastīga palīdzība teritorijām) — CARE (COM(2022)0325 – C9-0218/2022 – 2022/0208(COD))P9_TC1-COD(2022)0208Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 4. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) 2021/1060 attiecībā uz papildu elastību nolūkā novērst Krievijas Federācijas militārās agresijas sekas FAST (elastīga palīdzība teritorijām) — CARE

FAST-CARE

FAST

CARE

FAST

CARE

134

2023/C 132/21

P9_TA(2022)0338Radioiekārtu direktīva: vienots lādētājs elektroniskajām ierīcēm ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 4. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par grozījumiem Direktīvā 2014/53/ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz radioiekārtu pieejamību tirgū (COM(2021)0547 – C9-0366/2021 – 2021/0291(COD))P9_TC1-COD(2021)0291Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 4. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2022/..., ar ko groza Direktīvu 2014/53/ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz radioiekārtu pieejamību tirgū

135

2023/C 132/22

P9_TA(2022)0340ES vienloga vide muitas jomā ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 4. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Savienības vienloga vidi muitas jomā un groza Regulu (ES) Nr. 952/2013 (COM(2020)0673 – C9-0338/2020 – 2020/0306(COD))P9_TC1-COD(2020)0306Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 4. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko izveido Eiropas Savienības vienloga vidi muitas jomā un groza Regulu (ES) Nr. 952/2013

136

2023/C 132/23

P9_TA(2022)0341Statistika par lauksaimniecības ielaidi un izlaidi ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 4. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par statistiku par lauksaimniecības ielaidi un izlaidi un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1165/2008, (EK) Nr. 543/2009, (EK) Nr. 1185/2009 un Padomes Direktīvu 96/16/EK (COM(2021)0037 – C9-0009/2021 – 2021/0020(COD))P9_TC1-COD(2021)0020Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 4. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., par statistiku par lauksaimniecības ielaidi un izlaidi un ar ko groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 617/2008 un atceļ Eiropa Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1165/2008, (EK) Nr. 543/2009 un (EK) Nr. 1185/2009, un Padomes Direktīvu 96/16/EK

137

2023/C 132/24

P9_TA(2022)0342Grozījumi IV un V pielikumā Regulai (ES) 2019/1021 par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 4. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1021 par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem IV un V pielikumu (COM(2021)0656 – C9-0396/2021 – 2021/0340(COD))P9_TC1-COD(2021)0340Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 4. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko groza Regulas (ES) 2019/1021 par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem IV un V pielikumu

139

Ceturtdiena, 2022. gada 6. oktobris

2023/C 132/25

P9_TA(2022)0348Laika nišu izmantošanas noteikumi Savienības lidostās: pagaidu atvieglojumi ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 6. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Padomes Regulu (EEK) Nr. 95/93 groza attiecībā uz pagaidu atbrīvojumu no laika nišu izmantošanas noteikumiem Kopienas lidostās Covid-19 pandēmijas dēļ (COM(2022)0334 – C9-0225/2022 – 2022/0214(COD))P9_TC1-COD(2022)0214Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 6. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko Padomes Regulu (EEK) Nr. 95/93 groza attiecībā uz pagaidu atbrīvojumu no laika nišu izmantošanas noteikumiem Savienības lidostās, ņemot vērā epidemioloģisko situāciju vai militāru agresiju

141

---

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| **I | Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

***

Piekrišanas procedūra

**I

Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums

**II

Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums

***III

Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir atkarīgs no akta projektā ierosinātā juridiskā pamata.)

Parlamenta grozījumi:

Jaunais teksts ir norādīts
  treknā slīprakstā
  . Svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌vai svītrojumu. Aizstātās vietas norādītas, iezīmējot jauno tekstu
  treknā slīprakstā
  un dzēšot vai svītrojot tekstu, kurš tiek aizstāts.

treknā slīprakstā

treknā slīprakstā

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

14.4.2023

| 14.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 132/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 132/1

---

EIROPAS PARLAMENTS

2022.–2023. GADA SESIJA

2022. gada 3.–6. oktobra sēdes

PIEŅEMTIE TEKSTI

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2022. gada 4. oktobris

| 14.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 132/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 132/2

---

P9_TA(2022)0334

Centieni panākt ES akvakultūras ilgtspēju un konkurētspēju: turpmākā rīcība

Eiropas Parlamenta 2022. gada 4. oktobra rezolūcija “Centieni panākt ES akvakultūras ilgtspēju un konkurētspēju: turpmākā rīcība” (2021/2189(INI))

(2023/C 132/01)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 12. maija paziņojumu “Kā vairot ES akvakultūras ilgtspēju un konkurētspēju: stratēģiskās vadlīnijas 2021.–2030. gadam” (COM(2021)0236), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 12. maija paziņojumu “Kā vairot ES akvakultūras ilgtspēju un konkurētspēju: stratēģiskās vadlīnijas 2021.–2030. gadam” (COM(2021)0236),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 25. marta paziņojumu par rīcības plānu, kā attīstīt bioloģisko ražošanu (COM(2021)0141), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 25. marta paziņojumu par rīcības plānu, kā attīstīt bioloģisko ražošanu (COM(2021)0141),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumu “Stratēģija “No lauka līdz galdam”. Taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā” (COM(2020)0381) un attiecīgo Parlamenta 2021. gada 20. oktobra rezolūciju (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumu “Stratēģija “No lauka līdz galdam”. Taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā” (COM(2020)0381) un attiecīgo Parlamenta 2021. gada 20. oktobra rezolūciju (1),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumu “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam: atgriezīsim savā dzīvē dabu” (COM(2020)0380) un attiecīgo Parlamenta 2021. gada 9. jūnija rezolūciju (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumu “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam: atgriezīsim savā dzīvē dabu” (COM(2020)0380) un attiecīgo Parlamenta 2021. gada 9. jūnija rezolūciju (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu par Eiropas zaļo kursu (COM(2019)0640) un attiecīgo Parlamenta 2020. gada 15. janvāra rezolūciju (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu par Eiropas zaļo kursu (COM(2019)0640) un attiecīgo Parlamenta 2020. gada 15. janvāra rezolūciju (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1139 (2021. gada 7. jūlijs), ar ko izveido Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un groza Regulu (ES) 2017/1004 (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1139 (2021. gada 7. jūlijs), ar ko izveido Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un groza Regulu (ES) 2017/1004 (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/89/ES (2014. gada 23. jūlijs), ar ko izveido jūras telpiskās plānošanas satvaru (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/89/ES (2014. gada 23. jūlijs), ar ko izveido jūras telpiskās plānošanas satvaru (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/147/EK (2009. gada 30. novembris) par savvaļas putnu aizsardzību (7) (Putnu direktīva), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/147/EK (2009. gada 30. novembris) par savvaļas putnu aizsardzību (7) (Putnu direktīva),

| — | ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1099/2009 (2009. gada 24. septembris) par dzīvnieku aizsardzību nonāvēšanas laikā (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1099/2009 (2009. gada 24. septembris) par dzīvnieku aizsardzību nonāvēšanas laikā (8),

| — | ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1/2005 (2004. gada 22. decembris) par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas un saistīto darbību laikā (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1/2005 (2004. gada 22. decembris) par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas un saistīto darbību laikā (9),

| — | ņemot vērā Padomes Direktīvu 98/58/EK (1998. gada 20. jūlijs) par lauksaimniecībā izmantojamo dzīvnieku aizsardzību (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Direktīvu 98/58/EK (1998. gada 20. jūlijs) par lauksaimniecībā izmantojamo dzīvnieku aizsardzību (10),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 22. septembra atzinumu par stratēģiskajām vadlīnijām ES akvakultūras ilgtspējīgai attīstībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 22. septembra atzinumu par stratēģiskajām vadlīnijām ES akvakultūras ilgtspējīgai attīstībai,

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2021. gada 1.–3. decembra atzinuma projektu par ilgtspējīgu zilo ekonomiku un akvakultūru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2021. gada 1.–3. decembra atzinuma projektu par ilgtspējīgu zilo ekonomiku un akvakultūru,

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2015. gada 17. decembra atzinumu par Eiropas akvakultūras nākotni, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2015. gada 17. decembra atzinumu par Eiropas akvakultūras nākotni,

| — | ņemot vērā ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas stratēģiju zivsaimniecības un akvakultūras ilgtspējīgai attīstībai Vidusjūrā un Melnajā jūrā līdz 2030. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas stratēģiju zivsaimniecības un akvakultūras ilgtspējīgai attīstībai Vidusjūrā un Melnajā jūrā līdz 2030. gadam,

| — | ņemot vērā ES akvakultūras atvērtās koordinācijas metodes starpposma izvērtējumu (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES akvakultūras atvērtās koordinācijas metodes starpposma izvērtējumu (11),

| — | ņemot vērā Eirobarometra 2021 gada speciālaptauju Nr. 515 par ES patērētāju paradumiem attiecībā uz zvejas un akvakultūras produktiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eirobarometra 2021 gada speciālaptauju Nr. 515 par ES patērētāju paradumiem attiecībā uz zvejas un akvakultūras produktiem,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas (PECH) pieprasīto pētījumu par Covid-19 pandēmijas ietekmi uz ES zivsaimniecību un akvakultūru, kas publicēts 2021. gada 7. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas (PECH) pieprasīto pētījumu par Covid-19 pandēmijas ietekmi uz ES zivsaimniecību un akvakultūru, kas publicēts 2021. gada 7. jūlijā,

| — | ņemot vērā 2018. gada 12. jūnija rezolūciju par virzību uz ilgtspējīgu un konkurētspējīgu Eiropas akvakultūras nozari: pašreizējais stāvoklis un turpmāk risināmie jautājumi (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 12. jūnija rezolūciju par virzību uz ilgtspējīgu un konkurētspējīgu Eiropas akvakultūras nozari: pašreizējais stāvoklis un turpmāk risināmie jautājumi (12),

| — | ņemot vērā 2008. gada 4. decembra rezolūciju par Eiropas jūraskraukļu populācijas pārvaldības plāna izstrādi, lai mazinātu jūraskraukļu pieaugošo ietekmi uz zivju krājumiem, zivsaimniecību un akvakultūru (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 4. decembra rezolūciju par Eiropas jūraskraukļu populācijas pārvaldības plāna izstrādi, lai mazinātu jūraskraukļu pieaugošo ietekmi uz zivju krājumiem, zivsaimniecību un akvakultūru (13),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 3., 4., 38. un 43. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 3., 4., 38. un 43. pantu,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A9-0215/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A9-0215/2022),

| A. | tā kā kopējā zivsaimniecības politikā ir noteikts, ka akvakultūrai jāveicina pārtikas ražošanas potenciāla ilgtspējīga saglabāšana visā Savienībā, lai Savienības iedzīvotājiem ilgtermiņā garantētu pārtikas nodrošinājumu, tai skaitā pārtikas pieejamību, kā arī izaugsmi un nodarbinātību, un apmierinātu pasaulē arvien pieaugošo pieprasījumu pēc ūdens cilmes produktiem; tā kā kopējā zivsaimniecības politikā būtu pilnībā jāņem vērā dzīvnieku veselība, dzīvnieku labturība, pārtikas un barības nekaitīgums; tā kā ir būtiski samazināt administratīvo slogu un īstenot Savienības tiesību aktus efektīvākā veidā, kas labāk atbilst ieinteresēto personu vajadzībām; |
| --- | --- |

A.

tā kā kopējā zivsaimniecības politikā ir noteikts, ka akvakultūrai jāveicina pārtikas ražošanas potenciāla ilgtspējīga saglabāšana visā Savienībā, lai Savienības iedzīvotājiem ilgtermiņā garantētu pārtikas nodrošinājumu, tai skaitā pārtikas pieejamību, kā arī izaugsmi un nodarbinātību, un apmierinātu pasaulē arvien pieaugošo pieprasījumu pēc ūdens cilmes produktiem; tā kā kopējā zivsaimniecības politikā būtu pilnībā jāņem vērā dzīvnieku veselība, dzīvnieku labturība, pārtikas un barības nekaitīgums; tā kā ir būtiski samazināt administratīvo slogu un īstenot Savienības tiesību aktus efektīvākā veidā, kas labāk atbilst ieinteresēto personu vajadzībām;

| B. | tā kā gliemju, vēžveidīgo un adatādaiņu un akvakultūras nozarēm ir svarīga un vērtīga loma ES no ekonomiskā, sociālā un vides viedokļa un tās palīdz uzlabot dzīves kvalitāti ES piekrastes, iekšējos un tālākajos reģionos; |
| --- | --- |

B.

tā kā gliemju, vēžveidīgo un adatādaiņu un akvakultūras nozarēm ir svarīga un vērtīga loma ES no ekonomiskā, sociālā un vides viedokļa un tās palīdz uzlabot dzīves kvalitāti ES piekrastes, iekšējos un tālākajos reģionos;

| C. | tā kā šo nozaru sniegtais pārtikas nodrošinājums un iztikas līdzekļi ir ļoti svarīgi daudzos piekrastes, upju, salu, iekšzemes un līču reģionos; |
| --- | --- |

C.

tā kā šo nozaru sniegtais pārtikas nodrošinājums un iztikas līdzekļi ir ļoti svarīgi daudzos piekrastes, upju, salu, iekšzemes un līču reģionos;

| D. | tā kā Eiropas zaļā kursa, Biodaudzveidības stratēģijas un stratēģijas “No lauka līdz galdam” mērķis ir līdz 2050. gadam izveidot Eiropu, kas nerada oglekļa dioksīda emisijas, un panākt, ka pārtikas sistēmas visā Savienībā ir taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas; tā kā akvakultūra var nodrošināt veselīgu pārtiku ar mazāku klimata un vidisko pēdu nekā sauszemes lauksaimniecība; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropas zaļā kursa, Biodaudzveidības stratēģijas un stratēģijas “No lauka līdz galdam” mērķis ir līdz 2050. gadam izveidot Eiropu, kas nerada oglekļa dioksīda emisijas, un panākt, ka pārtikas sistēmas visā Savienībā ir taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas; tā kā akvakultūra var nodrošināt veselīgu pārtiku ar mazāku klimata un vidisko pēdu nekā sauszemes lauksaimniecība;

| E. | tā kā FAO Deklarācijā par ilgtspējīgu zivsaimniecību un akvakultūru ir atzīts, ka pēdējo piecu desmitgažu laikā akvakultūra ir visstraujāk augošā pārtikas ražošanas nozare pasaulē un ka tā kopš 1960. gada ir panākusi zivju patēriņa uz vienu iedzīvotāju pasaulē divkāršošanos un arvien vairāk ir nodrošinājusi pārtiku un iztiku arvien pieaugošajam iedzīvotāju skaitam; |
| --- | --- |

E.

tā kā FAO Deklarācijā par ilgtspējīgu zivsaimniecību un akvakultūru ir atzīts, ka pēdējo piecu desmitgažu laikā akvakultūra ir visstraujāk augošā pārtikas ražošanas nozare pasaulē un ka tā kopš 1960. gada ir panākusi zivju patēriņa uz vienu iedzīvotāju pasaulē divkāršošanos un arvien vairāk ir nodrošinājusi pārtiku un iztiku arvien pieaugošajam iedzīvotāju skaitam;

| F. | tā kā ES stratēģiskajās pamatnostādnēs par ilgtspējīgāku un konkurētspējīgāku ES akvakultūru, FAO Šanhajas 2021. gada septembra deklarācijā par akvakultūru pārtikas un ilgtspējīgas attīstības nolūkā un Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas 2021. gada Ūdensdzīvnieku veselības kodeksā ir noteikti dzīvnieku labturības mērķi akvakultūrā, lai atbalstītu ražotājus un patērētājus; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES stratēģiskajās pamatnostādnēs par ilgtspējīgāku un konkurētspējīgāku ES akvakultūru, FAO Šanhajas 2021. gada septembra deklarācijā par akvakultūru pārtikas un ilgtspējīgas attīstības nolūkā un Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas 2021. gada Ūdensdzīvnieku veselības kodeksā ir noteikti dzīvnieku labturības mērķi akvakultūrā, lai atbalstītu ražotājus un patērētājus;

| G. | tā kā saskaņā ar jaunākajiem datiem (2018. gads) ES akvakultūras produkcija veido tikai 1,15 % no pasaules ražošanas apjoma (14); |
| --- | --- |

G.

tā kā saskaņā ar jaunākajiem datiem (2018. gads) ES akvakultūras produkcija veido tikai 1,15 % no pasaules ražošanas apjoma (14);

| H. | tā kā akvakultūras saimniecības izveidei vai paplašināšanai ES ir vajadzīgas dažādas licences un atļaujas un parasti tā ir lēna un sarežģīta procedūra, kurai dažkārt trūkst juridiskās noteiktības un ekonomiskās prognozējamības; tā kā šī situācija kavē nozares attīstību, atturot no uzņēmumu ieguldījumiem un radot pārmērīgas izmaksas nozarei, vienlaikus veicinot importu no trešām valstīm; |
| --- | --- |

H.

tā kā akvakultūras saimniecības izveidei vai paplašināšanai ES ir vajadzīgas dažādas licences un atļaujas un parasti tā ir lēna un sarežģīta procedūra, kurai dažkārt trūkst juridiskās noteiktības un ekonomiskās prognozējamības; tā kā šī situācija kavē nozares attīstību, atturot no uzņēmumu ieguldījumiem un radot pārmērīgas izmaksas nozarei, vienlaikus veicinot importu no trešām valstīm;

| I. | tā kā FAO 2020. gada ziņojumā par zivsaimniecības un akvakultūras stāvokli pasaulē norādīts, ka sieviešu īpatsvars kopējā akvakultūras darbaspēkā pasaulē ir lielāks (19 %) nekā zvejniecībā (12 %) un ka kopumā sievietēm ir būtiska nozīme visā zivju un akvakultūras vērtību ķēdē un viņas nodrošina darbaspēku gan komerciālajās, gan nerūpnieciskajās zvejas darbībās; tā kā Eiropas Savienībā akvakultūras nozarē kopumā vairāk nekā 12 000 uzņēmumos ir tieši nodarbināti vairāk nekā 74 000 cilvēku (15); |
| --- | --- |

I.

tā kā FAO 2020. gada ziņojumā par zivsaimniecības un akvakultūras stāvokli pasaulē norādīts, ka sieviešu īpatsvars kopējā akvakultūras darbaspēkā pasaulē ir lielāks (19 %) nekā zvejniecībā (12 %) un ka kopumā sievietēm ir būtiska nozīme visā zivju un akvakultūras vērtību ķēdē un viņas nodrošina darbaspēku gan komerciālajās, gan nerūpnieciskajās zvejas darbībās; tā kā Eiropas Savienībā akvakultūras nozarē kopumā vairāk nekā 12 000 uzņēmumos ir tieši nodarbināti vairāk nekā 74 000 cilvēku (15);

| J. | tā kā katrs ceturtais Eiropā patērētais jūras produkts nāk no akvakultūras; tā kā laikposmā no 2018. līdz 2019. gadam lauksaimniecības produktu domājamais patēriņš uz vienu iedzīvotāju palielinājās par 2 %; tā kā, ņemot vērā to, ka 2019. gadā ES bija 41,2 % no zivju un jūras produktu pašpietiekamības, tikai 10 % no ES jūras produktu patēriņa ražo ES akvakultūra, kas veido mazāk nekā 2 % no pasaules ražošanas apjoma; |
| --- | --- |

J.

tā kā katrs ceturtais Eiropā patērētais jūras produkts nāk no akvakultūras; tā kā laikposmā no 2018. līdz 2019. gadam lauksaimniecības produktu domājamais patēriņš uz vienu iedzīvotāju palielinājās par 2 %; tā kā, ņemot vērā to, ka 2019. gadā ES bija 41,2 % no zivju un jūras produktu pašpietiekamības, tikai 10 % no ES jūras produktu patēriņa ražo ES akvakultūra, kas veido mazāk nekā 2 % no pasaules ražošanas apjoma;

| K. | tā kā gandrīz 70 % akvakultūras produkcijas ES ir koncentrēta četrās dalībvalstīs (Spānija, Francija, Itālija un Grieķija), un lielākā daļa produkcijas ir mīdijas, foreles, jūras plauži, austeres, jūrasasari (labraki), karpas un gliemenes; tā kā joprojām pastāv liels turpmākas izaugsmes un diversifikācijas potenciāls attiecībā uz ražotājvalstīm un audzētajām sugām; |
| --- | --- |

K.

tā kā gandrīz 70 % akvakultūras produkcijas ES ir koncentrēta četrās dalībvalstīs (Spānija, Francija, Itālija un Grieķija), un lielākā daļa produkcijas ir mīdijas, foreles, jūras plauži, austeres, jūrasasari (labraki), karpas un gliemenes; tā kā joprojām pastāv liels turpmākas izaugsmes un diversifikācijas potenciāls attiecībā uz ražotājvalstīm un audzētajām sugām;

| L. | tā kā, lai gan 2021. gadā gandrīz divas trešdaļas Eiropas iedzīvotāju savās mājās vismaz reizi mēnesī ēda zvejniecības vai akvakultūras produktus, tā ir lejupejoša tendence salīdzinājumā ar 2018. gadu; tā kā 2021. gadā patērētājiem dalījās viedokļi attiecībā uz to, vai viņi dod priekšroku savvaļas vai lauksaimniecības produktiem, proti, aptuveni trešdaļa deva priekšroku savvaļas produktiem, trešdaļa deva priekšroku lauksaimniecības produktiem un trešdaļai bija vienalga; |
| --- | --- |

L.

tā kā, lai gan 2021. gadā gandrīz divas trešdaļas Eiropas iedzīvotāju savās mājās vismaz reizi mēnesī ēda zvejniecības vai akvakultūras produktus, tā ir lejupejoša tendence salīdzinājumā ar 2018. gadu; tā kā 2021. gadā patērētājiem dalījās viedokļi attiecībā uz to, vai viņi dod priekšroku savvaļas vai lauksaimniecības produktiem, proti, aptuveni trešdaļa deva priekšroku savvaļas produktiem, trešdaļa deva priekšroku lauksaimniecības produktiem un trešdaļai bija vienalga;

| M. | tā kā dažas sākotnējās aplēses liecina par pārdošanas apjoma samazinājumu par 17 % un kopējo ienākumu samazinājumu par 18 %, kas īpaši smagi ietekmē gliemju, vēžveidīgo un adatādaiņu nozari; |
| --- | --- |

M.

tā kā dažas sākotnējās aplēses liecina par pārdošanas apjoma samazinājumu par 17 % un kopējo ienākumu samazinājumu par 18 %, kas īpaši smagi ietekmē gliemju, vēžveidīgo un adatādaiņu nozari;

| N. | tā kā ES gliemju, vēžveidīgo un adatādaiņu audzēšana galvenokārt koncentrējas uz gliemjiem, jo īpaši mīdijām, austerēm un gliemenēm, un parasti tā ir tradicionāla, darbietilpīga akvakultūras darbība, ko veic ģimenes uzņēmumi un kas ir pilnībā integrēta vietējā vidē; |
| --- | --- |

N.

tā kā ES gliemju, vēžveidīgo un adatādaiņu audzēšana galvenokārt koncentrējas uz gliemjiem, jo īpaši mīdijām, austerēm un gliemenēm, un parasti tā ir tradicionāla, darbietilpīga akvakultūras darbība, ko veic ģimenes uzņēmumi un kas ir pilnībā integrēta vietējā vidē;

| O. | tā kā Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas stratēģijā zivsaimniecības un akvakultūras ilgtspējīgai attīstībai Vidusjūrā un Melnajā jūrā līdz 2030. gadam ir noteikts, ka akvakultūras ražošanai ir jāapmierina pieprasījums, jāattīstās ilgtspējīgā veidā, jāizmanto inovācijas, digitalizācija un zināšanu apmaiņa un jāpalielina tās pievilcība ieguldījumiem; tā kā stratēģijā ir arī norādīts, ka nozares vidiskās pēdas uzraudzībai un samazināšanai, klimata pārmaiņu un piesārņojuma novēršanai un dzīvnieku veselības un labturības nodrošināšanai ir izšķiroša nozīme ilgtspējas sasniegšanā; |
| --- | --- |

O.

tā kā Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas stratēģijā zivsaimniecības un akvakultūras ilgtspējīgai attīstībai Vidusjūrā un Melnajā jūrā līdz 2030. gadam ir noteikts, ka akvakultūras ražošanai ir jāapmierina pieprasījums, jāattīstās ilgtspējīgā veidā, jāizmanto inovācijas, digitalizācija un zināšanu apmaiņa un jāpalielina tās pievilcība ieguldījumiem; tā kā stratēģijā ir arī norādīts, ka nozares vidiskās pēdas uzraudzībai un samazināšanai, klimata pārmaiņu un piesārņojuma novēršanai un dzīvnieku veselības un labturības nodrošināšanai ir izšķiroša nozīme ilgtspējas sasniegšanā;

| P. | tā kā Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas 2020. gada ekonomikas ziņojumā par ES akvakultūras nozari norādīts, ka gandrīz 80 % no visiem akvakultūras uzņēmumiem ES ir mikrouzņēmumi ar mazāk nekā 10 darbiniekiem; |
| --- | --- |

P.

tā kā Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas 2020. gada ekonomikas ziņojumā par ES akvakultūras nozari norādīts, ka gandrīz 80 % no visiem akvakultūras uzņēmumiem ES ir mikrouzņēmumi ar mazāk nekā 10 darbiniekiem;

| Q. | tā kā atvērtās koordinācijas metodes starpposma novērtējumā tika secināts, ka dalībvalstīm būtu jāpieliek lielākas pūles, lai paplašinātu ES akvakultūras nozari, uzlabojot tās noturību un konkurētspēju un jo īpaši garantējot piekļuvi teritorijai un ūdenim, kā arī pārredzamu un efektīvu tiesisko un administratīvo regulējumu; |
| --- | --- |

Q.

tā kā atvērtās koordinācijas metodes starpposma novērtējumā tika secināts, ka dalībvalstīm būtu jāpieliek lielākas pūles, lai paplašinātu ES akvakultūras nozari, uzlabojot tās noturību un konkurētspēju un jo īpaši garantējot piekļuvi teritorijai un ūdenim, kā arī pārredzamu un efektīvu tiesisko un administratīvo regulējumu;

| R. | tā kā, neraugoties uz nozares potenciālu, akvakultūras attīstība tālākajos reģionos joprojām ievērojami atpaliek; |
| --- | --- |

R.

tā kā, neraugoties uz nozares potenciālu, akvakultūras attīstība tālākajos reģionos joprojām ievērojami atpaliek;

| S. | tā kā Eiropas Zivsaimniecības un akvakultūras tirgus novērošanas centra 2021. gada septembra ziņojumā par zivju miltiem un zivju eļļu norādīts, ka lielākā daļa zivju miltu akvakultūras barībā tiek patērēta Āzijā un ka 2019. gadā 34 % zivju miltu tika izmantoti Ķīnā, 35 % — citās Āzijas valstīs un 9 % — Eiropā; tā kā katru gadu 20 miljoni tonnu savvaļas zivju tiek nozvejotas, lai iegūtu barību, kas nav paredzēta izmantošanai cilvēku uzturā; tā kā pasaules dzīvnieku barības tirgos starp akvakultūras un mājlopu audzētājiem pieaug konkurence par zivju miltiem; tā kā augstākas barības cenas palielina nepieciešamību vairāk attīstīt alternatīvus barības produktus, kā arī barības efektivitāti, lai nodrošinātu augstvērtīgu akvakultūras produktu rentabilitāti; |
| --- | --- |

S.

tā kā Eiropas Zivsaimniecības un akvakultūras tirgus novērošanas centra 2021. gada septembra ziņojumā par zivju miltiem un zivju eļļu norādīts, ka lielākā daļa zivju miltu akvakultūras barībā tiek patērēta Āzijā un ka 2019. gadā 34 % zivju miltu tika izmantoti Ķīnā, 35 % — citās Āzijas valstīs un 9 % — Eiropā; tā kā katru gadu 20 miljoni tonnu savvaļas zivju tiek nozvejotas, lai iegūtu barību, kas nav paredzēta izmantošanai cilvēku uzturā; tā kā pasaules dzīvnieku barības tirgos starp akvakultūras un mājlopu audzētājiem pieaug konkurence par zivju miltiem; tā kā augstākas barības cenas palielina nepieciešamību vairāk attīstīt alternatīvus barības produktus, kā arī barības efektivitāti, lai nodrošinātu augstvērtīgu akvakultūras produktu rentabilitāti;

| T. | tā kā FAO2019. gada 19. februāra tehniskajā dokumentā par zivsaimniecību un akvakultūru A third assessment of global marine fisheries discards (Trešais pasaules jūras zvejniecības izmetumu novērtējums) norādīts, ka izmetumu kopējais apjoms sasniedz 9,1 miljonu tonnu, kas atbilst 10,8 % no gada vidējās nozvejas laikā no 2010. līdz 2014. gadam; |
| --- | --- |

T.

tā kā FAO2019. gada 19. februāra tehniskajā dokumentā par zivsaimniecību un akvakultūru A third assessment of global marine fisheries discards (Trešais pasaules jūras zvejniecības izmetumu novērtējums) norādīts, ka izmetumu kopējais apjoms sasniedz 9,1 miljonu tonnu, kas atbilst 10,8 % no gada vidējās nozvejas laikā no 2010. līdz 2014. gadam;

| U. | tā kā Eiropas Zivsaimniecības un akvakultūras tirgus novērošanas centra 2017. gada maija ziņojumā par ES bioloģisko akvakultūru norādīts, ka dažās dalībvalstīs bioloģiskā akvakultūras produkcija ievērojami palielinās, savukārt citās šī ražošanas metode vēl ir tikai izstrādes sākumposmā; |
| --- | --- |

U.

tā kā Eiropas Zivsaimniecības un akvakultūras tirgus novērošanas centra 2017. gada maija ziņojumā par ES bioloģisko akvakultūru norādīts, ka dažās dalībvalstīs bioloģiskā akvakultūras produkcija ievērojami palielinās, savukārt citās šī ražošanas metode vēl ir tikai izstrādes sākumposmā;

| V. | tā kā akvakultūra ir īpaši jutīga pret ekstrēmiem laikapstākļu notikumiem upju gultnēs un piekrastes zonās, tai skaitā sausumu, plūdiem, vētrām un viļņiem, kas rada nopietnu kaitējumu akvakultūras infrastruktūrai un audzētajām sugām; |
| --- | --- |

V.

tā kā akvakultūra ir īpaši jutīga pret ekstrēmiem laikapstākļu notikumiem upju gultnēs un piekrastes zonās, tai skaitā sausumu, plūdiem, vētrām un viļņiem, kas rada nopietnu kaitējumu akvakultūras infrastruktūrai un audzētajām sugām;

| W. | tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/89/ES, ar ko izveido jūras telpiskās plānošanas satvaru, ir prasīts, lai visas piekrastes dalībvalstis iesniegtu Komisijai valsts jūras telpiskos plānus “pēc iespējas drīzāk un ne vēlāk kā līdz 2021. gada 31. martam”; |
| --- | --- |

W.

tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/89/ES, ar ko izveido jūras telpiskās plānošanas satvaru, ir prasīts, lai visas piekrastes dalībvalstis iesniegtu Komisijai valsts jūras telpiskos plānus “pēc iespējas drīzāk un ne vēlāk kā līdz 2021. gada 31. martam”;

| X. | tā kā tālākie reģioni ir īpaši pakļauti nestabilam klimatam un smagiem laikapstākļu notikumiem, kas var apdraudēt nozares potenciālu šajos reģionos; |
| --- | --- |

X.

tā kā tālākie reģioni ir īpaši pakļauti nestabilam klimatam un smagiem laikapstākļu notikumiem, kas var apdraudēt nozares potenciālu šajos reģionos;

| Y. | tā kā jūraskraukļu skaits ir ievērojami palielinājies; tā kā šis pieaugums rada nopietnu kaitējumu daudzām jūras nozarēm, tostarp akvakultūrai; |
| --- | --- |

Y.

tā kā jūraskraukļu skaits ir ievērojami palielinājies; tā kā šis pieaugums rada nopietnu kaitējumu daudzām jūras nozarēm, tostarp akvakultūrai;

| Z. | tā kā pirms 13 gadiem pieņemtajā rezolūcijā par Eiropas jūraskraukļu populācijas pārvaldības plāna izstrādi, lai mazinātu jūraskraukļu pieaugošo ietekmi uz zivju krājumiem, zvejniecību un akvakultūru, ierosināti vairāki iespējamie pasākumi par to, kā atrisināt jūraskraukļu radītās problēmas; |
| --- | --- |

Z.

tā kā pirms 13 gadiem pieņemtajā rezolūcijā par Eiropas jūraskraukļu populācijas pārvaldības plāna izstrādi, lai mazinātu jūraskraukļu pieaugošo ietekmi uz zivju krājumiem, zvejniecību un akvakultūru, ierosināti vairāki iespējamie pasākumi par to, kā atrisināt jūraskraukļu radītās problēmas;

| AA. | tā kā rezolūcijā “Virzība uz ilgtspējīgu un konkurētspējīgu Eiropas akvakultūras nozari” ir uzsvērts, cik svarīgi ir līdztekus daudzām citām darbībām mazināt jūraskraukļu pieaugošo ietekmi uz akvakultūru; |
| --- | --- |

AA.

tā kā rezolūcijā “Virzība uz ilgtspējīgu un konkurētspējīgu Eiropas akvakultūras nozari” ir uzsvērts, cik svarīgi ir līdztekus daudzām citām darbībām mazināt jūraskraukļu pieaugošo ietekmi uz akvakultūru;

| AB. | tā kā akvakultūras un zvejniecības operatoriem ir pieejama finansiāla kompensācija par zaudējumiem, ko rada jūraskraukļu mijiedarbība ar zivsaimniecību; |
| --- | --- |

AB.

tā kā akvakultūras un zvejniecības operatoriem ir pieejama finansiāla kompensācija par zaudējumiem, ko rada jūraskraukļu mijiedarbība ar zivsaimniecību;

| AC. | tā kā visai Eiropas akvakultūras nozarei būs jāuzņemas elektroenerģijas un gāzes izmaksu pieauguma slogs ar vēl sliktākām prognozēm augošo ražošanas izmaksu un tirgvedības nenoteiktības dēļ, ko izraisījusi arī Covid-19 pandēmijas krīze; |
| --- | --- |

AC.

tā kā visai Eiropas akvakultūras nozarei būs jāuzņemas elektroenerģijas un gāzes izmaksu pieauguma slogs ar vēl sliktākām prognozēm augošo ražošanas izmaksu un tirgvedības nenoteiktības dēļ, ko izraisījusi arī Covid-19 pandēmijas krīze;

| AD. | tā kā lieli zivju un zivju produktu ražotāji ES kaimiņvalstīs plāno līdz 2030. gadam divkāršot akvakultūras produkciju salīdzinājumā ar 2020. gada līmeni, kas varētu palielināt spiedienu uz ES ražošanu; |
| --- | --- |

AD.

tā kā lieli zivju un zivju produktu ražotāji ES kaimiņvalstīs plāno līdz 2030. gadam divkāršot akvakultūras produkciju salīdzinājumā ar 2020. gada līmeni, kas varētu palielināt spiedienu uz ES ražošanu;

| AE. | tā kā ne visas dalībvalstis pietiekami ņem vērā akvakultūras attīstības potenciālu vai tās iespējamo sociālekonomisko un vides ietekmi; |
| --- | --- |

AE.

tā kā ne visas dalībvalstis pietiekami ņem vērā akvakultūras attīstības potenciālu vai tās iespējamo sociālekonomisko un vides ietekmi;

| AF. | tā kā zivju produktu patēriņš uz vienu iedzīvotāju ES ir ļoti atšķirīgs — no aptuveni 6 kg līdz aptuveni 60 kg; tā kā tāpēc tuvākajā nākotnē pieprasījums pēc akvakultūras produktiem ES varētu palielināties; |
| --- | --- |

AF.

tā kā zivju produktu patēriņš uz vienu iedzīvotāju ES ir ļoti atšķirīgs — no aptuveni 6 kg līdz aptuveni 60 kg; tā kā tāpēc tuvākajā nākotnē pieprasījums pēc akvakultūras produktiem ES varētu palielināties;

| AG. | tā kā daudziem uzņēmumiem ir grūti saglabāt savu tirgus daļu gan iekšzemē, gan ārvalstīs; |
| --- | --- |

AG.

tā kā daudziem uzņēmumiem ir grūti saglabāt savu tirgus daļu gan iekšzemē, gan ārvalstīs;

| AH. | tā kā saskaņā ar jaunākajiem Eurostat un FAO datiem 2019. gadā aptuveni 76 % ES patērēto zivju bija savvaļas zivis un 24 % — audzētas; |
| --- | --- |

AH.

tā kā saskaņā ar jaunākajiem Eurostat un FAO datiem 2019. gadā aptuveni 76 % ES patērēto zivju bija savvaļas zivis un 24 % — audzētas;

| AI. | tā kā no 1 382 produktiem ar aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādi (AĢIN) tikai 62 produkti ir reģistrēti 1.7. grupā “Svaigas zivis, gliemji un vēžveidīgie un to izstrādājumi”; tā kā patlaban norit procedūras par aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes piešķiršanu vēl 14 produktiem; tā kā garantēto tradicionālo īpatnību (GTĪ) pārtikas reģistrā ir tikai četri šīs grupas produkti; tā kā dažas no veiksmīgajām reģistrācijām ir bijušas attiecībā uz akvakultūras produktiem; |
| --- | --- |

AI.

tā kā no 1 382 produktiem ar aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādi (AĢIN) tikai 62 produkti ir reģistrēti 1.7. grupā “Svaigas zivis, gliemji un vēžveidīgie un to izstrādājumi”; tā kā patlaban norit procedūras par aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes piešķiršanu vēl 14 produktiem; tā kā garantēto tradicionālo īpatnību (GTĪ) pārtikas reģistrā ir tikai četri šīs grupas produkti; tā kā dažas no veiksmīgajām reģistrācijām ir bijušas attiecībā uz akvakultūras produktiem;

| AJ. | tā kā ES zivsaimniecības fondi (Eiropas Zivsaimniecības fonds (EZF), Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF) un Eiropas Jūrlietu, zivsaimniecības un akvakultūras fonds (EJZAF)) ir snieguši finansiālu atbalstu ES akvakultūras nozarei; |
| --- | --- |

AJ.

tā kā ES zivsaimniecības fondi (Eiropas Zivsaimniecības fonds (EZF), Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF) un Eiropas Jūrlietu, zivsaimniecības un akvakultūras fonds (EJZAF)) ir snieguši finansiālu atbalstu ES akvakultūras nozarei;

| AK. | tā kā no akvakultūras saimniecībām izbēgušie īpatņi var izraisīt savvaļas populāciju ģenētiskās izmaiņas; |
| --- | --- |

AK.

tā kā no akvakultūras saimniecībām izbēgušie īpatņi var izraisīt savvaļas populāciju ģenētiskās izmaiņas;

Akvakultūras ieguldījums Eiropas zaļajā kursā

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Kā vairot ES akvakultūras ilgtspēju un konkurētspēju: stratēģiskās vadlīnijas 2021.–2030.gadam”; uzskata, ka šīs vadlīnijas ir visaptverošas, pamatotas un piemērotas, lai veicinātu ilgtspējīgu un konkurētspējīgu ES akvakultūru, ilgtermiņā koncentrējoties uz akvakultūras nozares ilgtspēju un tās ieguldījumu Eiropas zaļajā kursā; tomēr pauž nožēlu par to, ka tās ir daudz vērstas uz vides aspektiem un ka tām ir vajadzīgi vērienīgāki mērķi, lai veicinātu ilgtspējīgu ražošanu un patiesi plaukstošas un konkurētspējīgas ES akvakultūras nozares attīstību; uzskata, ka ir svarīgi pamatnostādņu ietvaros noteikt kvantitatīvus mērķus šīs nozares izaugsmei, tāpat kā bioloģiskās daudzveidības stratēģijā, stratēģijā “No lauka līdz galdam” un citās zaļā kursa stratēģijās ir noteikti vides mērķi; mudina dalībvalstis un Akvakultūras konsultatīvo padomi īstenot pamatnostādnēs ieteiktos pasākumus; aicina Komisiju regulāri uzraudzīt šo ieteikumu ievērošanu un informēt Parlamentu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka ir svarīgi, lai dalībvalstis pienācīgi un saskaņoti īstenotu pamatnostādnes, lai sasniegtu savus mērķus; norāda, cik svarīga ir Komisijas loma īstenošanas atbalstīšanā un tās koordinēšanā starp dalībvalstīm, lai ES akvakultūras audzētājiem nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus; mudina Komisiju pastāvīgi sekot līdzi tam, kā tiek īstenotas šīs pamatnostādnes un citi tiesību akti, kas ietekmē akvakultūru, piemēram, regula par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu (16), un vajadzības gadījumā iesniegt grozījumus šajā regulā un, iespējams, arī citos, lai novērstu šķēršļus, kas kavē ES mērķu īstenošanu bioloģiskās ražošanas jomā, piemēram, to mērķu īstenošanu, kas izklāstīti stratēģijā “No lauka līdz galdam”; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver akvakultūras nozares potenciālu Eiropas zaļā kursa mērķu sasniegšanā un akcentē nepieciešamību nodrošināt nozares ilgtermiņa ilgtspēju un noturību, jo īpaši ņemot vērā Covid-19 krīzi; uzskata, ka pārejā uz ilgtspējīgu pārtikas sistēmu Eiropā ir jāizmanto vēl neapgūtais potenciāls, ko piedāvā akvakultūras nozare, kura var būt svarīga un vēl lielāka aprites ekonomikas daļa un kura sniedz neto ieguldījumu barības vielu pārpalikuma pārveidošanā augstas kvalitātes olbaltumvielās; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka ES akvakultūra atbilst augstiem produktu kvalitātes un dzīvnieku veselības standartiem, taču joprojām vēlami uzlabojumi attiecībā uz diversifikāciju, konkurētspēju un ekoloģiskajiem raksturlielumiem; norāda, ka mazas ietekmes akvakultūra (piemēram, maztrofiska, multitrofiska un bioloģiska akvakultūra) un akvakultūras sniegtie vides pakalpojumi, ja tie tiks tālāk attīstīti, var ievērojami veicināt Eiropas zaļo kursu, stratēģiju “No lauka līdz galdam” un ilgtspējīgu zilo ekonomiku (17); |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda, ka ir sagaidāms, ka akvakultūra veicinās pārtikas apgādi un nodrošinātību ar pārtiku, līdzsvarojot zivju trūkumu, jo ES importē 70 % no visiem ūdens cilmes produktiem, ko tā patērē, un tas rada tirdzniecības deficītu 21 miljarda EUR apmērā (2019. gadā); uzskata, ka akvakultūrai ir ievērojams izaugsmes potenciāls, kas ir jāuzlabo ekoloģisko iespēju robežās, lai tā varētu nodrošināt ilgtspējīgus un kvalitatīvus pārtikas produktus, mazināt mūsu atkarību no ūdens cilmes produktu importa un radīt vairāk darbvietu un citas sociālekonomiskās iespējas, jo īpaši piekrastes reģionos, kā arī lauku apvidos; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt stabilu, uzticamu, paredzamu, racionālu un darījumdarbībai labvēlīgu tiesisko regulējumu un pilnībā izmantot pieejamos EJZAF finanšu resursus, jo tas ir vienīgais finansēšanas instruments, kas ir konkrēti paredzēts ES zivsaimniecības un akvakultūras pārvaldības mērķiem; mudina dalībvalstis Atveseļošanas un noturības mehānisma satvarā piešķirt pietiekamu finansējumu ES akvakultūras nozares inovācijas, ilgtspējas un noturības atbalstam; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka akvakultūra tika attīstīta kā sociāla nepieciešamība, lai nodrošinātu pastāvīgu svaigas ūdens cilmes pārtikas piegādi sezonās un reģionos, kuros zvejniecība to nenodrošināja, tādējādi pildot vienu no sabiedrībai vissvarīgākajiem uzdevumiem, proti, veselīgas, svaigas pārtikas nodrošināšana galvenokārt vietējam vai reģionālajam tirgum; tādēļ uzsver, ka akvakultūras attīstība Eiropā ir cieši saistīta ar tradicionālajām kultūras praksēm, kas vairāk vai mazāk raksturīgas konkrētajai kontinenta daļai; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda, cik svarīgi ir precīzi dati un statistika par akvakultūras produktiem, jo īpaši attiecībā uz patēriņu, importu un eksportu, lai nodrošinātu, ka mēs sasniedzam mērķrādītājus un mērķus, ko izvirzām šai nozarei; aicina šajā sakarā darīt pieejamus un piekļūstamus vairāk datu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | norāda, ka nelīdzsvarotība Eiropas Savienības akvakultūras produktu ārējā tirdzniecībā nav pieņemama ne no ekonomikas viedokļa, jo tā rada tirdzniecības deficītu, ne arī no sociālā viedokļa, ņemot vērā neizmantotās nodarbinātības iespējas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka virzība uz Eiropas zaļā kursa mērķu sasniegšanu ir jāsaskaņo ar trešo valstu pārtikas nodrošinājuma garantēšanu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atbalsta jaunā ES akvakultūras palīdzības mehānisma izveidi, kas ir inovatīvs instruments, lai palīdzētu Komisijai, dalībvalstīm, reģionālajām iestādēm, nozarei un citām ieinteresētajām personām izstrādāt turpmākas vadlīnijas un konsolidēt paraugpraksi dažādās attiecīgajās jomās; uzskata, ka šā mehānisma izveidē būtu jāiesaista visas attiecīgās ieinteresētās personas, tostarp Parlaments, jo īpaši visi Akvakultūras konsultatīvās padomes locekļi, saskaņā ar LES 11. pantu, kurā līdzdalības demokrātija ir atzīta par demokrātijas pamatprincipu; aicina veidot jēgpilnu dialogu ar pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka ES akvakultūras nozares izaugsmes potenciāls ir jāattīsta ilgtspējīgā veidā, ņemot vērā visus trīs ilgtspējas pīlārus — ekonomisko, sociālo un vides pīlāru; norāda, ka ir vajadzīga pievilcīga un uz tirgu orientēta nozare, tostarp jauniem zivju audzētājiem, ar tiesisko regulējumu, kas piesaistītu uzņēmējdarbības ieguldījumus, radītu un uzturētu labus darba apstākļus un aizsargātu vidi, izmantojot ilgtspējīgus barības avotus un uzlabojot ūdens veselību, dzīvnieku labturību un biodrošību, kā arī samazinot antimikrobiālo līdzekļu izmantošanu saskaņā ar labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, veicinot atbildīgu un piesardzīgu praksi saskaņā ar stratēģiju “No lauka līdz galdam”; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzskata, ka akvakultūras nozare, kas spēj sniegt stabilu ieguldījumu ekosistēmu pakalpojumu nodrošināšanā sabiedrībai, un jo īpaši dīķu akvakultūra un aļģu un gliemeņu audzēšana var veicināt ES ekonomikas dekarbonizāciju un mazināt klimata pārmaiņas; tomēr uzsver, ka oglekļa sekvestrācija ar aļģu un gliemju, vēžveidīgo un adatādaiņu audzēšanu ir ierobežota atkarībā no ražošanas metodes un izmantošanas, kad produkts tiek novākts; atbalsta ierosinātos pasākumus klimata pārmaiņu jomā, taču uzsver, ka ir vajadzīga vienota metodika, kā noteikt atsevišķu akvakultūras saimniecību oglekļa pēdu, un prasa veikt visu ierosināto pasākumu ietekmes novērtējumu, tostarp par to ietekmi uz atsevišķām akvakultūras nozarēm; aicina dalībvalstis vajadzības gadījumā veicināt efektīvas īsas piegādes ķēdes, lai veicinātu cīņu pret klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzskata, ka ir vajadzīgi apjomīgi ieguldījumi, izmantojot seku mazināšanas un pielāgošanās pasākumus, lai novērstu un mazinātu katastrofu un ekstrēmu laikapstākļu notikumu ietekmi uz zvejniecības un akvakultūras nozari un tādējādi stiprinātu produktīvas un noturīgas ūdens ekosistēmas un saglabātu ieguvumus patērētājiem un dzīvnieku labturībai; |
| --- | --- |

13.

| 14. | norāda, ka, īstenojot stratēģiskās vadlīnijas, lielāka uzmanība būtu jāpievērš mikrouzņēmumiem, mazajiem akvakultūras uzņēmumiem un to īpašajām vajadzībām; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mudina Komisiju atbalstīt profesionālās apmācības kursu izveidi akvakultūras nozarē, nodrošinot tehniskos un finanšu resursus, lai piesaistītu jauniešus un ļautu zvejniekiem pārkvalificēties, kas palīdzēs radīt darbvietas piekrastes un salu reģionos, kuri tradicionāli ir vairāk atkarīgi no zvejas darbībām; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina Komisiju un dalībvalstis sekmēt, iedrošināt un pienācīgi atbalstīt videi draudzīgu akvakultūru, piemēram, bioloģisko akvakultūru, slēgtas sistēmas akvakultūru, aļģu, gliemju, vēžveidīgo un adatādaiņu audzēšanu, dīķa zivju audzēšanai un integrētas multitrofiskas un akvaponiskas akvakultūras sistēmas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzskata, ka būtu jāatbalsta tādu akvaponisko sistēmu izstrāde, kas ir slēgtas ražošanas sistēmas uz zemes, kuras apvieno akvakultūru ar augkopību, kas izmanto ūdens organiskās vielas, tādējādi samazinot pārmērīgu organisko vielu radītā piesārņojuma ietekmi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzskata, ka saldūdens akvakultūra ir ļoti svarīga daudzos Eiropas lauku reģionos un nodrošina ne tikai augstas kvalitātes pārtiku un nodarbinātību, bet arī interesantus ekosistēmu pakalpojumus; aicina Komisiju vispārināt termina “ūdens cilmes produkti” lietojumu, kas ir visaptverošāks un iekļaujošāks izteiciens un tādējādi attiecas arī uz saldūdens lauksaimniekiem; |
| --- | --- |

18.

| 19. | norāda, ka jo īpaši saldūdens akvakultūrā problēmas rada arī plēsēji un sausums, kas atspoguļojas saimniecībās audzēto zivju kvantitātē, lielumā un kvalitātē, un galu galā negatīvi ietekmē nozares rentabilitāti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atkārtoti uzsver, ka Eiropas Savienībā ir vajadzīga pārtikas izsekojamības sistēma, kas uzlabotu akvakultūras nozares ilgtspēju un reaģētu uz patērētāju pieprasījumiem, sniedzot informāciju par to, kur, kad, kā un kādas zivis vai ūdens cilmes pārtika ir audzētas, pirmkārt, lai uzlabotu pārtikas nekaitīgumu, kā arī lai varētu veikt pārbaudes visā vērtību ķēdē gan attiecībā uz ES produktiem, gan uz importu no trešām valstīm, un lai apkarotu krāpšanu; uzskata, ka šajā sistēmā jāiesaista visi vērtību ķēdes dalībnieki, lai tie varētu savstarpēji sadarboties, izmantojot digitālās sistēmas, mākslīgo intelektu un citus tehnoloģiskus jauninājumus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka Eiropas patērētāji novērtē kvalitātes apzīmējumus, tostarp gan cilmes vietas nosaukumus, gan aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes; aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt to izmantošanu akvakultūras produktos, kuriem ir vajadzīgās īpašības un kuri atbilst prasībām, kas noteiktas Eiropas regulā par kvalitāti, piemēram, ACVN “Mexillón de Galicia”; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atzinīgi vērtē Komisijas ieceri atbalstīt zaļos darījumdarbības modeļus, piemēram, tos, kas balstīti uz oglekļa sekvestrēšanu, lai piegādes ķēdes būtu ilgtspējīgākas; šajā saistībā uzsver, ka konkrēta akvakultūras prakse, piemēram, gliemju vai austeru audzēšana un dīķu polikultūra, var būt sekmīgs modelis turpmākajai emisijas kvotu tirdzniecības sistēmai ES klimata tiesību aktu kontekstā; aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt šāda veida zaļo darījumdarbību, ņemot vērā stratēģijas mērķus; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka ir svarīgi piemērot uz pierādījumiem balstītus standartus un intervences, lai uzlabotu zivju labturību turēšanas, pārvadāšanas un kaušanas laikā, tostarp saglabājot ūdens kvalitāti labturības un vides rādītāju robežās, lai samazinātu slimību izplatību un izplatīšanos un vēl vairāk samazinātu vajadzību lietot antibiotikas, kas jebkurā gadījumā būtu vēl vairāk jāsamazina; aicina īpašu uzmanību pievērst barošanas metodēm, lai kontrolētu organisko vielu līmeni gan atklātā, gan slēgtā ķēdē un tādējādi saglabātu un uzlabotu labu praksi vides jomā; uzsver, ka akvakultūras nozarei arī turpmāk ir jāuzlabo audzēšanas metodes saskaņā ar jaunākajām pieejamajām zinātnes atziņām, lai panāktu dzīvnieku labturības līmeni, kas veicina labākus rezultātus vides jomā, noturību pret klimata pārmaiņām un resursu izmantošanas optimizāciju; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atkārtoti norāda, ka dažādi ieteikumi par dzīvnieku labturību neattiecas uz zvejniecības un akvakultūras nozari to būtības dēļ; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina dalībvalstis arī turpmāk veicināt aļģu audzēšanu un sekmēt aļģu kā pārtikas un barības izmantošanu un attīstību, tostarp atvieglojot atļauju piešķiršanas procesus, neaizmirstot par citām akvakultūras saimniecībās audzētām sugām; uzsver, ka aļģu audzēšanai ir neizmantots potenciāls radīt jaunas darbvietas un nodrošināt ekosistēmu pakalpojumus un videi draudzīgāku pārtiku un barību; uzskata, ka aļģu populāciju labāka pārvaldība zināmā mērā varētu būt efektīvs veids, kā papildus to audzēšanai palīdzēt cīnīties pret eitrofikāciju un novērst pārmērīgu slāpekļa un fosfora daudzumu ūdenī, kā arī pārmērīgu oglekļa daudzumu, ja aļģes paliek ūdenī un tiek atstātas nogulsnējamies jūras gultnē; atzinīgi vērtē Komisijas nodomu nākt klajā ar īpašu iniciatīvu, lai atbalstītu aļģu patēriņu Eiropas Savienībā; norāda, ka labāka jūras aļģu populāciju aizsardzība var sniegt ekosistēmu pakalpojumus, darboties kā oglekļa piesaistītājs un veicināt bioloģiskās daudzveidības uzlabošanos; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atzinīgi vērtē sieviešu lomu akvakultūras vērtību ķēdēs un attiecīgi mudina garantēt viņām pienācīgus darba apstākļus un ievērot principu, ka par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu tiek saņemta vienāda darba samaksa; turklāt uzskata, ka būtu jāuzlabo viņu atpazīstamība un pārstāvība lēmumu pieņemšanas struktūrās un procesos; |
| --- | --- |

26.

Galvenie šķēršļi akvakultūrai Savienībā un iespējamie risinājumi

| 27. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka akvakultūras ilgtspējīgas attīstības plānos tiek ņemti vērā galvenie šķēršļi nozares potenciāla attīstībai, kā arī tiek atzīta nepieciešamība paredzēt vietu akvakultūras nozarei, veicot atbilstīgu telpisko plānošanu; uzsver, cik būtiska nozīme ir pārredzamam un līdzdalību veicinošam mehānismam atbilstīgi Direktīvai 2014/89/ES par jūras telpisko plānošanu, lai taisnīgi paredzētu vietu visām ieinteresētajām personām, tai skaitā pašreizējām un jaunām zvejas vietām, akvakultūras saimniecībām un aizsargājamām jūras teritorijām, kā arī zvejas lieguma apgabaliem; pauž nožēlu par to, ka dažas dalībvalstis, neraugoties uz direktīvā noteikto termiņu, vēl nav iesniegušas Komisijai savus jūras telpiskos plānojumus, un mudina tās savus plānus iesniegt pēc iespējas ātrāk; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atbalsta Komisijas mērķi uzsākt veicināšanas kampaņas, lai iedrošinātu ES akvakultūras produktu patēriņu un izceltu ES akvakultūru, kā arī turpinātu atbalstīt tās ilgtspējīgu attīstību; šajā sakarībā uzsver, ka ir vajadzīga visaptveroša un viegli pieejama informācija patērētājiem, tostarp par veselīgu uzturu, ieguvumiem vides jomā un citiem ilgtspējas parametriem, piemēram, ietekmi uz klimatu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzskata, ka akvakultūras ražošanas vietām, kas plānotas un izveidotas atklātajos ūdeņos, nevajadzētu sakrist vai konfliktēt ar zvejas zonām; turklāt uzskata, ka šajā procesā būtu pilnībā jāiesaista zivsaimniecības nozare un tās operatori un pārstāvji; |
| --- | --- |

29.

| 30. | norāda, ka ES akvakultūras ražošana joprojām ir ļoti koncentrēta gan attiecībā uz dalībvalstīm, gan audzētajām sugām, tāpēc pastāv ievērojams diversifikācijas potenciāls; |
| --- | --- |

30.

| 31. | norāda, ka telpiskā plānošana ir viens no svarīgākajiem instrumentiem akvakultūras ilgtermiņa attīstības priekšnoteikumu radīšanā un ar to būtu jānodrošina akvakultūras darbībām atvēlētās telpas atbilstīga plānošana, ņemot vērā citas darbības attiecīgajos apgabalos; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver — lai attīstītu akvakultūru, vajadzīgs stabils, uzticams, skaidrs un administratīvi vienkāršs tiesiskais regulējums attiecībā uz teritoriju un licenču izmantošanu, kas nodrošina uzticību un drošību ieguldījumu veikšanai nozarē; uzsver, ka telpiskās plānošanas rezultātā būtu jāizstrādā efektīvs un elastīgs plāns, ņemot vērā pastāvīgi mainīgo jūras un saldūdens vidi, kurā darbojas akvakultūra, un ka pārāk ierobežojošs zonējums var kavēt ieguldījumus un attīstību; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzsver juridiskās noteiktības un ieguldījumu paredzamības nozīmi Savienības akvakultūras nozares ilgtspējīgā izaugsmē; uzsver, ka visiem dalībvalstu dažādo valsts iestāžu pieņemtajiem pasākumiem ir jāpalīdz vienkāršot administratīvos termiņus un procedūras, lai valsts pārvaldes iestādes varētu izpildīt savas prasības, laikus atrisināt problēmas un izvairīties no nevajadzīgas kavēšanās atļauju piešķiršanas vai licencēšanas procedūrās; noraida darbības ar atpakaļejošu spēku ar mērķi samazināt licenču vai pagarinājumu derīguma termiņu un aicina dalībvalstis aizsargāt licenču turētāju uzticību un tiesisko paļāvību; |
| --- | --- |

33.

| 34. | norāda, ka attiecībā uz licencēšanu un plānošanu pastāvošā birokrātiskā sarežģītība un kavēšanās rada papildu izmaksas potenciālajiem ieguldītājiem; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt skaidras un pārredzamas licencēšanas procedūras, lai iedrošinātu ieguldītājus; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzsver, ka plašāk jāīsteno atvērtā koordinācijas metode, lai panāktu koordināciju ar valsts, reģionālajām un vietējām valsts pārvaldes iestādēm, kuru kompetencē ir akvakultūras nozare; uzskata, ka šāda koordinācija ir ļoti nepieciešama, lai racionalizētu valstu tiesību aktus un sniegtu norādījumus par nozarei piemērojamo tiesisko regulējumu; aicina Komisiju publicēt konkrētām valstīm adresētus ieteikumus, lai sniegtu dalībvalstīm norādījumus par ES akvakultūras attīstību; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt labāku koordināciju attiecībā uz ES dalītajām kompetencēm un koordināciju starp valstu, reģionālajām un vietējām iestādēm; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzsver ilgtspējīgu barības sastāvdaļu nozīmi Savienības akvakultūrā; uzskata, ka akvakultūra var aizpildīt zivju trūkumu tikai tad, ja visas audzētās sugas nodrošina zivju olbaltumvielu neto pieaugumu, kas nozīmē, ka akvakultūra barības vajadzībām neizņem no okeāniem un citām ūdenstilpēm vairāk savvaļas zivju, nekā tā saražo; uzsver, ka pasaulē liela daļa zivju, ko izmanto zivju miltu un zivju eļļas ražošanai, tiek nozvejotas jaunattīstības valstu ekskluzīvajās ekonomikas zonās; uzsver nepieciešamību barībā izmantot ekoloģiski ilgtspējīgas jūras izcelsmes proteīnus un eļļas, proti, blakusproduktus un atgriezumus, citas olbaltumvielas un inovatīvus risinājumus, piemēram, kukaiņu miltus un mikroaļģes, kā arī daļēji aizstāt jūras izcelsmes proteīnus un eļļas ar ilgtspējīgi ražotām ar jūru nesaistītām alternatīvām; aicina Komisiju un dalībvalstis ieguldīt pētniecībā un inovācijā, lai veicinātu pāreju uz ilgtspējīgiem un jauniem olbaltumvielu avotiem, un aicina Komisiju izvērtēt, vai šajā sakarībā ir vajadzīgas jebkādas izmaiņas tiesību aktos; aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt ilgtspējīgu praksi un palielināt neatkarīgi sertificētu zivju miltu un zivju eļļas īpatsvaru barībā, izmantojot uzticamas un neatkarīgas vides un sociālās sertifikācijas sistēmas, kas izmanto zema trofiskā indeksa novērtēšanas kritērijus un FAO rīcības kodeksu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atzīst, ka pašlaik nav iespējams nodrošināt akvakultūrai pietiekami daudz zivju miltu un zivju eļļas tikai ar izmetumiem un blakusproduktiem no zvejniecības nozares, daļēji tāpēc, ka zivju miltu tirgū pieaug pieprasījums; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt ilgtspējīgu zivju miltu un zivju eļļas ražošanu un kopīgi pastiprināt centienus pētniecības un inovācijas jomā, lai atrisinātu pieaugušā pieprasījuma problēmu zivju miltu tirgū, izstrādājot ilgtspējīgas alternatīvas; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pauž bažas par to, ka Rietumāfrikas piekrastē ir aizvien vairāk zivju miltu un zivju eļļas rūpnīcu, ko galvenokārt pārvalda Ķīnas uzņēmumi, kuru neilgtspējīgā ražošana rada eksistenciālas problēmas reģionālajai un nerūpnieciskajai zvejniecībai, un tādēļ aicina Komisiju nodrošināt, ka ES akvakultūras saimniecībās netiek izmantota barība no šādas ražošanas; |
| --- | --- |

39.

| 40. | aicina Komisiju izmantot digitālās sistēmas un mākslīgo intelektu, lai uzlabotu akvakultūras produktu izsekojamību un ilgtspēju un paplašinātu izmantotās barības izsekojamību; |
| --- | --- |

40.

| 41. | aicina Komisiju atzīt, cik svarīgi ir īstenot ES mēroga komunikācijas kampaņas par ilgtspējīgu ES akvakultūru un ražošanas nozīmi, izmantojot tieši pārvaldītos fondus saskaņā ar stratēģisko vadlīniju mērķiem; aicina dalībvalstis un Komisiju visās darbības programmās saskaņā ar stratēģisko vadlīniju mērķiem iekļaut informācijas un komunikācijas kampaņu organizēšanu par konkrētām ilgtspējīgas ES akvakultūras nozares apakšnozarēm; |
| --- | --- |

41.

| 42. | mudina Komisiju veicināt ES lauksaimniecības veicināšanas politikas programmas, ar kurām konkrēti un individuāli var popularizēt akvakultūras produktus; uzsver, ka ir svarīgi izmantot pašreizējo lauksaimniecības veicināšanas politikas pārskatīšanu, lai labāk veicinātu ilgtspējīgus akvakultūras produktus, un mudina Komisiju izmantot lauksaimniecības veicināšanas politiku, lai atbalstītu nozares un operatorus, kas pēc būtības veicina vai vada pāreju uz zaļā kursa mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atzinīgi vērtē Eiropas Zivsaimniecības un akvakultūras tirgus novērošanas centra (EUMOFA) veiktā darba kvalitāti; aicina Komisiju piešķirt EUMOFA papildu mērķtiecīgu finansējumu novērošanas centra ziņojumu tulkošanai visās ES oficiālajās valodās, jo tie bieži vien ir pieejami tikai vienā vai ne vairāk kā piecās ES oficiālajās valodās; uzskata, ka šāda informācija palīdzēs akvakultūras nozarei iegūt aktuālu un kvalitatīvu informāciju, lai uzlabotu tās tirdzniecības rādītājus; |
| --- | --- |

43.

| 44. | mudina Komisiju un dalībvalstis būtiski palielināt finansējumu pētniecībai un inovācijai akvakultūras nozarē (gan jūras, gan saldūdens vidē), jo īpaši tādās jaunās zināšanu jomās kā mikrobioma izpēte vai akvakultūras vides pakalpojumu zinātniskā uzraudzība; aicina dalībvalstis nodrošināt vai palielināt finansējumu pētniecībai un izstrādei akvakultūras nozarē un veicināt zinātnes atziņu nodošanu nozarei un citām ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aicina dalībvalstis un to pārvaldes iestādes nodrošināt, ka attiecībā uz akvakultūras produktiem tiek plašāk izmantots lauksaimniecības produktu un pārtikas kvalitātes shēmu potenciāls; atgādina par iespēju izveidot reģionālas vai valsts kvalitātes shēmas, kas var palīdzēt ražotājiem uzlabot to atpazīstamību un tādējādi uzlabot to tirdzniecības rādītājus un ienākumus; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uzsver, ka zināšanas un inovācija (tostarp digitālo tehnoloģiju izmantošana) ir būtiskas, lai sasniegtu pārējos ES akvakultūras nozarei izvirzītos mērķus, un ka ES pētniecības un inovācijas pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa” sniedz ievērojamu iespēju spert soli uz priekšu šajā jomā; |
| --- | --- |

46.

| 47. | mudina Komisiju uzlabot un apkopot informāciju par akvakultūras nozares potenciālu tālākajos reģionos, izmantojot dzīvotspējas pētījumus un atsauksmes, un sniegt īpašu atbalstu jaunuzņēmumiem, kas šajos reģionos vēlas strādāt šajā nozarē; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pauž visstingrāko atbalstu inovācijai un progresam jaunu akvakultūras sugu audzēšanā; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ņem vērā to, ka inovatīva akvakultūras nozare prasa arī attīstīt atbilstošas prasmes, ko panāk, veicinot specializētas mācību programmas un zināšanas par akvakultūru (piemēram, specializētas veterinārās studijas zivju jomā un akvakultūras operatoru apmācība par zivju veselību), kā arī audzētāju mūžizglītību par inovatīvām pieejām akvakultūras nozarē; |
| --- | --- |

49.

| 50. | aicina Komisiju turpināt darbu, lai panāktu, ka ES akvakultūrai ir vienlīdzīgi konkurences apstākļi ar trešo valstu ražotājiem, pārskatot starptautiskos tirdzniecības nolīgumus un, iespējams, nākotnē parakstot jaunus nolīgumus attiecībā uz tādu produktu importu, kuriem nav tādas pašas piekļuves tirgum, vides un sociālās ilgtspējas vai zivju labturības standarti kā ES ražotajiem, tostarp atjauninot noteikumus, lai labāk īstenotu ūdens cilmes pārtikas marķēšanu; uzskata, ka īpašos gadījumos, piemēram, kaviāra marķēšanas gadījumā, būtu jāpārskata tiesiskais regulējums par patērētāju informēšanu; aicina Komisiju analizēt ilgtspējīgas akvakultūras nozaru iekļaušanu ES oglekļa ievedkorekcijas mehānismā, lai stimulētu Eiropas rūpniecības nozares un ES tirdzniecības partnerus dekarbonizēt savas nozares, īstenojot pasākumus, kas skaidri palīdzēs mazināt siltumnīcefekta gāzes ar mērķi panākt neto nulles emisijas, un tādējādi atbalstot gan ES, gan pasaules klimata politiku attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu neitralitāti, vienlaikus neradot diskrimināciju vai slēptus starptautiskās tirdzniecības ierobežojumus; |
| --- | --- |

50.

| 51. | atgādina par nozares iespējām palielināt akvakultūras produktu tirdzniecību, jo īpaši valstīs un reģionos, kur šo produktu patēriņš ir zems; |
| --- | --- |

51.

| 52. | aicina Komisiju atbalstīt zinātnes atziņas par zivju labturību, veicināt labāko akvakultūras praksi zivju labturības jomā un sekmēt ES references centru izveidi zivju labturības jomā; uzsver, ka laba dzīvnieku labturības prakse ir labākais preventīvais pasākums, kā samazināt vajadzību pēc zālēm un nodrošināt zivju veselību un labturību; mudina vairāk izmantot tehnoloģijas un inovācijas, lai mērķtiecīgāk risinātu slimību problēmu, samazinot nepieciešamo zāļu daudzumu; uzsver, ka ir jāuzlabo veterināro zāļu pieejamība, ja tas ir vajadzīgs akvakultūras nozarei; |
| --- | --- |

52.

| 53. | iesaka Komisijai, balstoties uz jaunākajām zinātniskajām atziņām par zivju un citu ūdensdzīvnieku vajadzībām un pārvadāšanas metodēm, nākt klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem, lai līdz minimumam samazinātu to ciešanas pārvadāšanas laikā; uzsver, ka jaunajos noteikumos būtu jāparedz detalizēts kontrolsaraksts pirms pārvadāšanas veicamai plānošanai un sagatavošanās darbiem, īpaši noteikumi par ūdens kvalitātes rādītājiem, blīvumu, apiešanos iekraušanas un izkraušanas laikā un dzīvnieku labturības kontroli pēc pārvadāšanas; aicina Komisiju nodrošināt, ka tās publicētās pamatnostādnes tiek atjauninātas, balstoties uz jaunākajiem zinātniskajiem pierādījumiem, un atbilst Regulai (EK) Nr. 1/2005, un prasa noteikt īpašas prasības attiecībā uz zivju komerciālu pārvietošanu; turklāt uzsver, ka būtu jānodrošina īpaša apmācība un sertifikācija attiecībā uz zivju pārvadāšanu; |
| --- | --- |

53.

| 54. | atbalsta to, ka ir jāpalielina Copernicus un Eiropas Jūras novērojumu un datu tīkla kapacitāte novērot, modelēt un prognozēt, lai labāk paredzētu tādu ekstrēmu laikapstākļu notikumu ietekmi uz sauszemes un jūrā, pret kuriem akvakultūras saimniecības ir īpaši jutīgas; |
| --- | --- |

54.

| 55. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt pienācīgu apmācību gan kompetentajām iestādēm, gan audzētājiem par to, kā ierobežot akvakultūras prakses ietekmi uz vidi un nodrošināt augstu dzīvnieku labturības un veselības standartu ievērošanu; |
| --- | --- |

55.

| 56. | aicina Komisiju, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, pieredzi un praksi, kas jau ir pārbaudīta dalībvalstīs, sagatavot priekšlikumu par ES jūraskraukļu pārvaldības plānu, ar kuru varētu pienācīgi un galīgi risināt problēmu, ar ko jau daudzus gadus saskaras akvakultūras nozare; mudina izstrādāt plānu, lai efektīvi mazinātu un kontrolētu to ietekmi uz akvakultūras saimniecībām nolūkā samazināt to ekonomisko, vides un sociālo ietekmi uz ražošanu un bioloģisko daudzveidību; uzsver, ka plānā būtu jāiekļauj saraksts ar atbilstīgiem pasākumiem attiecībā uz preventīviem līdzāspastāvēšanas risinājumiem un pienācīgu kompensāciju par zaudējumiem un pasākumiem, ko finansē no ES vai valstu līdzekļiem; uzstāj, ka ir svarīgi finansiāli atbalstīt īpaši pielāgotus pētījumus, kuru mērķis ir rast un pārbaudīt preventīvus pasākumus, un pienācīgu uzraudzību, tostarp veikto pasākumu ietekmes reģistrēšanu un analīzi; aicina dalībvalstis īstenot šos pasākumus, katru gadījumu izskatot atsevišķi, un katru gadu ziņot Komisijai par plāna īstenošanu, tostarp par izvēlēto pasākumu efektivitāti; aicina Komisiju reizi piecos gados izvērtēt ES jūraskraukļu pārvaldības plānu un ziņot Parlamentam; mudina Komisiju nekavējoties sagatavot norādījumu dokumentu par to, kā piemērot Putnu direktīvas 9. pantā paredzētās atkāpes, un izvērtēt nepieciešamību grozīt spēkā esošos tiesību aktus gadījumos, kad preventīvie pasākumi ir izrādījušies nepietiekami un finansiālās un sociālās ietekmes dēļ nav iespējams īstenot līdzāspastāvēšanas risinājumus saskaņā ar labākajiem zinātniskajiem ieteikumiem; |
| --- | --- |

56.

| 57. | aicina Komisiju un dalībvalstis vienkāršot licencēšanas procedūras, turpināt centienus un sniegt papildu palīdzību, kas nepieciešama, lai EJZAF lietotāji varētu piekļūt finansējumam; |
| --- | --- |

57.

Bioloģiskā akvakultūra

| 58. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par rīcības plānu, kā attīstīt bioloģisko ražošanu, un tā pielikumā iekļautās 23 darbības; norāda, ka bioloģiskajai akvakultūrai, ņemot vērā tās lielo neizmantoto attīstības potenciālu, ir jāuzņemas galvenā loma plānotajā akvakultūras nozares izaugsmē saskaņā ar pāreju uz ilgtspējīgu pārtikas sistēmu Eiropā, un tai būtu jāsaņem atbalsts no EJZAF; |
| --- | --- |

58.

| 59. | piekrīt, ka bioloģiskajai akvakultūrai ir potenciāls, taču uzsver bioloģiskās akvakultūras ražošanas atšķirības dalībvalstīs; |
| --- | --- |

59.

| 60. | piekrīt mērķim līdz 2030. gadam ievērojami palielināt bioloģiskās akvakultūras apjomu, šajā plānā nenosakot konkrētu procentuālo daļu, ņemot vērā to, ka šī ir salīdzinoši jauna nozare un tās izaugsmi nav viegli prognozēt; tomēr mudina dalībvalstis vajadzības gadījumā noteikt mērķus, ņemot vērā to zināšanas par vietējām un reģionālajām īpatnībām un tirgus attīstību; norāda — lai gan pēdējos gados ES bioloģiskajā akvakultūrā ir palielinājies atsevišķu sugu audzēšanas apjoms dažās valstīs (tai skaitā lašu audzēšana Īrijā un mīdiju audzēšana Dānijā un Īrijā), pieprasījums pēc ES bioloģiskās akvakultūras ir neskaidrs, turklāt dažos reģionos bioloģiskās akvakultūras ekonomiskie rādītāji joprojām nav pietiekami; |
| --- | --- |

60.

| 61. | uzskata, ka ilgtspējīgai akvakultūrai kopumā un jo īpaši bioloģiskajai akvakultūrai būs svarīga nozīme, lai līdz 2050. gadam sasniegtu ES mērķi izveidot oglekļa ziņā neitrālu Eiropu, samazinot siltumnīcefekta gāzu emisijas un veicinot klimata pārmaiņu mazināšanu, vienlaikus sniedzot papildu ieguvumus videi un bioloģiskajai daudzveidībai; |
| --- | --- |

61.

| 62. | norāda, ka ilgtspējīga akvakultūra kopumā un jo īpaši bioloģiskā akvakultūra var palīdzēt apmierināt patērētāju pieprasījumu pēc daudzveidīgas un kvalitatīvas pārtikas, kas ražota, ievērojot vides aizsardzības prasības un nodrošinot zivju labturību, un tādējādi tiktu novērsta plaisa starp pieprasījumu un piedāvājumu pēc zivsaimniecības produktiem ES un mazināts spiediens uz savvaļas krājumiem; |
| --- | --- |

62.

| 63. | aicina Komisiju un dalībvalstis nacionālajos akvakultūras ilgtspējīgas attīstības plānos analizēt galvenos šķēršļus bioloģiskās akvakultūras attīstībai un ierosināt atbilstīgus pasākumus; turklāt aicina dalībvalstis, pamatojoties uz ex ante ietekmes novērtējumu, to pārskatītajos valsts daudzgadu stratēģiskajos plānos akvakultūras jomā iekļaut mērķi palielināt bioloģiskās akvakultūras īpatsvaru; uzskata, ka EJZAF būtu jāizmanto, lai veicinātu ilgtspējīgu akvakultūras praksi, tostarp bioloģisko ražošanu, un sniegtu atbalstu pārejas periodā, tādā veidā nodrošinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus attiecībā uz pārējiem bioloģiskajiem lauksaimniekiem; |
| --- | --- |

63.

| 64. | uzsver, ka jāpalielina atbalsts pētniecībai un inovācijai attiecībā uz alternatīviem uzturvielu avotiem, apstrādi, selekciju un dzīvnieku labturību akvakultūrā; uzskata par nepieciešamu veicināt ieguldījumus pielāgotās polikultūras un multitrofiskās akvakultūras sistēmās un sekmēt bioloģiski audzētu mazuļu inkubatoru un audzētavu darbību; atzinīgi vērtē atvērtās koordinācijas metodi paraugprakses apmaiņai un inovācijai bioloģiskās akvakultūras jomā; |
| --- | --- |

64.

| 65. | uzsver, ka inovācija, tostarp dažāda veida akvakultūra, ir attīstījusies kopš regulas par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu pieņemšanas; šajā sakarībā norāda, ka daži noteikumi, piemēram, par vairošanos, nav pietiekami piemēroti jaunajām inovatīvajām un ilgtspējīgajām akvakultūras metodēm; mudina Komisiju attiecīgi izvērtēt šo regulu un iesniegt nepieciešamos grozījumus; |
| --- | --- |

65.

| 66. | aicina Komisiju analizēt, kā bioloģiskās akvakultūras noteikumi tiek interpretēti, īstenoti un uzraudzīti katrā dalībvalstī; mudina Komisiju, pamatojoties uz minētās analīzes secinājumiem, publicēt vadlīnijas dalībvalstīm, sertifikācijas iestādēm un zivju audzētājiem, lai mazinātu neviendabīgumu bioloģiskās lauksaimniecības regulas īstenošanā; |
| --- | --- |

66.

| 67. | mudina Komisiju apsvērt iespēju uz piecu gadu pārejas laiku visiem jaunpienācējiem bioloģiskās akvakultūras nozarē atkārtoti atļaut 30 % apmērā no dienas devas izmantot tādus zivju miltus un zivju eļļu, kas iegūti no nebioloģiskās akvakultūras atgriezumiem vai to zivju atgriezumiem, kas nozvejotas lietošanai pārtikā, un kas iegūti no ilgtspējīgiem ES zivsaimniecības produktiem, ņemot vērā šādas rīcības pozitīvo ietekmi uz aprites ekonomiku un kā nepieciešamo atbalsta pasākumu sakarā ar bioloģiskās barības mazo pieejamību un augstajām cenām; aicina Komisiju apsvērt iespēju izmantot arī tādas sugas (kuras Eiropā nevar dabiski nārstot), kuru izraisītā vairošanās notiek, izmantojot hipofīzes ekstraktus, sugas, ko izmanto polikultūras praksē, lai aizņemtu citas kultūras vides trofiskās nišas, tādējādi veicinot oglekļa sekvestrēšanu, mazinot eitrofikāciju, palielinot kopējo dīķu produktivitāti un samazinot barības vielu slodzi zivkopībā; |
| --- | --- |

67.

| 68. | uzsver nepieciešamību visā Savienībā nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus ES bioloģiskajiem lauksaimniekiem, arī attiecībā uz importētajiem bioloģiskajiem produktiem, paredzot vienādus noteikumus, atbalstu un saskaņojot to sugu slimību ārstēšanu, ko izmanto bioloģiskajā akvakultūrā un bioloģiskajā lopkopībā; |
| --- | --- |

68.

| 69. | atgādina, ka Parlamenta rezolūcijā “Virzība uz ilgtspējīgu un konkurētspējīgu Eiropas akvakultūras nozari: pašreizējais stāvoklis un turpmāk risināmie jautājumi” ir ierosināti 92 pasākumi ES akvakultūras potenciāla atraisīšanai, vienkāršojot administratīvās procedūras; nodrošinot objektivitāti mijiedarbībā ar citām nozarēm; veicinot ES akvakultūras konkurētspēju gan Savienībā, gan ārpus tās robežām; uzlabot patērētāju informēšanu; nodrošinot dzīvnieku labturību un veterināro zāļu pieejamību; īstenojot labākas reklamēšanas kampaņas un komunikāciju; atbalstot pētniecību un inovāciju; veicinot apmācību un nodarbinātību; palielinot ES akvakultūras nozares ilgtspēju; nodrošinot pietiekama finansējumu, izmantojot EJZF un citus struktūrfondus; kā arī panākot harmonisku simbiozi ar zvejniecībām; mudina Komisiju cieši sadarboties ar dalībvalstīm, lai īstenotu šos pasākumus; |
| --- | --- |

69.

| 70. | norāda, ka konflikts starp zvejniecību un akvakultūru ir bezjēdzīgs pašreizējā situācijā, kad pieaug pieprasījums pēc jūras produktiem, savukārt spiediens uz savvaļas zivju populācijām Savienībā pakāpeniski sāk samazināties, un uzsver, ka šīs divas darbības viena otru papildina; |
| --- | --- |

70.

| 71. | uzsver, ka sadarbība starp akvakultūru, no vienas puses, un konservēšanas un pārstrādes nozari, no otras puses, var radīt ievērojamu pievienoto vērtību akvakultūras produktiem, ja sadarbība notiek sinerģijā un veicina abas darbības; |
| --- | --- |

71.

o

o o

| 72. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un kopējās zivsaimniecības politikas konsultatīvajām padomēm. |
| --- | --- |

72.

---

(1)  OV C 184, 5.5.2022., 2. lpp.

(2)  OV C 67, 8.2.2022., 25. lpp.

(3)  OV C 270, 7.7.2021., 2. lpp.

(4)  OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.

(5)  OV L 247, 13.7.2021., 1. lpp.

(6)  OV L 257, 28.8.2014., 135. lpp.

(7)  OV L 20, 26.1.2010., 7. lpp.

(8)  OV L 303, 18.11.2009., 1. lpp.

(9)  OV L 3, 5.1.2005., 1. lpp.

(10)  OV L 221, 8.8.1998., 23. lpp.

(11)  Eiropas Komisijas Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāts, Pētījums par atvērtās koordinācijas metodes (AKM) starpposma izvērtējumu ES akvakultūras ilgtspējīgai attīstībai, 2019. gads.

(12)  OV C 28, 27.1.2020., 26. lpp.

(13)  OV C 21 E, 28.1.2010., 11. lpp.

(14)  Eiropas Komisija, Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāts, ES zivju tirgus: 2020. gada izdevums, Publikāciju birojs, 2021. gads.

(15)  Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK), Economic Report of the EU Aquaculture sector (Ekonomikas pārskats par ES akvakultūras nozari) (STECF-20-12), EUR 28359 EN, Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburga, 2021. gads.

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/848 (2018. gada 30. maijs) par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu. OV L 150, 14.6.2018., 1. lpp.

(17)  “ES zilās ekonomikas pārveide ilgtspējīgas nākotnes labā” (2021), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/HTML/?uri=CELEX:52021DC0240&from=LV

---

| 14.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 132/15 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 132/15

---

P9_TA(2022)0335

Jauno tehnoloģiju ietekme uz nodokļiem: kriptovalūtas un blokķēdes

Eiropas Parlamenta 2022. gada 4. oktobra rezolūcija par jauno tehnoloģiju ietekmi uz nodokļiem: kriptovalūtas un blokķēdes (2021/2201(INI))

(2023/C 132/02)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 15. jūlija paziņojumu “Rīcības plāns taisnīgas un vienkāršas nodokļu sistēmas izveidei, kas atbalsta ekonomikas atveseļošanas stratēģiju” (COM(2020)0312), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 15. jūlija paziņojumu “Rīcības plāns taisnīgas un vienkāršas nodokļu sistēmas izveidei, kas atbalsta ekonomikas atveseļošanas stratēģiju” (COM(2020)0312),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 24. septembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kriptoaktīvu tirgiem (COM(2020)0593), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 24. septembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kriptoaktīvu tirgiem (COM(2020)0593),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 24. septembra paziņojumu par ES digitālā finansējuma stratēģiju (COM(2020)0591), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 24. septembra paziņojumu par ES digitālā finansējuma stratēģiju (COM(2020)0591),

| — | ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas 2020. gada 12. oktobra ziņojumu “Taxing Virtual Currencies: An Overview of Tax Treatments and Emerging Tax Policy Issues” (“Nodokļu piemērošana virtuālajām valūtām: pārskats par nodokļu režīmiem un jauniem nodokļu politikas jautājumiem”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas 2020. gada 12. oktobra ziņojumu “Taxing Virtual Currencies: An Overview of Tax Treatments and Emerging Tax Policy Issues” (“Nodokļu piemērošana virtuālajām valūtām: pārskats par nodokļu režīmiem un jauniem nodokļu politikas jautājumiem”),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 18. maija paziņojumu “Uzņēmējdarbības nodokļi 21. gadsimtā” (COM(2021)0251), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 18. maija paziņojumu “Uzņēmējdarbības nodokļi 21. gadsimtā” (COM(2021)0251),

| — | ņemot vērā Komisijas Kopīgā pētniecības centra 2021. gada darba dokumentu par nodokļiem un strukturālām reformām “Cryptocurrencies: an empirical view from a tax perspective” (“Kriptovalūtas, empīrisks skatījums no nodokļu perspektīvas”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Kopīgā pētniecības centra 2021. gada darba dokumentu par nodokļiem un strukturālām reformām “Cryptocurrencies: an empirical view from a tax perspective” (“Kriptovalūtas, empīrisks skatījums no nodokļu perspektīvas”),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas 2021. gada 20. jūlija priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par līdzekļu un konkrētu kriptoaktīvu pārvedumiem pievienoto informāciju (COM(2021)0422), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2021. gada 20. jūlija priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par līdzekļu un konkrētu kriptoaktīvu pārvedumiem pievienoto informāciju (COM(2021)0422),

| — | ņemot vērā Pasaules Bankas darba dokumentu “Crypto-Assets Activity around the World: Evolution and Macro-Financial Drivers” (“Kriptoaktīvu aktivitāte pasaulē: attīstība un makrofinansiālie virzītājspēki”), kas publicēts 2022. gada 8. martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Bankas darba dokumentu “Crypto-Assets Activity around the World: Evolution and Macro-Financial Drivers” (“Kriptoaktīvu aktivitāte pasaulē: attīstība un makrofinansiālie virzītājspēki”), kas publicēts 2022. gada 8. martā,

| — | ņemot vērā ESAO 2022. gada 22. martā publicēto sabiedriskās apspriešanas dokumentu “Crypto-asset Reporting Framework and Amendments to the Common Reporting Standard” (“Kriptoaktīvu ziņošanas sistēma un grozījumi kopējā ziņošanas standartā”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESAO 2022. gada 22. martā publicēto sabiedriskās apspriešanas dokumentu “Crypto-asset Reporting Framework and Amendments to the Common Reporting Standard” (“Kriptoaktīvu ziņošanas sistēma un grozījumi kopējā ziņošanas standartā”),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2018. gada 15. oktobra pētījumu “VAT fraud: economic impact, challenges and policy issues” (“Krāpšana PVN jomā: ekonomiskā ietekme, problēmas un politikas jautājumi”, 2018. gada jūlija pētījumu “Cryptocurrencies and blockchain – Legal context and implications for financial crime, money laundering and tax evasion” (“Kriptovalūtas un blokķēdes tehnoloģija: juridiskais konteksts un ietekme uz finanšu noziegumiem, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas”), kā arī 2018. gada 15. februāra pētījumu “Impact of Digitalisation on International Tax Matters” (“Digitalizācijas ietekme uz starptautiskiem nodokļu jautājumiem”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2018. gada 15. oktobra pētījumu “VAT fraud: economic impact, challenges and policy issues” (“Krāpšana PVN jomā: ekonomiskā ietekme, problēmas un politikas jautājumi”, 2018. gada jūlija pētījumu “Cryptocurrencies and blockchain – Legal context and implications for financial crime, money laundering and tax evasion” (“Kriptovalūtas un blokķēdes tehnoloģija: juridiskais konteksts un ietekme uz finanšu noziegumiem, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas”), kā arī 2018. gada 15. februāra pētījumu “Impact of Digitalisation on International Tax Matters” (“Digitalizācijas ietekme uz starptautiskiem nodokļu jautājumiem”),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2021. gada 21. oktobra pētījumu “Exploring the opportunities and challenges of new technologies for EU tax administration and policy” (“Jaunu tehnoloģiju iespēju un problēmu izpēte ES nodokļu pārvaldības un politikas interesēs”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2021. gada 21. oktobra pētījumu “Exploring the opportunities and challenges of new technologies for EU tax administration and policy” (“Jaunu tehnoloģiju iespēju un problēmu izpēte ES nodokļu pārvaldības un politikas interesēs”),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A9-0204/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A9-0204/2022),

| A. | tā kā jauno tehnoloģiju izmantošana ES vienotajā tirgū un nodokļu iestāžu digitalizācija visā Eiropā pārveido nodokļu maksātāju, proti, iedzīvotāju un uzņēmumu, attiecības ar valstu nodokļu iestādēm; tā kā ES varētu uzņemties vadošo lomu nodokļu iestāžu digitalizācijas procesuālo un tehnisko aspektu koordinēšanā, lai izvairītos no šķēršļiem valstu tehnisko platformu sadarbspējā; |
| --- | --- |

A.

tā kā jauno tehnoloģiju izmantošana ES vienotajā tirgū un nodokļu iestāžu digitalizācija visā Eiropā pārveido nodokļu maksātāju, proti, iedzīvotāju un uzņēmumu, attiecības ar valstu nodokļu iestādēm; tā kā ES varētu uzņemties vadošo lomu nodokļu iestāžu digitalizācijas procesuālo un tehnisko aspektu koordinēšanā, lai izvairītos no šķēršļiem valstu tehnisko platformu sadarbspējā;

| B. | tā kā dažādu kriptoaktīvu veidu atšķirīgās iezīmes un robežas starp dažāda veida kriptoaktīviem varētu būt svarīgas, lai noteiktu tiem piemērojamo nodokļu režīmu; |
| --- | --- |

B.

tā kā dažādu kriptoaktīvu veidu atšķirīgās iezīmes un robežas starp dažāda veida kriptoaktīviem varētu būt svarīgas, lai noteiktu tiem piemērojamo nodokļu režīmu;

| C. | tā kā kriptoaktīvu tirgus dinamika liecina, ka ir jāizveido skaidrs, stabils un pārredzams tiesiskais regulējums; |
| --- | --- |

C.

tā kā kriptoaktīvu tirgus dinamika liecina, ka ir jāizveido skaidrs, stabils un pārredzams tiesiskais regulējums;

| D. | tā kā nodokļu iestādes mūsdienās saskaras ar daudzām problēmām saistībā ar efektīvu nodokļu piedziņu un jo īpaši pārrobežu sadarbību, ņemot vērā digitālo darījumu paātrināšanos, nodokļu maksātāju mobilitātes pieaugumu, pārrobežu darījumu skaitu un saimnieciskās darbības un darījumdarbības modeļu internacionalizāciju, kā arī riskus, ko rada nodokļu dubultā uzlikšana un sarežģītas, agresīvas nodokļu shēmas; |
| --- | --- |

D.

tā kā nodokļu iestādes mūsdienās saskaras ar daudzām problēmām saistībā ar efektīvu nodokļu piedziņu un jo īpaši pārrobežu sadarbību, ņemot vērā digitālo darījumu paātrināšanos, nodokļu maksātāju mobilitātes pieaugumu, pārrobežu darījumu skaitu un saimnieciskās darbības un darījumdarbības modeļu internacionalizāciju, kā arī riskus, ko rada nodokļu dubultā uzlikšana un sarežģītas, agresīvas nodokļu shēmas;

| E. | tā kā nodokļu iestādēm ir jāņem vērā iespējamie riski, kas apdraud nodokļu sistēmu ilgtspēju un to spēju īstenot valstu un Eiropas tiesisko regulējumu nodokļu jomā; |
| --- | --- |

E.

tā kā nodokļu iestādēm ir jāņem vērā iespējamie riski, kas apdraud nodokļu sistēmu ilgtspēju un to spēju īstenot valstu un Eiropas tiesisko regulējumu nodokļu jomā;

| F. | tā kā nodokļu iestādes var izmantot jaunus tehnoloģiskus risinājumus, piemēram, blokķēdi, lai labāk apmierinātu nodokļu maksātāju vajadzības, apmainītos ar informāciju dažādu jurisdikciju starpā un dažādu uzskaites veidu vajadzībām un nepieļautu un/vai risinātu ar korupciju saistītas problēmas, taču šādas tehnoloģijas var arī izmantot ļaunprātīgi, lai veiktu nelikumīgas darbības un noziedzīgā nolūkā izvairītos no nodokļu maksāšanas; tā kā jo īpaši blokķēžu darījumu lielāka pamanāmība varētu veicināt nodokļu iestāžu centienus apkarot krāpšanu nodokļu jomā; |
| --- | --- |

F.

tā kā nodokļu iestādes var izmantot jaunus tehnoloģiskus risinājumus, piemēram, blokķēdi, lai labāk apmierinātu nodokļu maksātāju vajadzības, apmainītos ar informāciju dažādu jurisdikciju starpā un dažādu uzskaites veidu vajadzībām un nepieļautu un/vai risinātu ar korupciju saistītas problēmas, taču šādas tehnoloģijas var arī izmantot ļaunprātīgi, lai veiktu nelikumīgas darbības un noziedzīgā nolūkā izvairītos no nodokļu maksāšanas; tā kā jo īpaši blokķēžu darījumu lielāka pamanāmība varētu veicināt nodokļu iestāžu centienus apkarot krāpšanu nodokļu jomā;

| G. | tā kā vairākas nodokļu iestādes visā Eiropā dažādā mērā jau tagad veic svarīgus pasākumus procesu digitalizācijai, padarot nodokļu saistību izpildi vieglāku, ātrāku un efektīvāku; tā kā jauno tehnoloģiju izmantošana dažādās dalībvalstīs joprojām ievērojami atšķiras; tā kā valstu nodokļu iestādēm visumā ir vajadzīgi papildu stimuli un jāveic izpratnes veicināšanas pasākumi, lai realizētu potenciālu tehnoloģiskās un digitālās pārveides jomā; tā kā tehnoloģijas var palīdzēt veicināt sadarbību starp dažādām valdības struktūrām, jo īpaši ar nodokļiem saistītajos jautājumos: |
| --- | --- |

G.

tā kā vairākas nodokļu iestādes visā Eiropā dažādā mērā jau tagad veic svarīgus pasākumus procesu digitalizācijai, padarot nodokļu saistību izpildi vieglāku, ātrāku un efektīvāku; tā kā jauno tehnoloģiju izmantošana dažādās dalībvalstīs joprojām ievērojami atšķiras; tā kā valstu nodokļu iestādēm visumā ir vajadzīgi papildu stimuli un jāveic izpratnes veicināšanas pasākumi, lai realizētu potenciālu tehnoloģiskās un digitālās pārveides jomā; tā kā tehnoloģijas var palīdzēt veicināt sadarbību starp dažādām valdības struktūrām, jo īpaši ar nodokļiem saistītajos jautājumos:

| H. | tā kā arvien plašāka kriptoaktīvu izmantošana liek nodokļu iestādēm pielāgot pašreizējo nodokļu piemērošanas praksi vienotajā tirgū; tā kā kriptoaktīvu tirgū ir sarežģīti identificēt ar nodokļiem saistītas darbības, jo šis tirgus mazāk paļaujas uz tradicionālajiem finanšu starpniekiem, kuri parasti sniedz informāciju nodokļu vajadzībām; |
| --- | --- |

H.

tā kā arvien plašāka kriptoaktīvu izmantošana liek nodokļu iestādēm pielāgot pašreizējo nodokļu piemērošanas praksi vienotajā tirgū; tā kā kriptoaktīvu tirgū ir sarežģīti identificēt ar nodokļiem saistītas darbības, jo šis tirgus mazāk paļaujas uz tradicionālajiem finanšu starpniekiem, kuri parasti sniedz informāciju nodokļu vajadzībām;

| I. | tā kā piecās no 27 dalībvalstīm ir īpašas tiesību normas par kriptoaktīvu aplikšanu ar nodokli; tā kā 19 dalībvalstīs pastāv administratīvi norādījumi par kriptoaktīvu aplikšanu ar nodokļiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā piecās no 27 dalībvalstīm ir īpašas tiesību normas par kriptoaktīvu aplikšanu ar nodokli; tā kā 19 dalībvalstīs pastāv administratīvi norādījumi par kriptoaktīvu aplikšanu ar nodokļiem;

| J. | tā kā ESAO Kopējais ziņošanas standarts (KZS) ir uzlabojis starptautisko nodokļu pārredzamību, jo prasa jurisdikcijām iegūt informāciju par ārzonas aktīviem, kas tiek turēti finanšu iestādēs, un katru gadu automātiski apmainīties ar šo informāciju ar nodokļu maksātāju rezidences jurisdikcijām; tā kā kriptoaktīvi vairumā gadījumu neietilps KZS darbības jomā, kas attiecas uz tradicionālajiem finanšu aktīviem un bezseguma valūtām; |
| --- | --- |

J.

tā kā ESAO Kopējais ziņošanas standarts (KZS) ir uzlabojis starptautisko nodokļu pārredzamību, jo prasa jurisdikcijām iegūt informāciju par ārzonas aktīviem, kas tiek turēti finanšu iestādēs, un katru gadu automātiski apmainīties ar šo informāciju ar nodokļu maksātāju rezidences jurisdikcijām; tā kā kriptoaktīvi vairumā gadījumu neietilps KZS darbības jomā, kas attiecas uz tradicionālajiem finanšu aktīviem un bezseguma valūtām;

| K. | tā kā pastāv starptautiski centieni un apņemšanās labāk regulēt taisnīgu nodokļu uzlikšanu digitālajā ekonomikā; tā kā kriptoaktīvus varētu izmantot, lai apdraudētu pašreizējās starptautiskās nodokļu pārredzamības iniciatīvas, kā to atzinusi ESAO; tā kā šajā sakarībā ir ļoti svarīgi, lai ES uzņemtos vadošo lomu, jo īpaši īstenojot ciešu dalībvalstu sadarbību nolūkā taisnīgi un pārredzami piemērot nodokļus kriptoaktīviem; |
| --- | --- |

K.

tā kā pastāv starptautiski centieni un apņemšanās labāk regulēt taisnīgu nodokļu uzlikšanu digitālajā ekonomikā; tā kā kriptoaktīvus varētu izmantot, lai apdraudētu pašreizējās starptautiskās nodokļu pārredzamības iniciatīvas, kā to atzinusi ESAO; tā kā šajā sakarībā ir ļoti svarīgi, lai ES uzņemtos vadošo lomu, jo īpaši īstenojot ciešu dalībvalstu sadarbību nolūkā taisnīgi un pārredzami piemērot nodokļus kriptoaktīviem;

| L. | tā kā pasaules ekonomika mainās un kļūst arvien vairāk digitalizēta un tā kā pašreizējās starptautiskās nodokļu sistēmas pamatā esošie principi pakāpeniski noveco un vairs nevar nodrošināt, ka peļņa tiek aplikta ar nodokli tur, kur tiek veiktas šo peļņu radošās saimnieciskās darbības un kur tiek radīta vērtība; |
| --- | --- |

L.

tā kā pasaules ekonomika mainās un kļūst arvien vairāk digitalizēta un tā kā pašreizējās starptautiskās nodokļu sistēmas pamatā esošie principi pakāpeniski noveco un vairs nevar nodrošināt, ka peļņa tiek aplikta ar nodokli tur, kur tiek veiktas šo peļņu radošās saimnieciskās darbības un kur tiek radīta vērtība;

| M. | tā kā nav starptautiska instrumenta attiecībā uz kriptoaktīvu aplikšanu ar nodokļiem un dažādās valstīs ir ļoti atšķirīgas pieejas šim jautājumam; tā kā ES ir jāuzņemas vadība ceļā uz iekļaujošāku iedzīvotāju finansiālo līdzdalību gan ES teritorijā, gan ārpus tās attiecīgajās starptautiskajās platformās; |
| --- | --- |

M.

tā kā nav starptautiska instrumenta attiecībā uz kriptoaktīvu aplikšanu ar nodokļiem un dažādās valstīs ir ļoti atšķirīgas pieejas šim jautājumam; tā kā ES ir jāuzņemas vadība ceļā uz iekļaujošāku iedzīvotāju finansiālo līdzdalību gan ES teritorijā, gan ārpus tās attiecīgajās starptautiskajās platformās;

| N. | tā kā ESAO savā 2020. gada ziņojumā par virtuālo valūtu aplikšanu ar nodokli norāda uz vairākiem būtiskiem jautājumiem, kas jārisina, proti, ar nodokli apliekamu notikumu definīcija, ar virtuālajām valūtām saistīto ienākumu veidi un tas, kā nodokļu uzlikšanu var pielāgot kriptoaktīvu būtībai un dinamikai, lai cita starpā taisnīgi un efektīvi aptvertu peļņu; |
| --- | --- |

N.

tā kā ESAO savā 2020. gada ziņojumā par virtuālo valūtu aplikšanu ar nodokli norāda uz vairākiem būtiskiem jautājumiem, kas jārisina, proti, ar nodokli apliekamu notikumu definīcija, ar virtuālajām valūtām saistīto ienākumu veidi un tas, kā nodokļu uzlikšanu var pielāgot kriptoaktīvu būtībai un dinamikai, lai cita starpā taisnīgi un efektīvi aptvertu peļņu;

| O. | tā kā Savienība jau ir spērusi nozīmīgus soļus, lai skaidri definētu dažus kriptoaktīvu veidus un kriptoaktīvu pakalpojumu sniedzējus un plašākā nozīmē izveidotu piemērotu tiesisko regulējumu kriptoaktīviem, pieņemot Regulu par kriptoaktīvu tirgiem (KAT regulu); tā kā šī sistēma un šīs definīcijas atvieglos taisnīgu un vienkāršu nodokļu uzlikšanu šiem aktīviem; tā kā šādu kriptoaktīvu definīcijas ir jāsaskaņo ar starptautiskajiem standartiem, proti, standartiem, ko izstrādājusi ESAO un Finanšu darījumu darba grupa; |
| --- | --- |

O.

tā kā Savienība jau ir spērusi nozīmīgus soļus, lai skaidri definētu dažus kriptoaktīvu veidus un kriptoaktīvu pakalpojumu sniedzējus un plašākā nozīmē izveidotu piemērotu tiesisko regulējumu kriptoaktīviem, pieņemot Regulu par kriptoaktīvu tirgiem (KAT regulu); tā kā šī sistēma un šīs definīcijas atvieglos taisnīgu un vienkāršu nodokļu uzlikšanu šiem aktīviem; tā kā šādu kriptoaktīvu definīcijas ir jāsaskaņo ar starptautiskajiem standartiem, proti, standartiem, ko izstrādājusi ESAO un Finanšu darījumu darba grupa;

| P. | tā kā kriptoaktīvu definīcijām ir jābūt vienotām visā ES un saskaņotām ar starptautiskajiem standartiem; tā kā viens un tas pats kriptoaktīvs dažādās ES dalībvalsīs var tikt klasificēts kā “nodokļu objekts” dažādos veidos, tādējādi radot atšķirīgus nodokļu režīmus; |
| --- | --- |

P.

tā kā kriptoaktīvu definīcijām ir jābūt vienotām visā ES un saskaņotām ar starptautiskajiem standartiem; tā kā viens un tas pats kriptoaktīvs dažādās ES dalībvalsīs var tikt klasificēts kā “nodokļu objekts” dažādos veidos, tādējādi radot atšķirīgus nodokļu režīmus;

| Q. | tā kā nodokļu politika ir valstu kompetencē, un dalībvalstu sadarbība ir būtiska un vajadzīga, lai reaģētu uz problēmām, kas rodas vienotā tirgus integritātei un nodokļu sistēmu ilgtspējai, cita starpā arvien plašākas kriptoaktīvu izmantošanas dēļ; tā kā regulējums, ko veido 27 ievērojami atšķirīgas pieejas kriptoaktīvu aplikšanai ar nodokļiem, varētu radīt būtiskus šķēršļus digitālā vienotā tirgus mērķu sasniegšanai; tā kā minēto iemeslu dēļ neapšaubāmi ir vajadzīga ES mēroga koordinācija un sadarbība; |
| --- | --- |

Q.

tā kā nodokļu politika ir valstu kompetencē, un dalībvalstu sadarbība ir būtiska un vajadzīga, lai reaģētu uz problēmām, kas rodas vienotā tirgus integritātei un nodokļu sistēmu ilgtspējai, cita starpā arvien plašākas kriptoaktīvu izmantošanas dēļ; tā kā regulējums, ko veido 27 ievērojami atšķirīgas pieejas kriptoaktīvu aplikšanai ar nodokļiem, varētu radīt būtiskus šķēršļus digitālā vienotā tirgus mērķu sasniegšanai; tā kā minēto iemeslu dēļ neapšaubāmi ir vajadzīga ES mēroga koordinācija un sadarbība;

| R. | tā kā ES un tās vienotajam tirgum ir jānodrošina inovācijai labvēlīga vide uzņēmumiem (jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) un jaunuzņēmumiem) attiecībā uz jauno tehnoloģiju izmantošanu finanšu pakalpojumu un kriptoaktīvu jomā; tā kā šā galvenā mērķa sasniegšanai ir vajadzīga stingra dalībvalstu apņemšanās izstrādāt politiku nodokļu jomā ar mērķi nodrošināt stabilu, skaidru un drošu regulatīvo sistēmu uzņēmumiem, lai tie varētu attīstīties un veicināt ekonomikas izaugsmi; tā kā, visbeidzot, šo centienu īstenošanai ir vajadzīga stingra apņemšanās aizsargāt iedzīvotāju kā nodokļu maksātāju un finanšu pakalpojumu patērētāju tiesības; |
| --- | --- |

R.

tā kā ES un tās vienotajam tirgum ir jānodrošina inovācijai labvēlīga vide uzņēmumiem (jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) un jaunuzņēmumiem) attiecībā uz jauno tehnoloģiju izmantošanu finanšu pakalpojumu un kriptoaktīvu jomā; tā kā šā galvenā mērķa sasniegšanai ir vajadzīga stingra dalībvalstu apņemšanās izstrādāt politiku nodokļu jomā ar mērķi nodrošināt stabilu, skaidru un drošu regulatīvo sistēmu uzņēmumiem, lai tie varētu attīstīties un veicināt ekonomikas izaugsmi; tā kā, visbeidzot, šo centienu īstenošanai ir vajadzīga stingra apņemšanās aizsargāt iedzīvotāju kā nodokļu maksātāju un finanšu pakalpojumu patērētāju tiesības;

| S. | tā kā skaidras pamatnostādnes ir būtiskas taisnīgai un efektīvai nodokļu sistēmai, ar kuru, ja dalībvalstis to efektīvi īstenotu, varētu panākt labvēlīgas reformas, samazinot administratīvās izmaksas un laiku, mazinot šķēršļus ienākšanai tirgū un nodrošinot noteiktību un stabilitāti, kas ir priekšnoteikums konkurētspējai, kā arī atšķirību novēršanai starp uzņēmumiem, jo īpaši MVU; |
| --- | --- |

S.

tā kā skaidras pamatnostādnes ir būtiskas taisnīgai un efektīvai nodokļu sistēmai, ar kuru, ja dalībvalstis to efektīvi īstenotu, varētu panākt labvēlīgas reformas, samazinot administratīvās izmaksas un laiku, mazinot šķēršļus ienākšanai tirgū un nodrošinot noteiktību un stabilitāti, kas ir priekšnoteikums konkurētspējai, kā arī atšķirību novēršanai starp uzņēmumiem, jo īpaši MVU;

| T. | tā kā kriptoaktīvi ir strauji mainīga vide un politikas veidotājiem ir jāpanāk vienādi nosacījumi; tā kā nodokļu politika un nodokļu nemaksāšanas ietekme joprojām ir rūpīgi jāizvērtē, jo šie jautājumi ir svarīgs vispārējā tiesiskā regulējuma aspekts; |
| --- | --- |

T.

tā kā kriptoaktīvi ir strauji mainīga vide un politikas veidotājiem ir jāpanāk vienādi nosacījumi; tā kā nodokļu politika un nodokļu nemaksāšanas ietekme joprojām ir rūpīgi jāizvērtē, jo šie jautājumi ir svarīgs vispārējā tiesiskā regulējuma aspekts;

| U. | tā kā Parlaments jau ir uzsvēris, ka “spēkā esošie starptautiskie noteikumi par uzņēmumu ienākuma nodokli vairs nav piemēroti pašreizējā ekonomikas digitalizācijas un globalizācijas kontekstā” un ka “norises digitalizācijas jomā, lielāka atkarība no nemateriāliem aktīviem un to pieaugums vērtības ķēdēs rada gan izredzes, gan sarežģītas problēmas ekonomisko darbību un ar nodokli apliekamu notikumu izsekojamības ziņā, tostarp sniedz iespēju piekopt nodokļu apiešanas praksi, it īpaši gadījumos, kad ekonomiskajām darbībām ir pārrobežu raksturs vai kad tās notiek ārpus Savienības” (1); |
| --- | --- |

U.

tā kā Parlaments jau ir uzsvēris, ka “spēkā esošie starptautiskie noteikumi par uzņēmumu ienākuma nodokli vairs nav piemēroti pašreizējā ekonomikas digitalizācijas un globalizācijas kontekstā” un ka “norises digitalizācijas jomā, lielāka atkarība no nemateriāliem aktīviem un to pieaugums vērtības ķēdēs rada gan izredzes, gan sarežģītas problēmas ekonomisko darbību un ar nodokli apliekamu notikumu izsekojamības ziņā, tostarp sniedz iespēju piekopt nodokļu apiešanas praksi, it īpaši gadījumos, kad ekonomiskajām darbībām ir pārrobežu raksturs vai kad tās notiek ārpus Savienības” (1);

| V. | tā kā atšķirībā no tradicionālām finansēm kriptopasaule dažkārt tiek organizēta decentralizēti un tas apgrūtina tādu starpnieku apzināšanu un piesaistīšanu, kuri varētu palīdzēt nodokļu iestādēm; tā kā šādi starpnieki bieži vien sniedz būtisku informāciju tradicionālajos trešo personu nodokļu ziņošanas režīmos; tā kā kriptogrāfijas nozares un tradicionālās finanšu sistēmas krustpunktā parasti ir starpnieks, piemēram, persona, kas īsteno apmaiņu, |
| --- | --- |

V.

tā kā atšķirībā no tradicionālām finansēm kriptopasaule dažkārt tiek organizēta decentralizēti un tas apgrūtina tādu starpnieku apzināšanu un piesaistīšanu, kuri varētu palīdzēt nodokļu iestādēm; tā kā šādi starpnieki bieži vien sniedz būtisku informāciju tradicionālajos trešo personu nodokļu ziņošanas režīmos; tā kā kriptogrāfijas nozares un tradicionālās finanšu sistēmas krustpunktā parasti ir starpnieks, piemēram, persona, kas īsteno apmaiņu,

Jauno tehnoloģiju, piemēram, blokķēdes, potenciāls labāk kalpot nodokļu maksātājiem, atturēt no koruptīvām darbībām, dot iespējas nodokļu iestādēm un apkarot krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas

| 1. | uzskata, ka valstu nodokļu iestādēm vajadzētu būt labāk apgādātām ar pietiekamiem resursiem, lai sekmētu efektīvu nodokļu iekasēšanu, panāktu noteikumu ievērošanu, labāk kalpotu nodokļu maksātājiem un nodrošinātu nodokļu saistību izpildi; aicina dalībvalstis, ņemot vērā pieaugošās problēmas saistībā ar digitālo pārkārtošanos, apņemties veikt pietiekamas investīcijas cilvēkresursos, tostarp apmācībā, digitālajā infrastruktūrā un specializētā personālā un aprīkojumā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Komisiju turpmākajos tiesību aktu priekšlikumos izpētīt, kā nodrošināt to, ka tehnoloģija, kas ir pamatā no jauna pieņemtajiem tiesību aktiem, būtu cieši saistīta ar konkrēto tiesību aktu pareizu īstenošanu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | norāda, ka nodokļu iestāžu IT spēju pielāgošana, izmantojot tādas jaunas tehnoloģijas kā sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas, piemēram, blokķēdi vai mākslīgo intelektu, var veicināt pārdomātas, efektīvas un lietderīgas nodokļu un administratīvās procedūras, nepieļaut un ierobežot korupciju, atvieglot iedzīvotājiem un uzņēmumiem nodokļu saistību izpildi, kā arī palielināt ar nodokli apliekamo darījumu un materiālo un nemateriālo aktīvu īpašuma izsekojamību un identifikāciju globalizētā vidē, kurā ir pieaudzis pārrobežu darījumu skaits, tādējādi radot iespējas īstenot labākas un taisnīgāk veidotas nodokļu sistēmas, ar kuru palīdzību varētu aplikt ar nodokli gan mobilos nodokļu maksātājus, gan mobilos aktīvus; aicina Komisiju analizēt un novērtēt ietekmi uz datu aizsardzību un ieņēmumiem, ko rada iespējamā nodokļa ieviešana par personas datu glabāšanu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka jaunās tehnoloģijas, piemēram, sadalītās virsgrāmatas tehnoloģija un blokķēde, izmantojot to unikālās iezīmes, piemēram, izsekojamību un spēju uzglabāt nemaināmus un uzticamus datus, aizsargājot šo datu integritāti, varētu piedāvāt jaunu veidu, kā automatizēt nodokļu iekasēšanu; uzskata, ka tas nodrošinātu, ka cilvēki maksā nodokļus tādā apmērā, kādā viņiem ir jāmaksā, nodrošinātu efektīvu nodokļu saistību izpildi un atvieglotu savlaicīgu nodokļu ieņēmumu iekasēšanu produkta vai pakalpojuma dažādos aprites cikla posmos, vienlaikus aizsargājot iedzīvotāju personas datus un garantējot augstu datu aizsardzības standartu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver nepieciešamību apzināt labākos veidus, kā izmantot tehnoloģijas, lai stiprinātu nodokļu iestāžu analītiskās spējas (izmantojot labāku datu analīzi), standartizētu datus ar mērķi sekmēt MVU un nodokļu maksātāju nodokļu saistību izpildi (izmantojot kopējus ziņošanas standartus), kā arī nodrošinātu, ka nodokļu sistēma labāk atspoguļo darījumdarbības vidi digitālajā laikmetā un vienlaikus garantē augstu datu aizsardzības līmeni; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ņem vērā ES Progresīvās starptautiskās administratīvās sadarbības kopienas (EU AIAC kopienas) izveidi un ES Nodokļu iestāžu augstākā līmeņa sanāksmes (TADEUS) vērtīgo ieguldījumu debatēs par jauno tehnoloģiju ietekmi uz valstu nodokļu iestāžu darbu; tādēļ aicina Komisiju iesaistīt šos forumus, izstrādājot īpašu mācību programmu nodokļu iestāžu darbiniekiem par jauno tehnoloģiju izmantošanu cīņā pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, kā arī izmantot to lomu nodokļu sistēmu sadarbspējas uzlabošanā attiecībā uz datu standartizāciju un datu automātisku apmaiņu reāllaikā pārrobežu kontekstā; atgādina, ka šāda programma ir jāintegrē programmas “Fiscalis” darbībā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tomēr uzsver, ka tam, ka nodokļu iestādes izmanto blokķēdes tehnoloģiju, MI un citus digitālos rīkus, ir gan priekšrocības, gan riski, kas ir pienācīgi jāmazina, jo īpaši nolūkā novērst privātuma pārkāpumus un neobjektīvu un diskriminējošu attieksmi pret nodokļu maksātājiem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | jo īpaši uzsver ar datu kvalitāti saistītos riskus; šajā sakarībā norāda, ka privāta blokķēde, kurai ierobežotu piekļuvi piešķir starpniekiem, ir nodokļu iestādēm ļoti svarīga un var palīdzēt uzlabot sistēmas integritāti, jo ļauj cita starpā apmainīties ar nodokļu informāciju drošā vidē; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Komisiju veikt novērtējumu par to, kādā veidā dažādas dalībvalstis apliek ar nodokli kriptoaktīvus un kādas ir dažādu valstu politikas nostādnes attiecībā uz cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas kriptoaktīvu jomā, uzsverot paraugpraksi un iespējamās nepilnības un izmantojot sadarbības platformas nodokļu jomā, proti, programmu “Fiscalis”; aicina Komisiju ar Rīcības kodeksa jautājumu grupas uzņēmējdarbības nodokļu jautājumos atbalstu vērsties pret kaitniecisku nodokļu praksi kriptoaktīvu jomā ES; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzīst, ka jauno tehnoloģiju, piemēram, blokķēdes, ietekmi uz nodokļu jautājumiem var vērtēt atšķirīgi atkarībā no tā, vai galvenā uzmanība tiek pievērsta tiešajiem nodokļiem (piemēram, nodokļu ieturējums), netiešajiem nodokļiem (PVN vai muitas nodokļi) vai atbilstības nodrošināšanai; uzsver sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas potenciālu uzlabot nodokļu ieturējuma sistēmas efektivitāti katrā valstī, kā arī sekmēt netraucētu pārrobežu procedūru izpildi un nepieļaut krāpnieciskas darbības; iesaka Komisijai ņemt vērā katrai dimensijai raksturīgās iezīmes; aicina Komisiju ņemt vērā dalībvalstīs spēkā esošos digitālos risinājumus un izvērtēt iespēju integrēt blokķēdes risinājumus informācijas apmaiņas platformās, lai veicinātu reāllaika revīziju un informācijas apmaiņu, vienlaikus pilnībā ievērojot ES datu aizsardzības noteikumus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Komisiju izvērtēt jaunas platformas izveidi apmācībai un paraugprakses apmaiņai starp valstu nodokļu iestādēm cīņā pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas digitālajā ekonomikā, jo īpaši izmantojot kriptoaktīvus; pauž izpratni, ka šo jauno platformu varētu integrēt pašreizējās iniciatīvās, piemēram, programmā “Fiscalis”; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Komisiju turpināt izvērtēt blokķēdes un citu sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju darbības ietekmi un nodokļu pārvaldības aspektus, jo īpaši izmantojot programmu “Fiscalis”; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atgādina par savu priekšlikumu Komisijas iniciatīvai attiecībā uz “standartu datu sniegšanai tiešsaistē (pirmām kārtām) par Savienības pārrobežu tirdzniecību, vēlams, izmantojot datus, kas iegūti no e-rēķinu sagatavošanas (vai no citiem avotiem, taču ievērojot principu, ka dati ir sniedzami tikai vienreiz), tostarp efektīvu un ļoti drošu centralizētu vai decentralizētu datu apstrādi krāpšanas atklāšanai” (2); |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzstāj uz aicinājumu dalībvalstīm “turpināt nodokļu iestāžu reformēšanu, paātrināt digitalizāciju un sākt īstenot stratēģiskas pieejas, lai sniegtu atbalstu MVU nodokļu saistību izpildē, kā arī apzināt sloga samazināšanas iespējas” (3); |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina Komisiju izpētīt visas iespējas, ko valstu nodokļu iestādēm sniedz Eiropas blokķēžu pakalpojumu infrastruktūra (EBSI) — savstarpēji savienotu mezglu vienādranga tīkls, kas nodrošina uz blokķēdi balstītu pakalpojumu infrastruktūras darbību, — galvenokārt PVN saistību izpildes jomā, pilnībā ievērojot visaugstākos datu aizsardzības un privātuma standartus, nolūkā radīt valstu nodokļu iestādēm pieejamus vairākus inovatīvus blokķēdes protokolus un palīdzēt tām pielāgoties šādu tehnoloģiju izmantošanai; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atgādina, cik svarīgs ir Eiropas nodokļu maksātāja identifikācijas numurs (NMIN), un aicina Komisiju novērtēt uz blokķēdēm balstītu tehnoloģiju pievienoto vērtību, lai nodrošinātu pienācīgu pārrobežu nodokļu identitāti saskaņā ar augstiem datu aizsardzības un privātuma aizsardzības standartiem; |
| --- | --- |

16.

Nodokļu sistēmas sarežģījumi saistībā ar kriptoaktīviem

| 17. | uzskata, ka kriptoaktīviem ir jāpiemēro taisnīgi, pārredzami un efektīvi nodokļi, lai garantētu godīgu konkurenci un vienlīdzīgus konkurences noteikumus gan attiecībā uz nodokļu piemērošanu aktīviem un finanšu produktiem, gan finanšu pakalpojumu sniedzējiem; pauž izpratni par to, ka saskaņā ar Līgumiem lēmumi par kriptoaktīvu aplikšanu ar nodokļiem ir atkarīgi no dalībvalstīm; aicina iestādes apsvērt iespēju piemērot vienkāršotu nodokļu režīmu tirgotājiem, kas veic neregulāru darbību vai ir mazi, un neliela apjoma darījumiem; atbalsta inovācijai labvēlīgu vidi digitālajā vienotajā tirgū, kurā uzņēmēji, MVU un jaunuzņēmumi var attīstīties, radīt izaugsmi un darbvietas un ar nodokļu ieņēmumiem veicināt ekonomikas atveseļošanu saskaņā ar efektīvu regulatīvo satvaru; |
| --- | --- |

17.

| 18. | norāda, ka digitālās ekonomikas uzņēmumi var dalībvalstīs iesaistīties būtiskās komercdarbībās bez fiziskas klātbūtnes konkrētajā valstī un ka tāpēc nodokļi, ko maksā kādā jurisdikcijā, vairs neatspoguļo tur radīto vērtību un peļņu; tādēļ uzsver, ka pastāvīgās darījumdarbības vietas jēdziens, tajā ietverot virtuālas pastāvīgās darījumdarbības vietas skaidru definīciju, ir jāpielāgo starptautiskajiem standartiem; tādēļ atgādina, ka ir svarīgi efektīvi transponēt ESAO/G20 Iekļaujošā satvara par nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu pirmo pīlāru; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atzīst, ka nodokļu bāzes noteikšana kriptoaktīviem ir viens no galvenajiem nodokļu politikas jautājumiem; norāda, ka pašlaik nav starptautiski saskaņotas kriptoaktīvu standarta definīcijas un to aktīvu veidu definīcijas, ko minētais termins ietver; apzinās, ka šāda definīcija ir jānosaka par galveno prioritāti Eiropas tiesiskajā regulējumā, lai nodrošinātu Savienības vadošo pozīciju starptautiskā līmenī; pauž izpratni par to, ka ESAO, ko pilnvarojusi G20, strādā pie jauna globāla nodokļu pārredzamības regulējuma, lai nodrošinātu ziņošanu un informācijas apmaiņu par kriptoaktīviem; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzskata, ka ir svarīgi pieņemt skaidru, plaši akceptētu kriptoaktīvu definīciju nodokļu vajadzībām; uzsver, ka šī definīcija būtu jāsaskaņo ar Regulu par kriptoaktīvu tirgiem (KAT regulu); uzstāj, ka ir jānodrošina sistemātiska saskaņotība starp vairākiem juridiskajiem instrumentiem, kas reglamentē vai reglamentēs kriptoaktīvus (piemēram, KAT regula, Regula par līdzekļu pārvedumiem (4), Administratīvās sadarbības direktīva (5) un citas ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu saistītas iniciatīvas), un — pats svarīgākais — jānodrošina juridiskā noteiktība un stabilitāte; |
| --- | --- |

20.

| 21. | norāda, ka attiecībā uz kriptoaktīviem var būt dažādas iespējas definēt attiecīgu ar nodokli apliekamu notikumu, piemēram, kriptomonētu radīšana izraces ceļā, kriptoaktīvu apmaiņa pret papīra valūtu vai citiem kriptoaktīviem, oriģinālās blokķēdes protokola pilnīga nomaiņa (hard fork) vai pasīvie ienākumi no kriptoaktīviem; norāda, ka ir jāizstrādā saskaņota ar nodokli apliekama notikuma definīcija, lai nodrošinātu pienācīgu nodokļu likmes līmeni, vienlaikus izvairoties no nodokļu dubultas uzlikšanas; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina Komisiju iesniegt novērtējumu par viena veida kriptoaktīvu konvertēšanu cita veida kriptoaktīvos un iesniegt alternatīvas ar nodokli apliekama notikuma definēšanai, paturot prātā ar nodokli apliekamu notikumu skaita ievērojama pieauguma iespējamību, kas varētu arī radīt būtiskas vērtēšanas problēmas; aicina Komisiju pārbaudīt iespējamu risinājumu, kuram atbilstīgi kriptoaktīvu konvertēšana papīra valūtā būtu piemērotāka metode ar nodokli apliekamam notikumam, ja ir gūta peļņa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | norāda, ka katra valsts, izstrādājot savus regulatīvos risinājumus kriptoaktīviem, mēdz izmantot savu terminoloģiju, un šis fakts varētu radīt juridisko nenoteiktību iedzīvotājiem un uzņēmumiem, apdraudēt ES vienotā tirgus integritāti, jo tiktu būtiski traucēta pārrobežu sadarbība un netīši radīti sistēmas trūkumi, kuru dēļ rastos iespējas ļaunprātīgi izmantot nodokļu sistēmu un izvairīties no nodokļu maksāšanas, un tikt izmantots, lai apdraudētu pašreizējo starptautisko nodokļu pārredzamību, piemēram, kopējo ziņošanas standartu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka kriptoaktīvu tirgu dinamikas (6) dēļ ir steidzami jāizstrādā un jāpieņem noteikumi, ar kuriem reglamentē piemērojamo nodokļu veidu, definē ar nodokli apliekamu notikumu un paredz ar nodokli apliekama notikuma laiku un vietu, kā arī tā novērtēšanu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | norāda, ka nodokļu uzlikšana kriptoaktīviem pārrobežu situācijās ir saistīta ar vairākām nodokļu politikas dimensijām, piemēram, ienākuma nodokli un PVN, un ka patlaban šādas dimensijas ir sadalītas starp valstu un Eiropas kompetencēm, bet kopīgas Eiropas pieejas priekšrocības varētu būt visvairāk jūtamas jomās, kas cita starpā saistītas ar administratīvo sadarbību, informācijas apmaiņu un uzņēmumu aplikšanu ar nodokļiem; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aicina Komisiju ņemt vērā kriptoaktīvu, digitalizācijas un jauno tehnoloģiju dimensiju visos tās plānotajos un nākotnē iesniedzamajos tiesību aktu priekšlikumos nodokļu jomā, jo īpaši plānotajā priekšlikumā “Darījumdarbība Eiropā: ienākumu nodokļu regulējums (BEFIT)”; šajā sakarībā aicina dalībvalstis izvirzīt vērienīgus mērķus un virzīt starptautiskās debates; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aicina dalībvalstis savās valsts nodokļu reformās ņemt vērā kriptoaktīvu izmantošanas specifiskās iezīmes un apsvērt iespēju īstenot efektīvākas sistēmas, kas nodrošina mazākas atbilstības nodrošināšanas izmaksas un administratīvo slogu, bet vienlaikus garantē taisnīgu, pārredzamu un efektīvu nodokļu uzlikšanu kriptoaktīviem; uzsver, ka pagaidu un pamatoti nodokļu stimuli var būt lietderīgi tehnoloģiskās inovācijas un attīstības veicināšanai, jo īpaši blokķēdes tehnoloģijas nozarē; uzsver, ka kopēji ziņošanas standarti ir ļoti svarīgi gan kriptoaktīvu pakalpojumu sniedzējiem, gan privātpersonām un sabiedrībām; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina dalībvalstis dažāda veida kriptoaktīviem piemērot režīmu, kas ir saderīgs ar tādiem līdzīgiem aktīviem piemērojamu nodokļu režīmu, kuri nav kriptoaktīvi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina dalībvalstis to likumdošanas darbā attiecībā uz kriptoaktīviem piemērojamo nodokļu režīmu ņemt vērā Līguma par Eiropas Savienību 3. pantā noteiktos ES politikas mērķus, jo īpaši mērķi panākt augsti konkurētspējīgu sociālo tirgus ekonomiku, augsta līmeņa vides aizsardzību un vides kvalitātes uzlabošanu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina Komisiju izvērtēt, vai kriptoaktīviem piemērojamais nodokļu režīms salīdzinājumā ar citu aktīvu nodokļu režīmu ir konsekvents un taisnīgs, jo īpaši attiecībā uz PVN piemērošanu šiem aktīviem; |
| --- | --- |

30.

Virzība efektīva normatīvā/tiesiskā regulējuma izstrādē

| 31. | norāda, ka kriptoaktīvu joma ir globāla un ka kriptoakrīviem piemērojama nodokļu režīma izstrādē ir vajadzīga saskaņota starptautiska pieeja; šajā sakarībā saprot nepieciešamību turpināt sarunas par starptautiskiem instrumentiem minētajā jomā; uzskata, ka ESAO, kas jau ir veikusi ievērojamu darbu gan nodokļu uzlikšanas, gan kriptoaktīviem piemērojamā režīma jomā, varētu būt piemērots forums šajā sakarā, jo īpaši attiecībā uz Kopējā ziņošanas standarta (CRS) pārskatīšanu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | norāda, ka ESAO jau ir sākusi darbu pie jaunas sistēmas ziņošanai par kriptoaktīviem; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzskata, ka starptautiska nolīguma par nodokļu uzlikšanu kriptoaktīviem neesamības dēļ ES un tās dalībvalstīm trūkst bāzes, uz kuras pamata veidot pārdomātu un uz nākotni vērstu pieeju; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina Komisiju nākt klajā ar novērtējumu par būtiskiem ar nodokli apliekamiem notikumiem un ienākumu veidiem, kas saistīti ar kriptoaktīviem, galveno uzmanību pievēršot nodokļu ietekmei, ko rada vairākas svarīgas darbības, piemēram, kriptoaktīvu emisija, kriptoaktīvu apmaiņa pret papīra valūtām, precēm vai pakalpojumiem, un nodošana citai personai dāvinājuma vai mantojuma veidā, kā arī nozaudēšana vai zādzība utt.; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina Komisiju veikt ietekmes novērtējumu par paraugpraksi, kas apzināta, lai taisnīgi un efektīvi uzliktu nodokļus kriptoaktīviem, ievērojot ES kompetenču kopumu nodokļu jautājumos, izpētīt kriptoaktīvu pakalpojumu sniedzēju lomu un noteikt, cik lielā mērā kriptoaktīvi atbilst spēkā esošajam nodokļu regulējumam; uzskata, ka nodokļu politika būtu jāintegrē stabilā tiesiskajā regulējumā attiecībā uz kriptoaktīviem un tai jābūt saskaņotai ar citiem politikas aspektiem, tostarp nodokļu pārredzamību un juridiskajām, finanšu un patērētāju aizsardzības prasībām; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atgādina — lai sasniegtu pilnībā integrētu ES vienoto tirgu, ir vajadzīga vienota pieeja kriptoaktīvu aplikšanai ar nodokļiem, ievērojot Līgumos noteiktās kompetences; tādēļ aicina Padomi Ekonomikas un finanšu padomes sastāvā sākt strukturētu dialogu ar Parlamentu par šo jautājumu; aicina arī Eurogrupas priekšsēdētāju izvirzīt eurozonas finanšu ministru apspriešanai kriptoaktīvu aplikšanu ar nodokļiem; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzskata, ka ir jāgroza Administratīvās sadarbības direktīvas darbības joma, lai informācijas apmaiņas satvars nodokļu jomā ietvertu kriptoaktīvus un e-naudu; aicina ESAO nekavējoties pieņemt tāda ziņošanas standarta jaunu definīciju, kas izmantojams informācijas apmaiņas nolūkā; uzskata, ka Administratīvās sadarbības direktīvas pārskatīšana ir prioritāte nodokļu jomā; aicina Komisiju turpmākajā minētās direktīvas pārskatīšanā bez kavēšanās iekļaut turpmākos ESAO ieteikumus attiecībā uz ziņošanu par kriptoaktīviem un Kopējā ziņošanas standarta pārskatīšanu, kā arī Parlamenta ieteikumus, kas izklāstīti Parlamenta rezolūcijā par ES prasību īstenošanu attiecībā uz apmaiņu ar nodokļu informāciju (7); aicina Padomi bez kavēšanās pieņemt ierosinātās izmaiņas; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver, ka ir svarīgi garantēt, lai turpmāka Administratīvās sadarbības direktīvas pārskatīšana papildinātu ziņošanas pienākumus saskaņā ar citiem juridiskajiem instrumentiem, palīdzot iestādēm automātiski apmainīties ar datiem par kriptoaktīviem un e-naudu, lai tās varētu novērtēt ienākumus un ieņēmumus no investīcijām un maksājumiem, kuros izmantoti kriptoaktīvi un e-nauda; uzsver, ka ir jānodrošina sistemātiska saskaņotība, kas nodrošina juridisko noteiktību uzņēmējiem un tehniskus norādījumus valstu nodokļu iestādēm; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina Komisiju un valstu publiskās iestādes nodrošināt, ka blokķēdes tehnoloģija, ko izmanto, lai īstenotu noteikumus vai nodrošinātu sabiedriskus pakalpojumus, atbilst pamattiesībām, kā arī standartiem, kuri saistīti ar kiberdrošību un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | mudina Komisiju ņemt vērā digitālos risinājumus, tiesību normas un administratīvos norādījumus, ko dalībvalstīs izmanto, lai novērtētu, kā labāk izmantot blokķēdes un citas sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas nolūkā nepieļaut krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un risināt ar korupciju saistītos jautājumus; atbalsta Eiropas blokķēžu pakalpojumu infrastruktūras izveidi; |
| --- | --- |

40.

| 41. | aicina Komisiju izvērtēt, kā sekmēt labāku nodokļu saistību izpildi, ņemot vērā kriptoaktīvu vērtības straujās izmaiņas un dažos gadījumos nepārvēršanu papīra valūtā, kā arī nodokļu iestāžu grūtības iegūt uzticamu un savlaicīgu informāciju par šiem darījumiem; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzskata, ka, tā kā kriptonaudas nozarē patlaban notiek izmaiņas un nav sagaidāms, ka tuvākajā nākotnē tā stabilizēsies, nepieciešamajam situācijas novērtējumam nebūtu jāliedz ES iestādēm pieņemt tiesību aktus par labāku uzraudzību un labāku kriptoaktīviem piemērojamo nodokļu režīmu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | norāda uz nepieciešamību bieži pārskatīt un pielāgot nodokļu politiku, lai varētu reaģēt uz norisēm šajā nozarē un nodrošināt, ka nodokļu politika joprojām ir aktuāla, ņemot vērā tehnoloģiju un tirgus attīstību saistībā ar virtuālajām valūtām un citiem jauniem aktīvu veidiem; |
| --- | --- |

43.

o

o o

| 44. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2022. gada 10. marta rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par taisnīgāku un vienkāršāku nodokļu sistēmu atveseļošanas stratēģijas atbalstam (EP turpmākie pasākumi saistībā ar Komisijas jūlijā pieņemto rīcības plānu un 25 iniciatīvām PVN, uzņēmējdarbības nodokļu un individuālu nodokļu uzlikšanas jomā). (OV C 347, 9.9.2022., 211. lpp.).

(2)  OV C 347, 9.9.2022., 211. lpp.

(3)  Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. februāra rezolūcija par valstu nodokļu reformu ietekmi uz ES ekonomiku (OV C 342, 6.9.2022., 14. lpp.).

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/847 (2015. gada 20. maijs) par līdzekļu pārvedumiem pievienoto informāciju (OV L 141, 5.6.2015., 1. lpp.).

(5)  Padomes Direktīva 2011/16/ES (2011. gada 15. februāris) par administratīvu sadarbību nodokļu jomā (OV L 64, 11.3.2011., 1. lpp.).

(6)  Kriptovalūtu tirgus ekonomiskā vērtība 2021. gada maijā tika novērtēta 2,2 triljonu EUR apmērā un 2021. gada oktobrī sasniedza augstāko līmeni, t. i., 2,5 triljoni EUR (Komisijas Kopīgais pētniecības centrs, 2021).

(7)  Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra rezolūcija par ES prasību īstenošanu attiecībā uz apmaiņu ar nodokļu informāciju: progress, gūtā pieredze un risināmās problēmas (OV C 117, 11.3.2022., 120. lpp.).

---

| 14.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 132/23 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 132/23

---

P9_TA(2022)0339

Centrs “AccessibleEU”: atbalsts politikas nostādnēm par pieejamību ES iekšējā tirgū

Eiropas Parlamenta 2022. gada 4. oktobra rezolūcija par centru “AccessibleEU” piekļūstamības politikas nostādņu atbalstam ES iekšējā tirgū (2022/2013(INI))

(2023/C 132/03)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 19. un 48. pantu, 67. panta 4. punktu, 153., 165., 168. un 174. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 19. un 48. pantu, 67. panta 4. punktu, 153., 165., 168. un 174. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 3., 21., 24., 26., 34., 35., 41. un 47. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 3., 21., 24., 26., 34., 35., 41. un 47. pantu,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (CRPD) un tās stāšanos spēkā 2011. gada 21. janvārī saskaņā ar Padomes 2009. gada 26. novembra Lēmumu 2010/48/EK par to, lai Eiropas Kopiena noslēgtu Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (CRPD) un tās stāšanos spēkā 2011. gada 21. janvārī saskaņā ar Padomes 2009. gada 26. novembra Lēmumu 2010/48/EK par to, lai Eiropas Kopiena noslēgtu Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (1),

| — | ņemot vērā ANO Personu ar invaliditāti tiesību komitejas izstrādātās vispārīgās piezīmes par CRPD kā autoritatīvus norādījumus par tās īstenošanu un īpaši to Vispārīgo piezīmi Nr. 2 – 9. pants. Pieejamība (pieņemta 2014. gada 11. aprīlī), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Personu ar invaliditāti tiesību komitejas izstrādātās vispārīgās piezīmes par CRPD kā autoritatīvus norādījumus par tās īstenošanu un īpaši to Vispārīgo piezīmi Nr. 2 – 9. pants. Pieejamība (pieņemta 2014. gada 11. aprīlī),

| — | ņemot vērā Padomes, dalībvalstu un Komisijas Rīcības kodeksu, kurā izklāstīta iekšējā kārtība, lai Eiropas Savienība īstenotu Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām un Eiropas Savienības pārstāvību saistībā ar to (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes, dalībvalstu un Komisijas Rīcības kodeksu, kurā izklāstīta iekšējā kārtība, lai Eiropas Savienība īstenotu Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām un Eiropas Savienības pārstāvību saistībā ar to (2),

| — | ņemot vērā ANO Personu ar invaliditāti tiesību komitejas 2015. gada 2. oktobra noslēguma secinājumus par Eiropas Savienības sākotnējo ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Personu ar invaliditāti tiesību komitejas 2015. gada 2. oktobra noslēguma secinājumus par Eiropas Savienības sākotnējo ziņojumu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ombuda stratēģisko izmeklēšanu par to, kā Komisija uzrauga ES fondus, ko izmanto, lai atbalstītu personu ar invaliditāti un vecāka gadagājuma cilvēku tiesības uz neatkarīgu dzīvi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ombuda stratēģisko izmeklēšanu par to, kā Komisija uzrauga ES fondus, ko izmanto, lai atbalstītu personu ar invaliditāti un vecāka gadagājuma cilvēku tiesības uz neatkarīgu dzīvi,

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 3. marta paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: personu ar invaliditāti tiesību stratēģija 2021.–2030. gadam” (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 3. marta paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: personu ar invaliditāti tiesību stratēģija 2021.–2030. gadam” (COM(2021)0101),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes direktīvai par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas (COM(2008)0426, Diskriminācijas novēršanas direktīva) un Parlamenta 2009. gada 2. aprīļa nostāju attiecībā uz to (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes direktīvai par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas (COM(2008)0426, Diskriminācijas novēršanas direktīva) un Parlamenta 2009. gada 2. aprīļa nostāju attiecībā uz to (3),

| — | ņemot vērā 2020. gada 18. jūnija rezolūciju par Eiropas stratēģiju invaliditātes jomā pēc 2020. gada (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 18. jūnija rezolūciju par Eiropas stratēģiju invaliditātes jomā pēc 2020. gada (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/782 (2021. gada 29. aprīlis) par dzelzceļa pasažieru tiesībām un pienākumiem (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/782 (2021. gada 29. aprīlis) par dzelzceļa pasažieru tiesībām un pienākumiem (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/882 (2019. gada 17. aprīlis) par produktu un pakalpojumu piekļūstamības prasībām (6) (Eiropas Piekļūstamības akts), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/882 (2019. gada 17. aprīlis) par produktu un pakalpojumu piekļūstamības prasībām (6) (Eiropas Piekļūstamības akts),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/2102 (2016. gada 26. oktobris) par publiskā sektora struktūru tīmekļvietņu un mobilo lietotņu piekļūstamību (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/2102 (2016. gada 26. oktobris) par publiskā sektora struktūru tīmekļvietņu un mobilo lietotņu piekļūstamību (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/1972 (2018. gada 11. decembris) par Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa izveidi (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/1972 (2018. gada 11. decembris) par Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa izveidi (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/612 (2022. gada 6. aprīlis) par viesabonēšanu publiskajos mobilo sakaru tīklos Savienībā (pārstrādātā versija) (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/612 (2022. gada 6. aprīlis) par viesabonēšanu publiskajos mobilo sakaru tīklos Savienībā (pārstrādātā versija) (9),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Digitālais kompass līdz 2030. gadam: Eiropas ceļam digitālajā gadu desmitā” (COM(2021)0118), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Digitālais kompass līdz 2030. gadam: Eiropas ceļam digitālajā gadu desmitā” (COM(2021)0118),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/13/ES (2010. gada 10. marts) par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/13/ES (2010. gada 10. marts) par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) (10),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģija — Eiropas transporta virzība uz nākotni” (COM(2020)0789), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģija — Eiropas transporta virzība uz nākotni” (COM(2020)0789),

| — | ņemot vērā Jauno patērētāju tiesību aizsardzības programmu (COM(2020)0696), kuras piecu prioritāšu vidū ir konkrētu patērētāju grupu, tostarp personu ar invaliditāti, īpašās vajadzības, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Jauno patērētāju tiesību aizsardzības programmu (COM(2020)0696), kuras piecu prioritāšu vidū ir konkrētu patērētāju grupu, tostarp personu ar invaliditāti, īpašās vajadzības,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/24/ES (2014. gada 26. februāris) par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (11) (Publiskā iepirkuma direktīva), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/24/ES (2014. gada 26. februāris) par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (11) (Publiskā iepirkuma direktīva),

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (12),

| — | ņemot vērā Padomes Lēmumu (ES) 2018/254 (2018. gada 15. februāris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Marrākešas līgumu, kas atvieglo piekļuvi iespieddarbiem personām, kuras ir neredzīgas, ar redzes traucējumiem vai ar drukas lasītnespēju citu iemeslu dēļ (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Lēmumu (ES) 2018/254 (2018. gada 15. februāris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Marrākešas līgumu, kas atvieglo piekļuvi iespieddarbiem personām, kuras ir neredzīgas, ar redzes traucējumiem vai ar drukas lasītnespēju citu iemeslu dēļ (13),

| — | ņemot vērā piekļūstamības standartus, kas izriet no Komisijas pilnvarojumiem Nr. 376, 554, 420 un 473, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekļūstamības standartus, kas izriet no Komisijas pilnvarojumiem Nr. 376, 554, 420 un 473,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 181/2011 (2011. gada 16. februāris) par autobusu pasažieru tiesībām un par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 2006/2004 (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 181/2011 (2011. gada 16. februāris) par autobusu pasažieru tiesībām un par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 2006/2004 (14),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1177/2010 (2010. gada 24. novembris) par pasažieru tiesībām, ceļojot pa jūru un iekšzemes ūdensceļiem, un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2006/2004 (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1177/2010 (2010. gada 24. novembris) par pasažieru tiesībām, ceļojot pa jūru un iekšzemes ūdensceļiem, un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2006/2004 (15),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1107/2006 (2006. gada 5. jūlijs) par invalīdu un personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām tiesībām, ceļojot ar gaisa transportu (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1107/2006 (2006. gada 5. jūlijs) par invalīdu un personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām tiesībām, ceļojot ar gaisa transportu (16),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 261/2004 (2004. gada 11. februāris), ar ko paredz kopīgus noteikumus par kompensāciju un atbalstu pasažieriem sakarā ar iekāpšanas atteikumu un lidojumu atcelšanu vai ilgu kavēšanos un ar ko atceļ Regulu (EEK) Nr. 295/91 (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 261/2004 (2004. gada 11. februāris), ar ko paredz kopīgus noteikumus par kompensāciju un atbalstu pasažieriem sakarā ar iekāpšanas atteikumu un lidojumu atcelšanu vai ilgu kavēšanos un ar ko atceļ Regulu (EEK) Nr. 295/91 (17),

| — | ņemot vērā Komisijas Regulu (ES) Nr. 1300/2014 (2014. gada 18. novembris) par savstarpējas izmantojamības tehniskajām specifikācijām attiecībā uz Savienības dzelzceļa sistēmas pieejamību personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Regulu (ES) Nr. 1300/2014 (2014. gada 18. novembris) par savstarpējas izmantojamības tehniskajām specifikācijām attiecībā uz Savienības dzelzceļa sistēmas pieejamību personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām (18),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A9-0209/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A9-0209/2022),

| A. | tā kā personām ar invaliditāti ir vienlīdzīgas tiesības ar citiem visās dzīves jomās un neatņemamas tiesības uz cieņu, vienlīdzīgu attieksmi, neatkarīgu dzīvi, autonomiju un pilnīgu līdzdalību sabiedrībā, no kā labumu gūst visi sabiedrības slāņi; |
| --- | --- |

A.

tā kā personām ar invaliditāti ir vienlīdzīgas tiesības ar citiem visās dzīves jomās un neatņemamas tiesības uz cieņu, vienlīdzīgu attieksmi, neatkarīgu dzīvi, autonomiju un pilnīgu līdzdalību sabiedrībā, no kā labumu gūst visi sabiedrības slāņi;

| B. | tā kā Savienībā vairāk nekā 87 miljoniem personu ir sava veida invaliditāte un tā kā ir jāņem vērā demogrāfiskās novecošanas tendence Savienībā; |
| --- | --- |

B.

tā kā Savienībā vairāk nekā 87 miljoniem personu ir sava veida invaliditāte un tā kā ir jāņem vērā demogrāfiskās novecošanas tendence Savienībā;

| C. | tā kā pieejamība ir būtisks priekšnoteikums tam, lai personas ar invaliditāti varētu pilnībā izmantot cilvēktiesības un pamatbrīvības; tā kā CRPD 9. pantā par pieejamību noteikts — lai personas ar invaliditāti varētu dzīvot neatkarīgi un pilnvērtīgi piedalīties visās dzīves jomās, dalībvalstis veic atbilstošus pasākumus, lai vienlīdzīgi ar citiem nodrošinātu personām ar invaliditāti pieeju fiziskajai videi, transportam, informācijai un sakariem, tostarp informācijas un komunikācijas tehnoloģijām un sistēmām, un citiem objektiem un pakalpojumiem, kas ir atvērti sabiedrībai vai ko sniedz sabiedrībai gan pilsētās, gan lauku rajonos; |
| --- | --- |

C.

tā kā pieejamība ir būtisks priekšnoteikums tam, lai personas ar invaliditāti varētu pilnībā izmantot cilvēktiesības un pamatbrīvības; tā kā CRPD 9. pantā par pieejamību noteikts — lai personas ar invaliditāti varētu dzīvot neatkarīgi un pilnvērtīgi piedalīties visās dzīves jomās, dalībvalstis veic atbilstošus pasākumus, lai vienlīdzīgi ar citiem nodrošinātu personām ar invaliditāti pieeju fiziskajai videi, transportam, informācijai un sakariem, tostarp informācijas un komunikācijas tehnoloģijām un sistēmām, un citiem objektiem un pakalpojumiem, kas ir atvērti sabiedrībai vai ko sniedz sabiedrībai gan pilsētās, gan lauku rajonos;

| D. | tā kā dalībvalstīm ir jānodrošina, ka piekļūstamība tiek integrēta visos līmeņos, ne tikai sabiedriskajās ēkās un transportā, bet arī veselības un izglītības jomā, kā arī tiek palielināta personu ar invaliditāti mobilitāte un integrācija; |
| --- | --- |

D.

tā kā dalībvalstīm ir jānodrošina, ka piekļūstamība tiek integrēta visos līmeņos, ne tikai sabiedriskajās ēkās un transportā, bet arī veselības un izglītības jomā, kā arī tiek palielināta personu ar invaliditāti mobilitāte un integrācija;

| E. | tā kā CRPD ir definēts “universālais dizains” kā tādu produktu, vides, programmu un pakalpojumu dizains, kurus, cik vien iespējams, visi cilvēki var izmantot bez pielāgošanas vai īpaša dizaina nepieciešamības, neizslēdzot palīgierīces konkrētām personu ar invaliditāti grupām; tā kā piekļūstamība ir viens no CRPD vispārējiem principiem un tā kā ES un dalībvalstīm CRPD ir juridiski saistoša saskaņā ar Lēmumu 2010/48/EK; tā kā Vispārīgajā piezīmē Nr. 2 par CRPD ir norādīts, ka līgumslēdzējām valstīm ir pienākums pieņemt rīcības plānus un stratēģijas, lai apzinātu pastāvošos šķēršļus piekļūstamībai, noteiktu grafikus ar konkrētiem termiņiem un nodrošinātu gan cilvēkresursus, gan materiālos resursus, kas nepieciešami šķēršļu novēršanai; tā kā piekļūstamība ir būtiska tam, lai personas ar invaliditāti varētu izmantot tiesības uz privātumu, nediskrimināciju, nodarbinātību, iekļaujošu izglītību, politisko līdzdalību un citas CRPD nostiprinātās tiesības; |
| --- | --- |

E.

tā kā CRPD ir definēts “universālais dizains” kā tādu produktu, vides, programmu un pakalpojumu dizains, kurus, cik vien iespējams, visi cilvēki var izmantot bez pielāgošanas vai īpaša dizaina nepieciešamības, neizslēdzot palīgierīces konkrētām personu ar invaliditāti grupām; tā kā piekļūstamība ir viens no CRPD vispārējiem principiem un tā kā ES un dalībvalstīm CRPD ir juridiski saistoša saskaņā ar Lēmumu 2010/48/EK; tā kā Vispārīgajā piezīmē Nr. 2 par CRPD ir norādīts, ka līgumslēdzējām valstīm ir pienākums pieņemt rīcības plānus un stratēģijas, lai apzinātu pastāvošos šķēršļus piekļūstamībai, noteiktu grafikus ar konkrētiem termiņiem un nodrošinātu gan cilvēkresursus, gan materiālos resursus, kas nepieciešami šķēršļu novēršanai; tā kā piekļūstamība ir būtiska tam, lai personas ar invaliditāti varētu izmantot tiesības uz privātumu, nediskrimināciju, nodarbinātību, iekļaujošu izglītību, politisko līdzdalību un citas CRPD nostiprinātās tiesības;

| F. | tā kā vietējām iestādēm ir izšķiroša nozīme, jo tās atbalsta dalībvalstis sociālās politikas, tostarp invaliditātes un pieejamības politikas, izstrādē, analizējot vietējās vajadzības un īstenojot konkrētus pasākumus; |
| --- | --- |

F.

tā kā vietējām iestādēm ir izšķiroša nozīme, jo tās atbalsta dalībvalstis sociālās politikas, tostarp invaliditātes un pieejamības politikas, izstrādē, analizējot vietējās vajadzības un īstenojot konkrētus pasākumus;

| G. | tā kā kvalitatīvu un cenas ziņā pieejamu palīgtehnoloģiju nodrošināšana veicinās personu ar invaliditāti pilnīgu iekļaušanu sabiedrībā un sniegs labumu gan personām ar invaliditāti, gan šādu tehnoloģiju nodrošinātājiem, kā arī sabiedrībai kopumā; tā kā palīgtehnoloģijas palīdzēs mazināt atšķirības starp dalībvalstīm un tā kā šādas tehnoloģijas var darboties tikai piekļūstamā vidē; |
| --- | --- |

G.

tā kā kvalitatīvu un cenas ziņā pieejamu palīgtehnoloģiju nodrošināšana veicinās personu ar invaliditāti pilnīgu iekļaušanu sabiedrībā un sniegs labumu gan personām ar invaliditāti, gan šādu tehnoloģiju nodrošinātājiem, kā arī sabiedrībai kopumā; tā kā palīgtehnoloģijas palīdzēs mazināt atšķirības starp dalībvalstīm un tā kā šādas tehnoloģijas var darboties tikai piekļūstamā vidē;

| H. | tā kā personu ar invaliditāti augstākam nodarbinātības līmenim, uzlabotām iespējām piekļūt darba tirgum un plašākai šīs grupas iekļaušanai darbaspēkā ir nepārprotams ekonomiskais potenciāls; |
| --- | --- |

H.

tā kā personu ar invaliditāti augstākam nodarbinātības līmenim, uzlabotām iespējām piekļūt darba tirgum un plašākai šīs grupas iekļaušanai darbaspēkā ir nepārprotams ekonomiskais potenciāls;

| I. | tā kā Savienība ir izveidojusi visaptverošu tiesisko regulējumu attiecībā uz piekļūstamību iekšējā tirgū, jo īpaši pieņemot īpašus tiesību aktus par piekļūstamību, piemēram, Eiropas Piekļūstamības aktu, un iekļaujot piekļūstamības pienākumu dažādos nozaru tiesību aktos, tostarp ES fondu regulās; tā kā ar Eiropas Piekļūstamības aktu, ko piemēros no 2025. gada 28. jūnija, tiks ieviestas būtiskas jaunas prasības attiecībā uz piekļūstamību produktiem un pakalpojumiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā Savienība ir izveidojusi visaptverošu tiesisko regulējumu attiecībā uz piekļūstamību iekšējā tirgū, jo īpaši pieņemot īpašus tiesību aktus par piekļūstamību, piemēram, Eiropas Piekļūstamības aktu, un iekļaujot piekļūstamības pienākumu dažādos nozaru tiesību aktos, tostarp ES fondu regulās; tā kā ar Eiropas Piekļūstamības aktu, ko piemēros no 2025. gada 28. jūnija, tiks ieviestas būtiskas jaunas prasības attiecībā uz piekļūstamību produktiem un pakalpojumiem;

| J. | tā kā ar invaliditāti saistītās politikas pašreizējā ieviešana pozitīvi ietekmēs ES iekšējā tirgus konkurētspēju, tādēļ tā ir neatņemams ES ekonomikas resurss; |
| --- | --- |

J.

tā kā ar invaliditāti saistītās politikas pašreizējā ieviešana pozitīvi ietekmēs ES iekšējā tirgus konkurētspēju, tādēļ tā ir neatņemams ES ekonomikas resurss;

| K. | tā kā Eiropas stratēģijas invaliditātes jomā (2010–2020) novērtējums ne vien parādīja, ka tās ieguldījums ir uzlabojis situāciju vairākās jomās, bet arī uzsvēra, ka personas ar invaliditāti joprojām saskaras ar ievērojamiem šķēršļiem, kas saistīti ar piekļuvi veselības aprūpei, izglītībai, transportam, būvētajai videi, IKT, nodarbinātībai un atpūtas pasākumiem, kā arī ar līdzdalību politiskajā dzīvē un citās dzīves jomās, |
| --- | --- |

K.

tā kā Eiropas stratēģijas invaliditātes jomā (2010–2020) novērtējums ne vien parādīja, ka tās ieguldījums ir uzlabojis situāciju vairākās jomās, bet arī uzsvēra, ka personas ar invaliditāti joprojām saskaras ar ievērojamiem šķēršļiem, kas saistīti ar piekļuvi veselības aprūpei, izglītībai, transportam, būvētajai videi, IKT, nodarbinātībai un atpūtas pasākumiem, kā arī ar līdzdalību politiskajā dzīvē un citās dzīves jomās,

1.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: Eiropas personu ar invaliditāti tiesību stratēģija 2021.–2030. gadam” (Stratēģija), kuras mērķis ir nodrošināt, lai visas personas ar invaliditāti Eiropā varētu izmantot savas tiesības, piedalīties sabiedrības dzīvē un ekonomikā ar vienlīdzīgiem nosacījumiem un vairs netiktu diskriminētas, un ar kuru novērš būtiskus šķēršļus, kuri minēti Eiropas stratēģijas invaliditātes jomā (2010–2020) novērtējumā;

2.

atzinīgi vērtē Stratēģijā paziņoto Komisijas iniciatīvu izveidot AccessibleEU centru (Centrs); atzīst, ka Centra mērķis ir palielināt saskaņoto piekļūstamības politikas virzienu saskaņotību, atbalstīt to īstenošanu un atvieglot piekļuvi attiecīgajām zināšanām un prasmēm, veicinot vienlīdzīgu iespēju kultūru un personu ar invaliditāti pilnīgu līdzdalību sabiedrībā, tostarp profesionālā līmenī, sadarbības telpā starp valsts pārvaldes iestādēm, uzņēmumu pārstāvjiem, pilsonisko sabiedrību invaliditātes jomā, pieejamības ekspertiem un lietotājiem;

3.

norāda, ka piekļūstamības ziņā labākus rezultātus sabiedrībā varēs panākt tikai tad, ja Centrs ievēros universālā dizaina pieeju; uzsver nepieciešamību nodrošināt, ka šī visaptverošā pieeja piekļūstamībai tiek pienācīgi ņemta vērā galvenokārt saistībā ar piekļuvi fiziskajai videi, transportam, informācijai, komunikācijai, pakalpojumiem un publiskā iepirkuma līgumu un konkursu jomā; uzskata, ka šāda pieeja nozīmē arī visu ieinteresēto personu un tiesību subjektu efektīvu līdzdalību attiecīgo procedūru īstenošanā;

4.

uzsver, ka ES ir izveidojusi visaptverošu priekļūstamības tiesisko regulējumu vienotajā tirgū, pamatojoties uz CRPD pilnvarām, kas cita starpā ietver Eiropas Pieejamības aktu, Tīmekļa piekļūstamības direktīvu, Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvu un Elektronisko sakaru direktīvu, kā arī dzelzceļa staciju un transportlīdzekļu tehniskās specifikācijas; atgādina, ka šā regulējuma aspektiem ir noteikti turpmākās īstenošanas termiņi, un mudina turpināt centienus, lai panāktu to agrīnu īstenošanu; pauž nožēlu par to, ka šo svarīgo tiesību aktu īstenošana dalībvalstīs, kur tā jau obligāta, notiek ļoti atšķirīgi un kopumā joprojām nav apmierinoša, galvenokārt tāpēc, ka trūkst kvalificētu piekļūstamības ekspertu; tādēļ uzsver, ka ir jāuzlabo publiskās pārvaldes iestāžu, ekonomikas dalībnieku un plašākas sabiedrības vispārējās zināšanas, kā arī praktiskās un teorētiskās zināšanas par piekļūstamības politiku, lai palīdzētu rast piemērotus, ilgtspējīgus un cenas ziņā pieņemamus risinājumus katrā dalībvalstī un tādējādi uzlabotu spēkā esošo un turpmāko piekļūstamības prasību ieviešanu; šajā kontekstā uzsver, ka Centram vajadzētu darboties kā svarīgam resursam, kas nodrošinās šādas zināšanas un atbalstu dalībvalstīm ieviešanas posmā;

5.

atzīst, ka ir izveidotas ad hoc darba grupas konkrētu pieejamības tiesību aktu īstenošanai; tomēr uzskata, ka koordinācijas un sadarbības satvara trūkums starp ES, dalībvalstīm, jo īpaši publiskajām iestādēm, kas uzrauga vai īsteno piekļūstamības tiesību aktus, un attiecīgajām ieinteresētajām personām, kas atbalsta transversālus risinājumus, proti, personām ar invaliditāti, kuras pārstāv viņu organizācijas, piekļūstamības jomas profesionāļiem un privāto sektoru, ir vēl viens šķērslis piekļūstamības tiesību aktu īstenošanai un saskaņotai izpildei visā ES;

6.

aicina Komisiju nodrošināt pienācīgus resursus gan finansējuma, gan cilvēkresursu ziņā Centra izveidei un darbībai; aicina dalībvalstis nodrošināt vajadzīgos resursus piekļūstamības politikas īstenošanai un izpildei, tostarp izmantojot ES fondus; uzsver, ka ir nepieciešams pietiekams finansējums, lai īstenotu efektīvu publisko politiku pieejamības jomā, kā arī lai panāktu progresu attiecībā uz plašu jautājumu loku, piemēram, informētības palielināšanu ar komunikācijas pasākumiem, jo īpaši attiecībā uz organizācijām, kuras pārstāv personas ar invaliditāti, neredzamās invaliditātes atzīšanu un valstu invaliditātes karšu vai piekļūstamības standartu saskaņošanu;

Struktūra

Struktūra

| 7. | aicina Komisiju izveidot sekretariātu un forumu, kas noteiks Centra darbības virzienu un vadīts Centra darbu; uzsver, ka forumam būtu jāgarantē to publiskā un privātā sektora ieinteresēto personu un tiesību subjektu līdzsvarota līdzdalība, kuriem ir atbilstoša pieredze piekļūstamības jomā; uzsver, ka būtu jānodrošina dzimumu līdzsvars; uzsver, ka ir jānodrošina personu ar invaliditāti pārstāvības organizāciju līdzdalība kā būtiska Centra darbības daļa, lai nodrošinātu augstāko iespējamo Centra darbību pārredzamību; uzskata, ka Centram būtu jāpublicē gada darba programma un forumā būtu jāiekļauj pārstāvji, kas izraudzīti no Eiropas Parlamenta deputātu vidus; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju izveidot sekretariātu un forumu, kas noteiks Centra darbības virzienu un vadīts Centra darbu; uzsver, ka forumam būtu jāgarantē to publiskā un privātā sektora ieinteresēto personu un tiesību subjektu līdzsvarota līdzdalība, kuriem ir atbilstoša pieredze piekļūstamības jomā; uzsver, ka būtu jānodrošina dzimumu līdzsvars; uzsver, ka ir jānodrošina personu ar invaliditāti pārstāvības organizāciju līdzdalība kā būtiska Centra darbības daļa, lai nodrošinātu augstāko iespējamo Centra darbību pārredzamību; uzskata, ka Centram būtu jāpublicē gada darba programma un forumā būtu jāiekļauj pārstāvji, kas izraudzīti no Eiropas Parlamenta deputātu vidus;

| 8. | uzsver specifiskās problēmas, kas pastāv tādās konkrētās piekļūstamības politikas jomās kā būvētā vide, publiskais iepirkums, digitālās tehnoloģijas, plašsaziņas līdzekļi un kultūra, transports, jaunās tehnoloģijas un palīgtehnoloģijas, kā arī sabiedrībai brīvi pieejami produkti un pakalpojumi; aicina Komisiju izveidot specializētas ekspertu apakšgrupas konkrētās jomās; pauž pārliecību, ka šīm grupām būtu cieši jāsadarbojas ar Centru, dalībvalstīm, personām ar invaliditāti un šādas personas pārstāvošajām organizācijām, lai garantētu ar piekļūstamību saistīto tiesību aktu labāku novērtēšanu, īstenošanu, uzraudzību un izpildi; |
| --- | --- |

8.

uzsver specifiskās problēmas, kas pastāv tādās konkrētās piekļūstamības politikas jomās kā būvētā vide, publiskais iepirkums, digitālās tehnoloģijas, plašsaziņas līdzekļi un kultūra, transports, jaunās tehnoloģijas un palīgtehnoloģijas, kā arī sabiedrībai brīvi pieejami produkti un pakalpojumi; aicina Komisiju izveidot specializētas ekspertu apakšgrupas konkrētās jomās; pauž pārliecību, ka šīm grupām būtu cieši jāsadarbojas ar Centru, dalībvalstīm, personām ar invaliditāti un šādas personas pārstāvošajām organizācijām, lai garantētu ar piekļūstamību saistīto tiesību aktu labāku novērtēšanu, īstenošanu, uzraudzību un izpildi;

| 9. | aicina dalībvalstis izveidot valsts piekļūstamības centrmezglus, kuros varētu būt iekļauti kontaktpunkti un ekspertu spoguļgrupas, lai tie varētu cieši sadarboties ar Centru piekļūstamības tiesību aktu īstenošanā, uzraudzībā un izpildē; uzskata, ka valstu piekļūstamības centriem būtu jāveicina apmaiņa un koordinācija starp attiecīgajām ieinteresētajām personām un tiesību subjektiem, tostarp ekonomikas dalībniekiem, personu ar invaliditāti organizācijām un valstu iestādēm, kas atbildīgas par piekļūstamību un nozaru tiesību aktu īstenošanu; pauž pārliecību, ka Centra ekspertiem būtu jāsniedz norādījumi un apmācība visām attiecīgajām ieinteresētajām personām; uzskata, ka šādas grupas varētu palīdzēt rast tādus risinājumus piekļūstamības jomā, kuros ņemtas vērā valstu īpatnības; |
| --- | --- |

9.

aicina dalībvalstis izveidot valsts piekļūstamības centrmezglus, kuros varētu būt iekļauti kontaktpunkti un ekspertu spoguļgrupas, lai tie varētu cieši sadarboties ar Centru piekļūstamības tiesību aktu īstenošanā, uzraudzībā un izpildē; uzskata, ka valstu piekļūstamības centriem būtu jāveicina apmaiņa un koordinācija starp attiecīgajām ieinteresētajām personām un tiesību subjektiem, tostarp ekonomikas dalībniekiem, personu ar invaliditāti organizācijām un valstu iestādēm, kas atbildīgas par piekļūstamību un nozaru tiesību aktu īstenošanu; pauž pārliecību, ka Centra ekspertiem būtu jāsniedz norādījumi un apmācība visām attiecīgajām ieinteresētajām personām; uzskata, ka šādas grupas varētu palīdzēt rast tādus risinājumus piekļūstamības jomā, kuros ņemtas vērā valstu īpatnības;

Pilnvaras

Pilnvaras

| 10. | uzskata, ka Centram vajadzētu būt centrmezglam, kas attiecīgajām ES iestādēm un struktūrām un tā dalībvalstīm, kad tās īsteno Savienības tiesību aktus, regulāri sniedz palīdzību un speciālās zināšanas saistībā ar piekļūstamības politiku un tehniskajām prasībām; uzskata, ka Centram būtu jāizveido un jākoordinē sadarbības satvars, kas sapulcinās attiecīgās dalībvalstu un Savienības struktūras un visas lietotāju grupas, jo īpaši organizācijas, kas pārstāv personas ar invaliditāti, pilsoniskās sabiedrības organizācijas, akadēmiskās aprindas, uzņēmumus un profesionāļus no visām piekļūstamības un patērētāju tiesību jomām, lai atbalstītu saskaņotu īstenošanu un izpildi visā ES, sniegtu norādījumus un apmācību un iedvesmotu politikas virzību un inovāciju dalībvalstu un ES līmenī, tostarp apzinot paraugpraksi un apmainoties ar to starp nozarēm, kā arī izstrādājot instrumentus, kuru mērķis ir atvieglot Savienības tiesību aktu īstenošanu; turklāt uzskata, ka Centrs varētu veicināt sadarbību starp iepriekš minētajām struktūrām un organizācijām, kurās iesaistītas ļoti novatoriskas ieinteresētās personas, lai veicinātu palīgtehnoloģiju attīstību; uzskata, ka Centram būtu arī jāsniedz konsultācijas, tostarp pamatnostādnes, attiecīgajām ES iestādēm un struktūrām un tā dalībvalstīm par iekšējo piekļūstamības politiku un praksi; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka Centram vajadzētu būt centrmezglam, kas attiecīgajām ES iestādēm un struktūrām un tā dalībvalstīm, kad tās īsteno Savienības tiesību aktus, regulāri sniedz palīdzību un speciālās zināšanas saistībā ar piekļūstamības politiku un tehniskajām prasībām; uzskata, ka Centram būtu jāizveido un jākoordinē sadarbības satvars, kas sapulcinās attiecīgās dalībvalstu un Savienības struktūras un visas lietotāju grupas, jo īpaši organizācijas, kas pārstāv personas ar invaliditāti, pilsoniskās sabiedrības organizācijas, akadēmiskās aprindas, uzņēmumus un profesionāļus no visām piekļūstamības un patērētāju tiesību jomām, lai atbalstītu saskaņotu īstenošanu un izpildi visā ES, sniegtu norādījumus un apmācību un iedvesmotu politikas virzību un inovāciju dalībvalstu un ES līmenī, tostarp apzinot paraugpraksi un apmainoties ar to starp nozarēm, kā arī izstrādājot instrumentus, kuru mērķis ir atvieglot Savienības tiesību aktu īstenošanu; turklāt uzskata, ka Centrs varētu veicināt sadarbību starp iepriekš minētajām struktūrām un organizācijām, kurās iesaistītas ļoti novatoriskas ieinteresētās personas, lai veicinātu palīgtehnoloģiju attīstību; uzskata, ka Centram būtu arī jāsniedz konsultācijas, tostarp pamatnostādnes, attiecīgajām ES iestādēm un struktūrām un tā dalībvalstīm par iekšējo piekļūstamības politiku un praksi;

| 11. | uzsver potenciālos ieguvumus, ko Centrs varētu sniegt, atbalstot Komisijas darbu, cita starpā apzinot un palīdzot novērst nepilnības un neatbilstības spēkā esošajos tiesību aktos, sniedzot politikas ieteikumus piekļūstamības tiesību aktu atjaunināšanai un izstrādei, piekļūstamības integrēšanai visās attiecīgajās politikas jomās, kas ir dažādu Komisijas ģenerāldirektorātu pakļautībā, tostarp konstatējot jomas, kurās piekļūstamība jāuzlabo, īstenojot projektus, kas pēta inovatīvus veidus, kā nodrošināt piekļūstamību, palīdzot izstrādāt piekļūstamības tehniskās specifikācijas un atbalstot ES aģentūras un struktūras ar piekļūstamību saistītos jautājumos; |
| --- | --- |

11.

uzsver potenciālos ieguvumus, ko Centrs varētu sniegt, atbalstot Komisijas darbu, cita starpā apzinot un palīdzot novērst nepilnības un neatbilstības spēkā esošajos tiesību aktos, sniedzot politikas ieteikumus piekļūstamības tiesību aktu atjaunināšanai un izstrādei, piekļūstamības integrēšanai visās attiecīgajās politikas jomās, kas ir dažādu Komisijas ģenerāldirektorātu pakļautībā, tostarp konstatējot jomas, kurās piekļūstamība jāuzlabo, īstenojot projektus, kas pēta inovatīvus veidus, kā nodrošināt piekļūstamību, palīdzot izstrādāt piekļūstamības tehniskās specifikācijas un atbalstot ES aģentūras un struktūras ar piekļūstamību saistītos jautājumos;

| 12. | uzskata, ka Centram būtu jāuzkrāj vērtīgas zināšanas par piekļūstamību, izmantojot izpēti un pētījumus, kuri tam jāsniedz gan Komisijai, gan dalībvalstīm, un tam būtu jāvāc un jāapkopo specializēta un salīdzināma informācija un pilnībā pieejami dati, tostarp jānodrošina atgriezeniskā saite par piekļūstamības tiesību aktu īstenošanu; uzsver, ka šādām darbībām varētu panākt, ka piekļūstamības politika stingri balstās uz lietotāju prasībām un pieredzi; uzsver, ka Centram būtu jāpalīdz novērst nepilnības valsts līmeņa statistikas datu vākšanā par personu ar invaliditāti situāciju un jāapsver sadarbība ar attiecīgajām statistikas iestādēm, jo īpaši Eurostat; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka Centram būtu jāuzkrāj vērtīgas zināšanas par piekļūstamību, izmantojot izpēti un pētījumus, kuri tam jāsniedz gan Komisijai, gan dalībvalstīm, un tam būtu jāvāc un jāapkopo specializēta un salīdzināma informācija un pilnībā pieejami dati, tostarp jānodrošina atgriezeniskā saite par piekļūstamības tiesību aktu īstenošanu; uzsver, ka šādām darbībām varētu panākt, ka piekļūstamības politika stingri balstās uz lietotāju prasībām un pieredzi; uzsver, ka Centram būtu jāpalīdz novērst nepilnības valsts līmeņa statistikas datu vākšanā par personu ar invaliditāti situāciju un jāapsver sadarbība ar attiecīgajām statistikas iestādēm, jo īpaši Eurostat

| 13. | uzskata, ka Centram būtu nozīmīga loma zināšanu un atbalsta sniegšanā Komisijai un dalībvalstīm, ieinteresētajām personām un tiesību subjektiem piekļūstamības politikas īstenošanā, uzraudzībā un izpildē, tostarp nodrošinot apmācību un vadlīniju dokumentus visās ES oficiālajās valodās, kas sagatavoti piekļūstamā, saprotamā un viegli lasāmā valodā; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka Centram būtu nozīmīga loma zināšanu un atbalsta sniegšanā Komisijai un dalībvalstīm, ieinteresētajām personām un tiesību subjektiem piekļūstamības politikas īstenošanā, uzraudzībā un izpildē, tostarp nodrošinot apmācību un vadlīniju dokumentus visās ES oficiālajās valodās, kas sagatavoti piekļūstamā, saprotamā un viegli lasāmā valodā;

| 14. | uzsver, ka Centram būtu jāpalīdz novērst neatbilstības starp CRPD un ES politikas virzieniem un tādējādi jāpalīdz dalībvalstīm sasniegt galveno mērķi — paaugstināt personu ar invaliditāti nodarbinātības līmeni; norāda, ka šādā integrācijas darbā ir jāiesaista ES un dalībvalstis, arī cieši sadarbojoties ar organizācijām, kas pārstāv personas ar invaliditāti, un citām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, valsts iestādēm un privāto sektoru; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka Centram būtu jāpalīdz novērst neatbilstības starp CRPD

| 15. | norāda, ka piekļūstamības politikas īstenošanai ir vajadzīgas augsta līmeņa tehniskās zināšanas un ka tā nav pietiekami iekļauta augstākās izglītības programmās, kas tādējādi pastiprina kvalificētu piekļūstamības speciālistu trūkumu publiskajā un privātajā sektorā visās jomās; uzsver, ka Centram būtu jāatbalsta dalībvalstis īpašu izglītības programmu izstrādē ar pieejamību saistītos jautājumos un jānodrošina apmācība profesionāļiem, ES un dalībvalstu amatpersonām, kā arī attiecīgajām ieinteresētajām personām un tiesību subjektiem, lai palielinātu informētību par šiem jautājumiem; |
| --- | --- |

15.

norāda, ka piekļūstamības politikas īstenošanai ir vajadzīgas augsta līmeņa tehniskās zināšanas un ka tā nav pietiekami iekļauta augstākās izglītības programmās, kas tādējādi pastiprina kvalificētu piekļūstamības speciālistu trūkumu publiskajā un privātajā sektorā visās jomās; uzsver, ka Centram būtu jāatbalsta dalībvalstis īpašu izglītības programmu izstrādē ar pieejamību saistītos jautājumos un jānodrošina apmācība profesionāļiem, ES un dalībvalstu amatpersonām, kā arī attiecīgajām ieinteresētajām personām un tiesību subjektiem, lai palielinātu informētību par šiem jautājumiem;

| 16. | pauž nožēlu par to, ka standartizācijas sistēma neļauj personām ar invaliditāti un viņus pārstāvošajām organizācijām pienācīgi piedalīties Eiropas un nacionālo standartizācijas iestāžu piekļūstamības standartu izstrādes darbībās ar tādiem pašiem nosacījumiem kā citām ieinteresētajām personām; tādēļ prasa uzlabot viņu pārstāvību standartizācijas sistēmā un nodrošināt iecelto ekspertu līdzsvarotu pārstāvību, lai garantētu taisnīgu Savienības tiesību aktu un piekļūstamības standartu galarezultātu; uzskata, ka Centram vajadzētu būt nozīmīgai lomai standartu noteikšanas sistēmā un tas varētu sniegt Komisijai speciālās zināšanas, kad tā piedalās standartizācijas komiteju darbā, tostarp tiem organizāciju standartizācijas ekspertiem sniedzot konsultācijas, kas pārstāv personas ar invaliditāti, un, ja iespējams, Centrs varētu palīdzēt Komisijai izstrādāt tehniskās specifikācijas un pieprasījumus Eiropas standartiem un nodevumiem saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1025/2012 (19), tostarp iesaistot visas attiecīgās ieinteresētās personas un tiesību subjektus; uzskata, ka Centra iesaistīšanās sniegtu skaidras priekšrocības personām ar invaliditāti attiecībā uz pārvietošanos ES un dotu viņām iespēju izmantot savas tiesības brīvi strādāt, dzīvot un ceļot; |
| --- | --- |

16.

pauž nožēlu par to, ka standartizācijas sistēma neļauj personām ar invaliditāti un viņus pārstāvošajām organizācijām pienācīgi piedalīties Eiropas un nacionālo standartizācijas iestāžu piekļūstamības standartu izstrādes darbībās ar tādiem pašiem nosacījumiem kā citām ieinteresētajām personām; tādēļ prasa uzlabot viņu pārstāvību standartizācijas sistēmā un nodrošināt iecelto ekspertu līdzsvarotu pārstāvību, lai garantētu taisnīgu Savienības tiesību aktu un piekļūstamības standartu galarezultātu; uzskata, ka Centram vajadzētu būt nozīmīgai lomai standartu noteikšanas sistēmā un tas varētu sniegt Komisijai speciālās zināšanas, kad tā piedalās standartizācijas komiteju darbā, tostarp tiem organizāciju standartizācijas ekspertiem sniedzot konsultācijas, kas pārstāv personas ar invaliditāti, un, ja iespējams, Centrs varētu palīdzēt Komisijai izstrādāt tehniskās specifikācijas un pieprasījumus Eiropas standartiem un nodevumiem saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1025/2012 (19

| 17. | aicina Komisiju piecus gadus pēc Centra izveides veikt novērtējumu, lai noteiktu tā efektivitāti un pievienoto vērtību piekļūstamības politikas uzlabošanā ES; uzsver, ka, pamatojoties uz šo novērtējumu, Komisijai būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, lai atjauninātu un uzlabotu Centru, tostarp izvērtētu iespēja izveidot aģentūru, ja tā pilnvarās uzskaitītie mērķi nebūtu sasniegti; aicina Komisiju uzraudzīt Centra darbu un tā sasniegumus, sagatavojot ikgadējus ziņojumus, kas jāiesniedz Parlamentam; |
| --- | --- |

17.

aicina Komisiju piecus gadus pēc Centra izveides veikt novērtējumu, lai noteiktu tā efektivitāti un pievienoto vērtību piekļūstamības politikas uzlabošanā ES; uzsver, ka, pamatojoties uz šo novērtējumu, Komisijai būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, lai atjauninātu un uzlabotu Centru, tostarp izvērtētu iespēja izveidot aģentūru, ja tā pilnvarās uzskaitītie mērķi nebūtu sasniegti; aicina Komisiju uzraudzīt Centra darbu un tā sasniegumus, sagatavojot ikgadējus ziņojumus, kas jāiesniedz Parlamentam;

o

o o

| 18. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstīm. |
| --- | --- |

18.

uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstīm.

---

(1)  OV L 23, 27.1.2010., 35. lpp.

1

(2)  OV C 340, 15.12.2010., 11. lpp.

2

(3)  OV C 137 E, 27.5.2010., 68. lpp.

3

(4)  OV C 362, 8.9.2021., 8. lpp.

4

(5)  OV L 172, 17.5.2021., 1. lpp.

5

(6)  OV L 151, 7.6.2019., 70. lpp.

6

(7)  OV L 327, 2.12.2016., 1. lpp.

7

(8)  OV L 321, 17.12.2018., 36. lpp.

8

(9)  OV L 115, 13.4.2022., 1. lpp.

9

(10)  OV L 95, 15.4.2010., 1. lpp.

10

(11)  OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.

11

(12)  OV L 433 I, 22.12.2020., 11. lpp.

12

(13)  OV L 48, 21.2.2018., 1. lpp.

13

(14)  OV L 55, 28.2.2011., 1. lpp.

14

(15)  OV L 334, 17.12.2010., 1. lpp.

15

(16)  OV L 204, 26.7.2006., 1. lpp.

16

(17)  OV L 46, 17.2.2004., 1. lpp.

17

(18)  OV L 356, 12.12.2014., 110. lpp.

18

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1025/2012 (2012. gada 25. oktobris) par Eiropas standartizāciju (OV L 316, 14.11.2012., 12. lpp.).

19

---

Trešdiena, 2022. gada 5. oktobris

| 14.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 132/29 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 132/29

---

P9_TA(2022)0343

Eiropas Savienībā apmetnēs dzīvojošu romu stāvoklis

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. oktobra rezolūcija par apmetnēs dzīvojošu romu stāvokli ES (2022/2662(RSP))

(2023/C 132/04)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES), Līgumu par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES), Līgumu par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Savienības Pamattiesību hartu,

| — | ņemot vērā Eiropas Sociālo hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Sociālo hartu,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes tiesisko regulējumu minoritāšu aizsardzības jomā, Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru, jo īpaši attiecībā uz acīmredzami diskriminējošu praksi romu bērnu segregācijai izglītībā, un Tiesas judikatūru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes tiesisko regulējumu minoritāšu aizsardzības jomā, Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru, jo īpaši attiecībā uz acīmredzami diskriminējošu praksi romu bērnu segregācijai izglītībā, un Tiesas judikatūru,

| — | ņemot vērā Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīvu 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (1) (Rasu līdztiesības direktīva); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīvu 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (1) (Rasu līdztiesības direktīva);

| — | ņemot vērā Padomes Direktīvu 2000/78/EK (2000. gada 27. novembris), ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Direktīvu 2000/78/EK (2000. gada 27. novembris), ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīvu 2008/98/EK par atkritumiem un dažu direktīvu atcelšanu (3) (Atkritumu pamatdirektīva), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīvu 2008/98/EK par atkritumiem un dažu direktīvu atcelšanu (3) (Atkritumu pamatdirektīva),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 28. novembra Pamatlēmumu 2008/913/TI par krimināltiesību izmantošanu cīņā pret noteiktiem rasisma un ksenofobijas veidiem un izpausmēm (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 28. novembra Pamatlēmumu 2008/913/TI par krimināltiesību izmantošanu cīņā pret noteiktiem rasisma un ksenofobijas veidiem un izpausmēm (4),

| — | ņemot vērā ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam,

| — | ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru un Komisijas 2021. gada 4. marta paziņojumu “Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plāns” (COM(2021)0102), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru un Komisijas 2021. gada 4. marta paziņojumu “Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plāns” (COM(2021)0102),

| — | ņemot vērā 2011. gada 18. februāra rezolūciju par ES stratēģiju romu integrācijai (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 18. februāra rezolūciju par ES stratēģiju romu integrācijai (5),

| — | ņemot vērā 2013. gada 10. decembra rezolūciju par dzimumu līdztiesības aspektiem Eiropas pamatsistēmā, kas izveidota dalībvalstu stratēģijām attiecībā uz romu integrāciju (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 10. decembra rezolūciju par dzimumu līdztiesības aspektiem Eiropas pamatsistēmā, kas izveidota dalībvalstu stratēģijām attiecībā uz romu integrāciju (6),

| — | ņemot vērā 2019. gada 12. februāra rezolūciju par vajadzību stiprināt ES stratēģisko programmu attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām pēc 2020. gada un cīņas pret antičigānismu pastiprināšanu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 12. februāra rezolūciju par vajadzību stiprināt ES stratēģisko programmu attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām pēc 2020. gada un cīņas pret antičigānismu pastiprināšanu (7),

| — | ņemot vērā 2020. gada 18. jūnija rezolūciju par Eiropas stratēģiju invaliditātes jomā pēc 2020. gada (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 18. jūnija rezolūciju par Eiropas stratēģiju invaliditātes jomā pēc 2020. gada (8),

| — | ņemot vērā 2020. gada 17. septembra rezolūcija par romu integrācijas valsts stratēģiju īstenošanu: negatīvas attieksmes pret romu izcelsmes cilvēkiem apkarošana Eiropā (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 17. septembra rezolūcija par romu integrācijas valsts stratēģiju īstenošanu: negatīvas attieksmes pret romu izcelsmes cilvēkiem apkarošana Eiropā (9),

| — | ņemot vērā 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par pienācīgu un cenu ziņā pieņemamu mājokļu pieejamību visiem (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par pienācīgu un cenu ziņā pieņemamu mājokļu pieejamību visiem (10),

| — | ņemot vērā 2021. gada 11. marta rezolūciju par bērna tiesībām ES Bērna tiesību stratēģijas kontekstā (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 11. marta rezolūciju par bērna tiesībām ES Bērna tiesību stratēģijas kontekstā (11),

| — | ņemot vērā 2022. gada 7. aprīļa rezolūciju par ES aizsardzību bērniem un jauniešiem, kas bēg no kara Ukrainā (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 7. aprīļa rezolūciju par ES aizsardzību bērniem un jauniešiem, kas bēg no kara Ukrainā (12),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 4. decembra paziņojumu “Ziņojums par ES programmas attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam izvērtēšanu” (COM(2018)0785), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 4. decembra paziņojumu “Ziņojums par ES programmas attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam izvērtēšanu” (COM(2018)0785),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras (FRA) Eiropas Savienības minoritāšu un diskriminācijas otro apsekojumu (EU-MIDIS II), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras (FRA) Eiropas Savienības minoritāšu un diskriminācijas otro apsekojumu (EU-MIDIS II),

| — | ņemot vērā FRA uzraudzības sistēmu ES romu līdztiesības, iekļaušanas un līdzdalības stratēģiskajam satvaram, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā FRA uzraudzības sistēmu ES romu līdztiesības, iekļaušanas un līdzdalības stratēģiskajam satvaram,

| — | ņemot vērā FRA2020. gada 29. septembra biļetenu “Coronavirus pandemic in the EU — Impact on Roma and Travellers” (“Koronavīrusa pandēmija ES — ietekme uz romiem un ceļotājiem”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā FRA2020. gada 29. septembra biļetenu “Coronavirus pandemic in the EU — Impact on Roma and Travellers” (“Koronavīrusa pandēmija ES — ietekme uz romiem un ceļotājiem”),

| — | ņemot vērā FEANTSA (Eiropas Nacionālo organizāciju federācija darbam ar bezpajumtniekiem) 2020. gada 26. oktobra paziņojumu “The Housing Situation for Roma in the EU Remains Difficult” (“Mājokļu situācija romiem ES joprojām ir sarežģīta”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā FEANTSA (Eiropas Nacionālo organizāciju federācija darbam ar bezpajumtniekiem) 2020. gada 26. oktobra paziņojumu “The Housing Situation for Roma in the EU Remains Difficult” (“Mājokļu situācija romiem ES joprojām ir sarežģīta”),

| — | ņemot vērā 2022. gada 10. marta Eiropas Bezvalstniecības tīkla informatīvo ziņojumu “Stateless people and people at risk of statelessness forcibly displaced from Ukraine” (“Bezvalstnieki un bezvalstniecības riskam pakļauti cilvēki, kas piespiedu kārtā pārvietoti no Ukrainas”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 10. marta Eiropas Bezvalstniecības tīkla informatīvo ziņojumu “Stateless people and people at risk of statelessness forcibly displaced from Ukraine” (“Bezvalstnieki un bezvalstniecības riskam pakļauti cilvēki, kas piespiedu kārtā pārvietoti no Ukrainas”),

| — | ņemot vērā Unicef 2012. gada jūnija nostājas dokumentu “Romu bērnu tiesības uz izglītību”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Unicef 2012. gada jūnija nostājas dokumentu “Romu bērnu tiesības uz izglītību”,

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2016. gada 28. jūnija Īpašo ziņojumu Nr. 14/2016 “ES politikas iniciatīvas un finansiālais atbalsts romu integrācijai: pēdējā desmitgadē panākts ievērojams progress, taču dalībvalstīm jāiegulda papildu darbs”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2016. gada 28. jūnija Īpašo ziņojumu Nr. 14/2016 “ES politikas iniciatīvas un finansiālais atbalsts romu integrācijai: pēdējā desmitgadē panākts ievērojams progress, taču dalībvalstīm jāiegulda papildu darbs”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 18. septembra paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: ES rasisma apkarošanas rīcības plāns 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0565), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 18. septembra paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: ES rasisma apkarošanas rīcības plāns 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0565),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 7. oktobra paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: ES romu līdztiesības, iekļaušanas un līdzdalības stratēģiskais satvars”(COM(2020)0620), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 7. oktobra paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: ES romu līdztiesības, iekļaušanas un līdzdalības stratēģiskais satvars”(COM(2020)0620),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 24. novembra paziņojumu “Rīcības plāns par integrāciju un iekļaušanu 2021.–2027. gadam” (COM(2020)0758), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 24. novembra paziņojumu “Rīcības plāns par integrāciju un iekļaušanu 2021.–2027. gadam” (COM(2020)0758),

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 12. marta ieteikumu par romu līdztiesību, iekļaušanu un līdzdalību (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 12. marta ieteikumu par romu līdztiesību, iekļaušanu un līdzdalību (13),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 24. marta paziņojumu “ES stratēģija par bērna tiesībām” (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 24. marta paziņojumu “ES stratēģija par bērna tiesībām” (COM(2021)0142),

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 14. jūnija Ieteikumu (ES) 2021/1004, ar ko izveido Eiropas Garantiju bērniem (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 14. jūnija Ieteikumu (ES) 2021/1004, ar ko izveido Eiropas Garantiju bērniem (14),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 5. marta paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: dzimumu līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 5. marta paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: dzimumu līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0152),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 3. marta paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: personu ar invaliditāti tiesību stratēģija 2021.–2030. gadam” (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 3. marta paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: personu ar invaliditāti tiesību stratēģija 2021.–2030. gadam” (COM(2021)0101),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes direktīvai par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas (COM(2008)0426), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes direktīvai par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas (COM(2008)0426),

| — | ņemot vērā Padomes 2001. gada 20. jūlija Direktīvu 2001/55/EK par obligātajiem standartiem, lai pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījumā sniegtu tām pagaidu aizsardzību, un par pasākumiem, lai līdzsvarotu dalībvalstu pūliņus, uzņemot šādas personas un uzņemoties ar to saistītās sekas (15) (Pagaidu aizsardzības direktīva), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2001. gada 20. jūlija Direktīvu 2001/55/EK par obligātajiem standartiem, lai pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījumā sniegtu tām pagaidu aizsardzību, un par pasākumiem, lai līdzsvarotu dalībvalstu pūliņus, uzņemot šādas personas un uzņemoties ar to saistītās sekas (15) (Pagaidu aizsardzības direktīva),

| — | ņemot vērā jautājumus Padomei un Komisijai par apmetnēs dzīvojošu marginalizēto romu kopienu stāvokli ES (O-000022/2022 – B9-0018/2022 un O-000023/2022 – B9-0019/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumus Padomei un Komisijai par apmetnēs dzīvojošu marginalizēto romu kopienu stāvokli ES (O-000022/2022 – B9-0018/2022 un O-000023/2022 – B9-0019/2022),

| — | ņemot vērā Reglamenta 136. panta 5. punktu un 132. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 136. panta 5. punktu un 132. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| A. | tā kā ES vērtības dominē sabiedrībā, kurā tiek respektēta daudzveidība, plurālisms, nediskriminācija, iecietība, taisnīgums, solidaritāte un dzimumu līdztiesība; tā kā dalībvalstīm ir īpašs pienākums garantēt šo vērtību ievērošanu visiem, tostarp romiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES vērtības dominē sabiedrībā, kurā tiek respektēta daudzveidība, plurālisms, nediskriminācija, iecietība, taisnīgums, solidaritāte un dzimumu līdztiesība; tā kā dalībvalstīm ir īpašs pienākums garantēt šo vērtību ievērošanu visiem, tostarp romiem;

| B. | tā kā “romi” ir visaptverošs termins, kas aptver plašu dažādu romu izcelsmes cilvēku loku, piemēram, romus, sintus, kalus, romanišelus un bojašus/rudarus; tā kā tas aptver arī tādas grupas kā aškalus, ēģiptiešus, jenišus, domus, lomus, romus un abdalus, kā arī klejotājus un tautas, tostarp etniskos klejotājus vai tos, ko apzīmē ar administratīvo terminu “gens du voyage” un cilvēkus, kas sevi identificē kā čigānus, nenoliedzot šo grupu īpašās iezīmes; |
| --- | --- |

B.

tā kā “romi” ir visaptverošs termins, kas aptver plašu dažādu romu izcelsmes cilvēku loku, piemēram, romus, sintus, kalus, romanišelus un bojašus/rudarus; tā kā tas aptver arī tādas grupas kā aškalus, ēģiptiešus, jenišus, domus, lomus, romus un abdalus, kā arī klejotājus un tautas, tostarp etniskos klejotājus vai tos, ko apzīmē ar administratīvo terminu “gens du voyage” un cilvēkus, kas sevi identificē kā čigānus, nenoliedzot šo grupu īpašās iezīmes;

| C. | tā kā romi ir Eiropas lielākā etniskā minoritāte; tā kā nepieņemami liels romu skaits Eiropā joprojām dzīvo nabadzībā un ir sociāli atstumti, saskaroties ar ārkārtīgi nestabiliem, nedrošiem un pārapdzīvotiem dzīves apstākļiem nošķirtās lauku un pilsētu teritorijās; tā kā jautājums par apmetnēs dzīvojošiem romiem neaprobežojas tikai ar vienu valsti un tādēļ tā ir Eiropas problēma, kura ir jārisina atbilstošā veidā; tā kā telpiskā segregācija ir viens no galvenajiem cēloņiem, kas rada nevienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpei, agrīnai bērnu aprūpei un izglītībai, nodarbinātībai un pamatpakalpojumiem, tostarp ceļu pieejamībai, ūdensapgādei, sanitārijai un kanalizācijas iekārtām, elektroenerģijai un atkritumu savākšanai, un šī segregācija un tās sekas savstarpēji pastiprina viena otru; tā kā tas rada ne tikai fiziskas un ekonomiskas sekas, bet arī psiholoģiskas un socioloģiskas sekas gan atsevišķām personām, gan kopienām; tā kā starppaaudžu nabadzība romu apdzīvotajās apmetnēs ir sociālekonomiskas dabas un nopietni ietekmē romu fizisko un garīgo veselību un labbūtību, dzīves iespējas un viņu pamattiesību izmantošanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā romi ir Eiropas lielākā etniskā minoritāte; tā kā nepieņemami liels romu skaits Eiropā joprojām dzīvo nabadzībā un ir sociāli atstumti, saskaroties ar ārkārtīgi nestabiliem, nedrošiem un pārapdzīvotiem dzīves apstākļiem nošķirtās lauku un pilsētu teritorijās; tā kā jautājums par apmetnēs dzīvojošiem romiem neaprobežojas tikai ar vienu valsti un tādēļ tā ir Eiropas problēma, kura ir jārisina atbilstošā veidā; tā kā telpiskā segregācija ir viens no galvenajiem cēloņiem, kas rada nevienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpei, agrīnai bērnu aprūpei un izglītībai, nodarbinātībai un pamatpakalpojumiem, tostarp ceļu pieejamībai, ūdensapgādei, sanitārijai un kanalizācijas iekārtām, elektroenerģijai un atkritumu savākšanai, un šī segregācija un tās sekas savstarpēji pastiprina viena otru; tā kā tas rada ne tikai fiziskas un ekonomiskas sekas, bet arī psiholoģiskas un socioloģiskas sekas gan atsevišķām personām, gan kopienām; tā kā starppaaudžu nabadzība romu apdzīvotajās apmetnēs ir sociālekonomiskas dabas un nopietni ietekmē romu fizisko un garīgo veselību un labbūtību, dzīves iespējas un viņu pamattiesību izmantošanu;

| D. | tā kā romi saskaras ar zemas nodarbinātības intensitātes, nodarbinātības nestabilitātes un bezdarba augstāku līmeni un bieži vien ir netipiskā vai nestabilā nodarbinātības situācijā, kas apgrūtina viņu piekļuvi bezdarba shēmām un tiesībām uz pensiju; tā kā romiem trūkst nodarbinātības tīklu un viņi cieš no diskriminācijas attiecībā uz piekļuvi nodarbinātībai un darbvietām, kā arī viņi visbiežāk dzīvo sociāli un ekonomiski nelabvēlīgos reģionos; tā kā 6 miljoni romu, kas dzīvo ES, veido ievērojamu un pieaugošu tās iedzīvotāju daļu un viņiem ir milzīgs potenciāls, ko būs iespējams realizēt tikai tad, ja uzlabosies viņu nodarbinātības un sociālās iekļautības situācija; |
| --- | --- |

D.

tā kā romi saskaras ar zemas nodarbinātības intensitātes, nodarbinātības nestabilitātes un bezdarba augstāku līmeni un bieži vien ir netipiskā vai nestabilā nodarbinātības situācijā, kas apgrūtina viņu piekļuvi bezdarba shēmām un tiesībām uz pensiju; tā kā romiem trūkst nodarbinātības tīklu un viņi cieš no diskriminācijas attiecībā uz piekļuvi nodarbinātībai un darbvietām, kā arī viņi visbiežāk dzīvo sociāli un ekonomiski nelabvēlīgos reģionos; tā kā 6 miljoni romu, kas dzīvo ES, veido ievērojamu un pieaugošu tās iedzīvotāju daļu un viņiem ir milzīgs potenciāls, ko būs iespējams realizēt tikai tad, ja uzlabosies viņu nodarbinātības un sociālās iekļautības situācija;

| E. | tā kā saskaņā ar EU-MIDIS II datiem tikai viens no četriem romiem, kas ir vismaz 16 gadus vecs, ziņoja, ka viņa galvenais darba veids ir nodarbinātība vai pašnodarbinātība, un tā kā romu sievietes ziņoja par daudz zemāku nodarbinātības līmeni nekā romu vīrieši, proti, 16 % salīdzinājumā ar 34 %; tā kā jauniešu situācija bija īpaši satraucoša, jo vidēji romu NEET (jaunieši, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu) rādītājs ir 63 % salīdzinājumā ar ES vidējo rādītāju — 12 %; tā kā šajā vecuma grupā rezultāti liecināja arī par ievērojamu atšķirību starp dzimumiem, jo 72 % jaunu romu sieviešu ir klasificētas kā NEET salīdzinājumā ar 55 % jaunu romu vīriešu; tā kā tas ir krasā pretstatā pārējiem iedzīvotājiem (35 %); tā kā tika ziņots, ka līdz pat 80 % romu dzīvo zem savas valsts nabadzības riska sliekšņa; tā kā katrs trešais roms dzīvo mājoklī bez ūdensvada ūdens, bet katrs desmitais — bez elektrības; tā kā katrs trešais romu bērns vismaz reizi mēnesī saskarās ar to, ka viens no viņa ģimenes locekļiem dodas gulēt nepaēdis, un gandrīz puse romu vecumā no 6 līdz 24 gadiem neapmeklē skolu; |
| --- | --- |

E.

tā kā saskaņā ar EU-MIDIS II datiem tikai viens no četriem romiem, kas ir vismaz 16 gadus vecs, ziņoja, ka viņa galvenais darba veids ir nodarbinātība vai pašnodarbinātība, un tā kā romu sievietes ziņoja par daudz zemāku nodarbinātības līmeni nekā romu vīrieši, proti, 16 % salīdzinājumā ar 34 %; tā kā jauniešu situācija bija īpaši satraucoša, jo vidēji romu NEET (jaunieši, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu) rādītājs ir 63 % salīdzinājumā ar ES vidējo rādītāju — 12 %; tā kā šajā vecuma grupā rezultāti liecināja arī par ievērojamu atšķirību starp dzimumiem, jo 72 % jaunu romu sieviešu ir klasificētas kā NEET salīdzinājumā ar 55 % jaunu romu vīriešu; tā kā tas ir krasā pretstatā pārējiem iedzīvotājiem (35 %); tā kā tika ziņots, ka līdz pat 80 % romu dzīvo zem savas valsts nabadzības riska sliekšņa; tā kā katrs trešais roms dzīvo mājoklī bez ūdensvada ūdens, bet katrs desmitais — bez elektrības; tā kā katrs trešais romu bērns vismaz reizi mēnesī saskarās ar to, ka viens no viņa ģimenes locekļiem dodas gulēt nepaēdis, un gandrīz puse romu vecumā no 6 līdz 24 gadiem neapmeklē skolu;

| F. | tā kā būtisku politikas pasākumu vai ieguldījumu trūkums, sociālo mājokļu ierobežotā pieejamība un zemā kvalitāte, diskriminācija mājokļu tirgū un segregācija saglabā gandrīz nemainīgas atšķirības piekļuvē mājokļiem starp romiem un citiem iedzīvotājiem (16); |
| --- | --- |

F.

tā kā būtisku politikas pasākumu vai ieguldījumu trūkums, sociālo mājokļu ierobežotā pieejamība un zemā kvalitāte, diskriminācija mājokļu tirgū un segregācija saglabā gandrīz nemainīgas atšķirības piekļuvē mājokļiem starp romiem un citiem iedzīvotājiem (16);

| G. | tā kā apmetnēs dzīvojošajiem romiem vajadzētu nodrošināt piekļuvi pienācīgas kvalitātes mājokļiem, kas ir pieejami, cenas ziņā pieņemami, videi droši, veselīgi un bez segregācijas; |
| --- | --- |

G.

tā kā apmetnēs dzīvojošajiem romiem vajadzētu nodrošināt piekļuvi pienācīgas kvalitātes mājokļiem, kas ir pieejami, cenas ziņā pieņemami, videi droši, veselīgi un bez segregācijas;

| H. | tā kā dziļi iesakņojies strukturālais un institucionālais antičigānisms joprojām pastāv visos ES sabiedrības līmeņos un ir liels šķērslis romu kā ES iedzīvotāju pamattiesību pilnīgai izmantošanai visās dzīves jomās, tostarp nodarbinātības, mājokļu, izglītības, veselības aprūpes, aprūpes, sociālās aizsardzības un citās pamata sabiedrisko pakalpojumu jomās; tā kā 41 % romu deviņās ES dalībvalstīs, kuras apsekoja EU-MIDIS II, jūtas diskriminēti romu izcelsmes dēļ vismaz vienā ikdienas dzīves jomā, piemēram, meklējot darbu, nodarbinātībā, mājokļa jomā, veselības aprūpē un izglītības meklējumos; tā kā romu integrācijai ir nepieciešama jutība pret vietējiem apstākļiem, romu iekšējo etnisko un sociālekonomisko daudzveidību un sociālās mobilitātes šķēršļiem un intersekcionāliem diskriminācijas veidiem, jo īpaši attiecībā uz dzimumu, vecumu un invaliditāti; tā kā dzimumu līdztiesība un romu bērnu un jauniešu stāvoklis ir divas būtiskas intervences jomas romu sociālās iekļaušanas panākšanai, kam gan ES, gan dalībvalstu līmenī nav pievērsta pietiekama uzmanība; |
| --- | --- |

H.

tā kā dziļi iesakņojies strukturālais un institucionālais antičigānisms joprojām pastāv visos ES sabiedrības līmeņos un ir liels šķērslis romu kā ES iedzīvotāju pamattiesību pilnīgai izmantošanai visās dzīves jomās, tostarp nodarbinātības, mājokļu, izglītības, veselības aprūpes, aprūpes, sociālās aizsardzības un citās pamata sabiedrisko pakalpojumu jomās; tā kā 41 % romu deviņās ES dalībvalstīs, kuras apsekoja EU-MIDIS II, jūtas diskriminēti romu izcelsmes dēļ vismaz vienā ikdienas dzīves jomā, piemēram, meklējot darbu, nodarbinātībā, mājokļa jomā, veselības aprūpē un izglītības meklējumos; tā kā romu integrācijai ir nepieciešama jutība pret vietējiem apstākļiem, romu iekšējo etnisko un sociālekonomisko daudzveidību un sociālās mobilitātes šķēršļiem un intersekcionāliem diskriminācijas veidiem, jo īpaši attiecībā uz dzimumu, vecumu un invaliditāti; tā kā dzimumu līdztiesība un romu bērnu un jauniešu stāvoklis ir divas būtiskas intervences jomas romu sociālās iekļaušanas panākšanai, kam gan ES, gan dalībvalstu līmenī nav pievērsta pietiekama uzmanība;

| I. | tā kā situācija romu apmetnēs neatbilst cilvēktiesībām un pamattiesībām, kas noteiktas ES līgumos, Eiropas Cilvēktiesību konvencijā, ES Pamattiesību hartā, Eiropas Sociālajā hartā, ANO Konvencijā par bērna tiesībām un Starptautiskajā paktā par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, kā arī Eiropas sociālo tiesību pīlārā atzītajiem principiem; tā kā ir satraucoši, ka šīs tiesības praksē netiek ievērotas attiecībā uz apmetnēs dzīvojošajiem romiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā situācija romu apmetnēs neatbilst cilvēktiesībām un pamattiesībām, kas noteiktas ES līgumos, Eiropas Cilvēktiesību konvencijā, ES Pamattiesību hartā, Eiropas Sociālajā hartā, ANO Konvencijā par bērna tiesībām un Starptautiskajā paktā par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, kā arī Eiropas sociālo tiesību pīlārā atzītajiem principiem; tā kā ir satraucoši, ka šīs tiesības praksē netiek ievērotas attiecībā uz apmetnēs dzīvojošajiem romiem;

| J. | tā kā starppaaudžu nabadzības apburtais loks marginalizētās romu apmetnēs ir sarežģīta parādība, kas jārisina horizontāli dažādās savstarpēji saistītās politikas jomās visaptverošā veidā un ciešā sadarbībā ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām; tā kā efektīvi risinājumi prasa pilnīgu iesaisti ES, valstu, reģionālā un vietējā līmenī sadarbībā ar pilsoniskās sabiedrības iniciatīvām, tostarp labdarības un baznīcas organizācijām, sociālajiem partneriem un privātā sektora dalībniekiem, mācoties no paraugprakses un inovatīviem risinājumiem visās dalībvalstīs un tos atkārtojot plašākā mērogā; |
| --- | --- |

J.

tā kā starppaaudžu nabadzības apburtais loks marginalizētās romu apmetnēs ir sarežģīta parādība, kas jārisina horizontāli dažādās savstarpēji saistītās politikas jomās visaptverošā veidā un ciešā sadarbībā ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām; tā kā efektīvi risinājumi prasa pilnīgu iesaisti ES, valstu, reģionālā un vietējā līmenī sadarbībā ar pilsoniskās sabiedrības iniciatīvām, tostarp labdarības un baznīcas organizācijām, sociālajiem partneriem un privātā sektora dalībniekiem, mācoties no paraugprakses un inovatīviem risinājumiem visās dalībvalstīs un tos atkārtojot plašākā mērogā;

| K. | tā kā daudzas vietējās un reģionālās pašvaldības un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji laika gaitā ir aktīvi strādājuši ar apmetnēs dzīvojošiem romiem, izmantojot pārbaudītas un inovatīvas pieejas un projektus, bet bieži vien neizmanto pieejamos Eiropas strukturālos un investīciju fondus (ESI fondus), jo šie procesi ir ļoti apgrūtinoši un sarežģīti; tā kā visbiežāk konstatētie šķēršļi piekļuvei ESI fondiem ir partnerības pieejas trūkums; maksājumu pieprasījumu novēlota atmaksāšana; ESI fondu maksājumi saņēmējam, pamatojoties uz atlīdzināšanas sistēmu, kas ir visbiežāk sastopamais risinājums, padarot saņēmēju atkarīgu no pašu resursiem; ilgstošas un atkārtotas publiskā iepirkuma pārbaudes; pārbaužu konstatējumu nekonsekvence, kā rezultātā saņēmēji tiek vainoti par kļūdām, kuru dēļ var būt jāatgriež finansējums, tādējādi riskējot ar resursu pārdali no citām jomām vai pat maksātnespēju; vadošo iestāžu vai starpniekiestāžu kontrolieru vāja iesaistīšanās un sadarbība ar saņēmējiem iepirkuma procesā; un patvaļīgu ierobežojumu un prasību noteikšana dažādiem projektu aspektiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā daudzas vietējās un reģionālās pašvaldības un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji laika gaitā ir aktīvi strādājuši ar apmetnēs dzīvojošiem romiem, izmantojot pārbaudītas un inovatīvas pieejas un projektus, bet bieži vien neizmanto pieejamos Eiropas strukturālos un investīciju fondus (ESI fondus), jo šie procesi ir ļoti apgrūtinoši un sarežģīti; tā kā visbiežāk konstatētie šķēršļi piekļuvei ESI fondiem ir partnerības pieejas trūkums; maksājumu pieprasījumu novēlota atmaksāšana; ESI fondu maksājumi saņēmējam, pamatojoties uz atlīdzināšanas sistēmu, kas ir visbiežāk sastopamais risinājums, padarot saņēmēju atkarīgu no pašu resursiem; ilgstošas un atkārtotas publiskā iepirkuma pārbaudes; pārbaužu konstatējumu nekonsekvence, kā rezultātā saņēmēji tiek vainoti par kļūdām, kuru dēļ var būt jāatgriež finansējums, tādējādi riskējot ar resursu pārdali no citām jomām vai pat maksātnespēju; vadošo iestāžu vai starpniekiestāžu kontrolieru vāja iesaistīšanās un sadarbība ar saņēmējiem iepirkuma procesā; un patvaļīgu ierobežojumu un prasību noteikšana dažādiem projektu aspektiem;

| L. | tā kā romi saskaras ar nesamērīgiem šķēršļiem piekļuvē veselības aprūpes pakalpojumiem, ko pastiprina apdrošināšanas vai personu apliecinošu dokumentu trūkums, veselības aprūpes speciālistu īstenota diskriminācija un segregācija veselības aprūpes iestādēs; tā kā joprojām pastāvošā nevienlīdzība veselības jomā, tostarp telpiskās segregācijas un pārapdzīvotu mājokļu īpašā ietekme uz veselību, nostāda romus neaizsargātā stāvoklī; |
| --- | --- |

L.

tā kā romi saskaras ar nesamērīgiem šķēršļiem piekļuvē veselības aprūpes pakalpojumiem, ko pastiprina apdrošināšanas vai personu apliecinošu dokumentu trūkums, veselības aprūpes speciālistu īstenota diskriminācija un segregācija veselības aprūpes iestādēs; tā kā joprojām pastāvošā nevienlīdzība veselības jomā, tostarp telpiskās segregācijas un pārapdzīvotu mājokļu īpašā ietekme uz veselību, nostāda romus neaizsargātā stāvoklī;

| M. | tā kā visas 27 dalībvalstis ir apņēmušās strādāt, lai līdz 2030. gadam izbeigtu bezpajumtniecību, parakstot 2020. gada jūnija Lisabonas deklarāciju un izveidojot Eiropas platformu bezpajumtniecības apkarošanai ar mērķi veicināt politiku, kuras pamatā ir uz personu vērsta, uz mājokli orientēta un integrēta pieeja; |
| --- | --- |

M.

tā kā visas 27 dalībvalstis ir apņēmušās strādāt, lai līdz 2030. gadam izbeigtu bezpajumtniecību, parakstot 2020. gada jūnija Lisabonas deklarāciju un izveidojot Eiropas platformu bezpajumtniecības apkarošanai ar mērķi veicināt politiku, kuras pamatā ir uz personu vērsta, uz mājokli orientēta un integrēta pieeja;

| N. | tā kā ES sniedz ievērojamu finansiālu atbalstu sociālās iekļaušanas pasākumiem, tostarp pasākumiem, kas veicina romu, jo īpaši vistrūcīgāko personu, iekļaušanu; tā kā dalībvalstu plānošanas dokumenti liecina, ka 2014.–2020. gada plānošanas periodā neaizsargātu personu grupu sociālekonomiskajai integrācijai tika paredzēti 1,5 miljardi EUR (17); |
| --- | --- |

N.

tā kā ES sniedz ievērojamu finansiālu atbalstu sociālās iekļaušanas pasākumiem, tostarp pasākumiem, kas veicina romu, jo īpaši vistrūcīgāko personu, iekļaušanu; tā kā dalībvalstu plānošanas dokumenti liecina, ka 2014.–2020. gada plānošanas periodā neaizsargātu personu grupu sociālekonomiskajai integrācijai tika paredzēti 1,5 miljardi EUR (17);

| O. | tā kā visos izglītības līmeņos joprojām pastāv plaisa starp romiem un citu tautību iedzīvotājiem; tā kā saskaņā ar EU-MIDIS II 2018. gadā tikai 53 % romu bērnu vecumā no 4 līdz 6 gadiem piedalījās agrīnā pirmsskolas izglītībā; tā kā romu audzēkņu segregācija skolās ir plaši izplatīta, neraugoties uz to, ka šāda prakse ir juridiski aizliegta un nav saderīga ar Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru; tā kā šādai izglītības segregācijai parasti ir trīs dažādi veidi: nesamērīgs romu bērnu skaits “īpašajās” skolās bērniem ar intelektuālās attīstības traucējumiem, nošķirtās klasēs vai romu skolēniem paredzētajās nodaļās “jauktās” skolās un “geto” skolu izplatība; tā kā romu bērni saskaras ar papildu šķēršļiem vienlīdzīgai līdzdalībai izglītībā, tostarp nespēj segt izmaksas, kas saistītas ar izglītību (tostarp pirmsskolas izglītību un aprūpi), telpisko segregāciju, tuvumā esošu bērnu aprūpes iestāžu trūkumu vai nevienlīdzīgu piekļuvi vai piekļuves trūkumu tiešsaistes un/vai attālinātām mācībām; tā kā nabadzība un pamatpakalpojumu nepieejamība būtiski ietekmē bērnu fizisko, garīgo un emocionālo attīstību un palielina atpalicības iespējamību visos pieaugušā dzīves aspektos; |
| --- | --- |

O.

tā kā visos izglītības līmeņos joprojām pastāv plaisa starp romiem un citu tautību iedzīvotājiem; tā kā saskaņā ar EU-MIDIS II 2018. gadā tikai 53 % romu bērnu vecumā no 4 līdz 6 gadiem piedalījās agrīnā pirmsskolas izglītībā; tā kā romu audzēkņu segregācija skolās ir plaši izplatīta, neraugoties uz to, ka šāda prakse ir juridiski aizliegta un nav saderīga ar Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru; tā kā šādai izglītības segregācijai parasti ir trīs dažādi veidi: nesamērīgs romu bērnu skaits “īpašajās” skolās bērniem ar intelektuālās attīstības traucējumiem, nošķirtās klasēs vai romu skolēniem paredzētajās nodaļās “jauktās” skolās un “geto” skolu izplatība; tā kā romu bērni saskaras ar papildu šķēršļiem vienlīdzīgai līdzdalībai izglītībā, tostarp nespēj segt izmaksas, kas saistītas ar izglītību (tostarp pirmsskolas izglītību un aprūpi), telpisko segregāciju, tuvumā esošu bērnu aprūpes iestāžu trūkumu vai nevienlīdzīgu piekļuvi vai piekļuves trūkumu tiešsaistes un/vai attālinātām mācībām; tā kā nabadzība un pamatpakalpojumu nepieejamība būtiski ietekmē bērnu fizisko, garīgo un emocionālo attīstību un palielina atpalicības iespējamību visos pieaugušā dzīves aspektos;

| P. | tā kā zems pirmsskolas izglītības iestāžu apmeklētības līmenis ir galvenais faktors, kas nosaka priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas rādītājus romu vidū, ko vēl vairāk saasina novēlota skolas uzsākšana un neregulāra skolas apmeklēšana; tā kā priekšlaicīga mācību pārtraukšana galvenokārt notiek pārejas posmā starp skolu veidiem; tā kā dalību vidējā izglītībā kavē tādi faktori kā ceļošana, segregācija mājokļu jomā un slikti funkcionējoši konsultāciju pakalpojumi; tā kā izglītības atšķirības vēl vairāk saasina pieaugošā digitālā plaisa starp romu bērniem un pārējiem bērniem; |
| --- | --- |

P.

tā kā zems pirmsskolas izglītības iestāžu apmeklētības līmenis ir galvenais faktors, kas nosaka priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas rādītājus romu vidū, ko vēl vairāk saasina novēlota skolas uzsākšana un neregulāra skolas apmeklēšana; tā kā priekšlaicīga mācību pārtraukšana galvenokārt notiek pārejas posmā starp skolu veidiem; tā kā dalību vidējā izglītībā kavē tādi faktori kā ceļošana, segregācija mājokļu jomā un slikti funkcionējoši konsultāciju pakalpojumi; tā kā izglītības atšķirības vēl vairāk saasina pieaugošā digitālā plaisa starp romu bērniem un pārējiem bērniem;

| Q. | tā kā pandēmijas laikā romi saskārās ar lielāku risku saslimt ar Covid--19 iesakņojušās veselības un sociālās nevienlīdzības dēļ un viņus nesamērīgi ietekmēja vīrusa ierobežošanas pasākumi; tā kā pandēmijas negatīvās sociālās un ekonomiskās sekas ir īpaši kaitējušas romu tautības iedzīvotājiem ES, jo liela daļa romu ir iesaistīti neoficiālajā ekonomikā un sezonas darbā, kā arī netiek veikti pasākumi, kas būtu pielāgoti viņu konkrētajai situācijai veselības krīzes seku mazināšanas politikā; tā kā pandēmija izraisīja publisku romu vainošanu un pret viņiem vērstu naida runu; tā kā veselības ārkārtas situācija atkal ir atklājusi kritisku neatbilstību starp vietējā līmeņa vajadzību mērogu un spēju tās risināt un ir uzsvērusi vajadzību pēc tūlītējiem un ilgtermiņa politikas pasākumiem, jo īpaši nodarbinātības, izglītības un mājokļu jomā (18); |
| --- | --- |

Q.

tā kā pandēmijas laikā romi saskārās ar lielāku risku saslimt ar Covid--19 iesakņojušās veselības un sociālās nevienlīdzības dēļ un viņus nesamērīgi ietekmēja vīrusa ierobežošanas pasākumi; tā kā pandēmijas negatīvās sociālās un ekonomiskās sekas ir īpaši kaitējušas romu tautības iedzīvotājiem ES, jo liela daļa romu ir iesaistīti neoficiālajā ekonomikā un sezonas darbā, kā arī netiek veikti pasākumi, kas būtu pielāgoti viņu konkrētajai situācijai veselības krīzes seku mazināšanas politikā; tā kā pandēmija izraisīja publisku romu vainošanu un pret viņiem vērstu naida runu; tā kā veselības ārkārtas situācija atkal ir atklājusi kritisku neatbilstību starp vietējā līmeņa vajadzību mērogu un spēju tās risināt un ir uzsvērusi vajadzību pēc tūlītējiem un ilgtermiņa politikas pasākumiem, jo īpaši nodarbinātības, izglītības un mājokļu jomā (18);

| R. | tā kā līdztiesības datu vākšana attiecas uz visu veidu sadalītu datu kopumiem, kas tiek izmantoti, lai novērtētu konkrētu diskriminācijas riskam pakļautu grupu salīdzinošo situāciju, izstrādātu sabiedrisko rīcībpolitiku, kas palīdz veicināt vienlīdzību, un novērtētu tās īstenošanu, un tā balstās uz pierādījumiem, nevis tikai pieņēmumiem; tā kā romu sociālās iekļaušanas ES un valstu pasākumu plānošanu, īstenošanu, uzraudzību un novērtēšanu ir kavējis tas, ka trūkst visaptverošu kvalitatīvu datu, kas sadalīti pēc etniskās piederības; |
| --- | --- |

R.

tā kā līdztiesības datu vākšana attiecas uz visu veidu sadalītu datu kopumiem, kas tiek izmantoti, lai novērtētu konkrētu diskriminācijas riskam pakļautu grupu salīdzinošo situāciju, izstrādātu sabiedrisko rīcībpolitiku, kas palīdz veicināt vienlīdzību, un novērtētu tās īstenošanu, un tā balstās uz pierādījumiem, nevis tikai pieņēmumiem; tā kā romu sociālās iekļaušanas ES un valstu pasākumu plānošanu, īstenošanu, uzraudzību un novērtēšanu ir kavējis tas, ka trūkst visaptverošu kvalitatīvu datu, kas sadalīti pēc etniskās piederības;

| S. | tā kā daudzi romi dzīvo teritorijās, kur viņi ir nesamērīgi pakļauti vides degradācijai un piesārņojumam, ko rada atkritumu izgāztuves un atkritumu poligoni vai piesārņotas vietas, un viņiem ir liegta piekļuve vides pamatpakalpojumiem un sabiedriskajiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

S.

tā kā daudzi romi dzīvo teritorijās, kur viņi ir nesamērīgi pakļauti vides degradācijai un piesārņojumam, ko rada atkritumu izgāztuves un atkritumu poligoni vai piesārņotas vietas, un viņiem ir liegta piekļuve vides pamatpakalpojumiem un sabiedriskajiem pakalpojumiem;

| T. | tā kā romu sievietes tiek pakļautas multiplai un intersekcionālai diskriminācijai, kuras pamatā ir viņu etniskā piederība, dzimums un sociālais statuss, kā arī ar dzimumu saistītai vardarbībai, kas bija īpaši pamanāma Covid-19 pandēmijas laikā; tā kā ir jānodrošina un jāveicina sieviešu un vīriešu līdztiesība visās jomās, tostarp attiecībā uz līdzdalību darba tirgū, nodarbinātības nosacījumiem, tostarp algām, izglītību un apmācību, kā arī izmaiņām karjerā un karjeras virzību; |
| --- | --- |

T.

tā kā romu sievietes tiek pakļautas multiplai un intersekcionālai diskriminācijai, kuras pamatā ir viņu etniskā piederība, dzimums un sociālais statuss, kā arī ar dzimumu saistītai vardarbībai, kas bija īpaši pamanāma Covid-19 pandēmijas laikā; tā kā ir jānodrošina un jāveicina sieviešu un vīriešu līdztiesība visās jomās, tostarp attiecībā uz līdzdalību darba tirgū, nodarbinātības nosacījumiem, tostarp algām, izglītību un apmācību, kā arī izmaiņām karjerā un karjeras virzību;

| U. | tā kā aptuveni 10–20 % no aplēsēs norādītajiem 400 000 Ukrainā dzīvojošajiem romiem ir bezvalstnieki vai ir pakļauti bezvalstniecības riskam (19); tā kā īpaši neaizsargātā situācijā ir romu bēgļi, kuri bēg no kara Ukrainā bez dokumentiem, kas apliecina viņu Ukrainas pilsonību vai uzturēšanās atļaujas statusu, |
| --- | --- |

U.

tā kā aptuveni 10–20 % no aplēsēs norādītajiem 400 000 Ukrainā dzīvojošajiem romiem ir bezvalstnieki vai ir pakļauti bezvalstniecības riskam (19); tā kā īpaši neaizsargātā situācijā ir romu bēgļi, kuri bēg no kara Ukrainā bez dokumentiem, kas apliecina viņu Ukrainas pilsonību vai uzturēšanās atļaujas statusu,

Rīcības nepieciešamība nacionālā līmenī

| 1. | pauž nožēlu par to, ka ES joprojām ir cilvēki, kuriem nav pieejams drošs un pienācīgas kvalitātes mājoklis, tīrs dzeramais ūdens, elektrība, sanitārija, kanalizācija un atkritumu apsaimniekošanas pakalpojumi, izglītība, nodarbinātība, veselības aprūpe un aprūpes pakalpojumi; pauž dziļas bažas par būtisko atšķirību starp deklarācijām un saistībām attiecībā uz spēcīgu sociālu Eiropu un reālo situāciju uz vietas, arī ņemot vērā Covid-19 pandēmiju, kas skaidri parādīja, ka iepriekšējā plānošanas periodā netika panākts progress pamata infrastruktūras pieejamības uzlabošanā; aicina Komisiju un dalībvalstis nekavējoties visaptveroši un efektīvi risināt apmetnēs dzīvojošo romu situāciju, īstenojot atbilstīgu īstermiņa un ilgtermiņa politiku, ko atbalsta ar pietiekamu ES un valsts finansējumu, lai nodrošinātu, ka romi ES un kaimiņvalstīs netiek atstāti novārtā; uzsver, ka šādi katastrofāli apstākļi, kā arī segregācijas negatīvā psiholoģiskā un socioloģiskā ietekme ietekmē ne tikai apmetnēs dzīvojošos cilvēkus, bet arī plašāku sabiedrību; |
| --- | --- |

1.

Mājokļi

| 2. | uzsver, ka starppaaudžu nabadzības un sociālās atstumtības apburtā loka pārraušanai vajadzīga piekļuve pienācīgas kvalitātes mājokļiem bez segregācijas; norāda, ka piekļuve mājokļiem ir priekšnoteikums cilvēka cieņas saglabāšanai un ir cieši saistīta ar cilvēktiesību pilnīgu izmantošanu; atzīst, ka Covid-19 pandēmija parādīja, ka slikti mājokļu apstākļi rada sistēmisku risku sabiedrības veselības sistēmai, radot nesamērīgu slogu romiem, jo īpaši romu sievietēm; atkārtoti aicina dalībvalstis novērst un risināt bezpajumtniecības problēmu un risināt atstumtību mājokļu jomā, izmantojot ilgtermiņa risinājumus, piemēram, atbilstošus sociālos mājokļus, cenas ziņā pieejamas īres mājokļu programmas un mērķtiecīgus mājokļu pabalstus, kas ir daļa no integrētām valstu stratēģijām, galveno uzmanību pievēršot mājokļa virzītai pieejai un pieejai “mājoklis vispirms”, kas bez diskriminācijas garantē iedzīvotājiem efektīvu un vienlīdzīgu piekļuvi pienācīgiem mājokļiem bez segregācijas un pamatpakalpojumiem; aicina dalībvalstis īstenot ANO definēto “pienācīgu mājokļu” koncepciju visiem, tostarp romiem (20); aicina par prioritāti noteikt segregācijas novēršanas pieejas, izmantojot integrētus sociālos mājokļus vai investējot tajos, kā arī finansēt pieejamus un kvalitatīvus sociālos pakalpojumus un kvalitatīvu sociālo darbu uz vietas, kas ietver romu kopienas locekļu konsultēšanu un viņu līdzdalību, lai romi varētu pamest apmetnes; uzsver e-maksājumu karšu izmantošanu sociālās labklājības pabalstu saņemšanai kopā ar nepieciešamo digitālo infrastruktūru kā papildu instrumentu pareizai finanšu pārvaldībai romu iedzīvotājiem, kuri dzīvo apmetnēs, lai nodrošinātu cilvēka cienīgu dzīvi un iespēju izmantot šādus pabalstus piekļuvei finanšu resursiem, piemēram, izmantojot mikroaizdevumus; aicina dalībvalstis steidzami izpētīt to iespējamo izmantošanu; uzsver, ka e-maksājumu kartes var būt viena no iespējām, kā risināt sociālekonomiskās problēmas, kas saistītas ar augļošanu, narkotisko vielu ļaunprātīgu izmantošanu un azartspēlēm apmetnēs; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzīst, ka daudzas romu apmetnes atrodas nedrošā, riskantā un nelikumīgi apdzīvotā zemē, kas ir būtisks šķērslis, lai rastu efektīvu veidu romu dzīves apstākļu uzlabošanai, un ir šķērslis ES ieguldījumiem; aicina dalībvalstis risināt šo problēmu centralizēti valsts līmenī, vienlaikus cieši sadarbojoties ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām, īstenojot ar mājokļiem saistītu politiku, tostarp sociālo mājokļu un inovatīvu politiku; |
| --- | --- |

3.

Izglītība

| 4. | uzsver, ka pirmsskolas izglītībai ir izšķiroša nozīme, lai gūtu panākumus turpmākajos izglītības posmos, iegūtu pienācīgu un kvalitatīvu nodarbinātību un pārtrauktu nelabvēlīgo apstākļu ciklu; norāda uz būtisko atšķirību pirmsskolas izglītības apmeklējumā starp romiem un pārējiem bērniem un saikni starp mājokļu un izglītības segregāciju, kas ir galvenie priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas faktori; aicina dalībvalstis pieņemt visus nepieciešamos pasākumus, lai pēc iespējas ātrāk sasniegtu Barselonas mērķrādītājus, īpašu uzmanību pievēršot pasākumiem romu bērnu pirmsskolas izglītības veicināšanai un atvieglošanai; turklāt aicina Komisiju gaidāmajā Barselonas mērķrādītāju pārskatīšanā saistībā ar Eiropas aprūpes stratēģijas paketi novērst nepilnības attiecībā uz romu un pārējo bērnu piekļuvi kvalitatīvai bērnu aprūpei; turklāt aicina dalībvalstis visiem apmetnēs dzīvojošajiem romu bērniem garantēt efektīvu un bezmaksas piekļuvi bērnudārziem, lai nodrošinātu viņu līdzdalību saskaņā ar Eiropas Garantiju bērniem; aicina dalībvalstis sistemātiski uzraudzīt priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas riskus un nevienlīdzību attiecībā uz piekļuvi izglītībai visos līmeņos, lai nodrošinātu savlaicīgu iejaukšanos gan attiecībā uz pedagoģisko palīdzību un individuālajām konsultācijām, gan arī ārpusskolas pasākumiem bērniem un viņu vecākiem; uzsver, ka romu vecāku jēgpilna iesaistīšana arī palīdzētu novērst risku, ka bērni priekšlaicīgi pārtrauc mācības; aicina dalībvalstis ieviest pasākumus un shēmas, lai motivētu jaunus romu studentus, kuri ir pabeiguši likumā noteiktos izglītības periodus, pabeigt vidējo izglītību, piemēram, paredzot īpašus pabalstus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž nožēlu par romu bērnu pastāvīgo segregēšanu speciālajā izglītībā un programmās ārpus parastajām izglītības sistēmām, ko bieži izraisa nepareizas attīstības traucējumu diagnozes, kuru pamatā ir kultūras un lingvistiskā ziņā neobjektīvas pārbaudes; uzsver, ka standartizētas psiholoģiskās pārbaudes, ko izmanto dažās dalībvalstīs, nevajadzētu izmantot kā izslēdzošu instrumentu, lai aizkavētu parasto skolu programmu uzsākšanu; aicina dalībvalstis ieviest mehānismus, kas ļautu diagnozes pārskatīt un vajadzības gadījumā atcelt; turklāt pauž nožēlu par romu bērnu pastāvīgo diskrimināciju un segregāciju vairākās dalībvalstīs vispārējās skolās, tostarp saistībā ar segregētām klasēm un stāviem, segregāciju klasēs un segregāciju ēdienreizēs; uzsver, ka skolas apmācības segregācijas pamatā ir samazinātas mācību programmas, kas reti ļauj romu skolēniem iekļauties vispārējā skolu sistēmā, augstākajā izglītībā vai tai sekojošā nodarbinātībā; aicina dalībvalstis izskaust romu bērnu nepārtrauktas segregācijas praksi, īstenot visaptverošas segregācijas novēršanas stratēģijas ar skaidriem mērķiem un pietiekamiem resursiem, lai tās īstenotu ar skaidriem un vērienīgiem grafikiem, pieņemt iekļaujošas mācīšanās metodes, garantēt romu bērniem pilnīgu piekļuvi skolas nodarbībām un īstenot diskriminācijas novēršanas kampaņas skolās; aicina visas dalībvalstis par prioritāti noteikt romu un neaizsargātu bērnu īpašās izglītības vajadzības, lai garantētu viņu tiesības uz līdzdalību, izglītību un labiem mācību rezultātiem, efektīvi samazinot izglītības atšķirības starp romiem un pārējiem iedzīvotājiem un novēršot segregāciju; uzsver, ka ir svarīgi romu bērnus integrēt oficiālajās valsts mācību programmās, tostarp profesionālās izglītības un apmācības jomā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž nožēlu par to, ka romu vairākuma skolās ir standartiem neatbilstošs finansējums, telpas un mācību programmas; aicina dalībvalstis veikt ieguldījumus skolotāju apmācībā pirms viņu stāšanās darbā un darba laikā, lai uzlabotu viņu spēju nodrošināt romu bērniem pienācīgu apmācību, īpašu uzmanību pievēršot jutīgumam pret romu kultūru un identitāti, nediskriminācijai kā cilvēktiesībām un pozitīvām stratēģijām iecietības veicināšanai un cīņai pret diskriminējošu uzvedību un antičigānismu (21), kas veicina aizspriedumus un nepietiekamā informācijā balstītus uzskatus par romu bērnu spējām un vēlmi mācīties un rada zemas akadēmiskās prognozes; aicina dalībvalstis piešķirt vairāk finanšu resursu kvalitatīviem pedagoģiskajiem palīgiem, nodrošinot romu apmetņu bērnu netraucētu integrāciju vispārējā izglītībā; aicina dalībvalstis ieviest visaptverošu vecumam piemērotu seksualitātes un attiecību izglītību un izglītību par atbildīgu vecāku pienākumu pildīšanu jauniešiem skolās, arī lai novērstu nepilngadīgo grūtniecību apmetnēs dzīvojošo romu meiteņu vidū, kas vēl vairāk veicina starppaaudžu nabadzības apburto loku; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka pārvietošanās ierobežojumi Covid-19 ierobežošanai vēl vairāk padziļināja pastāvošo nevienlīdzību izglītības jomā vairākās dalībvalstīs, atstājot romu bērnus, jo īpaši tos, kas dzīvo segregētās romu apmetnēs, bez tiešsaistes izglītības pieejamības, ņemot vērā to, ka trūkst piekļuves digitālajai infrastruktūrai, savienojamībai un digitālajiem mācību materiāliem; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka ES ārkārtas līdzekļi, kas piešķirti Covid-19 apkarošanai, piemēram, tie, kas piešķirti saskaņā ar Atveseļošanas un noturības mehānismu, jo īpaši atspoguļo romu un neaizsargātu bērnu vajadzības un nodrošina kvalitatīvus un cenas ziņā pieejamus pakalpojumus romu kopienās, tostarp izmantojot īpašus rādītājus nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos; aicina dalībvalstis izmantot jaunas iespējas romu bērnu iekļaušanai un iesaistei digitālajā izglītībā, tostarp lielākas investīcijas digitālās infrastruktūras pieejamības un digitālās pratības uzlabošanā, lai viņus sagatavotu digitālajam laikmetam; aicina dalībvalstis atbalstīt romu sieviešu un meiteņu izglītību, īpašu uzmanību pievēršot STEM nozīmei, un risināt problēmas saistībā ar priekšlaicīgi mācības pārtraukušo skolēnu īpatsvaru; |
| --- | --- |

7.

Veselība un vide

| 8. | pauž satraukumu par augstāku bērnu mirstības līmeni romu iedzīvotāju vidū salīdzinājumā ar pārējiem iedzīvotājiem, jo īpaši to iedzīvotāju vidū, kuri dzīvo apmetnēs; uzsver, ka bērni romu apmetnēs piedzimst nabadzībā un vidē, kas nav labvēlīga veselīgai fiziskajai un psihosociālajai attīstībai; aicina Komisiju uzraudzīt dalībvalstu ieguldījumus un to, kā tiek īstenota Eiropas Garantija bērniem un konkrētie mērķi, kas noteikti valstu rīcības plānos attiecībā uz romu bērniem, jo īpaši attiecībā uz viņu īpaši nelabvēlīgo situāciju, kas izpaužas kā slikti izglītības rezultāti un priekšlaicīgi mācības pārtraukušo skaits; aicina dalībvalstis pieņemt nepieciešamos pasākumus, ko atbalsta ar ievērojami lielākiem publiskajiem ieguldījumiem, lai ātri un efektīvi īstenotu Eiropas Garantiju bērniem, un stingri mudina dalībvalstis piešķirt vairāk nekā minimālos 5 % no dalīti pārvaldītajiem Eiropas Sociālā fonda Plus (ESF+) līdzekļiem, lai atbalstītu garantijas ietvaros veiktās darbības; aicina dalībvalstis steidzami rīkoties, lai nodrošinātu, ka bērni romu apmetnēs jau no dzimšanas brīža saņem veselības aprūpes speciālistu atbalstu un vajadzības gadījumā tiek uzsākta ārstēšana, kā arī atzīt psiholoģisko vai fizisko vardarbību pret bērniem, nosakot pienākumu informēt kompetentās iestādes par visiem šādiem gadījumiem; atgādina, ka aprūpes iestādēs ir pārāk daudz romu bērnu, un uzsver, ka ir vajadzīga uz bērniem vērsta pieeja, kurā īpašu uzmanību veltītu neaizsargātāko personu tiesībām un vajadzībām; šajā nolūkā aicina dalībvalstis nodrošināt, lai ir plaši pieejami un piekļūstami agrīnās pirmsskolas intervences centri un kopienas centri, kuros nodarbināti vietējie sociālie darbinieki, pedagoģiskie darbinieki un veselības aprūpes speciālisti, tostarp romu veselības aprūpes un izglītības mediatori un asistenti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt izpratni par veselību un veselīgus dzīves apstākļus trūcīgās kopienās, jo īpaši romu apmetnēs, izmantojot mobilās medicīniskās pārbaudes stacijas un profilakses pasākumus; turklāt uzsver, ka saskaņā ar ES Pamattiesību hartu ir jāievēro dzimumu līdztiesība medicīniskās aprūpes organizācijās un ka ir jābūt pieejamām un piekļūstamām tādām iniciatīvām kā medmāsu un aprūpes namu tīkla izveide, regulāri pediatru un pieaugušo ģimenes ārstu apmeklējumi, ģimenes atbalsta pakalpojumi, vecāka gadagājuma cilvēku un citu personu, kam nepieciešama aprūpe un atbalsts, mājas aprūpe un viņiem paredzēti aprūpes pakalpojumi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver vidisko risku apmetnēs dzīvojošo romu, kā arī plašākas sabiedrības veselībai un dzīvībai, ko rada toksiskie atkritumi ap apmetnēm; aicina dalībvalstis steidzami risināt šo situāciju, lai samazinātu šādu risku nesamērīgo ietekmi uz romiem un izstrādāt visaptverošas atkritumu apsaimniekošanas sistēmas saskaņā ar Eiropas Atkritumu pamatdirektīvu (22); aicina dalībvalstis izstrādāt stratēģijas, lai palielinātu skarto kopienu informētību par apdraudējumu, ko rada toksiskie atkritumi un pienācīgas atkritumu apsaimniekošanas trūkums romu apmetnēs; uzsver Komisijas lomu šīs jomas ES tiesību aktu izpildes panākšanā; aicina Komisiju un dalībvalstis mērķtiecīgi izmantot politikas instrumentus un resursus enerģētikas krīžu pārvarēšanai un taisnīgas pārejas uz zaļo enerģētiku panākšanai, lai nodrošinātu romu kopienām piekļuvi tīrai, cenas ziņā pieejamai un drošai enerģijai, novērstu turpmāku enerģētiskās nabadzības palielināšanos un uzlabotu apmetnēs dzīvojošo romu veselību; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atgādina, ka saskaņā ar jaunajiem saistošajiem ES standartiem, kas paredzēti līdztiesības iestādēm, dalībvalstīm būtu jāatbalsta šo struktūru palielinātās tiesvedības pilnvaras, piešķirot tām tiesības celt prasību tiesā par individuālām un kolektīvām sūdzībām un ex officio, un būtu jāatbalsta to juridiski saistošās lēmumu pieņemšanas pilnvaras, tostarp situācijās, kad valsts līdztiesības iestādi veido vairākas iestādes, lai tās varētu novērst, identificēt un sankcionēt intersekcionālo diskrimināciju, kas bieži skar romus; uzskata, ka dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka šo iestāžu pilnvaras aptver visus diskriminācijas veidus, tostarp viktimizāciju un naida runu; |
| --- | --- |

11.

Nodarbinātība un sociālā iekļaušana

| 12. | norāda, ka ilgstošā bezdarba augsto līmeni romu apmetnēs pastiprina sociālā atstumtība un nabadzība, ar ko saskaras apmetņu iedzīvotāji; mudina dalībvalstis investēt sociālajos uzņēmumos un paraugpraksē ar mērķi nodarbināt ilgtermiņa bezdarbniekus; aicina tās arī ieguldīt romu NEET programmās, piemēram, profesionālajā apmācībā, jo īpaši digitālajās prasmēs un zaļajās darbvietās, tostarp izmantojot atveseļošanas programmas; uzskata, ka Komisijas rīcības plāns sociālās ekonomikas jomā var atbalstīt dalībvalstu centienus šajā jomā, sniedzot norādījumus par nodokļiem, valsts atbalsta pieejamību un sociālo publisko iepirkumu sociālās ekonomikas organizācijām; uzskata, ka gaidāmajam priekšlikumam Padomes ieteikumam par sociālās ekonomikas satvara izstrādi būtu jānodrošina intersekcionāla pieeja neaizsargātām grupām, tostarp romiem, un īpaši romu sievietēm, kuras saskaras ar vēl lielākiem šķēršļiem piekļuvē darba tirgum nekā romu vīrieši; turklāt aicina dalībvalstis atbalstīt kvalitatīvu un ilgtspējīgu darbvietu radīšanu, neoficiālā darba legalizāciju un romu darba ņēmējiem pieejamu tiltu uz nodarbinātību radīšanu, piemēram, valsts nodarbinātības shēmas, kas var būt pagaidu risinājums bezdarbam un iespēja pārkvalificēties un piedalīties tālākizglītībā; atgādina, ka daudzi romi ir ilgtermiņa bezdarbnieki, kas ietekmē viņu tiesības uz pabalstiem un pensijām; uzsver, cik svarīgas cīņā pret nabadzību un sociālo atstumtību ir valstu minimālo ienākumu shēmas apvienojumā ar stimuliem (no jauna) iekļauties darba tirgū; mudina dalībvalstis atbalstīt algu pārredzamību un etniski neitrālus un dzimumneitrālus darba novērtējumus, veicināt algas, kas nodrošina pienācīgu dzīves līmeni, un sākt diskriminācijas novēršanas un apmācības kampaņas, kas apkarotu antičigānismu un veicinātu daudzveidību darbavietā, vēršoties pie darbā pieņēmējiem, darba devējiem un līdzstrādniekiem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | norāda, ka kopienas centriem ir būtiska nozīme darbā ar romu tautības cilvēkiem, kas dzīvo apmetnēs; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka katrā romu apmetnē ir pienācīgi aprīkots kopienas centrs, lai nodrošinātu telpu izglītojošiem pasākumiem, piemēram, bērnudārziem, pēcskolas aprūpes iestādēm skolēniem, brīvā laika pavadīšanas pasākumiem gan bērniem, gan pieaugušajiem, kā arī sanitārijas telpām, iesaistot romu kopienu telpu uzturēšanā un ekspluatācijā; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina dalībvalstis noteikt jauniešu, jo īpaši jaunu romu sieviešu, nodarbinātību par prioritāti, īstenojot romu integrācijas valsts stratēģijas; aicina dalībvalstis pilnībā izmantot uzlaboto Garantiju jauniešiem, lai veicinātu romu jauniešu nodarbinātību un sociālo iekļaušanu; norāda uz augsti izglītotu romu jauniešu neizmantoto potenciālu veicināt pozitīvas pārmaiņas romu kopienās un novērst dziļi iesakņojušos aizspriedumus un stereotipus vairākuma iedzīvotāju vidū; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina dalībvalstis nodrošināt sociālās un juridiskās aizsardzības struktūru pienācīgu iesaisti bērnu un sociālās aizbildnības lietās marginalizētās romu apmetnēs, lai nodrošinātu, ka bērni saņem savai labklājībai un attīstībai nepieciešamo aizsardzību un aprūpi, vienlaikus ievērojot viņu intereses; aicina turpināt koordinētus centienus un ieviest atbilstošu pasākumu sistēmu, lai izskaustu nelabvēlīgas parādības apmetnēs, piemēram, augļošanu, bērnu seksuālu izmantošanu, narkotisko vielu ļaunprātīgu izmantošanu, azartspēles un darbaspēka ekspluatāciju; pauž nožēlu par romu bērnu piespiedu ubagošanas augsto līmeni un aicina dalībvalstis, kuras to vēl nav izdarījušas, ieviest tiesību aktus, kas aizsargā bērnus un aizliedz piespiedu ubagošanu; uzsver, ka policijas spēkiem ir jāatzīst romu īpašie apstākļi un ka dalībvalstīm ir jānodrošina policijas spēku apmācība, lai apkarotu romu diskrimināciju un kriminalizāciju, ko veic gan kopienas, gan lielākā iedzīvotāju daļa; aicina dalībvalstis rūpīgi izmeklēt policijas īstenotos vardarbības gadījumus, lai nepieļautu nesodāmību par vardarbību, iebiedēšanas pasākumiem un sliktu izturēšanos pret romiem vai kopienām, un novērst romu nepietiekamo piekļuvi tiesu iestādēm; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atkārtoti aicina Komisiju sadarboties ar dalībvalstīm, lai izstrādātu vienotu metodiku to līdztiesības datu vākšanai un publicēšanai, kas sadalīti pēc etniskās piederības un dažādiem apmetņu veidiem, ja tie ir atzīti valsts tiesību aktos, pilnībā ievērojot privātuma un pamattiesību standartus, lai novērtētu romu stāvokli un efektīvi novērtētu progresu, kas panākts, īstenojot pasākumus saskaņā ar ES stratēģisko satvaru romu sociālās un ekonomiskās atstumtības pamatcēloņu novēršanai; turklāt aicina Komisiju sociālo rezultātu pārskatā iekļaut konkrētus mērķus attiecībā uz romu nodarbinātību; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt sociālā dialoga stiprināšanu un romu darba ņēmēju kolektīvo pārstāvību, lai atvieglotu viņu piekļuvi kvalitatīvām darbvietām ar pienācīgiem darba apstākļiem; aicina dalībvalstis uzlabot to publiskā darba shēmas, lai romi un citas neaizsargātas personas varētu attīstīt un uzlabot būtiskas prasmes; |
| --- | --- |

17.

ES un valstu finansējuma izmantošana

| 18. | pauž bažas par to, ka dažās dalībvalstīs romu iedzīvotājiem paredzēto līdzekļu izlietojums līdz šim ir bijis zems un pastāv risks, ka līdz pašreizējā plānošanas perioda beigām tiks zaudēti ievērojami finanšu resursi; pauž nožēlu par to, ka pašreizējās sistēmas un nosacījumi, kas vairākās dalībvalstīs paredzēti ESI fondu izmantošanai, nenodrošina to raitu un efektīvu apguvi, jo bieži valstu sistēmās pastāv birokrātiski un strukturāli šķēršļi; šajā sakarībā atgādina, ka ir jāsamazina administratīvais slogs, jāveicina vienkāršotu izmaksu iespēju izmantošana un jāsniedz papildu palīdzība un elastība, tostarp tieši jāsadala līdzekļi reģionālajai un vietējai politikai un pilsoniskās sabiedrības programmām, lai vadošajām iestādēm un saņēmējiem atvieglotu to izmantošanu, reaģējot uz ES apmetnēs dzīvojošo romu tūlītējām vajadzībām; aicina dalībvalstis un Komisiju steidzami palielināt finansējumu Eiropas Garantijai bērniem, paredzot tai īpašu budžetu vismaz 20 miljardu EUR apmērā, lai apkarotu nabadzību, kas skar bērnus un viņu ģimenes, un palīdzētu sasniegt mērķi līdz 2030. gadam samazināt nabadzības skarto skaitu vismaz par 15 miljoniem, tostarp attiecībā uz vismaz 5 miljoniem bērnu visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

18.

| 19. | norāda uz politiskās gribas trūkumu dažās dalībvalstu vietējās pašvaldībās, kuras nevēlas īstenot jaunus projektus, lai uzlabotu romu dzīves apstākļus apmetnēs; aicina dalībvalstis un to vadošās iestādes pievērst īpašu uzmanību šādām vietējām iestādēm un īstenot stratēģijas, lai motivētu tās mainīt negatīvo pieeju, tostarp izmantojot iespējamus nosacītības mehānismus; šajā sakarībā uzsver, ka ir jānodrošina romu politiskā līdzdalība un pārstāvība visos līmeņos un jācīnās pret kaitīgiem negatīviem stereotipiem, kas veicina diskriminējošu attieksmi un uzvedību to iedzīvotāju vidū, kuri nav romi; turklāt norāda, ka dažās dalībvalstīs pastāv strukturāli šķēršļi, kas traucē vietējām iestādēm un pilsoniskajai sabiedrībai īstenot projektus, un steidzami aicina šīs dalībvalstis tos likvidēt un piedāvāt vietējām iestādēm skaidrus atbalsta instrumentus, kas palīdzētu tām iesaistīties jaunos projektos, kuri ir vērsti uz apmetnēs dzīvojošiem romiem un viņu plašāko kopienu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | norāda, ka bieži vien ir vajadzīgas paaudzes, lai panāktu ievērojamu progresu sociālekonomisko iespēju palielināšanas un romu integrācijas jomā; aicina dalībvalstis steidzami pilnībā izmantot pieejamos finansēšanas instrumentus un resursus gan valsts, gan ES līmenī, lai radītu labvēlīgus apstākļus ilgtspējīgai pastāvīgu programmu un projektu finansēšanai un īstenošanai efektīvā, koordinētā un elastīgā veidā un likvidētu šķēršļus, tostarp tiešus un netiešus diskriminācijas veidus, kas kavē finansējuma, jo īpaši ESF+, Eiropas Reģionālās attīstības fonda un Atveseļošanas un noturības mehānisma, apguvi; aicina Komisiju atbalstīt, uzraudzīt un izvērtēt dalībvalstu darbības šajā jomā, izmantojot to nacionālos atveseļošanas un noturības plānus, valstu romu stratēģiskos satvarus, Eiropas Garantijas bērniem valsts rīcības plānus, ES rasisma apkarošanas rīcības plānu un Eiropas pusgada konkrētām valstīm adresētos ieteikumus; jo īpaši aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka ES pasākumi un finansējums sasniedz romus, kas dzīvo apmetnēs, un uzsver, ka mērķtiecīgas darbības un iniciatīvas galvenokārt būtu jābalsta uz augšupēju principu un tām būtu jānāk no vietējā līmeņa un pašvaldībām, kas ir vistuvāk attiecīgajām kopienām, sniedzot finansiālu un administratīvu palīdzību, ko atbalsta valsts vai ES līmenī; šajā sakarībā aicina dalībvalstis labāk izmantot pieejamos finanšu resursus tehniskajai palīdzībai un nodrošināt, ka tiešā tehniskā palīdzība tiek plaši sniegta gan administratoriem, gan konkrētiem pieteikumu iesniedzējiem; mudina Komisiju nodrošināt, ka apmetņu apzināšana un konkrētu politikas virzienu un pasākumu noteikšana to situācijas risināšanai tiek iekļauta ES Kohēzijas fonda 2021.–2027. gada programmās un Eiropas pusgada konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina Eiropas Revīzijas palātu veikt visaptverošu un padziļinātu ietekmes un snieguma analīzi par ESI fondu, jo īpaši ESF+ un Eiropas Reģionālās attīstības fonda, izmantošanu, kopš 2011. gadā tika izstrādāta ES stratēģija romu integrācijai, īpašu uzmanību pievēršot izdevumiem, kas paredzēti romu apmetnēm un ar tām saistītajiem sociālajiem jautājumiem; |
| --- | --- |

21.

Rīcības nepieciešamība ES līmenī

| 22. | uzsver, ka pašreizējā prakse dažās dalībvalstīs attiecībā uz apmetnēs dzīvojošiem romiem liecina, ka projektu novērtēšana, pamatojoties tikai uz kvantitatīviem rezultātiem, ir nepietiekama un pat var būt maldinoša attiecībā uz reālo situāciju uz vietas, jo tā nozīmē, ka nav informācijas par projektu progresa kvalitāti; brīdina, ka tā rezultātā varētu tikt pieņemti lēmumi, kas apdraud ES budžeta pareizu finanšu pārvaldību; tādēļ prasa ātri piemērot vispārējo nosacītības režīmu ES budžeta aizsardzībai attiecībā uz attiecīgajām dalībvalstīm; norāda, ka Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plāns, Eiropas Garantija bērniem un ES romu līdztiesības, iekļaušanas un līdzdalības stratēģiskais satvars 2020.–2030. gadam ir ticams kvalitatīva novērtējuma kritērijs; aicina, veicot kvalitatīvus novērtējumus, īpašu uzmanību pievērst intersekcionālajai diskriminācijai un pievērsties neaizsargātāko grupu, jo īpaši personu ar invaliditāti, bērnu un sieviešu, tiesībām un vajadzībām; uzskata, ka ir būtiski, lai Komisija, izvērtējot atsevišķus ESI fondu finansētus projektus marginalizētās romu kopienās, papildus kvantitatīvajiem rezultātiem pieprasītu konkrētus kvalitatīvus rezultātus, kas labāk atspoguļotu reālo situāciju uz vietas; turklāt aicina Komisiju sākt projektu uzraudzību un izvērtēšanu, balstoties galvenokārt uz saviem novērojumiem, kas gūti apmeklējumos uz vietas, lai samazinātu atkarību no valdību sniegtas informācijas un mediju ziņojumiem un stiprinātu ES budžeta uzraudzību; turklāt šajā sakarībā uzsver nepieciešamību stiprināt FRA romiem veltīto nodaļu, pieņemot darbā romu pētniekus; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina Komisiju un Parlamentu iespēju robežās regulāri īstenot misijas, kuru mērķis ir pārbaudīt to romu stāvokli, kuri dzīvo apmetnēs dažādās dalībvalstīs, lai veicinātu gan politikas veidotāju, gan sabiedrības informētību, apmainītos ar informāciju starp dalībvalstīm un attiecīgajām iestādēm par problēmām, ar kurām saskaras romi, un apmainītos ar paraugpraksi un koordināciju ES līmenī; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka Komisijai ir stingri jārīkojas kā Līgumu izpildes uzraudzītājai, lai nodrošinātu ES tiesību aktu pilnīgu un pareizu īstenošanu un veiktu atbilstīgus un savlaicīgus pasākumus, ja dalībvalstis to nedara, jo īpaši attiecībā uz ES pilsoņu, tostarp romu, tiesību pārkāpumiem; norāda, ka pienākuma neizpildes procedūras, piemēram, romu skolēnu izglītības segregācijas gadījumi, nav devušas iespēju efektīvi novērst diskriminācijas cēloņus; pauž stingru pārliecību, ka Komisijai būtu jādara viss iespējamais, lai novērstu cilvēktiesību un ES pamatvērtību pārkāpumus, sākot ar efektīvu ES līdzekļu izmantošanas novēršanu diskriminējošas prakses atbalstam dalībvalstīs; tādēļ aicina Komisiju izveidot agrīnās brīdināšanas mehānismu, lai ziņotu par tādu ESI fondu un citu ES fondu ļaunprātīgas izmantošanas vai nepareizas izmantošanas riskiem, kas paredzēti romu iedzīvotāju problēmu risināšanai marginalizētās apmetnēs; uzskata, ka dažu dalībvalstu rīcības un apņemšanās trūkums, lai atrisinātu apmetnēs dzīvojošo romu problēmas, kā arī strukturālie un birokrātiskie šķēršļi varētu būt pārkāpums attiecībā uz LES 2. pantā noteiktajām ES pamatvērtībām, proti, cilvēka cieņu, vienlīdzību un cilvēktiesību, tostarp pie minoritātēm piederošu personu tiesību, ievērošanu; aicina Padomi un Komisiju izmeklēt marginalizētās apmetnēs dzīvojošo romu situāciju, lai noteiktu, vai šādas apmetnes un to apstākļi rada nepārprotamu risku, ka varētu tikt nopietni pārkāpti ES līgumi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina Komisiju un dalībvalstis stiprināt romu — jo īpaši romu sieviešu, jauniešu un citu nepietiekami pārstāvētu grupu — aktīvu iesaistīšanos un jēgpilnu līdzdalību publiskās politikas un uz viņiem vērstu projektu izstrādē, īstenošanā un uzraudzībā ES, valsts, reģionālā un vietējā līmenī, lai viņi varētu aktīvi iesaistīties ES nākotnes veidošanā un varētu veicināt uzskatu maiņu ES sabiedrībā; uzskata, ka romu līdzdalībai un vadībai vajadzētu būt saistošam kvalitatīvam mērķrādītājam valsts stratēģiskajos satvaros romu jautājumos; uzskata, ka atbalsts vēlētām romu amatpersonām pašvaldību padomēs būtu jāveicina kā labas prakses piemērs, lai veicinātu romu sociālo iekļaušanu un demokrātisko līdzdalību; |
| --- | --- |

25.

| 26. | norāda, ka ievērojama daļa romu iedzīvotāju cīnās ar nabadzību, sociālo atstumtību un ierobežotu piekļuvi nodarbinātībai vai pakalpojumiem, piemēram, izglītībai, veselības aprūpei un mājokļiem, arī antičigānisma un strukturālās diskriminācijas dēļ; aicina Komisiju un dalībvalstis vērsties pret antičigānismu visās sabiedrības jomās, izmantojot efektīvus likumdošanas un politikas pasākumus gan dalībvalstīs, gan paplašināšanās procesā iesaistītajās valstīs; aicina dalībvalstis visos Eiropas sociālo tiesību pīlāra principos integrēt cīņu pret rasismu un antičigānismu, jo tas ir viens no galvenajiem strukturālajiem romu atstumtības virzītājspēkiem; uzsver nepieciešamību izbeigt jebkāda veida strukturālu un institucionālu antičigānismu, segregāciju un diskrimināciju izglītībā, nodarbinātībā, veselības aprūpē, mājokļos un piekļuvē sociālajai aizsardzībai un citiem pakalpojumiem; uzskata, ka cīņa pret antičigānismu ir horizontāls jautājums un ka tas būtu jāņem vērā visās attiecīgajās ES politikas jomās; aicina Komisiju stiprināt Rasu vienlīdzības direktīvas īstenošanu un aicina dalībvalstis izstrādāt un īstenot efektīvus un vērienīgus valstu plānus cīņai pret rasismu un rasu diskrimināciju, īpašu uzmanību pievēršot visiem rasisma veidiem, tostarp antičigānismam, iedvesmojoties no Komisijas pieņemtajiem kopējiem pamatprincipiem; aicina dalībvalstis noteikt skaidrus un izmērāmus mērķus cīņai pret diskrimināciju un pret antičigānisma runu un noziegumiem saskaņā ar Padomes Pamatlēmumu 2008/913/TI par rasisma un ksenofobijas apkarošanu; turklāt aicina Padomi atbloķēt sarunas par horizontālo diskriminācijas novēršanas direktīvu (23), jo tā ir priekšnosacījums līdztiesības panākšanai ES; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver, ka ir jāatzīst romu kultūras un lingvistiskais mantojums, un mudina Komisiju un dalībvalstis saglabāt un veicināt romu kultūru un sabiedrības informētību, izmantojot programmas un medijus to attiecīgajos līmeņos, tādējādi veicinot ES kopienas daudzveidību; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mudina Komisiju pastiprināt centienus, lai pakāpeniski izskaustu marginalizētas romu apmetnes visā ES, uzsākot ES rīcības plānu romu apmetņu izskaušanai līdz 2030. gadam ar mērķi pastiprināt spēkā esošo politikas un finanšu instrumentu izmantošanu; uzsver, ka šajā ES rīcības plānā būtu jāsniedz pamatnostādnes, jānosaka prioritātes un konkrēti mērķi un jāparedz starpvalstu sadarbības un pozitīvas prakses apmaiņas komponents starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver, ka apmetnēs dzīvojošo romu problēmas ir starpnozaru jautājumi un ka ES līmenī tiem jāpievēršas un saskaņoti jāiesaistās vairākiem komisāriem un ģenerāldirektorātiem; tādēļ aicina izveidot Komisijas koordinatora romu integrācijas un līdztiesības jautājumos amatu, kura mērķis būtu visaptveroši uzraudzīt progresu saistībā ar attiecīgajiem politikas instrumentiem un tieši sadarboties ar romiem, lai par viņu reālo situāciju un bažām informētu Komisijas Līdztiesības darba grupu, kā arī cita starpā valstu kontaktpunktus romu jautājumos, FRA, EURoma tīklu, Eiropas romu platformu un Augsta līmeņa grupu nediskriminācijas, līdztiesības un dažādības jautājumos, ar mērķi radīt sinerģiju un panākt romu līdztiesību, iekļaušanu un līdzdalību ES; |
| --- | --- |

29.

| 30. | tāpat aicina izveidot Parlamenta koordinatora amatu romu iekļaušanas jautājumos, kuru ieņemtu viens no Parlamenta priekšsēdētāja vietniekiem un kurš strādātu, lai nodrošinātu, ka romu jautājumi tiek integrēti visā Parlamenta attiecīgajā politikas un likumdošanas darbā; vienlaikus aicina izveidot romu integrācijas tīklu, ko vadītu un koordinētu Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja un kurā būtu pa vienam pārstāvim no katras Eiropas Parlamenta komitejas, lai papildinātu un stiprinātu koordinatora darbu, radot sinerģisku ietekmi, nodrošinot, ka savstarpēji saistīti un sarežģīti jautājumi, ar kuriem saskaras romu kopiena, tiek risināti, izmantojot visaptverošu un horizontālu pieeju; uzskata, ka gan Parlamenta koordinatoram, gan romu integrācijas tīklam būtu cieši jāsadarbojas ar Sadarbības grupu rasisma apkarošanas un daudzveidības jautājumos; |
| --- | --- |

30.

| 31. | norāda uz papildu problēmām un nepieciešamību stiprināt sadarbību starp dalībvalstīm saistībā ar personu brīvu pārvietošanos ES, kā arī to romu situāciju, kuri bēg no kara Ukrainā; aicina dalībvalstis veikt efektīvus pasākumus pret romu migrantu segregāciju ES iekšienē un romu bēgļu no Ukrainas segregāciju un aizsargāt viņus pret nelikumīgu izraidīšanu un diskrimināciju attiecībā uz piekļuvi pamatpakalpojumiem, jo īpaši mājokļu, izglītības un nodarbinātības jomā; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka bēgļi, tostarp romi, netiek profilēti vai diskriminēti, piesakoties pagaidu aizsardzībai saskaņā ar Pagaidu aizsardzības direktīvu, un nav spiesti pieteikties patvērumam, kā arī aicina tās iesaistīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas, lai nodrošinātu, ka nefinansiāla palīdzība, bezmaksas transports un izmitināšana sniedz labumu vienlīdzīgi visiem, kas bēg no Ukrainas; aicina dalībvalstis pastiprināt centienus, lai nodrošinātu, ka romu bērnu dzimšanas apliecību reģistrācija tiek pienācīgi īstenota, lai izbeigtu bērnu bezvalstniecību romu kopienās visā ES; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pieņem zināšanai Eiropas Padomes stratēģisko rīcības plānu romu un ceļotāju iekļaušanai (2020-2025); aicina Komisiju un dalībvalstis vēl vairāk apvienot centienus veicināt vienlīdzīgas iespējas, daudzveidību un sociālo iekļaušanu un apkarot diskrimināciju un antičigānismu ar Eiropas Padomes centieniem; |
| --- | --- |

32.

| 33. | norāda, ka tādas programmas un instrumenti kā “Erasmus+” un Garantija jauniešiem sniedz iespējas jauniešiem no nelabvēlīgas vides un romiem un viņu organizācijām; |
| --- | --- |

33.

o

o o

| 34. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

34.

---

(1)  OV L 180, 19.7.2000., 22. lpp.

(2)  OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp.

(3)  OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.

(4)  OV L 328, 6.12.2008., 55. lpp.

(5)  OV C 199 E, 7.7.2012., 112. lpp.

(6)  OV C 468, 15.12.2016., 36. lpp.

(7)  OV C 449, 23.12.2020., 2. lpp.

(8)  OV C 362, 8.9.2021., 8. lpp.

(9)  OV C 385, 22.9.2021., 104. lpp.

(10)  OV C 456, 10.11.2021., 145. lpp.

(11)  OV C 474, 24.11.2021., 146. lpp.

(12)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0120.

(13)  OV C 93, 19.3.2021., 1. lpp.

(14)  OV L 223, 22.6.2021., 14. lpp.

(15)  OV L 212, 7.8.2001., 12. lpp.

(16)  FEANTSA paziņojums “The Housing Situation for Roma in the EU Remains Difficult”.

(17)  Eiropas Revīzijas palātas Īpašais ziņojums Nr. 14/2016.

(18)  FRA biļetens “Coronavirus pandemic in the EU — Impact on Roma and Travellers”.

(19)  Eiropas Bezvalstniecības tīkla informatīvais ziņojums “Stateless people and people at risk of statelessness forcibly displaced from Ukraine”.

(20)  Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 25. pants.

(21)  Unicef nostājas dokuments “Romu bērnu tiesības uz izglītību”.

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/98/EK (2008. gada 19. novembris) par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.).

(23)  Priekšlikums Padomes direktīvai par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas.

---

| 14.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 132/41 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 132/41

---

P9_TA(2022)0344

Galvenie mērķi CITES Pušu konferences 19. sanāksmē Panamā.

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. oktobra rezolūcija par ES stratēģiskajiem mērķiem Konvencijas par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (CITES) Pušu konferences 19. sanāksmē, kas notiks Panamā 2022. gada 14.–25. novembrī (2022/2681(RSP))

(2023/C 132/05)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Starpvaldību zinātnes un politikas platformas bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu jomā (IPBES) 2019. gada globālo novērtējuma ziņojumu par bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starpvaldību zinātnes un politikas platformas bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu jomā (IPBES) 2019. gada globālo novērtējuma ziņojumu par bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumiem,

| — | ņemot vērā ANO Vides programmas un Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas 2020. gada ziņojumu “Pasaules mežu stāvoklis 2020. gadā”, kurā uzsvērta būtiskā mežu loma, jo meži ir dzīvotne vairāk nekā 80 % pasaules sauszemes biodaudzveidības, piedāvā neskaitāmus ekosistēmu pakalpojumus un nodrošina iztikas līdzekļus daudzām kopienām, tostarp pirmiedzīvotājiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Vides programmas un Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas 2020. gada ziņojumu “Pasaules mežu stāvoklis 2020. gadā”, kurā uzsvērta būtiskā mežu loma, jo meži ir dzīvotne vairāk nekā 80 % pasaules sauszemes biodaudzveidības, piedāvā neskaitāmus ekosistēmu pakalpojumus un nodrošina iztikas līdzekļus daudzām kopienām, tostarp pirmiedzīvotājiem,

| — | ņemot vērā jūras un piekrastes biodaudzveidību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jūras un piekrastes biodaudzveidību,

| — | ņemot vērā Konvencijas par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (CITES) Pušu konferences 19. sanāksmi, kas paredzēta 2022. gada 14.–25. novembrī Panamā (CoP19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvencijas par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (CITES) Pušu konferences 19. sanāksmi, kas paredzēta 2022. gada 14.–25. novembrī Panamā (CoP19),

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2021. gada 26. jūlija Rezolūciju Nr. 75/311 par cīņu pret nelikumīgu tirdzniecību ar savvaļas dzīvniekiem un augiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2021. gada 26. jūlija Rezolūciju Nr. 75/311 par cīņu pret nelikumīgu tirdzniecību ar savvaļas dzīvniekiem un augiem,

| — | ņemot vērā CITES Rezolūciju Conf. 12.10 (Rev.CoP15) par tādu objektu reģistrēšanu, kuros komerciālos nolūkos nebrīvē audzē I pielikumā minēto sugu dzīvniekus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā CITES Rezolūciju Conf. 12.10 (Rev.CoP15) par tādu objektu reģistrēšanu, kuros komerciālos nolūkos nebrīvē audzē I pielikumā minēto sugu dzīvniekus,

| — | ņemot vērā CITES Lēmumus Nr. 18.226 un Nr. 18.227 par tirdzniecību ar Āzijas ziloņiem (Elephas maximus), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā CITES Lēmumus Nr. 18.226 un Nr. 18.227 par tirdzniecību ar Āzijas ziloņiem (Elephas maximus),

| — | ņemot vērā CITES Lēmumus Nr. 18.81–Nr. 18.85 par tādiem noziegumiem pret dzīvo dabu, kas saistīti ar internetu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā CITES Lēmumus Nr. 18.81–Nr. 18.85 par tādiem noziegumiem pret dzīvo dabu, kas saistīti ar internetu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumu “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam: atgriezīsim savā dzīvē dabu” (COM(2020)0380) un attiecīgo Eiropas Parlamenta 2021. gada 9. jūnija rezolūciju (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumu “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam: atgriezīsim savā dzīvē dabu” (COM(2020)0380) un attiecīgo Eiropas Parlamenta 2021. gada 9. jūnija rezolūciju (1),

| — | ņemot vērā Padomes Direktīvu 92/43/EEK (1992. gada 21. maijs) par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (2), kuras mērķis ir veicināt biodaudzveidības saglabāšanu un uz kuras balstās Eiropas dabas aizsardzības politika, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Direktīvu 92/43/EEK (1992. gada 21. maijs) par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (2), kuras mērķis ir veicināt biodaudzveidības saglabāšanu un uz kuras balstās Eiropas dabas aizsardzības politika,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par bioloģisko daudzveidību (KBD) un KBD Pušu konferences 15. sanāksmi, kas paredzēta 2022. gada 7.–19. decembrī Monreālā (Kanāda), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par bioloģisko daudzveidību (KBD) un KBD Pušu konferences 15. sanāksmi, kas paredzēta 2022. gada 7.–19. decembrī Monreālā (Kanāda),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko paredz noteikumus par vides krimināltiesisko aizsardzību un ar ko aizstāj Direktīvu 2008/99/EK (COM(2021)0851), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko paredz noteikumus par vides krimināltiesisko aizsardzību un ar ko aizstāj Direktīvu 2008/99/EK (COM(2021)0851),

| — | ņemot vērā Padomei un Komisijai uzdotos jautājumus par CITES Pušu konferences galvenajiem mērķiem, kura paredzēta 2022. gada 14.–25. novembrī Panamā (O-000038/2022 – B9-0023/2022 un O-000039/2022 – B9-0024/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomei un Komisijai uzdotos jautājumus par CITES Pušu konferences galvenajiem mērķiem, kura paredzēta 2022. gada 14.–25. novembrī Panamā (O-000038/2022 – B9-0023/2022 un O-000039/2022 – B9-0024/2022),

| — | ņemot vērā Reglamenta 136. panta 5. punktu un 132. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 136. panta 5. punktu un 132. panta 2. punktu,

| A. | tā kā globālais bezprecedenta biodaudzveidības zudums, kas pašlaik desmitiem līdz simtiem reižu pārsniedz sugu dabisko izzušanas ātrumu, ir tiešs cilvēka darbības rezultāts, un tādēļ izzušana draud aptuveni 1 miljonam dzīvnieku un augu sugu; tā kā pieejamie pierādījumi liecina, ka nav par vēlu apturēt un pavērst pretējā virzienā tagadējās biodaudzveidības zuduma tendences, |
| --- | --- |

A.

tā kā globālais bezprecedenta biodaudzveidības zudums, kas pašlaik desmitiem līdz simtiem reižu pārsniedz sugu dabisko izzušanas ātrumu, ir tiešs cilvēka darbības rezultāts, un tādēļ izzušana draud aptuveni 1 miljonam dzīvnieku un augu sugu; tā kā pieejamie pierādījumi liecina, ka nav par vēlu apturēt un pavērst pretējā virzienā tagadējās biodaudzveidības zuduma tendences,

| B. | tā kā biodaudzveidība pozitīvi ietekmē cilvēka veselību; tā kā līdz 80 % cilvēkiem paredzēto zāļu ir dabiska izcelsme; |
| --- | --- |

B.

tā kā biodaudzveidība pozitīvi ietekmē cilvēka veselību; tā kā līdz 80 % cilvēkiem paredzēto zāļu ir dabiska izcelsme;

| C. | tā kā okeāni, kas veido 95 % biosfēras, ir starp svarīgākajiem oglekļa piesaistītājiem, jo regulē klimatu un absorbē CO2 no atmosfēras, |
| --- | --- |

C.

tā kā okeāni, kas veido 95 % biosfēras, ir starp svarīgākajiem oglekļa piesaistītājiem, jo regulē klimatu un absorbē CO2 no atmosfēras,

| D. | tā kā ir būtiski aizsargāt jūras un piekrastes biodaudzveidību un pievērsties apdraudējumam, ko tai rada neregulēta vai slikti regulēta jūras dzīvo resursu izmantošana; tā kā ir svarīgi aizsargāt arī saldūdens biodaudzveidību, kas izzūd straujāk nekā jūras un sauszemes ekosistēmas, proti, laikposmā no 1970. līdz 2014. gadam saldūdens populācijas sarukušas par 83 %; |
| --- | --- |

D.

tā kā ir būtiski aizsargāt jūras un piekrastes biodaudzveidību un pievērsties apdraudējumam, ko tai rada neregulēta vai slikti regulēta jūras dzīvo resursu izmantošana; tā kā ir svarīgi aizsargāt arī saldūdens biodaudzveidību, kas izzūd straujāk nekā jūras un sauszemes ekosistēmas, proti, laikposmā no 1970. līdz 2014. gadam saldūdens populācijas sarukušas par 83 %;

| E. | tā kā lielu daļu no tirgotajām sugām CITES neaizsargā; tā kā starptautiskā tirdzniecība ar šādām sugām joprojām nav reglamentēta, kas būtiski paātrina savvaļas populāciju izzušanu; |
| --- | --- |

E.

tā kā lielu daļu no tirgotajām sugām CITES neaizsargā; tā kā starptautiskā tirdzniecība ar šādām sugām joprojām nav reglamentēta, kas būtiski paātrina savvaļas populāciju izzušanu;

| F. | tā kā CITES ir plašākā globālā vienošanās par dzīvās dabas saglabāšanu un to parakstījušas 184 puses, tostarp ES un tās 27 dalībvalstis; tā kā CITES atzīts, ka daudzie savvaļas dzīvnieku un augu veidi ir unikāli un neaizstājami kā Zemes dabisko sistēmu daļa, kas jāsaglabā nākamajām paaudzēm; |
| --- | --- |

F.

tā kā CITES ir plašākā globālā vienošanās par dzīvās dabas saglabāšanu un to parakstījušas 184 puses, tostarp ES un tās 27 dalībvalstis; tā kā CITES atzīts, ka daudzie savvaļas dzīvnieku un augu veidi ir unikāli un neaizstājami kā Zemes dabisko sistēmu daļa, kas jāsaglabā nākamajām paaudzēm;

| G. | tā kā CITES mērķis ir nodrošināt, lai starptautiskā tirdzniecība ar savvaļas dzīvnieku un augu sugām neapdraudētu to izdzīvošanu savvaļā; |
| --- | --- |

G.

tā kā CITES mērķis ir nodrošināt, lai starptautiskā tirdzniecība ar savvaļas dzīvnieku un augu sugām neapdraudētu to izdzīvošanu savvaļā;

| H. | tā kā gan nelikumīga, gan likumīga tirdzniecība ar savvaļas dzīvniekiem un augiem un to izmantošana, kā arī dabisko dzīvotņu iznīcināšana būtiski paātrina biodaudzveidības zudumu, apdraud globālos centienus cīņā pret klimata pārmaiņām un ir gan korupcijas cēlonis, gan sekas; |
| --- | --- |

H.

tā kā gan nelikumīga, gan likumīga tirdzniecība ar savvaļas dzīvniekiem un augiem un to izmantošana, kā arī dabisko dzīvotņu iznīcināšana būtiski paātrina biodaudzveidības zudumu, apdraud globālos centienus cīņā pret klimata pārmaiņām un ir gan korupcijas cēlonis, gan sekas;

| I. | tā kā CITES I pielikumā iekļautas visas sugas, kurām draud izzušana un kuras ietekmē vai var ietekmēt tirdzniecība; tā kā II pielikumā iekļautas visas sugas, kurām var draudēt izzušana, ja tirdzniecība ar šādu sugu īpatņiem netiks pakļauta stingram regulējumam nolūkā nepieļaut izmantošanu, kas nav savienojama ar izdzīvošanas spējām, un ja attiecīgo īpatņu tirdzniecība netiks efektīvi kontrolēta; |
| --- | --- |

I.

tā kā CITES I pielikumā iekļautas visas sugas, kurām draud izzušana un kuras ietekmē vai var ietekmēt tirdzniecība; tā kā II pielikumā iekļautas visas sugas, kurām var draudēt izzušana, ja tirdzniecība ar šādu sugu īpatņiem netiks pakļauta stingram regulējumam nolūkā nepieļaut izmantošanu, kas nav savienojama ar izdzīvošanas spējām, un ja attiecīgo īpatņu tirdzniecība netiks efektīvi kontrolēta;

| J. | tā kā tirdzniecība ar savvaļas dzīvniekiem un augiem palielina kontaktus starp cilvēkiem un dzīvo dabu un ir saistīta ar lielu risku, ka varētu rasties un izplatīties zoonozes; tā kā 70 % no visām jaunajām cilvēka infekcijas slimībām ir zoonozes, un līdz ar to savvaļas dzīvnieku tirdzniecība nopietni apdraud gan dzīvnieku, gan cilvēka veselību; tā kā ir vajadzīga tirdzniecības ar gaļu un dzīviem dzīvniekiem labāka un visaptverošāka kontrole; tā kā eksperti iesaka zoonožu riskus ierobežot ar tādiem paņēmieniem kā dzīvu dzīvnieku tirgu likvidēšana un pozitīva to dzīvnieku sugu saraksta izveide, kurus drīkst pārvadāt starptautiski, ņemot vērā zoonožu riskus un citus aspektus, tādus kā dzīvnieku labturība, saglabāšanas stāvoklis un populācijas tendences; |
| --- | --- |

J.

tā kā tirdzniecība ar savvaļas dzīvniekiem un augiem palielina kontaktus starp cilvēkiem un dzīvo dabu un ir saistīta ar lielu risku, ka varētu rasties un izplatīties zoonozes; tā kā 70 % no visām jaunajām cilvēka infekcijas slimībām ir zoonozes, un līdz ar to savvaļas dzīvnieku tirdzniecība nopietni apdraud gan dzīvnieku, gan cilvēka veselību; tā kā ir vajadzīga tirdzniecības ar gaļu un dzīviem dzīvniekiem labāka un visaptverošāka kontrole; tā kā eksperti iesaka zoonožu riskus ierobežot ar tādiem paņēmieniem kā dzīvu dzīvnieku tirgu likvidēšana un pozitīva to dzīvnieku sugu saraksta izveide, kurus drīkst pārvadāt starptautiski, ņemot vērā zoonožu riskus un citus aspektus, tādus kā dzīvnieku labturība, saglabāšanas stāvoklis un populācijas tendences;

| K. | tā kā aplēsts, ka globālās pandēmiju novēršanas stratēģijas, kas balstītas uz savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgas tirdzniecības ierobežošanu, zemes izmantošanas maiņas nepieļaušanu un labāku uzraudzību, izmaksā no 22 miljardiem USD līdz 31 miljardam USD (3), kas ir tikai neliela daļa no pandēmiju radītajām izmaksām; |
| --- | --- |

K.

tā kā aplēsts, ka globālās pandēmiju novēršanas stratēģijas, kas balstītas uz savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgas tirdzniecības ierobežošanu, zemes izmantošanas maiņas nepieļaušanu un labāku uzraudzību, izmaksā no 22 miljardiem USD līdz 31 miljardam USD (3), kas ir tikai neliela daļa no pandēmiju radītajām izmaksām;

| L. | tā kā 19 dalībvalstis ir atbalstījušas Kipras valdības nostājas dokumentu par jaunu ES tiesisko regulējumu attiecībā uz ES mēroga pozitīvo sarakstu ar dzīvniekiem, kurus atļauts izmantot kā lolojumdzīvniekus, un šo dokumentu prezentēja Lauksaimniecības un zivsaimniecības padomes 2022. gada 24. maija sanāksmē; |
| --- | --- |

L.

tā kā 19 dalībvalstis ir atbalstījušas Kipras valdības nostājas dokumentu par jaunu ES tiesisko regulējumu attiecībā uz ES mēroga pozitīvo sarakstu ar dzīvniekiem, kurus atļauts izmantot kā lolojumdzīvniekus, un šo dokumentu prezentēja Lauksaimniecības un zivsaimniecības padomes 2022. gada 24. maija sanāksmē;

| M. | tā kā ES ir nozīmīgs loģistikas mezgls, tranzīta punkts un galamērķis likumīgi un nelikumīgi iegūtiem savvaļas dzīvniekiem un augiem neatkarīgi no tā, vai tie importēti dzīvi, miruši, atsevišķas to daļas vai kā izstrādājumi; tā kā 2019. gadā ziņots, ka Eiropas Savienībā importa darījumi ar CITES aizsargātām savvaļas dzīvnieku un augu sugām bija 36 % no kopējā importa apjoma; |
| --- | --- |

M.

tā kā ES ir nozīmīgs loģistikas mezgls, tranzīta punkts un galamērķis likumīgi un nelikumīgi iegūtiem savvaļas dzīvniekiem un augiem neatkarīgi no tā, vai tie importēti dzīvi, miruši, atsevišķas to daļas vai kā izstrādājumi; tā kā 2019. gadā ziņots, ka Eiropas Savienībā importa darījumi ar CITES aizsargātām savvaļas dzīvnieku un augu sugām bija 36 % no kopējā importa apjoma;

| N. | tā kā laikposmā no 2014. līdz 2018. gadam ES bija otrā lielākā CITES sarakstā iekļauto dzīvās dabas sugu medību trofeju importētāja, apsteidzot vienīgi Amerikas Savienotās Valstis; tā kā aizvien vairāk Eiropas valstu veic pasākumus, ar ko aizliegtu medību trofeju importu, vai apsver iespēju šādus pasākumus veikt; |
| --- | --- |

N.

tā kā laikposmā no 2014. līdz 2018. gadam ES bija otrā lielākā CITES sarakstā iekļauto dzīvās dabas sugu medību trofeju importētāja, apsteidzot vienīgi Amerikas Savienotās Valstis; tā kā aizvien vairāk Eiropas valstu veic pasākumus, ar ko aizliegtu medību trofeju importu, vai apsver iespēju šādus pasākumus veikt;

| O. | tā kā tirdzniecība ar savvaļas dzīvniekiem un augiem ik gadu mērāma miljardos euro un ietver miljoniem šādu augu un dzīvnieku; tā kā nelikumīga tirdzniecība ar savvaļas dzīvniekiem un augiem kļuvusi par ceturto lielāko melno tirgu, ko apsteidz vienīgi narkotiku, cilvēku un ieroču tirdzniecība; tā kā sodi par nelikumīgu tirdzniecību ar savvaļas dzīvniekiem un augiem bieži vien nav pietiekami bargi, lai no tiem atturētu, un vidēja un augsta līmeņa tirgus dalībnieki reti tiek saukti pie atbildības; |
| --- | --- |

O.

tā kā tirdzniecība ar savvaļas dzīvniekiem un augiem ik gadu mērāma miljardos euro un ietver miljoniem šādu augu un dzīvnieku; tā kā nelikumīga tirdzniecība ar savvaļas dzīvniekiem un augiem kļuvusi par ceturto lielāko melno tirgu, ko apsteidz vienīgi narkotiku, cilvēku un ieroču tirdzniecība; tā kā sodi par nelikumīgu tirdzniecību ar savvaļas dzīvniekiem un augiem bieži vien nav pietiekami bargi, lai no tiem atturētu, un vidēja un augsta līmeņa tirgus dalībnieki reti tiek saukti pie atbildības;

| P. | tā kā internets būtiski atvieglo nelikumīgu tirdzniecību ar savvaļas dzīvniekiem un augiem; |
| --- | --- |

P.

tā kā internets būtiski atvieglo nelikumīgu tirdzniecību ar savvaļas dzīvniekiem un augiem;

| Q. | tā kā ir būtiski darīt vairāk, lai uzlabotu pārredzamību un pilsoniskās sabiedrības efektīvu līdzdalību lēmumu pieņemšanā; |
| --- | --- |

Q.

tā kā ir būtiski darīt vairāk, lai uzlabotu pārredzamību un pilsoniskās sabiedrības efektīvu līdzdalību lēmumu pieņemšanā;

| R. | tā kā ES ir skaidrs uzdevums veidot konstruktīvu sadarbību un apmaiņu starp valsts un nevalstiskajiem rezervātiem un glābšanas centriem nolūkā nodrošināt ilgtermiņa un sugām piemērotus risinājumus gadījumos, kad savvaļas dzīvnieki tiek konfiscēti; |
| --- | --- |

R.

tā kā ES ir skaidrs uzdevums veidot konstruktīvu sadarbību un apmaiņu starp valsts un nevalstiskajiem rezervātiem un glābšanas centriem nolūkā nodrošināt ilgtermiņa un sugām piemērotus risinājumus gadījumos, kad savvaļas dzīvnieki tiek konfiscēti;

| S. | tā kā ar CITES saistīto preču konfiskācijas gadījumi, par kuriem ziņojušas dalībvalstis, visbiežāk attiecas uz tradicionālās medicīnas produktiem; tā kā savvaļas dzīvnieku izmantošana tradicionālās medicīnas produktu ražošanā kaitē biodaudzveidībai, un jo īpaši smagi skartas ir sarkanajā sarakstā iekļautās sugas; tā kā pieprasījums pēc tradicionālās medicīnas produktiem, kuros ir dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļas, stimulē nelikumīgu tirdzniecību ar savvaļas dzīvniekiem; |
| --- | --- |

S.

tā kā ar CITES saistīto preču konfiskācijas gadījumi, par kuriem ziņojušas dalībvalstis, visbiežāk attiecas uz tradicionālās medicīnas produktiem; tā kā savvaļas dzīvnieku izmantošana tradicionālās medicīnas produktu ražošanā kaitē biodaudzveidībai, un jo īpaši smagi skartas ir sarkanajā sarakstā iekļautās sugas; tā kā pieprasījums pēc tradicionālās medicīnas produktiem, kuros ir dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļas, stimulē nelikumīgu tirdzniecību ar savvaļas dzīvniekiem;

| T. | tā kā pelaģisko haizivju populācijas kopš 1970. gada sarukušas par 71 % un vairāk nekā 50 % haizivju sugu draud vai gandrīz draud izmiršana (4), un viens no galvenajiem izzušanas iemesliem ir haizivju medības nolūkā tirgot haizivju liemeņu daļas; tā kā 20 % rifu haizivju populāciju praktiski ir izmirušas; tā kā 2020. gadā ES dalībvalstīs tika iegūti vairāk nekā 45 % no visiem haizivju spuru izstrādājumiem, kas tika importēti trijos galvenajos tirdzniecības centros, proti, Honkongā, Singapūrā un Taivānā; |
| --- | --- |

T.

tā kā pelaģisko haizivju populācijas kopš 1970. gada sarukušas par 71 % un vairāk nekā 50 % haizivju sugu draud vai gandrīz draud izmiršana (4), un viens no galvenajiem izzušanas iemesliem ir haizivju medības nolūkā tirgot haizivju liemeņu daļas; tā kā 20 % rifu haizivju populāciju praktiski ir izmirušas; tā kā 2020. gadā ES dalībvalstīs tika iegūti vairāk nekā 45 % no visiem haizivju spuru izstrādājumiem, kas tika importēti trijos galvenajos tirdzniecības centros, proti, Honkongā, Singapūrā un Taivānā;

| U. | tā kā pēc tam, kad triju paaudžu laikā Āfrikas savannas ziloņu (Loxodonta africana) populācija Āfrikā saruka par vairāk nekā 60 % un Āfrikas meža ziloņu (Loxodonta ciklotis) populācija — par 86 %, Starptautiskā Dabas un dabas resursu aizsardzības savienība (IUCN) 2021. gadā paaugstināja apdraudējuma indeksu Āfrikas savannas zilonim, proti, no “aizsargājams” uz “apdraudēts”, savukārt Āfrikas meža zilonim noteica indeksu “kritiski apdraudēts” (5); |
| --- | --- |

U.

tā kā pēc tam, kad triju paaudžu laikā Āfrikas savannas ziloņu (Loxodonta africana) populācija Āfrikā saruka par vairāk nekā 60 % un Āfrikas meža ziloņu (Loxodonta ciklotis) populācija — par 86 %, Starptautiskā Dabas un dabas resursu aizsardzības savienība (IUCN) 2021. gadā paaugstināja apdraudējuma indeksu Āfrikas savannas zilonim, proti, no “aizsargājams” uz “apdraudēts”, savukārt Āfrikas meža zilonim noteica indeksu “kritiski apdraudēts” (5);

| V. | tā kā malumedniecība ziloņkaula tirdzniecības nolūkā ir galvenais faktors, kas izraisa Āfrikas ziloņu populācijas samazināšanos; tā kā nelikumīga tirdzniecība ar ziloņkaulu kaitē ekonomikas attīstībai, veicina organizēto noziedzību, sekmē korupciju un saasina konfliktus; tā kā pēc tam, kad tika ieviesta likumīga tirdzniecība ar ziloņkaulu, ievērojami pieauga ziloņkaula kontrabanda; |
| --- | --- |

V.

tā kā malumedniecība ziloņkaula tirdzniecības nolūkā ir galvenais faktors, kas izraisa Āfrikas ziloņu populācijas samazināšanos; tā kā nelikumīga tirdzniecība ar ziloņkaulu kaitē ekonomikas attīstībai, veicina organizēto noziedzību, sekmē korupciju un saasina konfliktus; tā kā pēc tam, kad tika ieviesta likumīga tirdzniecība ar ziloņkaulu, ievērojami pieauga ziloņkaula kontrabanda;

| W. | tā kā savvaļas tīģeru tirdzniecība ir aizliegta; tā kā ES tirdzniecības ar dzīvo dabu regulējums tomēr nenovērš nebrīvē audzētu tīģeru un to ķermeņa daļu tirdzniecību, kaut arī CITES Lēmums Nr. 14.69 ir pret tīģeru komerciālu audzēšanu un to ķermeņa daļu tirdzniecību; tā kā dalībvalstis turpina importēt un eksportēt dzīvus tīģerus un tīģeru ķermeņa daļas, kas reģistrētas saskaņā ar CITES komerctirdzniecības kodeksu, |
| --- | --- |

W.

tā kā savvaļas tīģeru tirdzniecība ir aizliegta; tā kā ES tirdzniecības ar dzīvo dabu regulējums tomēr nenovērš nebrīvē audzētu tīģeru un to ķermeņa daļu tirdzniecību, kaut arī CITES Lēmums Nr. 14.69 ir pret tīģeru komerciālu audzēšanu un to ķermeņa daļu tirdzniecību; tā kā dalībvalstis turpina importēt un eksportēt dzīvus tīģerus un tīģeru ķermeņa daļas, kas reģistrētas saskaņā ar CITES komerctirdzniecības kodeksu,

Ievads

| 1. | uzsver, ka noteikti nepieciešama konstruktīvāka pieeja savvaļas dzīvnieku un augu aizsardzībai, ņemot vērā pastāvīgo apdraudējumu, ko tirdzniecība ar dzīvo dabu nodara atsevišķiem dzīvniekiem, sugām, cilvēka un dzīvnieku veselībai un videi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa uzlabot koordināciju starp CITES un KBD, Konvenciju par migrējošo savvaļas dzīvnieku sugu aizsardzību un citiem ar biodaudzveidību saistītiem līgumiem un nolīgumiem, lai efektīvi izpildītu starptautiskās biodaudzveidības saglabāšanas saistības; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž bažas, ka eksotisko lolojumdzīvnieku tirgus un ietekmēto sugu skaits aug gan ES, gan starptautiskā mērogā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka steidzami jāsamazina ES ražošanas un patēriņa vides pēdas nospiedums, lai nepārkāptu planētas iespēju robežas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka mežu sniegtie ekosistēmu pakalpojumi un resursi ir būtiski cilvēkiem visā pasaulē; prasa ES un dalībvalstīm mudināt CoP19 pieņemt CITES rezolūciju par mežiem, lai CITES sarakstā iekļautās koku sugas tiktu pienācīgi aizsargātas un jebkāda tirdzniecība ar tām notiktu tikai tad, ja tā ir likumīga, ilgtspējīga un izsekojama; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka sieviešu iesaistīšana dzīvās dabas saglabāšanā ir ieguvums gan dzimumu līdztiesības, gan vides ilgtspējas ziņā un ļauj veikt mērķētākus un efektīvākus pasākumus cīņā pret nelikumīgu tirdzniecību ar dzīvo dabu; aicina Komisiju sadarboties ar CITES Sekretariātu, lai CITES konvencijā integrētu dzimumu līdztiesības aspektu un atbalstītu dzimumsensitīvas iniciatīvas, kas ietekmē un novērš noziedzīgu rīcību saistībā ar dzīvo dabu un sekmē dzīvās dabas saglabāšanu; uzskata, ka ar CITES noteikumu izpildi, lēmumu pieņemšanu un īstenošanu jāveicina dzimumu līdztiesība, un prasa ES un dalībvalstīm panākt, ka tiek izstrādāts CITES Dzimumu līdztiesības rīcības plāns, ko varētu ieviest ar rezolūciju; |
| --- | --- |

6.

Īstenošana, atbilstība un izpilde

| 7. | uzsver, ka IPBES 2019. gada globālajā novērtējuma ziņojumā par bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumiem konstatēti vairāki CITES trūkumi tādās jomās kā atbilstība, izpilde, vajadzība noteikt zinātniski pamatotas kvotas, finansējums, korupcijas apkarošana un pieprasījuma samazināšana; uzsver, ka minētie trūkumi jārisina, lai labāk īstenotu konvenciju, un mudina visas puses censties šīs problēmas novērst; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž nožēlu, ka pušu atvēlētās kapacitātes un resursu trūkuma dēļ aizsargājamo sugu tirdzniecības aizliegumi un ierobežojumi netiek pienācīgi pildīti; aicina visas puses stiprināt konvencijas izpildi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pauž bažas, ka CITES puses nav atbildīgas par to, ka tās nav efektīvi īstenojušas konvencijas noteikumus, tostarp prasību importa un eksporta atļaujas pamatot ar zinātniskiem ieteikumiem, proti, ka attiecīgais imports vai eksports nekaitēs sugas izdzīvošanai (konstatējumi “nenodara kaitējumu”); |
| --- | --- |

9.

| 10. | prasa konsekventi un objektīvi izmantot CITES konvencijā un uz tās balstītajos lēmumos paredzētos instrumentus, lai nodrošinātu konvencijas ievērošanu, kas ietver Atbilstības palīdzības programmu; prasa ES un visām pusēm ieviest pasākumus, ar ko nodrošina pienācīgu un savlaicīgu konvencijas izpildi, kas ietver nepieciešamo resursu piešķiršanu CITES un efektīvu valsts tiesību aktu pieņemšanu nolūkā īstenot lēmumus un rezolūcijas, kuras pieņemtas konvencijas satvarā; prasa pusēm savstarpēji sadarboties un apmainīties ar paraugpraksi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | turklāt prasa ES un tās dalībvalstīm pieņemt stingrus pasākumus, tostarp atturošas sankcijas, ja konstatēts, ka viena no pusēm apdraud konvencijas iedarbīgumu un faktiski neaptur nelikumīgu vai neilgtspējīgu izmantošanu un tirdzniecību, un aicina kā galējo līdzekli paredzēt tirdzniecības pārtraukšanu ar pārkāpējpusi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina visas puses strādāt, lai aizsargātu trauksmes cēlējus, žurnālistus, dzīvās dabas reindžerus un vides un cilvēktiesību aktīvistus, kam ir būtiska nozīme vides aizsardzībā un nelikumīgas tirdzniecības ar dzīvo dabu izbeigšanā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | prasa visām pusēm pārrobežu noziegumus pret dzīvo dabu atzīt par smagiem organizētiem noziegumiem, kas jāatspoguļo resursu sadalē un kas ietver specializētās policijas un muitas izmeklēšanas aģentūru aktīvu iesaisti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver policijas un muitas būtisko lomu un mudina visas ES dalībvalstis izveidot specializētas vienības, kuras valsts līmenī izmeklē noziegumus pret dzīvo dabu un kuru pilnvaras aptver visu valsts teritoriju, nevis tikai konkrētus reģionus vai atsevišķas teritoriālās vienības; aicina dalībvalstis pilnvarot šīs specializētās vienības aktīvi iesaistīties starptautiskajā sadarbībā un koordinācijā; uzsver, ka sadarbību ar attiecīgajām dalībvalstu iestādēm savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgas tirdzniecības jautājumos varētu pārskatīt no jauna un nostiprināt, izmantojot ES Izpildes grupu, kurā darbojas tiesībaizsardzības amatpersonas no visām ES dalībvalstīm, tostarp Eiropas Savienības Aģentūra tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropols), Eurojust, Interpols, Pasaules Muitas organizācija un CITES Sekretariāts; prasa ES un dalībvalstīm stiprināt tiesībaizsardzības apmācību jautājumos par tirdzniecību ar dzīvo dabu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka vajadzīga bioloģijas un/vai ekoloģijas ekspertu datubāze, lai identificētu sugas un sauktu pie atbildības par noziegumiem pret dzīvo dabu, piemēram, malumedniecību, nelikumīgu tirdzniecību un nelikumīgu izmantošanu, un lai tiesībaizsardzības iestādēm vietējā, reģionālā, valsts un starptautiskā līmenī nodrošinātu labāku izpratni par šo problēmu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver priekšrocības, ko cīņā pret organizēto noziedzību un nelikumīgu tirdzniecību ar dzīvo dabu sniedz tiesībaizsardzības pārvaldības informācijas sistēmu datubāze; mudina Komisiju un dalībvalstis izveidot ES mēroga datubāzi, kurā būtu iekļautas tiesvedības lietas par noziegumiem pret vidi, tostarp noziegumiem pret dzīvo dabu, un par darbībām, ko tiesībaizsardzības iestādes veikušas saistībā ar noziegumiem pret vidi; uzskata, ka šāda datubāze ļautu centralizēti vākt datus un palielināt digitalizācijas un zināšanu līmeni; atzīmē, ka vēsturisko lietu pārskatīšana var būt noderīga iestādēm, aģentūrām un organizācijām, kas strādā šajā jomā; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atgādina par savu 2021. gada 9. jūnija rezolūciju “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam: atgriezīsim savā dzīvē dabu”, kurā Komisija aicināta sekmēt spēju veidošanu, tostarp zināšanu nodošanu, tehnoloģiju apmaiņu un prasmju apmācību saņēmējvalstīs, lai īstenotu CITES un citas konvencijas un nolīgumus, kas ir būtiski biodaudzveidības aizsardzībai saskaņā ar Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu “Eiropa pasaulē” un Pasaules Tirdzniecības organizācijas iniciatīvu “Atbalsts tirdzniecībai”; prasa stiprināt sadarbības programmas, arī starpparlamentu dialogu, ar trešām valstīm nolūkā saglabāt vietējo biodaudzveidību šajās valstīs un palīdzēt jaunattīstības valstīm šīs programmas īstenot; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pauž nožēlu, ka ES neīsteno Rezolūcijā Conf. 12.10 (Rev.CoP15) izklāstītos CITES ieteikumus par tādu objektu reģistrēšanu, kas komerciālos nolūkos nebrīvē audzē I pielikumā minēto sugu dzīvniekus; pauž bažas, ka šāda situācija rada nepilnības un atvieglo nelikumīgu tirdzniecību; aicina dalībvalstis pilnībā īstenot minēto rezolūciju un reģistrēt visas attiecīgās šo sugu audzētavas, ka arī sniegt pilnīgus un precīzus reģistrācijas pieteikumus gan Komisijai, gan CITES Sekretariātam; mudina Komisiju un dalībvalstis iebilst pret jebkādiem centieniem vājināt reģistrācijas sistēmu, kas attiecas uz I pielikumā uzskaitīto sugu dzīvnieku audzēšanu nebrīvē; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mudina īstenot un atbalstīt CITES sarakstā iekļauto sugu vai derivātu marķēšanas un izsekošanas metodes, kas būtu modernas un inovatīvas un ļautu sugas īpatņus un derivātus, kuri audzēti nebrīvē, nošķirt no tādiem, kas sagūstīti savvaļā; |
| --- | --- |

19.

Lēmumu pieņemšana, pārredzamība un ziņošana

| 20. | atzinīgi vērtē ikgadējos ziņojumus par nelikumīgo tirdzniecību, kuri būtiski palīdz labāk izprast nelikumīgo tirdzniecību ar dzīvo dabu, un mudina ES un visas puses šos ziņojumus iesniegt laikus; uzsver, ka šajos ziņojumos jāiekļauj informācija par piešķirtajām atļaujām un sertifikātiem, sugu īpatņu daudzumiem un veidiem, kā arī I, II un III pielikumā iekļauto sugu nosaukumi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | mudina visas puses un ES nodrošināt CITES Sekretariāta nesensitīvo darbību un operāciju pārredzamību, tostarp publicēt ikgadējos ziņojumus par nelikumīgu tirdzniecību un nodrošināt datu savlaicīgu augšupielādi CITES tirdzniecības datubāzē, ietverot informāciju par ziņojumu pasūtīšanu, atsauces dokumentu izstrādi un konsultantu atlasi; mudina visas puses turpināt centienus, lai līdz minimumam samazinātu atšķirības eksporta un importa atļaujās; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzskata — lai apkarotu korupciju, sugu īpatņu nelikumīgu tirdzniecību, kontrabandu un nelikumīgu legalizāciju, ir būtiski palielināt I pielikumā iekļauto sugu, tostarp nebrīvē audzētu dzīvnieku, komerctirdzniecības pārredzamību; |
| --- | --- |

22.

| 23. | prasa uzlabot uzskaiti saistībā ar I pielikumu, tostarp nebrīvē audzētu un turētu dzīvnieku uzskaiti, un izstrādāt riska rādītājus attiecībā uz vidi, drošību un audzēšanas praksi, piemēram, sniegt sīkāku informāciju par uzskaiti, datu pārvaldību un ziņošanu, uzskaites sistēmas darbību, revīziju un drošību saistībā ar pārvadāšanu, uzglabāšanu un ekspluatācijas izbeigšanu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atkārtoti aicina Komisiju un dalībvalstis koordinēt centienus izbeigt komerctirdzniecību ar apdraudētu sugu dzīvniekiem un to daļām un prasa Eiropas līmenī pilnībā un nekavējoties aizliegt ziloņkaula (tostarp pirmskonvencijas laika ziloņkaula) komerctirdzniecību, eksportu un reeksportu Eiropas Savienībā un uz galamērķiem ārpus Eiropas Savienības, un vienlaikus atzīmē, ka jāsaglabā tādu mūzikas instrumentu ierobežots imports un eksports zinātniskos nolūkos, kuri likumīgi iegūti īpašumā pirms 1975. gada, kā arī tirdzniecība ar artefaktiem un senlietām, kas izgatavotas pirms 1947. gada, ja attiecībā uz minētajiem izstrādājumiem var uzrādīt derīgu sertifikātu; prasa līdzīgus ierobežojumus noteikt attiecībā uz citām apdraudētām sugām, piemēram, tīģeriem un degunradžiem; prasa šādu aizliegumu ieviest bez turpmākas kavēšanās; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atzinīgi vērtē grozījumus Komisijas Regulā (EK) Nr. 865/2006 (6) un pārskatītos norādījumus par ES režīmu, ar ko reglamentē ziloņkaula tirdzniecību, un mudina Komisiju stingri uzraudzīt pārskatītās regulas īstenošanu dalībvalstīs; aicina Komisiju un dalībvalstis šos noteikumus iestrādāt juridiski saistošos tiesību aktos un novērst atlikušās nepilnības; |
| --- | --- |

25.

Finansējums

| 26. | ar bažām atzīmē, ka daudzi CoP18 lēmumi joprojām netiek finansēti; aicina visas puses garantēt pietiekamu finansējumu pienācīgai konvencijas pilnīgai īstenošanai, tostarp izpildes panākšanai; aicina Komisiju un dalībvalstis palielināt finansiālo un visu pārējo atbalstu CITES lēmumu īstenošanai; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver, ka daudzu CITES lēmumu īstenošana ir atkarīga no ārējā finansējuma pieejamības; prasa ES un visām konvencijas pusēm apzināt mehānismus, ar kuriem nodrošinātu, ka CITES lēmumiem paredzētais ārējais finansējums atbilst darba programmu prioritātēm un ka attīstības palīdzība, ko ES piešķir saņēmējvalstīm, neapdraud savvaļas sugu dzīvotspēju, biodaudzveidību, dabiskās dzīvotnes, ekosistēmas un to sniegtos pakalpojumus; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pauž bažas par CITES Sekretariāta, Pušu konferenču un komiteju darba slodzes palielināšanos saistībā ar pieejamajiem resursiem; aicina ES uzņemties vadību šīs problēmas risināšanai; mudina inter alia visas puses atbalstīt CITES Pastāvīgās komitejas sagatavoto lēmumu un ieteikumu projektu stingru īstenošanu; |
| --- | --- |

28.

CITES stratēģiskā koncepcija 2021.–2030. gadam

| 29. | atzinīgi vērtē to, ka ir atzīta savstarpējā saikne starp CITES un ilgtspējīgas attīstības mērķiem, KBD un IPBES konstatējumiem; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzskata — lai CITES sniegtu ieguldījumu Globālā biodaudzveidības satvara īstenošanā, CoP19 ir jāpievēršas CITES stratēģiskās koncepcijas pārskatīšanai, ņemot vērā KBD Globālās biodaudzveidības satvaru, kas jāpieņem šajā gadā; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mudina puses līdz 2025. gadam panākt, ka tirdzniecība ar savvaļas dzīvniekiem un augiem notiek vienīgi legāli un ir ekoloģiski ilgtspējīga; uzsver, ka par mērķi jānosaka CITES sarakstā iekļauto savvaļas dzīvnieku un augu, arī nebrīvē audzēto sugu, nelikumīgas tirdzniecības izskaušana, nevis vienīgi ierobežošana; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver, ka CITES struktūru pieņemtajiem lēmumiem jābalstās uz zinātniskiem kritērijiem ar mērķi saglabāt sugas, uz labāko pieejamo zinātnisko informāciju un uz piesardzības principu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pauž nožēlu, ka koncepcijā nav iekļauts tik būtiskais dzīvnieku labturības jautājums, un aicina Komisiju, dalībvalstis un visas pārējās puses novērst šo trūkumu; |
| --- | --- |

33.

ES lomas stiprināšana globālajā cīņā pret nelikumīgu tirdzniecību ar dzīvo dabu

| 34. | pauž nožēlu par īstenošanas trūkumiem ES dzīvās dabas tirdzniecības regulējumā, jo tas neaptver visus kritiskos aspektus un nenodrošina vienāda līmeņa aizsardzību nebrīvē audzētiem dzīvniekiem; mudina ES pārskatīt un paplašināt spēkā esošos tiesību aktus, ar ko reglamentē tirdzniecību ar dzīvo dabu, lai nodrošinātu, ka tiek aizliegta tādu savvaļas dzīvnieku un augu imports, pārvadāšana, eksports, pirkšana, pārdošana vai transportēšana, kas iegūti īpašumā, nopirkti, pārvadāti vai pārdoti, pārkāpjot izcelsmes vai tranzīta valsts likumus; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atkārtoti aicina Komisiju un dalībvalstis vadīt centienus, lai izbeigtu komerctirdzniecību ar apdraudēto sugu īpatņiem un to daļām; uzsver, cik būtiski šajā nolūkā ir izstrādāt SMART (telpiskās uzraudzības un ziņošanas rīks) mērķrādītājus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzsver, ka nelikumīga tirdzniecība ar dzīvo dabu un ilgtspējīgs patēriņš ir sistēmiski jāiekļauj ES tirdzniecības politikā; atkārtoti aicina Padomi uzskatīt KBD par būtisku brīvās tirdzniecības nolīgumu (BTN) elementu ar nosacījumu, ka tiek panākta vienošanās par obligātajiem mehānismiem valstu mērķrādītāju pārskatīšanai (7); aicina Padomi arī CITES un Parīzes nolīgumu padarīt par BTN pamatelementiem un mudināt tos efektīvi īstenot; uzsver, cik nozīmīga ir gaidāmā Vispārējo tarifa preferenču shēmas regulas (8) reforma, jo tā palīdzēs efektīvi īstenot daudzpusējās konvencijas par klimata un vides aspektiem, uz kuriem attiecas regula, ietverot KBD; |
| --- | --- |

36.

| 37. | mudina Komisiju pielāgot Eiropas TRACES (tirdzniecības kontroles un ekspertīzes sistēmas) datubāzi, lai vāktu un publiskotu precīzu informāciju par visu tirdzniecībā laisto jūras dekoratīvo zivju sugām, apmēru un izcelsmi un līdz ar to uzraudzītu pašlaik neregulēto un bieži vien neilgtspējīgo tirdzniecību, kam viens no lielākajiem importa tirgiem ir Eiropas Savienība; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atkārtoti prasa ES dalībvalstīm izveidot zinātniski pamatotu ES mēroga pozitīvo sarakstu, kurā iekļauti dzīvnieki, kurus var turēt kā lolojumdzīvniekus, ja tiek ievēroti pienācīgi labturības apstākļi un ja tas nekaitē savvaļas populācijām un Eiropas biodaudzveidībai; šajā ziņā uzsver, ka Komisijai jāizstrādā pētījums, lai sekmētu šāda saraksta pieņemšanu, kas cita starpā tiktu balstīts uz dalībvalstu līdzšinējo pieredzi un gūtajām atziņām; |
| --- | --- |

38.

| 39. | mudina Komisiju un dalībvalstis saskaņā ar ES Biodaudzveidības stratēģijā uzņemtajām saistībām veikt tūlītējus un iedarbīgus pasākumus, lai aizliegtu importēt CITES sarakstā iekļauto sugu medību trofejas; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atzinīgi vērtē ES centienus sniegt attīstības atbalstu dzīvās dabas kontrabandas apkarošanai jaunattīstības valstīs; aicina Komisiju nolūkā izstrādāt dzīvotspējīgas ekonomiskās alternatīvas vietējo kopienu iztikai un ilgtspējai atbalstīt to partnervalstu centienus, kuras ir dzīvās dabas un no dzīvās dabas iegūtu produktu avots, tranzīta punkti un/vai galamērķi pārdevējiem un pircējiem; |
| --- | --- |

40.

ES rīcības plāns dzīvās dabas nelikumīgas tirdzniecības apkarošanai

| 41. | atzinīgi vērtē to, ka ir pārskatīts un tiek turpināts ES rīcības plāns dzīvās dabas nelikumīgas tirdzniecības apkarošanai; aicina Komisiju nekavējoties publicēt vērienīgu ES rīcības plānu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | tomēr uzsver — tas, vai nākamais ES rīcības plāns dzīvās dabas nelikumīgas tirdzniecības apkarošanai būs sekmīgs, lielā mērā ir atkarīgs no piešķirtajiem resursiem; tāpēc aicina ES un dalībvalstis iezīmēt īpašus budžeta piešķīrumus šā plāna īstenošanai; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzskata, ka rīcības plāns nav pietiekami stimulējis pievēršanos lomai, kāda ES pilsoņiem ir nelegālu no dzīvās dabas iegūtu produktu pieprasījuma veicināšanā gan vietējā mērogā, gan ES kaimiņvalstīs, un uzskata, ka ES rīcības plāns ir jāstiprina; aicina Komisiju īstenot uz pierādījumiem balstītas pieprasījumu mazinošas iniciatīvas galvenajās patērētājvalstīs, tostarp ES valstīs; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uzsver, ka ES rīcības plānam dzīvās dabas nelikumīgas tirdzniecības apkarošanai ir jāpiešķir pienācīgs finansējums, kas ietver palīdzību trešām valstīm, dzīvās dabas glābšanas centriem un rezervātiem; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uzskata, ka ar jauno ES rīcības plānu jāpalīdz uzlabot tiesībaizsardzības un inspekcijas darbības, ko veic attiecīgās iestādes visā Savienībā, kā arī datu vākšana un piekļuve datiem, kas ļautu labāk novērtēt tendences un analizēt riskus; aicina Komisiju un dalībvalstis rīcības plāna īstenošanai piešķirt pietiekamus cilvēkresursus un finanšu resursus un ieguldīt tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu spēju veidošanā un apmācībā; uzsver, ka par neatņemamu turpmākā plāna sastāvdaļu jāpadara attiecīgo amatpersonu zināšanu apmaiņa un padziļināšana un sabiedrības izpratnes uzlabošana; |
| --- | --- |

45.

| 46. | turklāt aicina Komisiju rīcības plānā noteikt skaidrus un īstenojamus mērķrādītājus un darbības un izstrādāt skaidru uzraudzības un izvērtēšanas mehānismu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai rīcības plāns pilnībā atbilstu Biodaudzveidības stratēģijai 2030. gadam un nodrošinātu sinerģiju ar attiecīgajiem ES tiesību aktiem un globālo biodaudzveidības satvaru laikposmam pēc 2020. gada; pauž stingru pārliecību, ka rīcības plānā jāidentificē un īpaša uzmanība jāpievērš prioritārajām sugām un jārisina problēma, kas attiecas uz ES nelegāli tirgotām, taču valsts mērogā aizsargājamām sugām; |
| --- | --- |

47.

| 48. | aicina Komisiju un dalībvalstis pārskatītajā ES rīcības plānā dzīvās dabas nelikumīgas tirdzniecības apkarošanai pievērsties gan tiešsaistes, gan bezsaistes tirdzniecībai, nodrošinot, ka kibernoziegumiem pret dzīvo dabu piešķir tādu pat prioritāti kā citiem kibernoziegumiem, kas apdraud cilvēka veselību, ekonomiku, drošību un izglītību, un šajā ziņā inter alia aicina nodrošināt komunikāciju, sadarbību un koordināciju starp attiecīgajiem publiskajiem un privātajiem sektoriem; aicina Komisiju nekavējoties izvērtēt, kā Digitālo pakalpojumu akts (9) varētu darboties kā instruments, ar ko novērstu dzīvnieku un augu nelikumīgu tirdzniecību tiešsaistē; |
| --- | --- |

48.

| 49. | atzīmē — ir pierādījumi, ka likumīga savvaļas dzīvnieku tirdzniecība kalpo par aizsegu nelegālām tirdzniecības darbībām, paver plašas iespējas legalizēt nelikumīgi iegūtus līdzekļus un apgrūtina izpildi; aicina ES, pārskatot ES rīcības plānu dzīvās dabas nelikumīgas tirdzniecības apkarošanai, pievērsties gan likumīgai, gan nelikumīgai dzīvās dabas tirdzniecībai; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzsver, ka rīcības plānā jāīsteno visaptveroša pieeja, proti, no izcelsmes avota līdz pat patērētājam; |
| --- | --- |

50.

| 51. | uzskata, ka ir svarīgi rīcības plānā iesaistīt un veidot attiecības ar privāto sektoru cīņā pret nelikumīgu tirdzniecību ar dzīvo dabu un ka ir jāveic pietiekami lielas publiskās un privātās investīcijas pētniecībā, lai vairotu zināšanas par tirdzniecību ar dzīvo dabu; |
| --- | --- |

51.

| 52. | uzsver, ka pārskatītajā rīcības plānā jāintegrē cilvēktiesības un dzimumu līdztiesība, jāatzīst pilsoniskās sabiedrības organizāciju loma, jāietver apspriešanās ar ieinteresētajām personām un jānodrošina sabiedrības līdzdalība; |
| --- | --- |

52.

Organizētā noziedzība, kiberdrošība un konfiscētie dzīvnieki

| 53. | mudina dalībvalstis ar savu kompetento iestāžu starpniecību veidot pārrobežu sadarbību un koordināciju ar dažādām attiecīgām starptautiskām iestādēm un institūcijām, lai cīnītos pret organizētu noziedzīgu grupu iesaistīšanos nelikumīgā tirdzniecībā ar dzīvo dabu; |
| --- | --- |

53.

| 54. | mudina Komisiju un dalībvalstis panākt, ka ANO Konvencijas pret transnacionālo organizēto noziedzību satvarā tiek izstrādāts un pieņemts vērienīgs un efektīvs protokols, kā minēts ES Organizētās noziedzības novēršanas stratēģijā 2021.–2025. gadam (10), un kurā iekļautu noteikumu, ar ko paredz kriminālatbildību par izcelsmes valstī nelikumīgi iegūtu savvaļas dzīvnieku un augu importu un tirdzniecību; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ļoti atzinīgi vērtē priekšlikumu pārskatīt Direktīvu par vides krimināltiesisko aizsardzību (2008/99/EK), ar ko iekļautu lielāko daļu no noziegumiem pret vidi, lai šādi noziegumi būtu sodāmi un lai par tiem piemērotu saskaņotas, atturošas, efektīvas un samērīgas sankcijas vai sodus; |
| --- | --- |

55.

| 56. | aicina Komisiju koordinēti īstenot Vides krimināltiesiskās aizsardzības direktīvu, ES savvaļas dzīvnieku un augu tirdzniecības regulas un pārskatīto ES rīcības plānu nelikumīgas tirdzniecības ar dzīvo dabu apkarošanai, lai pēc iespējas efektīvāk izmantotu dažādajos regulējumos piedāvātos instrumentus; |
| --- | --- |

56.

| 57. | prasa pārskatītās Vides krimināltiesiskās aizsardzības direktīvas noziedzīgo nodarījumu sarakstā iekļaut nelikumīgu, nepaziņotu un neregulētu zveju un zemūdens trokšņa piesārņojumu; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pauž nožēlu, ka priekšlikumā nav iekļauti dzīvnieku labturības apsvērumi; aicina Komisiju nodrošināt, ka nežēlība pret dzīvniekiem tiek uzskatīta par vainu pastiprinošu apstākli, kas ļautu palielināt pārskatītajā Vides krimināltiesiskās aizsardzības direktīvā paredzētos sodus; |
| --- | --- |

58.

| 59. | mudina Komisiju pieņemt īpašus ES norādījumus kibernoziegumu pret dzīvo dabu apkarošanai, lai nodrošinātu saskaņotas rīcībpolitikas dalībvalstīs un sadarbību starp visām attiecīgajām ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

59.

| 60. | mudina dalībvalstis efektīvi un pilnībā īstenot CITES Lēmumus Nr. 18.81–18.85 par noziegumiem pret dzīvo dabu internetā un vienlaikus pilnībā izmantot Interpola vadlīnijas “Wildlife Crime Linked to the Internet — Practical Guidelines for Law Enforcement Practitioners” [Noziegumi pret dzīvo dabu internetā — praktiskas vadlīnijas tiesībaizsardzības speciālistiem], kas izstrādātas attiecīgo CITES Lēmuma Nr. 17.93 noteikumu īstenošanai; |
| --- | --- |

60.

| 61. | mudina ES veicināt un atbalstīt iniciatīvas, ar ko ievērojami palielinātu dzīvās dabas glābšanas un rehabilitācijas spējas, izmantojot resursus, finansējumu, apmācību un jo īpaši izveidojot kompetento un akreditēto glābšanas struktūru un rezervātu tīklu un valstu rīcības plānus konfiscēto dzīvo dzīvnieku pārvaldībai; |
| --- | --- |

61.

| 62. | atzīmē, ka valstu glābšanas un rezervātu nepietiekamās spējas var novest pie tā, ka dalībvalstis nepilda attiecīgos noteikumus par tirdzniecību ar dzīvo dabu un ka veiktie pasākumi nav pietiekami, lai atturētu no noziegumiem pret dzīvo dabu; uzskata, ka pārskatītajā Vides krimināltiesiskās aizsardzības direktīvā varētu, piemēram, ietvert noteikumus par konfiscētās peļņas pārvaldību, tostarp par konfiscēto dzīvo dzīvnieku pienācīgu aprūpi; |
| --- | --- |

62.

| 63. | uzsver, cik būtiski ir sistemātiski veikt finanšu pārkāpumu izmeklēšanu un līdzekļu atgūšanas procedūras; aicina ES un tās dalībvalstis atbalstīt pasākumus, kuru mērķis ir apturēt nelikumīgas finanšu plūsmas un konfiscēt noziegumos pret dzīvo dabu gūtos līdzekļus; |
| --- | --- |

63.

| 64. | aicina dalībvalstis īstenot un veicināt konsekventu un pārredzamu ziņošanu CITES, Eiropolam un izcelsmes valstīm par visiem izņemtajiem vai konfiscētajiem dzīvajiem dzīvniekiem; |
| --- | --- |

64.

Pieeja “Viena veselība” un CITES loma turpmāku zoonožu rašanās riska mazināšanā starptautiskās tirdzniecības ar dzīvo dabu kontekstā

| 65. | atgādina, ka saskaņā ar IPBES 70 % jauno slimību un pandēmiju ir dzīvnieku izcelsme; ir ļoti nobažījies, arī ņemot vērā pašreizējo Covid-19 pandēmiju, ka aizvien biežāk rodas un izplatās zoonozes, kas no dzīvniekiem tiek pārnestas uz cilvēkiem (antropozoonozes), turklāt šo problēmu saasina klimata pārmaiņas, vides degradācija, zemes izmantošanas maiņa, atmežošana, biodaudzveidības un dabisko dzīvotņu iznīcināšana un noslodze, nelikumīga tirdzniecība ar savvaļas dzīvniekiem un neilgtspējīgi pārtikas ražošanas un patēriņa modeļi; uzsver, ka ir jāuzlabo zināšanas par saiknēm starp slimību rašanos, no vienas puses, un likumīgu un nelikumīgu tirdzniecību ar dzīvo dabu, saglabāšanu un ekosistēmu degradāciju, no otras puses; |
| --- | --- |

65.

| 66. | norāda, ka pandēmiju risku ievērojami var mazināt, ja ierobežo cilvēka darbības, kas izraisa biodaudzveidības zudumu, turklāt aplēsts, ka pandēmiju riska mazināšanas izmaksas ir 100 reizes zemākas nekā pandēmiju apkarošanas izmaksas; uzsver, cik būtiski ir aizsargāt un atjaunot dzīvās dabas dzīvotnes, lai nepieļautu kārtējo dzīvnieku izcelsmes pandēmiju; mudina visas puses daudzkāršot centienus; |
| --- | --- |

66.

| 67. | mudina ES un visas pārējās puses nodrošināt tirgoto dzīvo dzīvnieku, kā arī audzētavās turēto dzīvnieku labturību, un atzīt zinātniskos pierādījumus, ka slikti labturības apstākļi audzētavās, pārvadāšanas laikā un tirdzniecības vietās ir saistīti ar slimību uzliesmojumu un izplatību, kas līdz ar to apdraud gan dzīvnieku, gan cilvēka veselību; uzsver priekšrocības, ko šajā ziņā nodrošina ES mēroga pozitīvs saraksts ar dzīvniekiem, kurus drīkst turēt kā lolojumdzīvniekus; |
| --- | --- |

67.

| 68. | aicina Komisiju izmantot BTN paredzētos regulatīvos dialogus, lai popularizētu ES stingros sanitāros, fitosanitāros un dzīvnieku labturības standartus nolūkā mazināt turpmāku epidēmiju un pandēmiju rašanās risku; aicina Komisiju arī apsvērt iespēju vajadzības gadījumā noteikt moratoriju savvaļas dzīvnieku vai citu sugu dzīvnieku importam no apvidiem, kuros ziņots par infekcijas slimību uzliesmojumiem, lai varētu pievērsties jebkādām bažām par drošību; |
| --- | --- |

68.

| 69. | uzsver, ka CITES kā tirdzniecības ar dzīvo dabu starptautiskam regulatoram jābūt svarīgai lomai turpmāko pandēmiju novēršanā; |
| --- | --- |

69.

| 70. | uzsver Pasaules Veselības organizācijas, Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas (OIE) un Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides programmas pamatnostādnes, ar ko valstu kompetentās iestādes tiek aicinātas īstenot ārkārtas pasākumus un apturēt tirdzniecību ar savvaļā sagūstītiem dzīviem zīdītājiem, kas paredzēti pārtikas vai pavairošanas nolūkiem, un slēgt pārtikas tirgus, kuros pārdod savvaļā sagūstītus dzīvus zīdītājus, ja vien nav ieviesti attiecīgi noteikumi, kuru efektivitāte ir pierādīta, kā arī ir veikts pienācīgs riska novērtējums, un uzsver IPBES ieteikumus aizliegt tirdzniecību ar dzīvās dabas sugu dzīviem īpatņiem, kuri pēc ekspertu uzskatiem var izraisīt slimības; aicina Komisiju un ES dalībvalstis atbalstīt globālās kopienas centienus risināt problēmas, kas saistītas ar savvaļas dzīvnieku, jo īpaši putnu un zīdītāju, komerctirdzniecību un pārdošanu lietošanai pārtikā, lai šādu tirdzniecību pakāpeniski pārtrauktu, un šādas rīcības galīgais mērķis būtu novērst turpmāku zoonotisku pandēmiju rašanos; |
| --- | --- |

70.

| 71. | uzsver Komisijas un dalībvalstu svarīgo lomu pieejas “Viena veselība” koordinēšanā un atbalstīšanā Eiropas Savienībā un šīs pieejas popularizēšanā visos starptautiskajos forumos; prasa steidzami pieņemt jaunu rezolūciju, ar ko mudinātu puses konvencijas īstenošanā un savos valsts tiesību aktos integrēt pieeju “Viena veselība” attiecībā uz dzīvās dabas tirdzniecību un izmantošanu, un šajā ziņā piemērot “Vienas veselības” augsta līmeņa ekspertu grupas izstrādāto operatīvo definīciju “viena veselība”, un, izskatot pieteikumus tirdzniecības ar dzīvo dabu atļaujām un sertifikātiem, veikt pienācīgu riska analīzi un īstenot profilakses programmas dzīvnieku, cilvēka un vides veselības jomā; |
| --- | --- |

71.

| 72. | ar bažām atzīmē, ka gaisa transporta pasažieri joprojām dalībvalstīs nelikumīgi ieved lielu daudzumu mājas un savvaļas dzīvnieku gaļas, līdz ar to apdraudot dzīvnieku un cilvēka veselību un biodaudzveidību; aicina Komisiju kopā ar dalībvalstīm pastiprināt datu vākšanu par šo problēmu un atbalstīt un koordinēt ES reaģēšanu uz nelegālu gaļas importu; |
| --- | --- |

72.

| 73. | atzinīgi vērtē CITES nodomu sadarboties ar OIE, lai izstrādātu kopīgu darba programmu un sadarbības ceļā aizpildītu zināšanu robus un apzinātu efektīvus un praktiskus risinājumus, kā samazināt patogēnu izplatības riskus dzīvās dabas piegādes ķēdēs; mudina CITES, īstenojot pieeju “Viena veselība”, arī turpmāk stiprināt aktīvu sadarbību ar citām zoonožu profilaksē iesaistītām starptautiskām organizācijām un konvencijām; |
| --- | --- |

73.

| 74. | atgādina, cik būtiski ir sugu saglabāšanā un konvencijas īstenošanā iesaistīt pirmiedzīvotājus un vietējās kopienas; atzīst, ka atsevišķu kopienu iztika ir atkarīga no CITES sarakstā iekļautām sugām; pauž nožēlu, ka pirmiedzīvotāji un vietējās kopienas nav pietiekami ņemtas vērā CITES atšķirībā no KBD; uzskata, ka CITES sanāksmes būtu rezultatīvākas, ja tajās vairāk būtu pārstāvētas un lielākā skaitā piedalītos pirmiedzīvotāji un vietējās kopienas, un pauž nožēlu, ka pagaidām šajā ziņā nav panākts progress; mudina puses un Sekretariātu turpināt darbu, lai definētu un īstenotu efektīvus mehānismus, ar kuriem nodrošinātu pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu ņemšanu vērā; |
| --- | --- |

74.

| 75. | aicina Pasaules Veselības organizāciju vērsties pret savvaļas dzīvnieku izmantošanu zāļu ražošanā, jo īpaši pret tādu sugu izmantošanu, kas IUCN Sarkanajā grāmatā klasificētas kā (gandrīz) apdraudētas, aizsargājamas vai izzūdošas; |
| --- | --- |

75.

Grozījumi CITES pielikumos

| 76. | pauž stingru atbalstu ES un tās dalībvalstu iesniegtajiem priekšlikumiem grozīt CITES pielikumu sarakstus; |
| --- | --- |

76.

| 77. | aicina ES dalībvalstis atbalstīt visus valstu, kurās ir attiecīgo sugu dzīvotnes, CoP19 iesniegtos vai atbalstītos priekšlikumus iekļaut sarakstā sugas vai II pielikumā iekļautās sugas pārvietot uz I pielikumu; |
| --- | --- |

77.

| 78. | aicina ES dalībvalstis un visas parējās puses, atzīstot, ka eksotisko dzīvnieku tirgus un ietekmēto sugu skaits aug gan ES, gan starptautiskā mērogā, atbalstīt CoP19 iesniegtos priekšlikumus, ar ko paredz labāk aizsargātu rāpuļus, abiniekus, putnus, zivis un zīdītājus, ko apdraud starptautiskā lolojumdzīvnieku tirdzniecība; |
| --- | --- |

78.

| 79. | prasa ES un visām CITES pusēm visās oficiālajās nostājās par darba dokumentiem un sarakstā iekļaušanas priekšlikumiem ievērot piesardzības principu sugu aizsardzībā un jo īpaši pilnībā ņemt vērā principu “maksā lietotājs”, profilakses principu, labākās pieejamās zinātniskās informācijas principu un ekosistēmas pieeju; |
| --- | --- |

79.

| 80. | mudina ES prasīt, lai tiktu pārskatīta rezolūcija Conf. 9.21 (Rev. CoP18) par I pielikumā iekļauto sugu kvotu interpretāciju un piemērošanu un biežāk pārskatītu kvotas attiecībā uz sugām, kurām saskaņā ar pielikumiem ir visaugstākais aizsardzības līmenis, jo pašreizējais deviņu gadu intervāls (trīs starpsesiju periodi) ir pārāk ilgs; |
| --- | --- |

80.

| 81. | atbalsta ieteikumus stiprināt sugu aizsardzību un saglabāšanu, kas ietver haizivis un rajas, jūras bruņrupučus, jūraszirdziņus, Tibetas antilopes un saigas; |
| --- | --- |

81.

| 82. | mudina ES atbalstīt pārredzama un iekļaujoša procesa izveidi, lai padziļināti, visaptveroši un konkrētā termiņā pārskatītu Rezolūciju Conf. 10.21. par dzīvu dzīvnieku pārvadāšanu un saistītos CITES norādījumus par pārvadājumiem, kas nav gaisa pārvadājumi; prasa izveidot kopīgu darba grupu dzīvnieku un augu pārvadāšanas jautājumos, kurai būtu pilnvaras pārvaldīt pamatnostādņu regulāru pārskatīšanu un izstrādāt grozījumus Rezolūcijā Conf. 10.21 (Rev. CoP16) ar mērķi uzlabot detalizētas transportēšanas prasības, ar ko precizētu izpildes pienākumus, un izvērtēt, kā puses attiecīgās prasības īsteno; |
| --- | --- |

82.

| 83. | aicina ES un tās dalībvalstis atbalstīt Pastāvīgās komitejas ierosinātā lēmuma pieņemšanu, lai atkārtoti sasauktu CITES darba grupu degunradžu aizsardzības jautājumos (Rhinoceros Enforcement Task Force), īpaši ņemot vērā, ka degunradžu malumedniecība un degunradžu ragu nelikumīga tirdzniecība joprojām būtiski apdraud Āfrikas un Āzijas degunradžu izdzīvošanu; |
| --- | --- |

83.

Konkrētām sugām piemērojamie pasākumi

Haizivis un rajas

| 84. | uzsver, ka haizivīm un rajām ir būtiska nozīme dzīvības saglabāšanā okeānā un ka jaunākie pētījumi, kas publiskoti pēc CITES CoP18, liecina, ka izmiršanas riskam pakļauti jau 37 % haizivju un raju sugu, kas pēc abiniekiem ir otrais augstākais rādītājs visās mugurkaulnieku grupās (11); uzsver, ka viens no galvenajiem šīs problēmas cēloņiem ir minēto sugu produktu starptautiskā tirdzniecība un ka ES ir viena no lielākajām haizivs liemeņu daļu un produktu eksportētājām un tirgotājām; |
| --- | --- |

84.

| 85. | pauž nožēlu, ka pašlaik CITES II pielikuma sarakstā iekļauti tikai 25 % sugu, kuras ietekmē spuru tirdzniecība; mudina ES prasīt Sekretariātam, Pastāvīgajai komitejai un CITES pusēm turpināt pētījumus un novērst SC74 Doc. 67.2 minēto bažas raisošo kritisko neatbilstību starp CITES sarakstā iekļauto haizivju sugu nozveju un tirdzniecības apmēru, kā arī identificēt avotus, kas varētu būt vainīgi nepietiekamā ziņošanā par CITES sarakstā iekļautajām haizivju sugām vai šo sugu nelikumīgā tirdzniecībā; |
| --- | --- |

85.

| 86. | tāpēc atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu Padomes lēmumam, kurā iekļauts II pielikuma priekšlikums, ar ko CITES regulu attiecinātu uz visu āmurhaizivju dzimtu; |
| --- | --- |

86.

| 87. | mudina ES, kam ir būtiska loma globālajā haizivju zvejniecībā un tirdzniecībā, atbalstīt CoP19 rīkotājvalsts Panamas iesniegto priekšlikumu II pielikuma sarakstā iekļaut rekviēmhaizivis (Carcharhinidae dzimta) un pārējās Carcharhinidae dzimtas sugas iekļaut kā līdzīgās sugas, pamatojoties uz fizisko līdzību; |
| --- | --- |

87.

Lielie kaķi

| 88. | atzīst, ka atsevišķas lielo kaķu sugas ir starp visvairāk apdraudētajām CITES sugām, kuru populācijas turpina samazināties un dažās valstīs jau ir izmirušas, un CITES lielo kaķu sugu saglabāšanai un tirdzniecībai netiek piešķirta pietiekama uzmanība un finansiālais atbalsts salīdzinājumā ar citiem CITES uzdevumiem; |
| --- | --- |

88.

| 89. | mudina ES izveidot lielo kaķu sugu saglabāšanas fondu, kas inter alia atbalstītu rezolūciju un lēmumu īstenošanu, kuri attiecas uz CITES lielo kaķu sugām, un īstenotu konkrētām valstīm adresētus, noteiktā termiņā īstenojamus ieteikumus un CITES Lielo kaķu darba grupas rezultātus un secinājumus; |
| --- | --- |

89.

| 90. | turklāt mudina ES nodrošināt, lai CITES Sekretariāts izmantotu uz risku balstītu pieeju CITES misiju īstenošanai valstīs, kurās Āzijas lielos kaķus tur nebrīvē un nepiemērotos apstākļos; |
| --- | --- |

90.

| 91. | ar lielām bažām atzīmē, ka visu piecu Panthera ģints sugu (tīģeris, lauva, jaguārs, leopards un sniega leopards) saglabāšanas stāvoklis ir nelabvēlīgs robežās no “gandrīz apdraudēta suga” līdz “apdraudēta suga” un to populācijas samazinās; |
| --- | --- |

91.

| 92. | mudina visas puses bez izņēmuma aizliegt komerctirdzniecību ar piecām Panthera ģints sugām (tīģeris, lauva, jaguārs, leopards un sniega leopards); turklāt aicina dalībvalstis aizliegt privātiem subjektiem, kas nav licencēti zoodārzi, šo sugu audzēšanu nebrīvē, jo tas var veicināt nelikumīgu tirdzniecību ar šīm sugām; |
| --- | --- |

92.

| 93. | norāda, ka likumīga komerctirdzniecība ar nebrīvē audzētām sugām, tādām kā tīģeri un citi lielie kaķi, ir ļoti kaitējoša, jo stimulē pieprasījumu, sarežģī izpildi un paver plašas iespējas legalizēt nelikumīgi iegūtus līdzekļus; |
| --- | --- |

93.

| 94. | prasa slēgt tīģeru audzētavas un izbeigt jebkādu komerctirdzniecību ar nebrīvē audzētiem tīģeriem un to daļām; |
| --- | --- |

94.

| 95. | aicina Komisiju, dalībvalstis un visas CITES puses nodrošināt Āfrikas lauvas iekļaušanu I pielikumā, lai šai sugai piešķirtu optimālu aizsardzības statusu, un prasa apkarot nelikumīgu tirdzniecību ar Āfrikas lauvām, kas galvenokārt notiek ar Āzijas valstīm; |
| --- | --- |

95.

Ziloņi

| 96. | aicina Komisiju pilnībā atbalstīt un aktīvi aizstāvēt visu Āfrikas ziloņu populāciju iekļaušanu CITES I pielikumā un iebilst pret jebkuras ziloņu populācijas pārvietošanu no I pielikuma uz II pielikumu; |
| --- | --- |

96.

| 97. | aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt vienkārša un vienota tiesiskā regulējuma izstrādi attiecībā uz tirdzniecību ar dzīviem savvaļā sagūstītiem Āfrikas ziloņiem, ar ko eksportu atļautu vienīgi in situ saglabāšanas programmu ietvaros vai uz drošām savvaļas teritorijām sugas dabiskajā un vēsturiskajā areālā Āfrikā; |
| --- | --- |

97.

| 98. | uzsver nostāju, ko paudušas Āfrikas ziloņu koalīcijā apvienojušās Āfrikas ziloņu areāla valstis un IUCN Sugu izdzīvošanas komisija — Āfrikas ziloņu ekspertu grupa, kas iebilst pret Āfrikas ziloņu pārvietošanu no savvaļas, lai arī kādi būtu nolūki to turēšanai nebrīvē; |
| --- | --- |

98.

| 99. | mudina ES uzsvērt, ka visi CITES Lēmuma Nr. 18.226 un Nr. 18.227 noteikumi joprojām netiek pilnībā īstenoti, un aicina ES stingri mudināt visas puses pilnībā ievērot šos noteikumus, un vienlaikus atzinīgi vērtē vairāku Āzijas ziloņu areāla valstu apņemšanos īstenot drošākas sistēmas dzīvu Āzijas ziloņu reģistrācijai, marķēšanai un izsekošanai; |
| --- | --- |

99.

| 100. | mudina slēgt atlikušos legālos vietējos ziloņkaula tirgus, piemēram, Japānā, un aicina ES un visas puses nekavējoties noraidīt jebkādus priekšlikumus atcelt ziloņkaula tirdzniecības ierobežojumus; |
| --- | --- |

100.

| 101. | aicina Komisiju un dalībvalstis pieprasīt lielāku pārredzamību pār ziloņkaula krājumiem un uzglabāšanas vietām, uzlabot pārvaldību un mudināt šos krājumus iznīcināt; |
| --- | --- |

101.

| 102. | aicina ES veikt pēcpasākumus saistībā ar ES ierosinājumu CITES Pastāvīgās komitejas 74. sanāksmē un nodrošināt, ka Ziloņu tirdzniecības informācijas sistēmā (ETIS) tiek iekļauti ziņojumi, tostarp ziņojums, kas jāiesniedz CoP19, attiecībā uz tādu ziloņkaula konfiskācijas lietu analīzi, kas saistītas ar katru pusi, kurai ir likumīgi ziloņkaula komerctirdzniecības vietējie tirgi, un aicina prasīt CITES Sekretariātam izmantot informāciju, kas savākta Ziloņu nelegālas nogalināšanas uzraudzības (MIKE), ETIS un Nacionālā ziloņkaula rīcības plāna (NIAP) ietvaros, nolūkā analizēt, kur varētu atrasties lielākie nedeklarētie krājumi; |
| --- | --- |

102.

| 103. | mudina ES un tās dalībvalstis atbalstīt ieteikumu pārskatīt NIAP procesu, lai pārliecinātos, ka tas joprojām atbilst paredzētajam mērķim, un prasa attiecīgajām pusēm darīt vairāk saskaņā ar NIAP ziloņkaula krājumu procesu; |
| --- | --- |

103.

| 104. | aicina ES nodrošināt, ka ETIS joprojām ir stabils mehānisms un informācijas avots attiecībā uz nelegālas ziloņkaula tirdzniecības tendencēm, ņemot vērā, ka ETIS vairāk nekā divdesmit gadus ir bijis uzticams rīks; |
| --- | --- |

104.

Citas sugas

| 105. | prasa ES un visām pusēm:






  — | atbalstīt priekšlikumus nīlzirgu, Hippopotamus amphibius, iekļaut I pielikuma sarakstā, ņemot vērā bažas par populācijas samazināšanos un sugas tirdzniecību; |
| --- | --- | --- |

105.

—

atbalstīt priekšlikumus nīlzirgu, Hippopotamus amphibius, iekļaut I pielikuma sarakstā, ņemot vērā bažas par populācijas samazināšanos un sugas tirdzniecību;

| — | atbalstīt priekšlikumus CITES pielikumos iekļaut papildu bruņrupuču sugas, tostarp Kinosternon, Claudius un Staurotypus ģints sugas; |
| --- | --- |

—

atbalstīt priekšlikumus CITES pielikumos iekļaut papildu bruņrupuču sugas, tostarp Kinosternon, Claudius un Staurotypus ģints sugas;

| — | atbalstīt Kostarikas ierosināto un pārējo areāla valstu atbalstīto priekšlikumu CITES II pielikumā iekļaut stiklvardes (Centrolenidae dzimta), lai tirdzniecība ar šīm sugām būtu legāla un ilgtspējīga; |
| --- | --- |

—

atbalstīt Kostarikas ierosināto un pārējo areāla valstu atbalstīto priekšlikumu CITES II pielikumā iekļaut stiklvardes (Centrolenidae dzimta), lai tirdzniecība ar šīm sugām būtu legāla un ilgtspējīga;

| — | mudināt Botsvānu ziņot par visām darbībām, ko tā īsteno, lai saskaņā ar Rezolūciju Conf. 9.14 (Rev.CoP17) par Āfrikas un Āzijas degunradžu saglabāšanu un tirdzniecību apkarotu degunradžu malumedniecību un nelegālu tirdzniecību, ņemot vērā nopietnās bažas par degunradžu malumedniecības pieaugumu Botsvānā kopš CoP18; |
| --- | --- |

—

mudināt Botsvānu ziņot par visām darbībām, ko tā īsteno, lai saskaņā ar Rezolūciju Conf. 9.14 (Rev.CoP17) par Āfrikas un Āzijas degunradžu saglabāšanu un tirdzniecību apkarotu degunradžu malumedniecību un nelegālu tirdzniecību, ņemot vērā nopietnās bažas par degunradžu malumedniecības pieaugumu Botsvānā kopš CoP18;

| — | paātrināt darbu pie lēmumiem un/vai grozījumiem Rezolūcijā Conf. 17.10 par zvīņnešu saglabāšanu un tirdzniecību, lai mudinātu puses, kurām ir vietējie tirgi, darīt visu iespējamo nolūkā slēgt attiecīgos tirgus un iznīcināt zvīņnešu krājumus; |
| --- | --- |

—

paātrināt darbu pie lēmumiem un/vai grozījumiem Rezolūcijā Conf. 17.10 par zvīņnešu saglabāšanu un tirdzniecību, lai mudinātu puses, kurām ir vietējie tirgi, darīt visu iespējamo nolūkā slēgt attiecīgos tirgus un iznīcināt zvīņnešu krājumus;

| — | paātrināt darbu pie lēmumiem, ar ko Meksiku sauktu pie atbildības, jo nav novērsta I pielikumā iekļautās sugas Totoaba macdonaldi nelegālā zveja un tirdzniecība, kas veicina Kalifornijas cūkdelfīna (Phocoena sinus) izmiršanu, tostarp apsvērt iespēju apturēt CITES sarakstā iekļauto sugu komerctirdzniecību saskaņā ar Res. Conf. 14.3; |
| --- | --- |

—

paātrināt darbu pie lēmumiem, ar ko Meksiku sauktu pie atbildības, jo nav novērsta I pielikumā iekļautās sugas Totoaba macdonaldi nelegālā zveja un tirdzniecība, kas veicina Kalifornijas cūkdelfīna (Phocoena sinus) izmiršanu, tostarp apsvērt iespēju apturēt CITES sarakstā iekļauto sugu komerctirdzniecību saskaņā ar Res. Conf. 14.3;

| 106. | aicina Honkongu un Ķīnu pastiprināt robežkontroli, lai apturētu Totoaba macdonaldi importu, kas lielākoties tiek importēts Ķīnā; |
| --- | --- |

106.

| 107. | mudina visas puses pilnībā aizliegt Totoaba macdonaldi tirdzniecību; |
| --- | --- |

107.

o

o o

| 108. | uzdod priekšsēdētājai nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Pusēm Konvencijai par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām un tās Sekretariātam. |
| --- | --- |

108.

---

(1)  OV C 67, 8.2.2022., 25. lpp.

(2)  OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.

(3)  Pārtikas un lauksaimniecības organizācija, “The State of the World’s Forests 2022 — Forest paths for green recovery and building inclusive, resilient and sustainable economy” [Pasaules mežu stāvoklis 2022. gadā — mežu izmantošana virzībā uz zaļo atveseļošanos un iekļaujošas, noturīgas un ilgtspējīgas ekonomikas veidošanu], Roma, 2022. gads.

(4)  International Fund for Animal Welfare, ‘Supply and demand: the EU’s role in the global shark trade [Starptautiskais Dzīvnieku labturības fonds, Piedāvājums un pieprasījums: ES loma globālajā haizivju tirdzniecībā], 2022.

(5)  IUCN, African elephant species now Endangered and Critically Endangered – IUCN Red List [Apdraudētās un kritiski apdraudētās Āfrikas ziloņu sugas — IUCN Sarkanā grāmata], 2021. gada 25. marts.

(6)  Komisijas Regula (EK) Nr. 865/2006 (2006. gada 4. maijs), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz Padomes Regulas (EK) Nr. 338/97 par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību, ieviešanu (OV L 166, 19.6.2006., 1. lpp.).

(7)  OV C 67, 8.2.2022., 25. lpp.

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 978/2012 (2012. gada 25. oktobris) par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 732/2008 (OV L 303, 31.10.2012., 1. lpp.).

(9)  Komisijas priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par digitālo pakalpojumu vienoto tirgu (digitālo pakalpojumu tiesību akts), ar ko groza Direktīvu 2000/31/EK (COM(2020)0825).

(10)  Komisijas 2021. gada 14. aprīļa paziņojums par ES Organizētās noziedzības novēršanas stratēģiju 2021.–2025. gadam (COM(2021)0170).

(11)  IUCN Species Survival Commission — Shark Specialist Group, New Global Study Unprecedented Shark and Ray Extinction Risk [IUCN Sugu izdzīvošanas komisija — Haizivju ekspertu grupa, “Jaunā globālā pētījumā konstatēts bezprecedenta izmiršanas apdraudējums haizivīm un rajām”], 2021. gada 6. septembris.

---

| 14.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 132/54 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 132/54

---

P9_TA(2022)0346

Ūdens pieejamība kā cilvēktiesības: ārējā dimensija

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. oktobra rezolūcija par ūdens pieejamību kā cilvēktiesībām: ārējā dimensija (2021/2187(INI))

(2023/C 132/06)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2010. gada 28. jūlija rezolūciju Nr. 64/292, kurā ir atzītas cilvēka tiesības uz dzeramo ūdeni un sanitāriju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2010. gada 28. jūlija rezolūciju Nr. 64/292, kurā ir atzītas cilvēka tiesības uz dzeramo ūdeni un sanitāriju,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2013. gada 18. decembra rezolūciju Nr. 68/157 par cilvēktiesībām uz dzeramo ūdeni un sanitāriju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2013. gada 18. decembra rezolūciju Nr. 68/157 par cilvēktiesībām uz dzeramo ūdeni un sanitāriju,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2020. gada 6. oktobra rezolūciju Nr. 45/8 par cilvēktiesībām uz dzeramo ūdeni un sanitāriju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2020. gada 6. oktobra rezolūciju Nr. 45/8 par cilvēktiesībām uz dzeramo ūdeni un sanitāriju,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2021. gada 8. oktobra rezolūciju Nr. 48/13 par cilvēktiesībām uz tīru, veselīgu un ilgtspējīgu vidi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2021. gada 8. oktobra rezolūciju Nr. 48/13 par cilvēktiesībām uz tīru, veselīgu un ilgtspējīgu vidi,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2016. gada 21. decembra rezolūciju Nr. 71/222 par iniciatīvu “Starptautiskās rīcības desmitgade ūdens resursu ilgtspējīgai attīstībai no 2018. gada līdz 2028. gadam”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2016. gada 21. decembra rezolūciju Nr. 71/222 par iniciatīvu “Starptautiskās rīcības desmitgade ūdens resursu ilgtspējīgai attīstībai no 2018. gada līdz 2028. gadam”,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2020. gada 21. decembra rezolūciju Nr. 75/212 par ANO konferenci par iniciatīvas “Starptautiskās rīcības desmitgade ūdens resursu ilgtspējīgai attīstībai no 2018. gada līdz 2028. gadam” mērķu īstenošanas vidusposma visaptverošu novērtēšanu (ANO 2023. gada ūdens resursu konference), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2020. gada 21. decembra rezolūciju Nr. 75/212 par ANO konferenci par iniciatīvas “Starptautiskās rīcības desmitgade ūdens resursu ilgtspējīgai attīstībai no 2018. gada līdz 2028. gadam” mērķu īstenošanas vidusposma visaptverošu novērtēšanu (ANO 2023. gada ūdens resursu konference),

| — | ņemot vērā Vispārējo Cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo Cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām un ANO Ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību komitejas vispārīgās piezīmes, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām un ANO Ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību komitejas vispārīgās piezīmes,

| — | ņemot vērā Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW), Konvenciju par bērna tiesībām un Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW), Konvenciju par bērna tiesībām un Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām,

| — | ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko 2017. gada 17. novembrī pasludināja Eiropas Parlaments, Padome un Komisija, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko 2017. gada 17. novembrī pasludināja Eiropas Parlaments, Padome un Komisija,

| — | ņemot vērā ANO Ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību komitejas Vispārējo komentāru Nr. 15 (2002) par tiesībām uz ūdeni, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību komitejas Vispārējo komentāru Nr. 15 (2002) par tiesībām uz ūdeni,

| — | ņemot vērā ANO Deklarāciju par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām un Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) 1989. gada Konvenciju Nr. 169 par pirmiedzīvotāju un cilšu tautām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Deklarāciju par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām un Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) 1989. gada Konvenciju Nr. 169 par pirmiedzīvotāju un cilšu tautām,

| — | ņemot vērā 1992. gada Konvenciju par robežšķērsojošo ūdensteču un starptautisko ezeru aizsardzību un izmantošanu (Ūdens konvencija), par kuru sākotnēji notika sarunas kā par reģionālu instrumentu un kura 2016. gadā tika atvērta parakstīšanai visām ANO dalībvalstīm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1992. gada Konvenciju par robežšķērsojošo ūdensteču un starptautisko ezeru aizsardzību un izmantošanu (Ūdens konvencija), par kuru sākotnēji notika sarunas kā par reģionālu instrumentu un kura 2016. gadā tika atvērta parakstīšanai visām ANO dalībvalstīm,

| — | ņemot vērā 1997. gada Konvenciju par Likumu par starptautisko ūdensteču izmantošanu ārpus navigācijas (Ūdensteču konvencija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1997. gada Konvenciju par Likumu par starptautisko ūdensteču izmantošanu ārpus navigācijas (Ūdensteču konvencija),

| — | ņemot vērā Ūdeņu konvencijas UNECE un PVO 1999. gada Protokolu par ūdeni un veselību, kas nodrošina satvaru cilvēktiesību uz ūdeni un sanitāriju praktiskai īstenošanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ūdeņu konvencijas UNECE un PVO 1999. gada Protokolu par ūdeni un veselību, kas nodrošina satvaru cilvēktiesību uz ūdeni un sanitāriju praktiskai īstenošanai,

| — | ņemot vērā ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), jo īpaši 6. IAM par dzeramo ūdeni un sanitāriju, un Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), jo īpaši 6. IAM par dzeramo ūdeni un sanitāriju, un Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam,

| — | ņemot vērā ANO 2019. gada 19. marta ziņojumu par pasaules ūdens resursu attīstību “Nevienu neatstāt novārtā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 2019. gada 19. marta ziņojumu par pasaules ūdens resursu attīstību “Nevienu neatstāt novārtā”,

| — | ņemot vērā ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) publicētos ziņojumus par Pārtikas un lauksaimniecības stāvokli 2020. un 2021. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) publicētos ziņojumus par Pārtikas un lauksaimniecības stāvokli 2020. un 2021. gadā,

| — | ņemot vērā īpašā referenta jautājumos par cilvēktiesībām uz drošu dzeramo ūdeni un sanitāriju 2021. gada 16. jūlija ziņojumu par ūdens komercializācijas un finansializācijas radīto risku un ietekmi uz cilvēktiesībām uz drošu dzeramo ūdeni un sanitāriju, kā arī viņa 2020. gada 21. jūlija ziņojumu par cilvēktiesībām un ūdensapgādes un sanitārijas pakalpojumu privatizāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā īpašā referenta jautājumos par cilvēktiesībām uz drošu dzeramo ūdeni un sanitāriju 2021. gada 16. jūlija ziņojumu par ūdens komercializācijas un finansializācijas radīto risku un ietekmi uz cilvēktiesībām uz drošu dzeramo ūdeni un sanitāriju, kā arī viņa 2020. gada 21. jūlija ziņojumu par cilvēktiesībām un ūdensapgādes un sanitārijas pakalpojumu privatizāciju,

| — | ņemot vērā ANO 2021. gada ziņojumu par ūdens attīstību pasaulē: ūdens vērtības noteikšana, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 2021. gada ziņojumu par ūdens attīstību pasaulē: ūdens vērtības noteikšana,

| — | ņemot vērā 2019. gada 17. jūnija ES cilvēktiesību pamatnostādnes par drošu dzeramo ūdeni un sanitāriju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 17. jūnija ES cilvēktiesību pamatnostādnes par drošu dzeramo ūdeni un sanitāriju,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīvu 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (1) (Ūdens pamatdirektīva), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīvu 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (1) (Ūdens pamatdirektīva),

| — | ņemot vērā Padomes 1991. gada 12. decembra Direktīvu 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1991. gada 12. decembra Direktīvu 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvu 2006/118/EK par gruntsūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu un pasliktināšanos (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvu 2006/118/EK par gruntsūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu un pasliktināšanos (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 16. decembra Direktīvu (ES) 2020/2184 par dzeramā ūdens kvalitāti (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 16. decembra Direktīvu (ES) 2020/2184 par dzeramā ūdens kvalitāti (4),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 19. marta paziņojumu par Eiropas pilsoņu iniciatīvu “Ūdens un sanitārija ir cilvēka tiesības! Ūdens ir sabiedriskais labums, nevis prece!” (COM(2014)0177), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 19. marta paziņojumu par Eiropas pilsoņu iniciatīvu “Ūdens un sanitārija ir cilvēka tiesības! Ūdens ir sabiedriskais labums, nevis prece!” (COM(2014)0177),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīvu 2008/99/EK par vides krimināltiesisko aizsardzību (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīvu 2008/99/EK par vides krimināltiesisko aizsardzību (5),

| — | ņemot vērā Padomes 2018. gada 19. novembra secinājumus “Diplomātija ūdens resursu jomā”, 2019. gada 17. jūnija secinājumus “ES cilvēktiesību pamatnostādnes par drošu dzeramo ūdeni un sanitāriju” un 2021. gada 19. novembra secinājumus “Ūdens ES ārējās darbības jomā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2018. gada 19. novembra secinājumus “Diplomātija ūdens resursu jomā”, 2019. gada 17. jūnija secinājumus “ES cilvēktiesību pamatnostādnes par drošu dzeramo ūdeni un sanitāriju” un 2021. gada 19. novembra secinājumus “Ūdens ES ārējās darbības jomā”,

| — | ņemot vērā Eiropas pilsoņu iniciatīvu “Right2Water” un 2015. gada 8. septembra rezolūciju par turpmākiem pasākumiem saistībā ar Eiropas pilsoņu iniciatīvu “Right2Water” (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas pilsoņu iniciatīvu “Right2Water” un 2015. gada 8. septembra rezolūciju par turpmākiem pasākumiem saistībā ar Eiropas pilsoņu iniciatīvu “Right2Water” (6),

| — | ņemot vērā 2021. gada 9. jūnija rezolūciju par ES Biodaudzveidības stratēģiju 2030. gadam — atgriezīsim savā dzīvē dabu” (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 9. jūnija rezolūciju par ES Biodaudzveidības stratēģiju 2030. gadam — atgriezīsim savā dzīvē dabu” (7),

| — | ņemot vērā 2021. gada 10. marta rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par pienācīgu rūpību uzņēmumu darbībā un atbildību par to (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 10. marta rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par pienācīgu rūpību uzņēmumu darbībā un atbildību par to (8),

| — | ņemot vērā pastāvošās veiksmīgās pārrobežu sadarbības metodes, piemēram, viedokļu apmaiņu ūdensapgādes un notekūdeņu savākšanas un attīrīšanas uzņēmumu starpā Ziemeļvalstīs 20. gadsimta 80. gados, Ziemeļvalstu hidroloģijas apvienotās asociācijas izveidi 1970. gadā, ikgadējo Ziemeļvalstu padomnieku ūdens resursu jomā sanāksmi, Ziemeļvalstu forumus ūdens resursu jomā un plašo Ziemeļvalstu sadarbību ūdens resursu apsaimniekošanas jautājumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pastāvošās veiksmīgās pārrobežu sadarbības metodes, piemēram, viedokļu apmaiņu ūdensapgādes un notekūdeņu savākšanas un attīrīšanas uzņēmumu starpā Ziemeļvalstīs 20. gadsimta 80. gados, Ziemeļvalstu hidroloģijas apvienotās asociācijas izveidi 1970. gadā, ikgadējo Ziemeļvalstu padomnieku ūdens resursu jomā sanāksmi, Ziemeļvalstu forumus ūdens resursu jomā un plašo Ziemeļvalstu sadarbību ūdens resursu apsaimniekošanas jautājumos,

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas atzinumu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0231/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0231/2022),

| A. | tā kā ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūcijā Nr. 64/292 tiesības uz dzeramo ūdeni un sanitāriju tika atzītas kā cilvēktiesības, kas ir būtiskas pilnvērtīgai dzīvei un visu cilvēktiesību izmantošanai; tā kā ūdens trūkums nav savienojams ar dzīvību un tā kā abas tiesības ir savstarpēji saistītas un būtiskas cilvēka cienīgai dzīvei; tā kā bez funkcionējošām sanitārijas sistēmām nevar pastāvēt ilgtspējīga un vispārēja piekļuve dzeramajam ūdenim; tā kā ūdenim un ūdens tilpnēm piemīt arī spēcīga kultūras, garīgā un reliģiskā dimensija, ņemot vērā to būtisko nozīmi sabiedrības dzīvē; |
| --- | --- |

A.

tā kā ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūcijā Nr. 64/292 tiesības uz dzeramo ūdeni un sanitāriju tika atzītas kā cilvēktiesības, kas ir būtiskas pilnvērtīgai dzīvei un visu cilvēktiesību izmantošanai; tā kā ūdens trūkums nav savienojams ar dzīvību un tā kā abas tiesības ir savstarpēji saistītas un būtiskas cilvēka cienīgai dzīvei; tā kā bez funkcionējošām sanitārijas sistēmām nevar pastāvēt ilgtspējīga un vispārēja piekļuve dzeramajam ūdenim; tā kā ūdenim un ūdens tilpnēm piemīt arī spēcīga kultūras, garīgā un reliģiskā dimensija, ņemot vērā to būtisko nozīmi sabiedrības dzīvē;

| B. | tā kā Eiropas Sociālo tiesību pīlāra 20. princips “Piekļuve pamatpakalpojumiem” ietver skaidru atsauci uz pilsoņu tiesībām uz ūdensapgādi un sanitāriju; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas Sociālo tiesību pīlāra 20. princips “Piekļuve pamatpakalpojumiem” ietver skaidru atsauci uz pilsoņu tiesībām uz ūdensapgādi un sanitāriju;

| C. | tā kā, liedzot cilvēktiesības uz ūdeni, tiek ietekmēta tiesību uz dzīvību un veselību izmantošana, jo piesārņots ūdens, neatbilstīga notekūdeņu apsaimniekošana un slikta sanitārija ir saistīta ar nopietnu slimību pārnesi un pat mirstību; tā kā ūdensapgādes un sanitārijas pakalpojumi ir viens no sabiedrības veselības pamataspektiem; tā kā slimība ar caureju ir ceturtais biežāk sastopamais nāves cēlonis bērniem vecumā līdz pieciem gadiem un galvenais hroniski nepilnvērtīga uztura cēlonis; tā kā piekļuve tīram ūdenim, sanitārijai un higiēnas iespējām ir nepieciešama, lai pasaulē nodrošinātu noturību pret pandēmijām un infekcijas slimībām un cīnītos pret jaunajiem rezistences pret antimikrobiāliem līdzekļiem draudiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā, liedzot cilvēktiesības uz ūdeni, tiek ietekmēta tiesību uz dzīvību un veselību izmantošana, jo piesārņots ūdens, neatbilstīga notekūdeņu apsaimniekošana un slikta sanitārija ir saistīta ar nopietnu slimību pārnesi un pat mirstību; tā kā ūdensapgādes un sanitārijas pakalpojumi ir viens no sabiedrības veselības pamataspektiem; tā kā slimība ar caureju ir ceturtais biežāk sastopamais nāves cēlonis bērniem vecumā līdz pieciem gadiem un galvenais hroniski nepilnvērtīga uztura cēlonis; tā kā piekļuve tīram ūdenim, sanitārijai un higiēnas iespējām ir nepieciešama, lai pasaulē nodrošinātu noturību pret pandēmijām un infekcijas slimībām un cīnītos pret jaunajiem rezistences pret antimikrobiāliem līdzekļiem draudiem;

| D. | tā kā Covid-19 pandēmija vissmagāk ir skārusi visneaizsargātākos cilvēkus un vēlreiz ir uzsvērusi vajadzību pēc tīra ūdens pietiekamā daudzumā un pietiekamas sanitārijas visā pasaulē; tā kā ūdens apgādes, sanitārijas un higiēnas pakalpojumu (WASH) pieejamība un piekļuve tiem, tostarp neaizsargātām un atstumtām personām, ir ļoti būtiska cīņā pret Covid-19; |
| --- | --- |

D.

tā kā Covid-19 pandēmija vissmagāk ir skārusi visneaizsargātākos cilvēkus un vēlreiz ir uzsvērusi vajadzību pēc tīra ūdens pietiekamā daudzumā un pietiekamas sanitārijas visā pasaulē; tā kā ūdens apgādes, sanitārijas un higiēnas pakalpojumu (WASH) pieejamība un piekļuve tiem, tostarp neaizsargātām un atstumtām personām, ir ļoti būtiska cīņā pret Covid-19;

| E. | tā kā 80–90 % notekūdeņu jaunattīstības valstīs tiek izgāzti tieši upēs, ezeros un jūrā, izraisot ar ūdeni izplatītas slimības un nodarot būtisku kaitējumu videi; tā kā miljoniem nabadzīgu cilvēku dzīve ir atkarīga no ūdens avotu laba stāvokļa ne tikai dzeramā ūdens nodrošināšanai, bet arī pārtikas ražošanai lauksaimniecībā, lopkopībā un zivsaimniecībā; |
| --- | --- |

E.

tā kā 80–90 % notekūdeņu jaunattīstības valstīs tiek izgāzti tieši upēs, ezeros un jūrā, izraisot ar ūdeni izplatītas slimības un nodarot būtisku kaitējumu videi; tā kā miljoniem nabadzīgu cilvēku dzīve ir atkarīga no ūdens avotu laba stāvokļa ne tikai dzeramā ūdens nodrošināšanai, bet arī pārtikas ražošanai lauksaimniecībā, lopkopībā un zivsaimniecībā;

| F. | tā kā cilvēktiesību uz ūdeni un sanitāriju neievērošana un to aizsardzības un īstenošanas trūkums bieži ierobežo tiesības uz izglītību; tā kā bērniem, un daudzos gadījumos — meitenēm, katru dienu jānoiet vidēji seši kilometri, lai atnestu ūdeni, un tas liedz viņām iespēju apmeklēt skolu; tā kā ūdens ieguves alternatīvās izmaksas ir augstas, un ūdens ieguvei ir tālejoša ietekme, jo tā ievērojami saīsina laiku, ko var atvēlēt citām būtiskām aktivitātēm; |
| --- | --- |

F.

tā kā cilvēktiesību uz ūdeni un sanitāriju neievērošana un to aizsardzības un īstenošanas trūkums bieži ierobežo tiesības uz izglītību; tā kā bērniem, un daudzos gadījumos — meitenēm, katru dienu jānoiet vidēji seši kilometri, lai atnestu ūdeni, un tas liedz viņām iespēju apmeklēt skolu; tā kā ūdens ieguves alternatīvās izmaksas ir augstas, un ūdens ieguvei ir tālejoša ietekme, jo tā ievērojami saīsina laiku, ko var atvēlēt citām būtiskām aktivitātēm;

| G. | tā kā daudzi bērni pārtrauc mācības skolā, jo slimo ar slimībām, kas saistītas ar piesārņotu ūdeni vai sliktiem higiēnas paradumiem; tā kā katram trešajam bērnam skolās nav pienācīgas piekļuves ūdenim un sanitārijai; tā kā ANO 2021. gada ziņojums par ilgtspējīgas attīstības mērķiem liecina, ka pasaulē vairāk nekā piektdaļai pamatskolu nebija piekļuves pamata dzeramajam ūdenim vai viendzimuma tualetēm un vairāk nekā vienai trešdaļai nebija pamatiekārtu roku mazgāšanai; tā kā meitenes ir spiestas pamest skolu arī tad, ja viņām nav pieejamas sievietēm piemērotas tualetes un iespējas cilvēka cieņai atbilstīgi rūpēties par personīgo higiēnu menstruāciju laikā; |
| --- | --- |

G.

tā kā daudzi bērni pārtrauc mācības skolā, jo slimo ar slimībām, kas saistītas ar piesārņotu ūdeni vai sliktiem higiēnas paradumiem; tā kā katram trešajam bērnam skolās nav pienācīgas piekļuves ūdenim un sanitārijai; tā kā ANO 2021. gada ziņojums par ilgtspējīgas attīstības mērķiem liecina, ka pasaulē vairāk nekā piektdaļai pamatskolu nebija piekļuves pamata dzeramajam ūdenim vai viendzimuma tualetēm un vairāk nekā vienai trešdaļai nebija pamatiekārtu roku mazgāšanai; tā kā meitenes ir spiestas pamest skolu arī tad, ja viņām nav pieejamas sievietēm piemērotas tualetes un iespējas cilvēka cieņai atbilstīgi rūpēties par personīgo higiēnu menstruāciju laikā;

| H. | tā kā bērniem ar invaliditāti ir grūtības piekļūt izglītībai, jo trūkst pielāgotu tualešu un sanitārijas telpu; tā kā UNESCO ziņo, ka vairāk nekā 90 % no visiem bērniem ar invaliditāti neapmeklē skolu un meitenes ar invaliditāti biežāk pamet mācības nekā zēni ar invaliditāti; tā kā dzeramais ūdens ir ārkārtīgi svarīgs mācībās nepieciešamajai koncentrēšanās spējai; |
| --- | --- |

H.

tā kā bērniem ar invaliditāti ir grūtības piekļūt izglītībai, jo trūkst pielāgotu tualešu un sanitārijas telpu; tā kā UNESCO ziņo, ka vairāk nekā 90 % no visiem bērniem ar invaliditāti neapmeklē skolu un meitenes ar invaliditāti biežāk pamet mācības nekā zēni ar invaliditāti; tā kā dzeramais ūdens ir ārkārtīgi svarīgs mācībās nepieciešamajai koncentrēšanās spējai;

| I. | tā kā trūkumi, no kuriem daudzas sievietes un meitenes, personas ar konkrētiem invaliditātes veidiem un vecāka gadagājuma cilvēki cieš ūdens, sanitārijas un higiēnas ziņā, izpaužas daudzos veidos, kas ietekmē viņu vispārējo veselību, labklājību un cieņu, reproduktīvo veselību, izglītību, uzturu, drošību un līdzdalību ekonomikā un politikā; tā kā lielākoties mātes, kurām ir bērni ar invaliditāti, ir spiestas pamest darbu, lai nodrošinātu, ka viņu bērni var nokārtot dabiskās vajadzības, un mājmācību, ja skolās viņiem nav pieejamu tualešu; |
| --- | --- |

I.

tā kā trūkumi, no kuriem daudzas sievietes un meitenes, personas ar konkrētiem invaliditātes veidiem un vecāka gadagājuma cilvēki cieš ūdens, sanitārijas un higiēnas ziņā, izpaužas daudzos veidos, kas ietekmē viņu vispārējo veselību, labklājību un cieņu, reproduktīvo veselību, izglītību, uzturu, drošību un līdzdalību ekonomikā un politikā; tā kā lielākoties mātes, kurām ir bērni ar invaliditāti, ir spiestas pamest darbu, lai nodrošinātu, ka viņu bērni var nokārtot dabiskās vajadzības, un mājmācību, ja skolās viņiem nav pieejamu tualešu;

| J. | tā kā daudzās globālo dienvidu valstīs sievietes un meitenes tradicionāli ir atbildīgas par sadzīves ūdensapgādi un šie pienākumi padara viņas neaizsargātākas pret slimībām un vardarbību; tā kā sievietes un meitenes ir pakļautas lielākam uzbrukumu, seksuālas un dzimumbalstītas vardarbības, uzmākšanās un citu drošības apdraudējumu riskam, gādājot mājsaimniecībai nepieciešamo ūdeni sanitārajās telpās ārpus mājokļiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā daudzās globālo dienvidu valstīs sievietes un meitenes tradicionāli ir atbildīgas par sadzīves ūdensapgādi un šie pienākumi padara viņas neaizsargātākas pret slimībām un vardarbību; tā kā sievietes un meitenes ir pakļautas lielākam uzbrukumu, seksuālas un dzimumbalstītas vardarbības, uzmākšanās un citu drošības apdraudējumu riskam, gādājot mājsaimniecībai nepieciešamo ūdeni sanitārajās telpās ārpus mājokļiem;

| K. | tā kā, kā atzīts ES cilvēktiesību pamatnostādnēs par drošu dzeramo ūdeni un sanitāriju, cilvēktiesības uz ūdeni un sanitāriju aptver pieejamības, piekļūstamības, pieņemamības, kvalitātes un cenas pieejamības aspektus un cilvēktiesībās balstītas pieejas principus (nediskriminācija, pārskatatbildība, pārredzamība, līdzdalība u. c.); |
| --- | --- |

K.

tā kā, kā atzīts ES cilvēktiesību pamatnostādnēs par drošu dzeramo ūdeni un sanitāriju, cilvēktiesības uz ūdeni un sanitāriju aptver pieejamības, piekļūstamības, pieņemamības, kvalitātes un cenas pieejamības aspektus un cilvēktiesībās balstītas pieejas principus (nediskriminācija, pārskatatbildība, pārredzamība, līdzdalība u. c.);

| L. | tā kā ANO 6. IAM ir nodrošināt, lai līdz 2030. gadam visiem pasaules iedzīvotājiem būtu vispārēja un vienlīdzīga piekļuve dzeramajam ūdenim un sanitārijai; tā kā, neraugoties uz panākto progresu, saskaņā ar jaunāko ANO Ūdens pārvaldes ziņojumu par aktuālo stāvokli šajā jomā šī mērķa īstenošana joprojām ievērojami atpaliek no paredzētā un netiek pietiekami finansēta, un joprojām pastāv būtiskas problēmas gan saistībā ar tā sasniegšanu, gan attiecībā uz to, kā novērst lielo nevienlīdzību starp valstīm un to iekšienē attiecībā uz piekļuvi ūdensapgādes un sanitārijas pamatpakalpojumiem; |
| --- | --- |

L.

tā kā ANO 6. IAM ir nodrošināt, lai līdz 2030. gadam visiem pasaules iedzīvotājiem būtu vispārēja un vienlīdzīga piekļuve dzeramajam ūdenim un sanitārijai; tā kā, neraugoties uz panākto progresu, saskaņā ar jaunāko ANO Ūdens pārvaldes ziņojumu par aktuālo stāvokli šajā jomā šī mērķa īstenošana joprojām ievērojami atpaliek no paredzētā un netiek pietiekami finansēta, un joprojām pastāv būtiskas problēmas gan saistībā ar tā sasniegšanu, gan attiecībā uz to, kā novērst lielo nevienlīdzību starp valstīm un to iekšienē attiecībā uz piekļuvi ūdensapgādes un sanitārijas pamatpakalpojumiem;

| M. | tā kā ANO 2021. gada ziņojums par ilgtspējīgas attīstības mērķiem liecina, ka 2020. gadā 2 miljardiem cilvēku joprojām trūka droši pārvaldīta dzeramā ūdens, 3,6 miljardiem cilvēku trūka droši pārvaldītas sanitārijas un 2,3 miljardiem cilvēku trūka higiēnas pamatpakalpojumu un ka 129 valstis vēl nebija sasniegušas vajadzīgo progresu virzībā uz ilgtspējīgi pārvaldītiem ūdens resursiem līdz 2030. gadam; tā kā ūdens pieejamība rada labvēlīgus apstākļus ekonomikas attīstībai un šādi apstākļi ļauj neaizsargātām personām iegūt finansiālu neatkarību; |
| --- | --- |

M.

tā kā ANO 2021. gada ziņojums par ilgtspējīgas attīstības mērķiem liecina, ka 2020. gadā 2 miljardiem cilvēku joprojām trūka droši pārvaldīta dzeramā ūdens, 3,6 miljardiem cilvēku trūka droši pārvaldītas sanitārijas un 2,3 miljardiem cilvēku trūka higiēnas pamatpakalpojumu un ka 129 valstis vēl nebija sasniegušas vajadzīgo progresu virzībā uz ilgtspējīgi pārvaldītiem ūdens resursiem līdz 2030. gadam; tā kā ūdens pieejamība rada labvēlīgus apstākļus ekonomikas attīstībai un šādi apstākļi ļauj neaizsargātām personām iegūt finansiālu neatkarību;

| N. | tā kā universālas, droši pārvaldītas ūdensapgādes un sanitārijas nodrošināšana laikposmā no 2021. gada līdz 2040. gadam sniegtu neto ieguvumus no 37 miljardiem USD līdz 86 miljardiem USD gadā; |
| --- | --- |

N.

tā kā universālas, droši pārvaldītas ūdensapgādes un sanitārijas nodrošināšana laikposmā no 2021. gada līdz 2040. gadam sniegtu neto ieguvumus no 37 miljardiem USD līdz 86 miljardiem USD gadā;

| O. | tā kā ūdens ir ierobežots resurss; tā kā pēdējos divdesmit gados ir krasi samazinājies pieejamais saldūdens daudzums uz vienu cilvēku; tā kā iedzīvotāju skaita pieauguma nelīdzsvarots sadalījums un lauku apvidu depopulācija, lauksaimniecības intensifikācija, klimata pārmaiņu un vides degradācijas ietekme, kā arī atsevišķas ļaunprātīgas un piesārņojošas darbības ūdens izmantošanas jomā rada un nākotnē radīs arvien lielākas problēmas saistībā ar ūdens pieejamību daudzos reģionos; |
| --- | --- |

O.

tā kā ūdens ir ierobežots resurss; tā kā pēdējos divdesmit gados ir krasi samazinājies pieejamais saldūdens daudzums uz vienu cilvēku; tā kā iedzīvotāju skaita pieauguma nelīdzsvarots sadalījums un lauku apvidu depopulācija, lauksaimniecības intensifikācija, klimata pārmaiņu un vides degradācijas ietekme, kā arī atsevišķas ļaunprātīgas un piesārņojošas darbības ūdens izmantošanas jomā rada un nākotnē radīs arvien lielākas problēmas saistībā ar ūdens pieejamību daudzos reģionos;

| P. | tā kā liela daļa pasaules iedzīvotāju neto pieauguma līdz 2050. gadam notiks jaunattīstības valstu pilsētās, tādējādi palielinot pieprasījumu pēc ūdens un pārtikas urbānajās teritorijās; tā kā saskaņā ar ANO 2019. gada ziņojumu par ūdens resursu attīstību ir iespējams, ka līdz 2050. gadam mēs izmantosim par 20–30 % vairāk ūdens nekā pašlaik un tā kā saskaņā ar Pasaules Bankas datiem tiek prognozēts, ka pieprasījums pēc ūdens pilsētās trīs nākamo desmitgažu laikā palielināsies par 50–70 %; |
| --- | --- |

P.

tā kā liela daļa pasaules iedzīvotāju neto pieauguma līdz 2050. gadam notiks jaunattīstības valstu pilsētās, tādējādi palielinot pieprasījumu pēc ūdens un pārtikas urbānajās teritorijās; tā kā saskaņā ar ANO 2019. gada ziņojumu par ūdens resursu attīstību ir iespējams, ka līdz 2050. gadam mēs izmantosim par 20–30 % vairāk ūdens nekā pašlaik un tā kā saskaņā ar Pasaules Bankas datiem tiek prognozēts, ka pieprasījums pēc ūdens pilsētās trīs nākamo desmitgažu laikā palielināsies par 50–70 %;

| Q. | tā kā 125 no 154 jaunattīstības valstīm saskaņā ar 13. IAM ir noteikušas saldūdens resursus un sauszemes un mitrāju ekosistēmas par augstākajām prioritātēm savos nacionālajos klimatadaptācijas plānos; |
| --- | --- |

Q.

tā kā 125 no 154 jaunattīstības valstīm saskaņā ar 13. IAM ir noteikušas saldūdens resursus un sauszemes un mitrāju ekosistēmas par augstākajām prioritātēm savos nacionālajos klimatadaptācijas plānos;

| R. | tā kā globālā sasilšana ir būtisks ūdens trūkuma iemesls; tā kā pašreizējā ārkārtas situācija klimata jomā, palielinoties sausumam, plūdiem un spēcīgām lietusgāzēm, padziļina nevienlīdzīgo ūdens sadali; tā kā aptuveni 90 % no visām dabas katastrofām ir saistītas ar ūdeni un ar ūdeni saistītas katastrofas izraisa 70 % no visiem ar dabas katastrofām saistītajiem nāves gadījumiem; tā kā saskaņā ar Pasaules Meteoroloģijas organizācijas atlantu “Mirstība un ekonomiskie zaudējumi, ko izraisa ekstremāli laika apstākļi un klimatiskie apstākļi un ar ūdeni saistīti ekstremāli apstākļi” (1970.–2019. gads) no desmit izplatītākajām katastrofām lielāko bojāgājušo skaitu attiecīgajā periodā ir radījis sausums, vētras un plūdi; tā kā saskaņā ar ESAO datiem 2050. gadā gandrīz 20 % pasaules iedzīvotāju būs pakļauti plūdu riskam; |
| --- | --- |

R.

tā kā globālā sasilšana ir būtisks ūdens trūkuma iemesls; tā kā pašreizējā ārkārtas situācija klimata jomā, palielinoties sausumam, plūdiem un spēcīgām lietusgāzēm, padziļina nevienlīdzīgo ūdens sadali; tā kā aptuveni 90 % no visām dabas katastrofām ir saistītas ar ūdeni un ar ūdeni saistītas katastrofas izraisa 70 % no visiem ar dabas katastrofām saistītajiem nāves gadījumiem; tā kā saskaņā ar Pasaules Meteoroloģijas organizācijas atlantu “Mirstība un ekonomiskie zaudējumi, ko izraisa ekstremāli laika apstākļi un klimatiskie apstākļi un ar ūdeni saistīti ekstremāli apstākļi” (1970.–2019. gads) no desmit izplatītākajām katastrofām lielāko bojāgājušo skaitu attiecīgajā periodā ir radījis sausums, vētras un plūdi; tā kā saskaņā ar ESAO datiem 2050. gadā gandrīz 20 % pasaules iedzīvotāju būs pakļauti plūdu riskam;

| S. | tā kā ūdens resursu noslodze, ko ANO ir definējusi kā brīdi, kad ūdens pieprasījums ir lielāks nekā pieejamais daudzums, vai kad ūdens izmantošanu ierobežo tā zemā kvalitāte, dažos gadījumos varētu būt cēlonis izraisītai pārvietošanai un migrācijai; tā kā saskaņā ar ANO ziņojumiem par ūdeni pieci no vienpadsmit pasaules reģioniem, proti, divas trešdaļas pasaules iedzīvotāju, pašlaik saskaras ar ūdens resursu noslodzi; tā kā saskaņā ar 2020. gada ziņojumu par ilgtspējīgas attīstības mērķiem līdz 2030. gadam ūdens trūkuma dēļ varētu tikt pārvietoti aptuveni 700 miljoni cilvēku; |
| --- | --- |

S.

tā kā ūdens resursu noslodze, ko ANO ir definējusi kā brīdi, kad ūdens pieprasījums ir lielāks nekā pieejamais daudzums, vai kad ūdens izmantošanu ierobežo tā zemā kvalitāte, dažos gadījumos varētu būt cēlonis izraisītai pārvietošanai un migrācijai; tā kā saskaņā ar ANO ziņojumiem par ūdeni pieci no vienpadsmit pasaules reģioniem, proti, divas trešdaļas pasaules iedzīvotāju, pašlaik saskaras ar ūdens resursu noslodzi; tā kā saskaņā ar 2020. gada ziņojumu par ilgtspējīgas attīstības mērķiem līdz 2030. gadam ūdens trūkuma dēļ varētu tikt pārvietoti aptuveni 700 miljoni cilvēku;

| T. | tā kā atmežošana, zemes sagrābšana un dabas resursu pārmērīga izmantošana un ieguves darbības, tostarp darbības, ko veic organizētās noziedzības grupējumi, būtiski ietekmē upju un ezeru ūdens līmeni, maina ūdens ciklu un veicina upju un ezeru izžūšanu, kā arī izmantoto teritoriju piesārņošanu; |
| --- | --- |

T.

tā kā atmežošana, zemes sagrābšana un dabas resursu pārmērīga izmantošana un ieguves darbības, tostarp darbības, ko veic organizētās noziedzības grupējumi, būtiski ietekmē upju un ezeru ūdens līmeni, maina ūdens ciklu un veicina upju un ezeru izžūšanu, kā arī izmantoto teritoriju piesārņošanu;

| U. | tā kā saldūdens ekosistēmas aizņem mazāk nekā 1 % no Zemes virsmas, taču tajās mīt vairāk nekā 10 % no visām sugām un tām raksturīga ievērojama bioloģiskā daudzveidība; tā kā aptuveni 70 % no pasaules saldūdens tiek izmantoti lauksaimniecībā, bet pārējā daļa tiek izmantota rūpniecībā (19 %), galvenokārt pārtikas, tekstilizstrādājumu, enerģētikas, rūpniecības, ķīmijas, farmācijas un ieguves rūpniecības nozarēs, un mājsaimniecībās (11 %), tostarp patēriņā; |
| --- | --- |

U.

tā kā saldūdens ekosistēmas aizņem mazāk nekā 1 % no Zemes virsmas, taču tajās mīt vairāk nekā 10 % no visām sugām un tām raksturīga ievērojama bioloģiskā daudzveidība; tā kā aptuveni 70 % no pasaules saldūdens tiek izmantoti lauksaimniecībā, bet pārējā daļa tiek izmantota rūpniecībā (19 %), galvenokārt pārtikas, tekstilizstrādājumu, enerģētikas, rūpniecības, ķīmijas, farmācijas un ieguves rūpniecības nozarēs, un mājsaimniecībās (11 %), tostarp patēriņā;

| V. | tā kā veselīgas ekosistēmas ļauj uzlabot ūdens daudzumu un kvalitāti, vienlaikus palielinot noturību pret klimata pārmaiņām, |
| --- | --- |

V.

tā kā veselīgas ekosistēmas ļauj uzlabot ūdens daudzumu un kvalitāti, vienlaikus palielinot noturību pret klimata pārmaiņām,

| W. | tā kā lauksaimniecība ir lielākais saldūdens resursu patērētājs pasaulē; tā kā viena trešdaļa aramzemes visā pasaulē tiek izmantota, lai audzētu lauksaimniecības dzīvniekiem vajadzīgo barību; tā kā FAO 2020. gada ziņojumā “Pārtikas un lauksaimniecības stāvoklis — ūdens resursu problēmu pārvarēšana lauksaimniecībā” ir norādīts, ka pārtikas ražīgumu un lauku ienākumus var ievērojami palielināt, veicot ieguldījumus jaunās apūdeņošanas sistēmās vai pielāgojot un modernizējot esošās sistēmas, un ka tas būtu jāapvieno ar uzlabotu ūdens resursu apsaimniekošanas praksi, tostarp uzlabotu lauksaimniecības praksi; tā kā zemes sagrābšana negatīvi ietekmē ūdens pieejamību un kvalitāti, atņem ūdens avotus vietējām kopienām un pārkāpj to cilvēktiesības uz drošu dzeramo ūdeni; |
| --- | --- |

W.

tā kā lauksaimniecība ir lielākais saldūdens resursu patērētājs pasaulē; tā kā viena trešdaļa aramzemes visā pasaulē tiek izmantota, lai audzētu lauksaimniecības dzīvniekiem vajadzīgo barību; tā kā FAO 2020. gada ziņojumā “Pārtikas un lauksaimniecības stāvoklis — ūdens resursu problēmu pārvarēšana lauksaimniecībā” ir norādīts, ka pārtikas ražīgumu un lauku ienākumus var ievērojami palielināt, veicot ieguldījumus jaunās apūdeņošanas sistēmās vai pielāgojot un modernizējot esošās sistēmas, un ka tas būtu jāapvieno ar uzlabotu ūdens resursu apsaimniekošanas praksi, tostarp uzlabotu lauksaimniecības praksi; tā kā zemes sagrābšana negatīvi ietekmē ūdens pieejamību un kvalitāti, atņem ūdens avotus vietējām kopienām un pārkāpj to cilvēktiesības uz drošu dzeramo ūdeni;

| X. | tā kā 10 % no visas pasaules ūdens ieguves ir saistīti ar enerģijas ražošanu un tiek lēsts, ka līdz 2040. gadam ūdens patēriņš enerģētikas nozarē palielināsies par aptuveni 60 %; |
| --- | --- |

X.

tā kā 10 % no visas pasaules ūdens ieguves ir saistīti ar enerģijas ražošanu un tiek lēsts, ka līdz 2040. gadam ūdens patēriņš enerģētikas nozarē palielināsies par aptuveni 60 %;

| Y. | tā kā noteikta ļaunprātīga un daudzos gadījumos nelikumīga ieguves rūpniecība ir ievērojami ietekmējusi virszemes ūdeņu vai gruntsūdeņu resursus un ledāju, mežu, mitrāju, upju un citu cilvēku patēriņam svarīgu dzeramā ūdens avotu piesārņojumu un iznīcināšanu; |
| --- | --- |

Y.

tā kā noteikta ļaunprātīga un daudzos gadījumos nelikumīga ieguves rūpniecība ir ievērojami ietekmējusi virszemes ūdeņu vai gruntsūdeņu resursus un ledāju, mežu, mitrāju, upju un citu cilvēku patēriņam svarīgu dzeramā ūdens avotu piesārņojumu un iznīcināšanu;

| Z. | tā kā tekstilrūpniecība ir viena no nozarēm, kas patērē visvairāk ūdens, un tā kā dažos no reģioniem, kuros ražo apģērbu un tekstilizstrādājumus, ir vērojams vislielākais ūdens trūkums pasaulē; tā kā šī nozare ir klasificēta kā otra vispiesārņojošākā nozare pasaulē un liela daļa šā piesārņojuma nonāk ūdenī; tā kā Eiropas Komisija 2022. gada pirmajos četros mēnešos plāno pieņemt tā dēvēto ES ilgtspējīgu tekstilizstrādājumu stratēģiju, lai palīdzētu ES pāriet uz aprites ekonomiku, kurā tekstilizstrādājumi tiek izstrādāti tā, lai tie būtu izturīgāki, atkārtoti lietojami, labojami, reciklējami un energoefektīvi; |
| --- | --- |

Z.

tā kā tekstilrūpniecība ir viena no nozarēm, kas patērē visvairāk ūdens, un tā kā dažos no reģioniem, kuros ražo apģērbu un tekstilizstrādājumus, ir vērojams vislielākais ūdens trūkums pasaulē; tā kā šī nozare ir klasificēta kā otra vispiesārņojošākā nozare pasaulē un liela daļa šā piesārņojuma nonāk ūdenī; tā kā Eiropas Komisija 2022. gada pirmajos četros mēnešos plāno pieņemt tā dēvēto ES ilgtspējīgu tekstilizstrādājumu stratēģiju, lai palīdzētu ES pāriet uz aprites ekonomiku, kurā tekstilizstrādājumi tiek izstrādāti tā, lai tie būtu izturīgāki, atkārtoti lietojami, labojami, reciklējami un energoefektīvi;

| AA. | tā kā augošais pieprasījums pēc ūdens noved pie ūdens resursu pārmērīgas izmantošanas un tā nepietiekamības dēļ ūdens ir kļuvis par domstarpību cēloni; tā kā saskaņā ar ANO datiem pasaulē ir aptuveni trīssimt apgabalu, kuros līdz 2025. gadam ir paredzams ūdens trūkuma izraisīts konflikts; |
| --- | --- |

AA.

tā kā augošais pieprasījums pēc ūdens noved pie ūdens resursu pārmērīgas izmantošanas un tā nepietiekamības dēļ ūdens ir kļuvis par domstarpību cēloni; tā kā saskaņā ar ANO datiem pasaulē ir aptuveni trīssimt apgabalu, kuros līdz 2025. gadam ir paredzams ūdens trūkuma izraisīts konflikts;

| AB. | tā kā daudzās valstīs notiek uzbrukumi ūdens resursu aizsardzībai un par ūdens kvalitātes apdraudēšanu tiek noteikta kriminālatbildība; tā kā pēdējos gados pret vides un ūdens tiesību aizstāvjiem tiek vērsts aizvien lielāks skaits uzbrukumu, tostarp slepkavības, nolaupīšanas, spīdzināšana, dzimumbalstīta vardarbība, draudi, uzmākšanās, iebiedēšana, nomelnošanas kampaņas, kriminalizācija, tiesiskā vajāšana, piespiedu izraidīšana un pārvietošana, un tā kā ir steidzami nepieciešams viņus proaktīvi atbalstīt un aizsargāt viņu dzīvību un drošību; tā kā vairāki Saharova balvas par domas brīvību finālisti tiek apdraudēti saistībā ar viņu lomu ūdens un kopējo labumu aizsardzībā; tā kā Gvapinolas upes ūdeņu aizstāvji atradās ieslodzījumā vairāk nekā divus gadus, pirms viņus atbrīvoja; tā kā Lolita Chávez četrus gadus ir pavadījusi izsūtījumā par savas teritorijas aizstāvību pret hidroelektrostacijas darbību Iksimulevā (Gvatemala); tā kā 2016. gadā Berta Cáceres tika nogalināta par to, ka cīnījās par Blanko un Gvalkarkes upju aizsardzību, un šī nozieguma pasūtītāji joprojām nav notiesāti; |
| --- | --- |

AB.

tā kā daudzās valstīs notiek uzbrukumi ūdens resursu aizsardzībai un par ūdens kvalitātes apdraudēšanu tiek noteikta kriminālatbildība; tā kā pēdējos gados pret vides un ūdens tiesību aizstāvjiem tiek vērsts aizvien lielāks skaits uzbrukumu, tostarp slepkavības, nolaupīšanas, spīdzināšana, dzimumbalstīta vardarbība, draudi, uzmākšanās, iebiedēšana, nomelnošanas kampaņas, kriminalizācija, tiesiskā vajāšana, piespiedu izraidīšana un pārvietošana, un tā kā ir steidzami nepieciešams viņus proaktīvi atbalstīt un aizsargāt viņu dzīvību un drošību; tā kā vairāki Saharova balvas par domas brīvību finālisti tiek apdraudēti saistībā ar viņu lomu ūdens un kopējo labumu aizsardzībā; tā kā Gvapinolas upes ūdeņu aizstāvji atradās ieslodzījumā vairāk nekā divus gadus, pirms viņus atbrīvoja; tā kā Lolita Chávez četrus gadus ir pavadījusi izsūtījumā par savas teritorijas aizstāvību pret hidroelektrostacijas darbību Iksimulevā (Gvatemala); tā kā 2016. gadā Berta Cáceres tika nogalināta par to, ka cīnījās par Blanko un Gvalkarkes upju aizsardzību, un šī nozieguma pasūtītāji joprojām nav notiesāti;

| AC. | tā kā saskaņā ar organizācijas “Global Witness” datiem vairāk nekā trešdaļa pasaules zemes un vides aizstāvju, kas nogalināti laikposmā no 2015. gada līdz 2019. gadam, pārstāvēja pirmiedzīvotāju kopienas, kuru zemes un ūdens apsaimniekošanas prasmes ir būtiskas, lai cīnītos pret klimata krīzi un bioloģiskās daudzveidības zudumu; |
| --- | --- |

AC.

tā kā saskaņā ar organizācijas “Global Witness” datiem vairāk nekā trešdaļa pasaules zemes un vides aizstāvju, kas nogalināti laikposmā no 2015. gada līdz 2019. gadam, pārstāvēja pirmiedzīvotāju kopienas, kuru zemes un ūdens apsaimniekošanas prasmes ir būtiskas, lai cīnītos pret klimata krīzi un bioloģiskās daudzveidības zudumu;

| AD. | tā kā ūdens pieejamības liegšana un ūdens infrastruktūras iznīcināšana ir būtiska taktika, ko okupācijas spēki izmanto, lai anektētu okupētās teritorijas un piespiestu cilvēkus pamest savu zemi; |
| --- | --- |

AD.

tā kā ūdens pieejamības liegšana un ūdens infrastruktūras iznīcināšana ir būtiska taktika, ko okupācijas spēki izmanto, lai anektētu okupētās teritorijas un piespiestu cilvēkus pamest savu zemi;

| AE. | tā kā ES Ūdens pamatdirektīvā ir atzīts, ka ūdens nav parasta prece, bet ir mantojums, kas jāaizsargā, jāaizstāv un pret kuru jāizturas kā pret mantojumu; |
| --- | --- |

AE.

tā kā ES Ūdens pamatdirektīvā ir atzīts, ka ūdens nav parasta prece, bet ir mantojums, kas jāaizsargā, jāaizstāv un pret kuru jāizturas kā pret mantojumu;

| AF. | tā kā kopš 2020. gada 6. decembra ūdens tiek kotēts Volstrītas preču nākotnes līgumu tirgū; tā kā saskaņā ar īpašā referenta jautājumos par cilvēktiesībām uz drošu dzeramo ūdeni un sanitāriju Pedro Arrojo viedokli ūdens ir mūsu sabiedrībai vitāli svarīgu vērtību kopums, ko tirgus loģika neatzīst un tāpēc nevar pienācīgi pārvaldīt, nemaz nerunājot par to, ka tas nevar notikt finanšu jomā, kurā pastāv tik daudz spekulāciju; tā kā vairāki ANO eksperti uzskata, ka spekulatīvas pieejas piemērošana cilvēku dzīvei un cieņai būtisku aktīvu pārvaldībā pārkāpj nabadzībā dzīvojošo cilvēku cilvēktiesības, padziļina dzimumu nevienlīdzību un palielina atstumto kopienu neaizsargātību; |
| --- | --- |

AF.

tā kā kopš 2020. gada 6. decembra ūdens tiek kotēts Volstrītas preču nākotnes līgumu tirgū; tā kā saskaņā ar īpašā referenta jautājumos par cilvēktiesībām uz drošu dzeramo ūdeni un sanitāriju Pedro Arrojo viedokli ūdens ir mūsu sabiedrībai vitāli svarīgu vērtību kopums, ko tirgus loģika neatzīst un tāpēc nevar pienācīgi pārvaldīt, nemaz nerunājot par to, ka tas nevar notikt finanšu jomā, kurā pastāv tik daudz spekulāciju; tā kā vairāki ANO eksperti uzskata, ka spekulatīvas pieejas piemērošana cilvēku dzīvei un cieņai būtisku aktīvu pārvaldībā pārkāpj nabadzībā dzīvojošo cilvēku cilvēktiesības, padziļina dzimumu nevienlīdzību un palielina atstumto kopienu neaizsargātību;

| AG. | tā kā valdībām ir pienākums nodrošināt visiem nepieciešamo minimālo ūdens un sanitārijas līmeni; tā kā ANO īpašā referenta par cilvēktiesībām uz drošu dzeramo ūdeni un sanitāriju 2021. gada 16. jūlija ziņojumā ir uzsvērts, ka ūdens būtu jāuzskata par sabiedrisku labumu un būtu jāapsaimnieko saskaņā ar pieeju, kuras pamatā ir cilvēktiesības, garantējot tiesības uz ūdeni un sanitāriju un ūdens ekosistēmu ilgtspēju; tā kā ūdensapgāde un sanitārija ir vispārējas nozīmes pakalpojumi un ienākumiem no ūdens apsaimniekošanas cikla vajadzētu segt jebkādus ar to saistītus izdevumus un sistēmas uzlabošanas izmaksas ar nosacījumu, ka tiek ievērotas sabiedrības intereses; |
| --- | --- |

AG.

tā kā valdībām ir pienākums nodrošināt visiem nepieciešamo minimālo ūdens un sanitārijas līmeni; tā kā ANO īpašā referenta par cilvēktiesībām uz drošu dzeramo ūdeni un sanitāriju 2021. gada 16. jūlija ziņojumā ir uzsvērts, ka ūdens būtu jāuzskata par sabiedrisku labumu un būtu jāapsaimnieko saskaņā ar pieeju, kuras pamatā ir cilvēktiesības, garantējot tiesības uz ūdeni un sanitāriju un ūdens ekosistēmu ilgtspēju; tā kā ūdensapgāde un sanitārija ir vispārējas nozīmes pakalpojumi un ienākumiem no ūdens apsaimniekošanas cikla vajadzētu segt jebkādus ar to saistītus izdevumus un sistēmas uzlabošanas izmaksas ar nosacījumu, ka tiek ievērotas sabiedrības intereses;

| AH. | tā kā, kā atzīts ES cilvēktiesību pamatnostādnēs par drošu dzeramo ūdeni un sanitāriju, valstīm ir pienākums ievērot, aizsargāt un īstenot šīs tiesības un trešām personām būtu stingri jāatturas no iejaukšanās tiesību uz ūdeni un sanitāriju izmantošanā; |
| --- | --- |

AH.

tā kā, kā atzīts ES cilvēktiesību pamatnostādnēs par drošu dzeramo ūdeni un sanitāriju, valstīm ir pienākums ievērot, aizsargāt un īstenot šīs tiesības un trešām personām būtu stingri jāatturas no iejaukšanās tiesību uz ūdeni un sanitāriju izmantošanā;

| AI. | tā kā darba ņēmēji, kas strādā sanitārijas ķēdē, saskaras ar daudziem riskiem, tostarp veselības riskiem, ko rada nestabili darba apstākļi; tā kā viņi bieži vien tiek nodarbināti neoficiāli un viņus neaizsargā darba tiesības; tā kā mūsu tiesības uz ūdensapgādi un sanitāriju nedrīkst tikt īstenotas uz sanitārijas jomas darbinieku drošības, cieņas un labklājības rēķina, |
| --- | --- |

AI.

tā kā darba ņēmēji, kas strādā sanitārijas ķēdē, saskaras ar daudziem riskiem, tostarp veselības riskiem, ko rada nestabili darba apstākļi; tā kā viņi bieži vien tiek nodarbināti neoficiāli un viņus neaizsargā darba tiesības; tā kā mūsu tiesības uz ūdensapgādi un sanitāriju nedrīkst tikt īstenotas uz sanitārijas jomas darbinieku drošības, cieņas un labklājības rēķina,

| 1. | atkārtoti apstiprina, ka tiesības uz drošu dzeramo ūdeni un sanitāriju ir cilvēktiesības un ir savstarpēji papildinošas; uzsver, ka piekļuve tīram dzeramajam ūdenim ir neatņemama veselīgas un cieņpilnas dzīves sastāvdaļa un ir būtiska cilvēka cieņas veidošanai; uzsver, ka tiesības uz ūdeni ir būtisks priekšnoteikums citu tiesību izmantošanai, un tāpēc to pamatā jābūt sabiedrības interesēm, sabiedriskajam labumam un globālajam labumam; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka pienācīga piekļuve WASH iekārtām un tiesības uz veselību un dzīvību ir savstarpēji atkarīgas un ir būtisks priekšnoteikums sabiedrības veselībai un cilvēces attīstībai; uzsver dzeramā ūdens nepieciešamību saistībā ar pandēmijām un aicina Komisiju, dalībvalstis un trešās valstis veikt atbilstīgus pasākumus un izstrādāt stratēģijas un politikas nostādnes, lai visiem cilvēkiem varētu sniegt pietiekamu aizsardzību; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka tiesību uz drošu dzeramo ūdeni un sanitāriju atzīšana par cilvēktiesībām bija būtisks solis ceļā uz lielāku sociālo taisnīgumu un taisnīgumu vides jomā; apstiprina, ka progresu iespējams uzlabot, piešķirot šai jomai augstāku politisko prioritāti un nodrošinot labāku attiecīgo politikas virzienu īstenošanu un uzraudzību, efektīvāku finansēšanu un pārskatatbildību un sabiedrības līdzdalību, jo īpaši visvairāk atstumto sabiedrības locekļu līdzdalību, it sevišķi jaunattīstības valstīs; uzsver, ka, piešķirot ES fondu līdzekļus un veidojot palīdzības programmas, augsta prioritāte būtu jāpiešķir palīdzībai droša dzeramā ūdens un sanitārijas pakalpojumu nodrošināšanai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atgādina par valstu atbildību veicināt un aizsargāt visas cilvēktiesības, kas ir universālas, nedalāmas, savstarpēji atkarīgas un saistītas un kas jāveicina un jāīsteno taisnīgi, vienlīdzīgi un bez diskriminācijas; tādēļ atkārtoti norāda, ka valstīm ir jānodrošina vispārēja, pienācīga un cenas ziņā pieejama piekļuve pietiekamam, kvalitatīvam un drošam dzeramajam ūdenim un labāka piekļuve ūdenim sanitārijas un higiēnas nolūkos; atgādina, ka tiesības uz ūdeni nozīmē, ka ūdensapgādes pakalpojumiem jābūt pieejamiem visiem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atgādina, ka valstis, kas ratificē cilvēktiesību līgumu, apņemas aizsargāt, ievērot un izpildīt saistības, kas noteiktas starptautiskajā, valsts, reģionālajā un vietējā cilvēktiesību aizsardzības sistēmā; šajā sakarībā uzskata, ka starptautiskajai sabiedrībai, atzīstot tiesības uz ūdeni un sanitāriju, būtu jāparedz aizsardzības un īstenojamības mehānismi, un tādēļ aicina ES veicināt aizsardzības mehānismus starptautiskā, reģionālā un valsts līmenī, lai nodrošinātu, ka tiesību uz ūdeni un sanitāriju īstenošana valstīm nav fakultatīva, bet gan obligāta; aicina ES un dalībvalstis rādīt piemēru un ratificēt attiecīgās konvencijas, piemēram, Protokolu par ūdeni un veselību un 1992. gada Konvenciju par robežšķērsojošo ūdensteču un starptautisko ezeru aizsardzību un izmantošanu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mudina ES un dalībvalstis veicināt tiesības uz drošu dzeramo ūdeni un sanitāriju un to attīstību normatīvajos aktos daudzpusējos un reģionālos forumos, tostarp atbalstot ANO īpašā referenta jautājumos par cilvēktiesībām uz drošu dzeramo ūdeni un sanitāriju pilnvarojumu; uzsver to, cik svarīgs ir viņa un viņa priekšgājēju darbs, kā arī darbs citu ar cilvēktiesībām uz ūdeni un sanitāriju saistītu ANO cilvēktiesību mehānismu satvarā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver to, cik būtiska nozīme ir ES cilvēktiesību pamatnostādnēm par drošu dzeramo ūdeni un sanitāriju, un mudina ES iestādes un dalībvalstis īstenot šīs pamatnostādnes trešās valstīs un attiecībā uz tām, kā arī daudzpusējos forumos; uzsver to, cik svarīgi ir apmācīt ES personālu šajā jomā; aicina Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) regulāri ziņot Parlamentam un tā attiecīgajām (apakš)komitejām par to, kā tie ir piemērojušo šīs pamatnostādnes, sniedzot konkrētus savu darbību un to ietekmes piemērus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina ES delegācijas un dalībvalstu misijas, kā norādīts ES pamatnostādnēs, savos divpusējos dialogos ar partnervalstīm, jo īpaši cilvēktiesību un nozaru dialogu ietvaros, rosināt jautājumus saistībā ar tiesībām uz drošu dzeramo ūdeni un sanitāriju, kā arī saistībā ar šīs tiesības veicinošo cilvēktiesību aizstāvju un NVO situāciju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka virzība uz tiesību uz tīru, veselīgu un ilgtspējīgu vidi atzīšanu, kā noteikts ANO Cilvēktiesību padomes Rezolūcijā Nr. 48/13 par cilvēktiesībām uz tīru, veselīgu un ilgtspējīgu vidi, ir labvēlīgs priekšnosacījums, lai panāktu to, ka visiem ir pieejams drošs dzeramais ūdens un sanitārija; šajā sakarībā atzinīgi vērtē normatīvās izmaiņas starptautiskā līmenī saistībā ar noziedzību vides jomā, tostarp ekocīdu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mudina jaunattīstības valstis pievienoties abām ANO globālajām ūdens konvencijām, proti, ANO Ūdens konvencijai un ANO Ūdensteču konvencijai, un censties tās pilnībā īstenot kā svarīgus instrumentus, ar kuriem tiek atbalstīta diplomātija ūdens resursu jomā, miers un konfliktu novēršana, izmantojot pārrobežu sadarbību ūdens resursu jomā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzskata, ka tiesību uz ūdeni pilnīga īstenošana ir atkarīga no bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas un klimata, un tādēļ prasa, lai ūdens resursu apsaimniekošana būtu vērsta galvenokārt uz vidi, kas atspoguļo augu, dzīvnieku un cilvēku pamata vajadzības, un sociālajām interesēm, tostarp nabadzībā dzīvojošu cilvēku integrāciju darba tirgū, ienākumu palielināšanu un drošības nosacījumu uzlabošanu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka uzlabota ūdensapgāde un sanitārija, kā arī labāka ūdens resursu apsaimniekošana valstīs var palielināt ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi un ievērojami veicināt nabadzības samazināšanu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver, ka ūdens un sanitārijas pieejamības jomā ir vajadzīgi proaktīvi pasākumi un ka ir nepieciešami uzticami un salīdzināmi rādītāji, lai novērtētu progresu vai regresu attiecībā uz ūdens un sanitārijas pieejamību; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka daži attīstības modeļi, kas atbalsta vērienīgus projektus un liela mēroga uzņēmējdarbību, negatīvi ietekmē ūdens pieejamību un kvalitāti visās valstīs, palielina konkurenci ūdens pieejamības jomā un saasina citus ar ūdeni saistītus konfliktus; uzstāj, ka šajā kontekstā ir svarīgi veikt ieguldījumus ilgtspējīgos dzeramā ūdens nodrošināšanas risinājumos, piemēram, ūdens ekosistēmu atjaunošanā, lai panāktu to labu veselības stāvokli, notekūdeņu attīrīšanā, jūras ūdens atsāļošanā piekrastes teritorijās un notekūdeņu sistēmu, apūdeņošanas un lauksaimniecības prakses uzlabošanā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka ūdens resursu neefektīva apsaimniekošana un piesārņojums, ko rada atsevišķas ļaunprātīgas rūpnieciskās darbības, negatīvi ietekmē cilvēktiesību uz ūdeni un sanitāriju īstenošanu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina Komisiju atturēt no tādas prakses, kas apdraud tiesības uz drošu un tīru dzeramo ūdeni un sanitāriju, un šādai praksei piemērot prasību veikt ietekmes uz vidi un cilvēktiesībām novērtējumus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atzīst svarīgo darbu, ko veic vides tiesību aizstāvji, jo īpaši tie, kas aizstāv tiesības uz ūdeni, un atzīst nepieciešamību viņus proaktīvi atbalstīt, kā arī aizsargāt viņu dzīvību un drošību, un stingri nosoda tādus noziegumus kā slepkavības, nolaupīšanas, spīdzināšana, seksuāla un dzimumbalstīta vardarbība, draudi, aizskaršana, iebiedēšana, nomelnošanas kampaņas, kriminalizācija, tiesu iestāžu veikta vajāšana, piespiedu izlikšana un pārvietošana, ko veikuši valsts pārstāvji un nevalstiski dalībnieki, tostarp valdības un daudznacionāli uzņēmumi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina ES atbalstīt īpaši nozīmīgo darbu, ko veic vides tiesību aizstāvji un pilsoniskās sabiedrības organizācijas; mudina Komisiju, EĀDD un dalībvalstis pildīt saistības, kas paustas ES pamatnostādnēs par cilvēktiesību aizstāvjiem, un uzraudzīt un vērst uzmanību uz atsevišķiem gadījumiem, kuros iesaistīti vides cilvēktiesību aizstāvji (EHRD), jo īpaši Saharova balvas laureāti un finālisti, pret kuriem vērsti uzbrukumi par viņu lomu ūdens un kopējo labumu aizsardzībā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver, ka būtu jāveicina EHRD drošība un iespēja brīvi darboties bez vardarbības un aizskaršanas; sagaida, ka ES delegācijas noteiks par prioritāti atbalstu EHRD un sistemātiski un stingri reaģēs uz visiem draudiem vai uzbrukumiem pret viņiem vai viņu tuviniekiem, kā arī ziņos Parlamentam par to, kāda rīcība tiek veikta šādos gadījumos; aicina ES un tās dalībvalstis uzlabot EHRD paredzētos aizsardzības un risku novēršanas mehānismus; atkārtoti aicina izveidot saskaņotu ES sistēmu īstermiņa vīzu izdošanai, lai varētu īslaicīgi pārvietot cilvēktiesību aizstāvjus, it īpaši tos, kuri strādā pie tā, lai veicinātu un aizsargātu vides tiesības vai pirmiedzīvotāju tiesības, kas ir īpaši apdraudētas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | prasa, lai valstis ievērotu tiesības uz sociālo protestu un tiesības uz miermīlīgu pulcēšanos, jo īpaši saistībā ar iebildumiem pret tādiem projektiem, kuri apdraud cilvēktiesības uz dzeramo ūdeni un sanitāriju; šajā sakarībā aicina ES delegāciju un dalībvalstu vēstniecību amatpersonas, kā norādīts ES pamatnostādnēs par cilvēktiesību aizstāvjiem, apmeklēt cilvēktiesību aizstāvjus, kas atrodas apcietinājumā vai mājas arestā, un piedalīties viņu tiesas procesos kā novērotājiem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atgādina, ka pirmiedzīvotāju tautām ir svarīga nozīme dabas resursu, tostarp ūdens, ilgtspējīgas apsaimniekošanas nodrošināšanā un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanā; aicina ES un tās dalībvalstis atzīt un aizsargāt pirmiedzīvotāju paražu tiesības uz viņu zemi un dabas resursiem, kā arī tiesības tos kontrolēt, kā to paredz ANO Deklarācija par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām un SDO Konvencija Nr. 169, kā arī ievērot brīvas, iepriekšējas un apzinātas piekrišanas principu; prasa dalībvalstīm, kuras to vēl nav izdarījušas, ratificēt SDO Konvenciju Nr. 169 par pirmiedzīvotāju un cilšu tautām; šajā sakarībā pauž īpašas bažas par būtisko ietekmi, ko konkrēti plaša mēroga projekti, tostarp infrastruktūras projekti, ieguves rūpniecības vai enerģijas ražošanas nozares projekti, rada attiecībā uz cilvēktiesībām, jo īpaši pirmiedzīvotāju cilvēktiesībām, uz ūdeni un sanitāriju; uzstāj, ka ir svarīgi nodrošināt, lai tiktu veikti patiesi un visaptveroši ietekmes uz cilvēktiesībām novērtējumi, godprātīgi tiktu rīkotas apspriedes ar skartajiem iedzīvotājiem un pilsoniskās sabiedrības grupām un attiecīgos gadījumos pirmiedzīvotāji pirms jebkādu plaša mēroga projektu uzsākšanas sniegtu brīvprātīgu, iepriekšēju un apzinātu piekrišanu; prasa valstiskiem un nevalstiskiem dalībniekiem izvairīties no darbībām, kas apdraud pirmiedzīvotāju, afrikāņu izcelsmes personu un zemnieku kopienu tiesības uz zemi, ūdeņiem, ekosistēmām un bioloģisko daudzveidību, un prasa kompetentajām iestādēm juridiski atzīt šo iedzīvotāju tiesības, tostarp īpašumtiesības un nomas tiesības, un pienākumus; uzstāj, ka ir svarīgi rīkot atklātas, iekļaujošas un līdzdalīgas apspriedes saistībā ar svarīgiem publiskiem lēmumiem attiecībā uz ūdens resursu apsaimniekošanu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina Komisiju rūpīgi pārbaudīt, vai infrastruktūras un energoprojekti, kuru finansēšanai izmanto dažādus sadarbībai attīstības jomā paredzētos un ārpolitikas instrumentus, tostarp arī ar Eiropas Investīciju bankas iesaisti, ievēro cilvēktiesības, tostarp cilvēktiesības uz ūdeni un sanitāriju, un IAM un nekaitē tiem, un neveicina pirmiedzīvotāju tautu izraidīšanu no to zemēm un teritorijām; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka lielāka uzmanība jāpievērš ilgtspējīgai un noturīgai ūdens un sanitārijas infrastruktūrai un kopienām, lai atbalstītu kopienas, īstenojot katastrofu riska mazināšanas pasākumus un izmantojot visus nepieciešamos ūdens riska kartēšanas instrumentus un agrīnās brīdināšanas sistēmas; aicina Komisiju atbalstīt iniciatīvu Resilient Water Accelerator; |
| --- | --- |

23.

| 24. | nosoda joprojām pastāvošo dzimumu nevienlīdzību cilvēktiesību uz drošu dzeramo ūdeni un sanitāriju īstenošanā un to, ka tā rezultātā notiek diskriminācija dzimuma dēļ; turklāt ar bažām norāda, ka šāda situācija postoši ietekmē sieviešu tiesības, jo īpaši sieviešu un meiteņu īpašo vajadzību dēļ attiecībā uz menstruālo higiēnu un veselību, un apgrūtina sieviešu un meiteņu drošu un veselīgu dzīvi; uzsver, ka izmaksu ziņā pieejama piekļuve ūdenim un atbilstīgai sanitārijai un higiēnai (WASH iekārtām) ir būtisks priekšnoteikums sabiedrības veselībai un cilvēces attīstībai, tostarp meiteņu tiesību uz izglītību īstenošanai, un uzstāj, ka ES attīstības politikā īpaša prioritāte būtu jāpiešķir WASH sektoram jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

24.

| 25. | prasa aizsargāt sievietes un meitenes pret fiziskiem draudiem un uzbrukumiem, tostarp seksuālas vardarbības, laikā, kad viņas sagādā ūdeni mājsaimniecībai un izmanto sanitārās telpas ārpus mājokļiem; prasa veikt pasākumus, lai samazinātu laiku, ko sievietes un meitenes pavada, gādājot ūdeni mājsaimniecībai, un tādējādi novērstu vājo ūdens un sanitārijas pakalpojumu negatīvo ietekmi uz meiteņu piekļuvi izglītībai; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver, ka ES un tās dalībvalstīm ciešā koordinācijā ar ANO un starptautisko sabiedrību ir aktīvi jāsadarbojas ar ārvalstu atbalsta saņēmējiem, lai izskaustu ūdens trūkumu pasaulē, vienlaikus nodrošinot visiem atbilstīgu sanitāriju; aicina visas valstis izpildīt savas saistības saskaņā ar CEDAW un jo īpaši tās 14. pantu, kas paredz, ka konvencijas dalībvalstis nodrošina sievietēm, kuras dzīvo lauku apvidos, tiesības dzīvot pienācīgos apstākļos, tostarp izmantot sanitārijas un ūdensapgādes pakalpojumus; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aicina Komisiju un EĀDD piemērot pārveidojošu un intersekcionālu dzimumsensitīvu pieeju ūdens resursu apsaimniekošanai un ūdensapgādes sanitārijas programmām un iekļaut politikas virzienus, kas papildināti ar konkrētiem rīcības plāniem un pienācīgu finansējumu saskaņā ar ES ārējās finansēšanas instrumentiem un Dzimumu līdztiesības rīcības plānu (GAP III), ES programmu dzimumu līdztiesībai un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanai sievietēm ārējās darbībās 2021.–2025. gadam; aicina veicināt sieviešu vadošo lomu un viņu pilnvērtīgu, efektīvu un vienlīdzīgu līdzdalību ūdens resursu apsaimniekošanas un sanitārijas pārvaldības lēmumu plānošanā, pieņemšanā un īstenošanā; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver, ka piekļuve drošam dzeramajam ūdenim ir viena no būtiskākajām aktuālajām problēmām, jo īpaši tāpēc, ka gandrīz 60 % ūdenstilpju šķērso politiskās teritoriālās robežas; atgādina, ka Padome savos 2018. gada secinājumos nosodīja ūdens kā kara ieroča izmantošanu un uzskatīja, ka “tāpēc ūdens infrastruktūras iznīcināšanu, ūdens piesārņošanu vai ūdensteču novirzīšanu, ko veic nolūkā ierobežot vai nepieļaut piekļuvi ūdenim, varētu uzskatīt par starptautisko tiesību pārkāpumiem”; atgādina, ka tīša ūdens atņemšana, kuras rezultātā tiek iznīcināti civiliedzīvotāji, ir noziegums pret cilvēci saskaņā ar Starptautiskās Krimināltiesas statūtiem un ka to var uzskatīt arī par kara noziegumu, jo saskaņā ar 1949. gada Ženēvas konvencijām izdarīt uzbrukumus dzeramā ūdens iekārtām un krājumiem un apūdeņošanas iekārtām un tās iznīcināt ir aizliegts; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pauž nopietnas bažas par to, ka tiesību uz ūdeni un sanitāriju pārkāpumi okupētajās teritorijās ir vērsti uz to, lai pārvietotu cilvēkus no viņu teritorijām, un pauž bažas par to, ka tiek liegta piekļuve pienācīgai ūdensapgādei, ūdens resursiem un infrastruktūrai; atgādina, ka visām tautām, tostarp okupētajām tautām, ir suverēnas tiesības kontrolēt savas dabas bagātības; mudina okupācijas varas pārstāvjus nekavējoties veikt pasākumus, lai nodrošinātu piekļuvi ūdenim un taisnīgu ūdens sadali okupētajās teritorijās dzīvojošajiem iedzīvotājiem, un jo īpaši saskaņā ar ANO Ģenerālās asamblejas 2018. gada 20. decembra Rezolūciju Nr. 73/255 garantēt, lai okupētajās teritorijās dzīvojošie iedzīvotāji varētu kontrolēt savus ūdens resursus, tostarp ūdens resursu apsaimniekošanu, ieguvi un sadali; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina ES izstrādāt politisku stratēģiju, lai atvieglotu risinājumus šajās jomās un mudinātu valstis, kas atrodas svarīgākajās ar ūdeni saistītajās konfliktu zonās, parakstīt Ūdens konvenciju; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pauž nopietnas bažas par to, ka bēgļu nometnēs trūkst piekļuves ūdenim un sanitārijai; uzsver, ka valstīm ir pienākums nodrošināt bēgļu tiesības uz sanitāriju un ūdeni; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver — lai gan ūdens reizēm var būt konfliktu iemesls, tam var būt arī pozitīva nozīme miera un sadarbības veicināšanā; atbalsta ES diplomātisko iesaisti ar robežšķērsojošām ūdenstilpēm saistītajā sadarbībā kā instrumentu miera, drošības un stabilitātes veicināšanai un uzsver to, cik būtiska nozīme ir integrētai ūdens resursu apsaimniekošanai, kā arī uzsver nepieciešamību palielināt papildināmību starp darbībām humānās palīdzības, attīstības un miera veidošanas jomā, lai nodrošinātu aktuālās vajadzības un savlaicīgāk iejauktos nolūkā risināt pamatcēloņus un novērst humanitārās krīzes, kas saistītas ar ūdensapgādi un sanitāriju; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzsver, ka uzņēmumiem visā pasaulē ir jānodrošina, lai to darbības nepārkāptu un neliegtu cilvēktiesības uz dzeramā ūdens pieejamību atbilstīgi ANO Vadošajiem principiem uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām un ANO deklarācijām, paktiem un līgumiem, kuros šīs tiesības ir iekļautas; turklāt aicina valstis censties sasniegt 6. IAM noteiktos mērķrādītājus un pieņemt tiesību aktus, kas nodrošinātu to, ka uzņēmumi neapdraud vienlīdzīgu piekļuvi pienācīgai ūdensapgādei; mudina ES un tās dalībvalstis konstruktīvi iesaistīties darbā, ko cilvēktiesību kontekstā veic ANO Starpvaldību darba grupa jautājumos par transnacionālām korporācijām un citiem uzņēmumiem, lai izveidotu starptautisku saistošu instrumentu, kas saskaņā ar starptautiskajām cilvēktiesībām reglamentētu transnacionālu korporāciju un citu uzņēmumu darbību; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina ES delegācijas un dalībvalstu misijas trešās valstīs būt īpaši modrām attiecībā uz uzņēmumiem (tostarp uzņēmumiem, kas atrodas ES), kuri varētu liegt vai apdraudēt tiesību uz ūdeni un sanitāriju izmantošanu; uzsver, ka šādos pārkāpumos cietušajām personām ir jābūt pieejamiem efektīviem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem vai citiem piemērotiem līdzekļiem, kā arī sūdzību mehānismiem; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzsver, ka Eiropas uzņēmumiem arī tad, kad tie darbojas trešās valstīs, ir jāpilda tāds pats juridisks pienākums attiecībā uz uzņēmumu stiprināšanu un pienācīgu rūpību, kas tiem ir jāpilda ES; uzsver, ka ir svarīgi novērst, risināt un mazināt jebkādu negatīvu ietekmi uz cilvēktiesībām uz ūdeni un pienācīgu sanitāriju obligātās pienācīgas rūpības satvarā; aicina Komisiju un dalībvalstis apsvērt un izpētīt to, kā sniegt vairāk informācijas un nodrošināt pārredzamību patērētājiem par produktu ietekmi uz ūdens resursiem ilgtspējas aspektā, tostarp attiecībā uz ūdens izmantojuma pēdu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzsver to, ka, kā to norādījuši vairāki ANO eksperti, ūdens pārāk bieži tiek uzskatīts par preci, neņemot vērā plašākus sociālos un kultūras apsvērumus, pārkāpjot cilvēka pamattiesības un tādējādi veicinot vides degradāciju un saasinot nabadzīgāko un visvairāk atstumtāko sabiedrības locekļu neaizsargātību, un tas ir pretrunā IAM; atgādina, ka ūdensapgāde un sanitārija ir vispārējas nozīmes pakalpojumi, nevis preces — tās nav ne luksusa preces, ne patēriņa preces, tāpēc tās nedrīkst tirgot kā preces; uzsver, ka ūdens resursi ir ierobežoti, un aicina Komisiju un dalībvalstis veikt profilakses pasākumus, lai cīnītos pret vispārēju ūdens trūkumu un atbalstītu trešās valstis, veicot pasākumus ūdens trūkuma novēršanai; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina valstis pieņemt juridiskus pasākumus, lai novērstu, ka uz ūdeni attiecas finanšu spekulācijas nākotnes līgumu tirgos, un veicināt atbilstīga ūdens un sanitārijas pakalpojumu pārvaldības satvara izveidi saskaņā ar pieeju, kas galvenokārt balstīta cilvēktiesībās un vispārēju interešu apsvērumos; aicina ES un valstu valdības veicināt un atbalstīt tādu neatkarīgu ūdens resursu regulatīvo struktūru darbību, kas var palīdzēt panākt cilvēktiesību standartu ievērošanu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atgādina, ka saskaņā ar ES Ūdens pamatdirektīvu ūdens nav tikai komercprodukts, bet gan sabiedrisks labums, kas nepieciešams cilvēka dzīvībai un cieņai; norāda, ka ūdensapgādes pakalpojumi ir vispārējas nozīmes un īpaša rakstura pakalpojumi, kas tāpēc galvenokārt ir sabiedrības interesēs; atgādina, ka cilvēktiesību uz dzeramo ūdeni un sanitāriju ievērošana attiecīgajās valstīs ir svarīga ES ārpolitikai un tādiem instrumentiem kā tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumi un Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instruments “Eiropa pasaulē”, kā arī Eiropas uzņēmumu darbībām; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzsver, ka ūdens ir kopējs sabiedriskais labums un ka ir jāgarantē pietiekama, pastāvīga un kvalitatīva ūdensapgāde; aicina valstis un līdzekļu devējus spēcīgāk veicināt ūdensapgādes un sanitārijas nodrošināšanu kā svarīgus visiem paredzētus sabiedriskos pakalpojumus, veicot ieguldījumus, kas ļautu gan uzlabot piekļuvi ūdensapgādes un notekūdeņu attīrīšanas pakalpojumiem, gan uzturēt esošo infrastruktūru, pakalpojumu sniegšanu un izmantošanu; uzskata, ka ieguldījumi ūdensapgādes sistēmu kapacitātes un pārvaldības, kā arī to ekspluatācijas un uzturēšanas stiprināšanā ir galvenais priekšnosacījums spēcīgu un ilgtspējīgu ūdensapgādes un sanitārijas pakalpojumu izveidei; |
| --- | --- |

39.

| 40. | aicina ES atbalstīt trešo valstu darbības, kuru mērķis ir garantēt vispārēju un nediskriminējošu piekļuvi ūdenim un sanitārajām labierīcībām un garantēt iztikai vajadzīgo ūdensapgādes minimumu mājsaimniecībām, kuras ir ekonomiski vai sociāli neaizsargātas; |
| --- | --- |

40.

| 41. | aicina ES arī ieguldīt dabisko ekosistēmu (tostarp mežu, palieņu, mitrāju u. c.) aizsardzībā un atjaunošanā, kas bieži vien nodrošina izmaksu ziņā efektīvākus un ilgtspējīgākus ūdens apsaimniekošanas risinājumus nekā tradicionālie infrastruktūras aizsardzības līdzekļi saistībā ar ūdens uzglabāšanu, ūdens attīrīšanu, erozijas kontroli un mēreniem un ekstrēmiem laikapstākļu notikumiem; |
| --- | --- |

41.

| 42. | mudina valstis pieņemt modeli, kas ir vispiemērotākais ūdens un sanitārijas nodrošināšanai, un iesaistīties pārredzamā un stabilā procesā, lai uzlabotu cilvēktiesību uz ūdeni un sanitāriju efektīvu īstenošanu savās sabiedrībās; aicina valdības palielināt publiskos ieguldījumus ilgtspējīgā ar ūdeni saistītā infrastruktūrā un aizsargāt ūdeni kā būtisku sabiedrisko labumu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | norāda, ka ūdens izmantošana ir jāsaskaņo ar to jauno tehnoloģiju izmantošanu, kas paredzētas saglabāšanai, ūdens piesārņojuma samazināšanai un notekūdeņu reciklēšanai, lai uzlabotu to, kā notiek ūdens piegāde un attīrīšana un notekūdeņu likvidēšana; |
| --- | --- |

43.

| 44. | aicina ES atbalstīt ilgtspējīgu ūdens apsaimniekošanu lauksaimniecības nozarē, kur izmanto vairāk nekā 70 % ūdens resursu, ieguldot ilgtspējīgās apūdeņošanas un ūdens uzglabāšanas sistēmās, optimizējot un samazinot saldūdens izmantošanu lauksaimniecībā visā piegādes ķēdē, samazinot pārtikas izšķērdēšanu un ar mitrāju atjaunošanu veicinot agroekoloģiju, kā arī, ja iespējams, samazinot tādu pesticīdu un mēslošanas līdzekļu izmantošanu, kas rada ūdens piesārņojuma risku, jo īpaši gruntsūdeņos; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atgādina, ka ūdens pieejamība ir saistīta arī ar enerģijas patēriņu gan ražošanas, gan ieguves ziņā; šajā sakarībā uzsver, ka ir svarīgi veicināt energopārvaldības uzlabošanu, kā arī attīrītu notekūdeņu atkārtotas izmantošanas risinājumus, lai samazinātu saldūdens patēriņu, izmantojot notekūdeņu attīrīšanu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | aicina Pasaules Banku un Starptautisko Valūtas fondu, piešķirot dotācijas, aizdevumus un tehnisko palīdzību, izvairīties no tādu nosacījumu stimulēšanas, kas liek valdībām privatizēt ūdensapgādes un sanitārijas pakalpojumus; |
| --- | --- |

46.

| 47. | aicina Komisiju nodrošināt atbilstīgu finansiālo atbalstu spēju veidošanas pasākumiem ūdens jomā, sadarbojoties ar pastāvošajām starptautiskajām platformām un iniciatīvām; atbalsta ANO Attīstības programmas aizsākto solidaritātes platformu Global Water, lai iesaistītu vietējās pašvaldības ar ūdens problēmām saistīto risinājumu rašanā; atzinīgi vērtē ANO 2023. gada ūdens resursu konferenci kā iespēju izstrādāt starpnozaru pieejas, lai sasniegtu ar ūdens resursiem saistītos mērķuzdevumus un mērķus un atkal panāktu virzību uz 6. IAM sasniegšanu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | aicina Komisiju un EĀDD mudināt trešās valstis piešķirt ieinteresētajām personām, tostarp pilsoniskās sabiedrības organizācijām, pirmiedzīvotājiem un vietējām kopienām, kas strādā pie tā, lai novērstu tiesību uz ūdeni un sanitāriju pārkāpumus, pienācīgus resursus un piekļuvi attiecīgajai informācijai, un vajadzības gadījumā dot tām iespēju jēgpilni piedalīties ar ūdeni saistītu lēmumu pieņemšanas procesos, lai nodrošinātu, ka tās iesaistās uz informāciju un rezultātiem orientētā devumā ūdens politikas izstrādē un īstenošanā; uzskata, ka, īstenojot cilvēktiesības uz dzeramo ūdeni, ir ļoti svarīgi visos līmeņos veicināt un stiprināt cilvēktiesību ekspertu, pilsoniskās sabiedrības organizāciju un kopienu pārstāvju tīklus, un šajā sakarībā aicina valdības izstrādāt mehānismus iekļaujošai ūdens apsaimniekošanas sistēmai; |
| --- | --- |

48.

| 49. | aicina ES palīdzēt trešām valstīm ievērot, īstenot un veicināt darba ņēmēju tiesības notekūdeņu attīrīšanas nozarē, tostarp viņu tiesības uz cieņu, drošību un veselību un tiesības apvienoties; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzsver, ka nabadzībā dzīvojoši cilvēki, jo īpaši sievietes un meitenes, minoritātes un cilvēki ar fizisko invaliditāti un/vai garīga rakstura traucējumiem, no ūdens un sanitārijas trūkuma cieš vissmagāk; uzsver, ka nevienlīdzību attiecībā uz ūdens un sanitārijas pieejamību bieži izraisa sistēmiska nevienlīdzība vai atstumtība; aicina valdības uzraudzīt nevienlīdzību attiecībā uz piekļuvi ūdenim un sanitārijai un veikt izšķirošus pasākumus, lai veicinātu ieguldījumus sanitārijas un apgādes sistēmās, tostarp publiskajās sistēmās, veicinot efektivitāti un ūdens kā ierobežota resursa saglabāšanu; turklāt aicina valdības garantēt nediskriminējošu piekļuvi ūdensapgādes un sanitārijas pakalpojumiem kā sabiedriskajam labumam, nodrošinot to sniegšanu visiem iedzīvotājiem, jo īpaši par prioritāti nosakot pieejamības nodrošināšanu sievietēm, meitenēm un neaizsargātām grupām, lai novērstu sistēmisko atstumtību un diskrimināciju; mudina iestādes pārskatīt savu tiesisko regulējumu, politiku un praksi ūdens resursu jomā, ņemot vērā cilvēktiesību principus un standartus, lai palīdzētu virzīt darbības, kuru mērķis ir novērst šķēršļus progresam; |
| --- | --- |

50.

| 51. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

51.

---

(1)  OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.

(2)  OV L 375, 31.12.1991., 1. lpp.

(3)  OV L 372, 27.12.2006., 19. lpp.

(4)  OV L 435, 23.12.2020., 1. lpp.

(5)  OV L 328, 6.12.2008., 28. lpp.

(6)  OV C 316, 22.9.2017., 99. lpp.

(7)  OV C 67, 8.2.2022., 25. lpp.

(8)  OV C 474, 24.11.2021., 11. lpp.

---

| 14.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 132/65 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 132/65

---

P9_TA(2022)0347

ES reakcija uz enerģijas cenu pieaugumu Eiropā

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. oktobra rezolūcija par ES reakciju uz enerģijas cenu pieaugumu Eiropā (2022/2830(RSP))

(2023/C 132/07)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Direktīvu (ES) 2018/2001 par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Direktīvu (ES) 2018/2001 par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Direktīvu (ES) 2018/2002, ar ko groza Direktīvu 2012/27/ES par energoefektivitāti (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Direktīvu (ES) 2018/2002, ar ko groza Direktīvu 2012/27/ES par energoefektivitāti (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Direktīvu (ES) 2018/844, ar ko groza Direktīvu 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti un Direktīvu 2012/27/ES par energoefektivitāti (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Direktīvu (ES) 2018/844, ar ko groza Direktīvu 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti un Direktīvu 2012/27/ES par energoefektivitāti (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 5. jūnija Regulu (ES) 2019/943 par elektroenerģijas iekšējo tirgu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 5. jūnija Regulu (ES) 2019/943 par elektroenerģijas iekšējo tirgu (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 5. jūnija Direktīvu (ES) 2019/944 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un ar ko groza Direktīvu 2012/27/ES (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 5. jūnija Direktīvu (ES) 2019/944 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un ar ko groza Direktīvu 2012/27/ES (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 25. oktobra Regulu (ES) 2017/1938 par gāzes piegādes drošības aizsardzības pasākumiem (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 25. oktobra Regulu (ES) 2017/1938 par gāzes piegādes drošības aizsardzības pasākumiem (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 30. jūnija Regulu (ES) 2021/1119, ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata akts”) (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 30. jūnija Regulu (ES) 2021/1119, ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata akts”) (7),

| — | ņemot vērā Padomes 2003. gada 27. oktobra Direktīvu 2003/96/EK, kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2003. gada 27. oktobra Direktīvu 2003/96/EK, kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai (8),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes regulai par ārkārtas intervenci augsto enerģijas cenu jautājuma risināšanai (COM(2022)0473), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes regulai par ārkārtas intervenci augsto enerģijas cenu jautājuma risināšanai (COM(2022)0473),

| — | ņemot vērā Komisijas 2022. gada 18. maija paziņojumu “Elektroenerģijas tirgus īstermiņa intervences un ilgtermiņa uzlabojumi elektroenerģijas tirgus modelī: rīcības virziens” (COM(2022)0236), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2022. gada 18. maija paziņojumu “Elektroenerģijas tirgus īstermiņa intervences un ilgtermiņa uzlabojumi elektroenerģijas tirgus modelī: rīcības virziens” (COM(2022)0236),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 13. oktobra paziņojumu “Augošās enerģijas cenas: pretdarbības un atbalsta instrumenti” (COM(2021)0660), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 13. oktobra paziņojumu “Augošās enerģijas cenas: pretdarbības un atbalsta instrumenti” (COM(2021)0660),

| — | ņemot vērā Komisijas 2022. gada 8. marta paziņojumu “REPowerEU: Vienota Eiropas rīcība cenas ziņā pieejamākai, drošākai un ilgtspējīgākai enerģijai” (COM(2022)0108), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2022. gada 8. marta paziņojumu “REPowerEU: Vienota Eiropas rīcība cenas ziņā pieejamākai, drošākai un ilgtspējīgākai enerģijai” (COM(2022)0108),

| — | ņemot vērā Komisijas 2022. gada 18. maija paziņojumu par plānu REPowerEU (COM(2022)0230), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2022. gada 18. maija paziņojumu par plānu REPowerEU (COM(2022)0230),

| — | ņemot vērā Komisijas 2022. gada 23. marta paziņojumu “Krīzes pagaidu regulējums valsts atbalsta pasākumiem, ar ko atbalsta ekonomiku pēc Krievijas agresijas pret Ukrainu” (C/2022/1890), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2022. gada 23. marta paziņojumu “Krīzes pagaidu regulējums valsts atbalsta pasākumiem, ar ko atbalsta ekonomiku pēc Krievijas agresijas pret Ukrainu” (C/2022/1890),

| — | ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānu,

| — | ņemot vērā ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un jo īpaši 2015. gada Parīzes nolīgumu, kas stājās spēkā 2016. gada 4. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un jo īpaši 2015. gada Parīzes nolīgumu, kas stājās spēkā 2016. gada 4. novembrī,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2022. gada 24. un 25. marta augstākā līmeņa sanāksmē pieņemtos secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2022. gada 24. un 25. marta augstākā līmeņa sanāksmē pieņemtos secinājumus,

| — | ņemot vērā savu 2021. gada 21. oktobra rezolūciju par pamatnostādnēm attiecībā uz valsts atbalstu klimatam, enerģētikai un vides aizsardzībai (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2021. gada 21. oktobra rezolūciju par pamatnostādnēm attiecībā uz valsts atbalstu klimatam, enerģētikai un vides aizsardzībai (9),

| — | ņemot vērā savu 2020. gada 15. janvāra rezolūciju par Eiropas zaļo kursu (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2020. gada 15. janvāra rezolūciju par Eiropas zaļo kursu (10),

| — | ņemot vērā savu 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par pienācīgu un cenu ziņā pieņemamu mājokļu pieejamību visiem (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par pienācīgu un cenu ziņā pieņemamu mājokļu pieejamību visiem (11),

| — | ņemot vērā savu 2021. gada 10. februāra rezolūciju par jaunu aprites ekonomikas rīcības plānu (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2021. gada 10. februāra rezolūciju par jaunu aprites ekonomikas rīcības plānu (12),

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā Krievijas agresīvais karš nopietni ietekmē ES iedzīvotājus un ekonomiku, jo īpaši ar krasu enerģijas un pārtikas cenu kāpumu, turklāt šis karš sagādā milzīgas ciešanas Ukrainas tautai un ir tiešs uzbrukums Eiropas vērtībām; |
| --- | --- |

A.

tā kā Krievijas agresīvais karš nopietni ietekmē ES iedzīvotājus un ekonomiku, jo īpaši ar krasu enerģijas un pārtikas cenu kāpumu, turklāt šis karš sagādā milzīgas ciešanas Ukrainas tautai un ir tiešs uzbrukums Eiropas vērtībām;

| B. | tā kā, pakāpeniski palielinoties, inflācijas līmenis eurozonā 2022. gada septembrī sasniedza 10 %, un gandrīz pusē eurozonas valstu inflācijas rādītājs ir divciparu skaitlis, turklāt dažās valstīs inflācijas kāpums ir sasniedzis pat 24 %; |
| --- | --- |

B.

tā kā, pakāpeniski palielinoties, inflācijas līmenis eurozonā 2022. gada septembrī sasniedza 10 %, un gandrīz pusē eurozonas valstu inflācijas rādītājs ir divciparu skaitlis, turklāt dažās valstīs inflācijas kāpums ir sasniedzis pat 24 %;

| C. | tā kā jau 2020. gadā, pirms sākās cenu spirālveida kāpums, aptuveni 36 miljoni eiropiešu nespēja savos mājokļos nodrošināt pietiekamu siltumu; tā kā vairāk nekā 50 miljoni mājsaimniecību ES jau cieš no enerģētiskās nabadzības un tā kā aktuālā enerģētikas krīze šo iespaidīgo problēmu vēl vairāk saasinās, kā rezultātā, iespējams, kavēsies pamatvajadzību, aprūpes, izglītības un veselības aprūpes nodrošināšana, jo īpaši bērniem un jauniešiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā jau 2020. gadā, pirms sākās cenu spirālveida kāpums, aptuveni 36 miljoni eiropiešu nespēja savos mājokļos nodrošināt pietiekamu siltumu; tā kā vairāk nekā 50 miljoni mājsaimniecību ES jau cieš no enerģētiskās nabadzības un tā kā aktuālā enerģētikas krīze šo iespaidīgo problēmu vēl vairāk saasinās, kā rezultātā, iespējams, kavēsies pamatvajadzību, aprūpes, izglītības un veselības aprūpes nodrošināšana, jo īpaši bērniem un jauniešiem;

| D. | tā kā rūpnīcas dažnedažādās Eiropas rūpniecības nozarēs — piemēram, tērauda, alumīnija, mēslošanas līdzekļu ražošanas un pašā enerģijas ražošanas nozarē — ir spiestas savus darbiniekus turēt dīkstāvē un slēgt ražošanas līnijas, jo augsto gāzes un enerģijas cenu dēļ uzņēmumi cieš zaudējumus; tā kā šādai darbības slēgšanai ir domino efekts, kas ietekmē citas nozares, kuras satricinājuši piegādes traucējumi, un tas var ilgstoši iedragāt Eiropas rūpniecisko pamatu; |
| --- | --- |

D.

tā kā rūpnīcas dažnedažādās Eiropas rūpniecības nozarēs — piemēram, tērauda, alumīnija, mēslošanas līdzekļu ražošanas un pašā enerģijas ražošanas nozarē — ir spiestas savus darbiniekus turēt dīkstāvē un slēgt ražošanas līnijas, jo augsto gāzes un enerģijas cenu dēļ uzņēmumi cieš zaudējumus; tā kā šādai darbības slēgšanai ir domino efekts, kas ietekmē citas nozares, kuras satricinājuši piegādes traucējumi, un tas var ilgstoši iedragāt Eiropas rūpniecisko pamatu;

| E. | tā kā uzņēmumiem grūtības sagādā ražošanas izmaksu pieaugums, kam par iemeslu ir lielākas izejvielu cenas, ierobežotas piegādes ķēdes, kā arī transporta un enerģijas cenu pieaugums līdz ar patērētāju uzvedības maiņu; |
| --- | --- |

E.

tā kā uzņēmumiem grūtības sagādā ražošanas izmaksu pieaugums, kam par iemeslu ir lielākas izejvielu cenas, ierobežotas piegādes ķēdes, kā arī transporta un enerģijas cenu pieaugums līdz ar patērētāju uzvedības maiņu;

| F. | tā kā krasā enerģijas cenu kāpuma ietekmē ir nācies paaugstināt drošības rezerves noteikšanas prasības elektroenerģijas ražotājiem, kas līdz vēl nebijušam līmenim patlaban ierobežo savu pārdošanu nākotnes līgumu tirgū; |
| --- | --- |

F.

tā kā krasā enerģijas cenu kāpuma ietekmē ir nācies paaugstināt drošības rezerves noteikšanas prasības elektroenerģijas ražotājiem, kas līdz vēl nebijušam līmenim patlaban ierobežo savu pārdošanu nākotnes līgumu tirgū;

| G. | tā kā enerģētikas pārkārtošana un digitālā pārkārtošanās būtiski palielinās pieprasījumu pēc konkrētiem izejvielu veidiem, turklāt ir jārēķinās ar ES atkarību, jo tieši šīs izejvielas tai piegādā tikai atsevišķas valstis un uzņēmumi; |
| --- | --- |

G.

tā kā enerģētikas pārkārtošana un digitālā pārkārtošanās būtiski palielinās pieprasījumu pēc konkrētiem izejvielu veidiem, turklāt ir jārēķinās ar ES atkarību, jo tieši šīs izejvielas tai piegādā tikai atsevišķas valstis un uzņēmumi;

| H. | tā kā Covid-19 krīze un Krievijas agresīvais karš pret Ukrainu ir par iemeslu tam, ka ir traucētas piegādes un vērtības veidošanas ķēdes, ir piegādes deficīts, un tā rezultātā aug ražošanas izmaksas; |
| --- | --- |

H.

tā kā Covid-19 krīze un Krievijas agresīvais karš pret Ukrainu ir par iemeslu tam, ka ir traucētas piegādes un vērtības veidošanas ķēdes, ir piegādes deficīts, un tā rezultātā aug ražošanas izmaksas;

| I. | tā kā Eiropas sociālo tiesību pīlāra 20. princips attiecas uz pamatpakalpojumu pieejamību un nosaka, ka ikvienam ir tiesības uz pieejamiem labas kvalitātes pamatpakalpojumiem, arī ūdensapgādi, sanitāriju, energoapgādi, transportu, finanšu pakalpojumiem un digitālajiem sakariem; tā kā būtu jānodrošina minēto pakalpojumu pieejamība; |
| --- | --- |

I.

tā kā Eiropas sociālo tiesību pīlāra 20. princips attiecas uz pamatpakalpojumu pieejamību un nosaka, ka ikvienam ir tiesības uz pieejamiem labas kvalitātes pamatpakalpojumiem, arī ūdensapgādi, sanitāriju, energoapgādi, transportu, finanšu pakalpojumiem un digitālajiem sakariem; tā kā būtu jānodrošina minēto pakalpojumu pieejamība;

| J. | tā kā būtu jāatjaunina ES regulējums par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem, lai neaizsargāti patērētāji patlaban aktuālajā situācijā būtu labāk aizsargāti; |
| --- | --- |

J.

tā kā būtu jāatjaunina ES regulējums par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem, lai neaizsargāti patērētāji patlaban aktuālajā situācijā būtu labāk aizsargāti;

| K. | tā kā Komisijas priekšsēdētāja Urzula fon der Leiena savā 2022. gada 14. septembra runā par stāvokli Savienībā konstatēja, ka Krievija turpina aktīvi manipulēt ar mūsu enerģijas tirgu; |
| --- | --- |

K.

tā kā Komisijas priekšsēdētāja Urzula fon der Leiena savā 2022. gada 14. septembra runā par stāvokli Savienībā konstatēja, ka Krievija turpina aktīvi manipulēt ar mūsu enerģijas tirgu;

| L. | tā kā Nīderlandes virtuālajā dabasgāzes tirdzniecības biržā (Title Transfer Facility jeb TTF) reģistrētās gāzes tūlītējās cenas, kas aizvadītajos četros gados nebija pārsniegušas 25 EUR/MWh, kopš 2021. gada augusta ir krasi palielinājušās, jo īpaši kopš Krievijas agresīvā kara sākuma, kad tā iebruka Ukrainā, un 2022. gada augusta vidū attiecīgās cenas pārsniedza 200 EUR/MWh un šajā līmenī arī saglabājas; tā kā Krievijas rīcība ir piemērs tam, ko nozīmē neprovocēts uzbrukums ES gāzes tirgum; |
| --- | --- |

L.

tā kā Nīderlandes virtuālajā dabasgāzes tirdzniecības biržā (Title Transfer Facility jeb TTF) reģistrētās gāzes tūlītējās cenas, kas aizvadītajos četros gados nebija pārsniegušas 25 EUR/MWh, kopš 2021. gada augusta ir krasi palielinājušās, jo īpaši kopš Krievijas agresīvā kara sākuma, kad tā iebruka Ukrainā, un 2022. gada augusta vidū attiecīgās cenas pārsniedza 200 EUR/MWh un šajā līmenī arī saglabājas; tā kā Krievijas rīcība ir piemērs tam, ko nozīmē neprovocēts uzbrukums ES gāzes tirgum;

| M. | tā kā Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI) ir paziņojusi, ka atvērti preču atvasināto instrumentu tirgi, kas labi darbojas, ir būtiski cenu atklāšanai, tomēr, ņemot vērā neseno ārkārtējā saspīlējuma periodu, šo tirgu darbības uzlabošanai kopumā varētu noderēt pasākumi, kuri pārmērīgu svārstīgumu ierobežotu; tā kā EVTI arī norādīja, ka otrās Tirgus finanšu instrumentu direktīvas (FITD II) regulējums attiecībā uz svārstīgumu jau piedāvā mehānismu kopumu (jo īpaši tirdzniecības apturēšanu un cenu diapazona noteikšanu), taču atzīmēja, ka ārkārtējos apstākļos, kādus preču atvasināto instrumentu tirgi (un jo īpaši enerģijas tirgi) ir piedzīvojuši aizvadītajos mēnešos, to gadījumu skaits, kuros ierosināts tirdzniecību attiecīgajās ES tirdzniecības vietās apturēt, šķiet stipri niecīgs (13); |
| --- | --- |

M.

tā kā Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI) ir paziņojusi, ka atvērti preču atvasināto instrumentu tirgi, kas labi darbojas, ir būtiski cenu atklāšanai, tomēr, ņemot vērā neseno ārkārtējā saspīlējuma periodu, šo tirgu darbības uzlabošanai kopumā varētu noderēt pasākumi, kuri pārmērīgu svārstīgumu ierobežotu; tā kā EVTI arī norādīja, ka otrās Tirgus finanšu instrumentu direktīvas (FITD II) regulējums attiecībā uz svārstīgumu jau piedāvā mehānismu kopumu (jo īpaši tirdzniecības apturēšanu un cenu diapazona noteikšanu), taču atzīmēja, ka ārkārtējos apstākļos, kādus preču atvasināto instrumentu tirgi (un jo īpaši enerģijas tirgi) ir piedzīvojuši aizvadītajos mēnešos, to gadījumu skaits, kuros ierosināts tirdzniecību attiecīgajās ES tirdzniecības vietās apturēt, šķiet stipri niecīgs (13);

| N. | tā kā Komisijas priekšsēdētāja Urzula fon der Leiena savā 2022. gada 14. septembra runā par stāvokli Savienībā konstatēja, ka Komisijas priekšlikums piesaistīs vairāk nekā 140 miljardus EUR, “lai dalībvalstis varētu tieši mazināt triecienu”; tā kā vairākas dalībvalstis ir ieviesušas pagaidu shēmas negaidītas papildu peļņas aplikšanai ar nodokli; |
| --- | --- |

N.

tā kā Komisijas priekšsēdētāja Urzula fon der Leiena savā 2022. gada 14. septembra runā par stāvokli Savienībā konstatēja, ka Komisijas priekšlikums piesaistīs vairāk nekā 140 miljardus EUR, “lai dalībvalstis varētu tieši mazināt triecienu”; tā kā vairākas dalībvalstis ir ieviesušas pagaidu shēmas negaidītas papildu peļņas aplikšanai ar nodokli;

| O. | tā kā tieši dalībvalstīm vajadzētu būt galvenajiem procesu dalībniekiem, kas atbildīgi par savu energoresursu struktūru, par galveno valsts iedzīvotājiem un tautsaimniecībai aktuālo problēmu noskaidrošanu un par šo problēmu risināšanu; |
| --- | --- |

O.

tā kā tieši dalībvalstīm vajadzētu būt galvenajiem procesu dalībniekiem, kas atbildīgi par savu energoresursu struktūru, par galveno valsts iedzīvotājiem un tautsaimniecībai aktuālo problēmu noskaidrošanu un par šo problēmu risināšanu;

| P. | tā kā elektroenerģijas cenu krasais kāpums rada spiedienu uz mājsaimniecībām, daudziem Eiropas iedzīvotājiem — jo īpaši tiem, kas pakļauti nabadzības riskam un ir no neaizsargātām grupām —, nevalstiskām organizācijām, maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) un rūpniecībai, un tas var radīt vēl plašāku sociālo un ekonomisko kaitējumu; |
| --- | --- |

P.

tā kā elektroenerģijas cenu krasais kāpums rada spiedienu uz mājsaimniecībām, daudziem Eiropas iedzīvotājiem — jo īpaši tiem, kas pakļauti nabadzības riskam un ir no neaizsargātām grupām —, nevalstiskām organizācijām, maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) un rūpniecībai, un tas var radīt vēl plašāku sociālo un ekonomisko kaitējumu;

| Q. | tā kā ES Energoregulatoru sadarbības aģentūras sagatavotais vērtējums par ES elektroenerģijas vairumtirgus modeli liecina, ka pārrobežu tirdzniecība 2021. gadā patērētājiem nodrošināja ieguvumus 34 miljardu EUR apmērā, turklāt palīdzēja izlīdzināt cenu svārstības, un ka attiecīgais modelis vairo katras dalībvalsts energoapgādes drošību un noturību pret cenu satricinājumiem; |
| --- | --- |

Q.

tā kā ES Energoregulatoru sadarbības aģentūras sagatavotais vērtējums par ES elektroenerģijas vairumtirgus modeli liecina, ka pārrobežu tirdzniecība 2021. gadā patērētājiem nodrošināja ieguvumus 34 miljardu EUR apmērā, turklāt palīdzēja izlīdzināt cenu svārstības, un ka attiecīgais modelis vairo katras dalībvalsts energoapgādes drošību un noturību pret cenu satricinājumiem;

| R. | tā kā enerģijas taupīšana un mazāks patēriņš ir cenas ziņā pieņemama, droša un tīra iespēja mazināt ES paļaušanos uz fosilā kurināmā importu no Krievijas; tā kā ES dalībvalstis aiztaupa vien 0,8 % no sava enerģijas galapatēriņa, |
| --- | --- |

R.

tā kā enerģijas taupīšana un mazāks patēriņš ir cenas ziņā pieņemama, droša un tīra iespēja mazināt ES paļaušanos uz fosilā kurināmā importu no Krievijas; tā kā ES dalībvalstis aiztaupa vien 0,8 % no sava enerģijas galapatēriņa,

Ievada apsvērumi

| 1. | uzskata, ka Krievijas agresīvais karš pret Ukrainu un tas, ka fosilo energoresursu piegādes ir kļuvušas par ieroci, ir krasi saasinājis patlaban aktuālo stabilitātes trūkumu enerģijas tirgū; pauž nožēlu, ka šajā situācijā vēl vairāk ir palielinājušās enerģijas cenas un ka tas ir novedis pie ļoti lielas inflācijas, aizvien lielākas sociālās nevienlīdzības, enerģētiskās nabadzības un trūcīgām mobilitātes iespējām, lielām pārtikas cenām un dzīves dārdzības krīzes, un ka joprojām nopietns ir uzņēmumu slēgšanas risks dažādās nozarēs un arī bezdarba risks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ir pamatīgi nobažījies par lielajām enerģijas cenām visā ES un aicina dalībvalstis nekavējoties rīkoties, lai novērstu attiecīgās sekas un ar tām saistīto inflāciju, kas ietekmē mājsaimniecību ieņēmumus, cilvēku veselību un labsajūtu, un īpašu uzmanību šajā sakarā pievērst pašiem neaizsargātākajiem, arī uzņēmumiem — tostarp MVU — un ekonomikai kopumā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzskata, ka ārkārtējos apstākļos ir jāveic ārkārtas pasākumi un ka ES kā vienmēr ir jārīkojas vienoti un kopīgiem spēkiem; uzstāj, ka visiem pasākumiem, kas ES līmenī pieņemti, lai cīnītos pret enerģijas cenu krīzi, ir jābūt pilnīgā saskaņā ar klimatam noteiktajiem Savienības mērķiem ilgtermiņā, arī Eiropas zaļo kursu, un jāveicina atvērta ES stratēģiskā autonomija; šajā ziņā prasa Komisijai analizēt gan ES, gan valstu īstenotu ārkārtas pasākumu kumulatīvo ietekmi, tā nodrošinot, ka attiecīgie pasākumi ir saskaņā ar Savienības mērķi ne vēlāk kā līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti; uzstāj, ka visos piedāvātajos pasākumos būtu jāatzīst atšķirīgās situācijās dažādās valstīs un tāpēc jānodrošina to īstenošanai nepieciešamā elastība; prasa, lai dalībvalstis un ekonomikas dalībnieki apliecinātu lielāku solidaritāti, tā cenšoties šo krīzi pārvarēt taisnīgi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkārto savu 2022. gada maija aicinājumu nekavējoties noteikt pilnīgu embargo Krievijas naftas, akmeņogļu, kodoldegvielas un gāzes importam un pilnībā atteikties no Nord Stream 1 un Nord Stream 2 izmantošanas; |
| --- | --- |

4.

Ietekme uz cilvēkiem un ekonomiku

| 5. | mudina dalībvalstis nodrošināt, ka par pieņemamu cenu ir pieejama no tīriem resursiem iegūta siltumenerģija un elektroenerģija, un nepieļaut, ka cilvēkiem nākas izvēlēties — ēdiens vai siltums; brīdina dalībvalstis, ka no energoapgādes nedrīkst atslēgt patērētājus, kuri nespēj nomaksāt savus rēķinus par enerģiju, kas kļūst aizvien lielāki, un uzsver, ka nedrīkst pieļaut neaizsargātu mājsaimniecību izlikšanu no mājokļa, ja cilvēki nespēj nomaksāt savus rēķinus un segt īres izdevumus; uzsver — ir jānodrošina patērētājiem labāka aizsardzība pret iespēju, ka piegādātāji aptur vai atsauc fiksētas likmes līgumus, un nedrīkst pieļaut, ka par gāzi un elektrību no patērētājiem tiek prasīti kosmiski avansa maksājumi; aicina Komisiju izvērtēt, vai ir nepieciešamas stingrākas prasības attiecībā uz informāciju pirms līguma noslēgšanas enerģētikas nozarē, jo īpaši tālpārdošanas gadījumos;; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž dziļas bažas par augsto enerģijas cenu ietekmi uz mājsaimniecībām un uzņēmumiem un par atšķirībām dažādu dalībvalstu spējā tos atbalstīt, par ko liecina nesenie paziņojumi; uzsver, ka ir vajadzīga bezprecedenta solidaritāte starp dalībvalstīm un kopīga reakcija, nevis šķeltnieciskas vienpusējas darbības; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina dalībvalstis steidzami saglabāt un stiprināt sabiedriskos, sociālos un kultūras pakalpojumus, jo pieaugošās enerģijas cenas padara tos nepieejamus arvien lielākam skaitam grūtībās nonākušu cilvēku, tostarp pakalpojumus, ko pārvalda vietējās iestādes, piemēram, sociālie mājokļi, publiskās pirtis, izglītības iestādes un slimnīcas; atgādina, ka krīze ir skārusi arī vietējās pašvaldības un ka arī tās ir jāaizsargā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina dalībvalstis sagatavot plānus un stratēģijas tādās jomās kā mājokļi, sociālo pamatvajadzību pieejamība, sociālās infrastruktūras aizsardzība, kritiski svarīgi veselības aprūpes pakalpojumi un finansiāls atbalsts MVU; vērš uzmanību uz to, ka šis atbalsts būtu mērķtiecīgi jāpiešķir tieši tām iedzīvotāju grupām, kuras nonākušas pašā kritiskākajā situācijā; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka mājsaimniecības visās dalībvalstīs piedzīvo nopietnas grūtības, piemēram, pirktspējas mazināšanos; vērš uzmanību uz to, ka daudzi cilvēki Eiropā jau bija nonākuši neaizsargātā situācijā, un brīdina, ka saistītās inflācijas — sevišķi pārtikas un enerģijas cenu kāpuma — ietekmē situācija mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem var kļūt nepanesama, turklāt ietekmi aizvien vairāk jūt arī vidusslānis; aicina dalībvalstis apsvērt iespēju atbrīvot pamatproduktus no PVN visā ES uz visu krīzes laiku, nodrošināt, ka vieglāk ir pieejamas pirmās nepieciešamības preces, un risināt pārtikas deficīta un mājokļa cenu kāpuma problēmu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka pašreizējais regulējums ļauj dalībvalstīm uz laiku atbrīvot mājsaimniecības no nodokļa vai piemērot tām samazinātu nodokļa likmi elektroenerģijai, dabasgāzei, akmeņoglēm un cietajam kurināmajam; mudina dalībvalstis pilnībā izmantot esošās iespējas, lai samazinātu nodokļus energoproduktiem; aicina Komisiju apsvērt iespēju atļaut dalībvalstīm ieviest turpmākus pagaidu atbrīvojumus no akcīzes nodokļiem un enerģijas nodokļiem vai to samazinājumus, lai mazinātu slogu mājsaimniecībām un uzņēmumiem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina dalībvalstis un Komisiju informēt iedzīvotājus un uzņēmumus — sevišķi MVU — par to, kā tie var laikus sagatavoties ziemai un kā uzlabot energoefektivitāti un samazināt savu pieprasījumu pēc enerģijas, un cita starpā piedāvāt praktiskus, iedarbīgus un reāli īstenojamus ieteikumus taupībai dzīves dārdzības un enerģijas izmaksu kontekstā, kā arī informāciju par patērētāju tiesībām; mudina dalībvalstis popularizēt enerģijas taupīšanas ierīces neaizsargātām mājsaimniecībām; |
| --- | --- |

11.

| 12. | prasa, lai dalībvalstis apsvērtu iespēju sniegt pagaidu atbalstu neaizsargātiem transporta lietotājiem, kurš palīdzētu absorbēt cenu pieaugumu, cita starpā ar sabiedriskā transporta kuponiem; prasa pieņemt struktūrpolitikas nostādnes, kas vēl vairāk veicinātu uzticamus un cenas ziņā pieņemamus sabiedriskā transporta tīklus un aktīvas mobilitātes režīmu, piemēram, braukšanu ar velosipēdu vai iešanu kājām; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina dalībvalstis risināt problēmu, ko rada enerģētikas krīzes ietekme uz darba tirgu, un tādēļ atbalstīt darba ņēmējus, kuri uz laiku ir kļuvuši par “tehniskiem bezdarbniekiem”, jo darba devējiem ir nācies ierobežot vai pārtraukt savu darbību, turklāt atbalstīt arī individuālas paš-nodarbinātas personas, kā arī palīdzēt maziem uzņēmumiem paturēt darbiniekus un turpināt savu darbību; atgādina, ka pandēmijas periodā noderīga izrādījās saīsināta darba laika shēma un ka to vajadzētu īstenot — vajadzības gadījumā ar ES finansiālu atbalstu —, lai nepieļautu darbvietu zaudēšanu; aicina Komisiju un Padomi stiprināt Eiropas pagaidu atbalsta instrumentu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE), lai atbalstītu saīsināta darba laika shēmas, darba ņēmēju ienākumus un darba ņēmējus, kuri uz laiku būtu atlaisti enerģijas cenu kāpuma dēļ; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina dalībvalstis atbalstīt uzņēmumus strauja cenu kāpuma apstākļos un to darīt, konsultējoties ar darba devēju un darba ņēmēju pārstāvjiem nozarēs, kuras šis cenu kāpums ir ietekmējis visvairāk, un īstenot pret krīzi vērstus pasākumus, tādēļ izmantojot arī sociālo dialogu un darba koplīgumus; aicina Komisiju veikt pasākumus, kas nepieciešami, lai palīdzētu energoietilpīgām nozarēm, tādēļ cita starpā piedāvājot pienācīgas garantijas attiecībā uz vides aizsardzību un nodarbinātības saglabāšanu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka aktuālās krīzes kontekstā galvenā nozīme ir sociālajām garantijām, un mudina dalībvalstis un Komisiju pret krīzi vērstu pasākumu izstrādes un īstenošanas procesos sociālā dialoga ceļā iesaistīt arodbiedrības; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atzīst, ka augsto enerģijas cenu un traucēto piegādes ķēžu kumulatīvā ietekme var apdraudēt Eiropas uzņēmumus un darbvietas, ko tie nodrošina; aicina nekavējoties atvieglot slogu uzņēmumiem, jo īpaši MVU; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka Eiropas Centrālās bankas (ECB) monetārās politikas galvenais mērķis ir saglabāt cenu stabilitāti un tādējādi nodrošināt, ka inflācija ir zema, stabila un paredzama; atgādina, ka ECB noteiktais inflācijas līmenis ir 2 %; |
| --- | --- |

17.

Klimatiskās saistības, atjaunīgo energoresursu izmantošana, energoefektivitāte un infrastruktūra

| 18. | atgādina, ka vislētākā enerģija ir tā, ko mēs nepatērējam, un ka energoefektivitātes un energotaupības pasākumi ne tikai palīdzēs ES īstermiņā, bet arī palīdzēs izpildīt 2030. gada klimatiskās saistības, kuras ietvertas paketē “Gatavi mērķrādītājam 55 %” un iniciatīvā REPowerEU, piemēram, samazināt gāzes importu un patēriņu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzskata, ka Eiropas zaļā kursa mērķu sasniegšana padarīs mūsu energosistēmas efektīvākas, vairāk balstītas uz atjaunīgajiem energoresursiem, spēcīgākas krīzes apstākļos un noturīgākas pret ārējiem satricinājumiem, nodrošinās stabilu un cenas ziņā pieejamu enerģiju un palīdzēs panākt atvērtu stratēģisko autonomiju; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina dalībvalstis un Komisiju paātrināt atjaunīgās enerģijas izvēršanu, jo tas ir labākais veids, kā izbeigt atkarību no gāzes un izpildīt Savienības klimatiskās saistības; atgādina par pašlaik notiekošo Direktīvas (ES) 2018/2001 (RED III un RED IV) pārstrādāšanu un ir pārliecināts, ka ātra likumdošanas procedūru pabeigšana paātrinās atjaunīgās enerģijas izvēršanu visā ES; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka mājokļu apkure ir jādekarbonizē, izmantojot viedu elektrifikāciju un cenas ziņā pieejamus, uz atjaunīgajiem energoresursiem balstītus centralizētās siltumapgādes risinājumus; aicina Komisiju un dalībvalstis palielināt atbalstu ēku renovācijai un nodrošināt pienācīgu finansējumu investīcijām energoefektivitātes pasākumos, jo īpaši attiecībā uz ēkām ar viszemāko energoefektivitāti un visneaizsargātākajos rajonos; atzinīgi vērtē dažu dalībvalstu lēmumu aizliegt gāzes katlu uzstādīšanu jaunās ēkās; uzsver jumta fotoelementu paneļu, tuvumā esošo atjaunīgo energoresursu, siltumsūkņu un citu ātru un viegli uzstādāmu risinājumu ātras ieviešanas nozīmi un tūlītējo pozitīvo ietekmi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mudina Komisiju un dalībvalstis paātrināt atjaunīgo energoresursu izmantošanu, jo īpaši likvidējot administratīvos šķēršļus un vienkāršojot un paātrinot atļauju piešķiršanas procesus, arī mājsaimniecībām; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atbalsta ideju plāna REPowerEU ietvaros ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā (ETS) izsolīt kvotas, lai piesaistītu 20 miljardus EUR un tādējādi finansētu infrastruktūru, kas vajadzīga nolūkā mazināt atkarību no Krievijas gāzes un naftas, tostarp investētu atjaunīgajā enerģijā un energoefektivitātē; prasa šo intervenci paātrināt, lai līdz 2025. gada beigām piesaistītu nepieciešamos ieņēmumus; atzinīgi vērtē to, ka tas varētu mazināt ETS cenas īstermiņā un tādējādi mazināt arī elektroenerģijas cenas un enerģijas izmaksas rūpniecībai, un vienlaikus atzīst, ka ETS nav galvenais nesenā enerģijas cenu pieauguma virzītājspēks; atkārtoti norāda uz saviem 2030. gada klimata mērķrādītājiem, kuriem šī ETS intervence pilnībā atbilst; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka reāllaika elektroenerģijas cenu signāli var atraisīt elastīgāku pieprasījumu, tādējādi samazinot apgādes vajadzības maksimumslodzes brīžos, kad enerģija ir dārga un tās ražošana patērē daudz gāzes; tādēļ aicina dalībvalstis labāk pārvaldīt ES elektroenerģijas sistēmu elastīguma vajadzības, izmantojot uzlabotus tīklus, dispečējamu mazemisiju elektroenerģijas ražošanu un dažādas liela mēroga ilgtermiņa enerģijas uzkrāšanas tehnoloģijas, lai samazinātu rūpnieciskās elektroenerģijas un gāzes pieprasījumu maksimumslodzes stundās; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina dalībvalstis pilnībā transponēt Direktīvu (ES) 2018/2001, jo īpaši, lai novērstu šķēršļus energokopienu izveidei; aicina dalībvalstis pieņemt turpmākus pasākumus attiecībā uz atjaunīgās enerģijas pašpatēriņu; aicina dalībvalstis radīt piemērotus apstākļus, kuros izveidot vismaz vienu atjaunīgās enerģijas kopienu katrā pašvaldībā, lai iedzīvotāji varētu ražot, patērēt, uzglabāt un pārdot paši savu atjaunīgo enerģiju; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aicina paātrināt pašreizējo likumdošanas procedūru attiecībā uz Energoefektivitātes direktīvu, jo tās noteikumi palīdzēs lietotājiem samazināt enerģijas patēriņu un tādējādi arī izdevumus par enerģiju; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver, ka pilnībā integrēta enerģētikas vienotā tirgus izveide, kas nodrošina patiesi noturīgu Eiropas enerģētikas tīklu, tostarp jaunu starpsavienojumu izbūve, kā apliecina starpsavienojums Ibērijas pussalas savienošanai ar Franciju, un labākas tirdzniecības platformas īstermiņā mazinātu cenu spiedienu uz uzņēmumiem un patērētājiem un ilgtermiņā nodrošinātu enerģētisko neatkarību un noturību; atzīst, ka ES iekšējā enerģijas tirgus reforma ir jāveic konsekventāk, ka ir jāizvairās no pārāk lielas atkarības un ka galvenajai infrastruktūrai jāpaliek ES pārziņā, tādējādi veicinot atvērtu stratēģisko autonomiju; uzskata, ka ir jāizskata visas iespējas, kā saglabāt enerģijas pieejamību cenas ziņā un panākt klimatneitralitāti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver, ka investīcijas atjaunīgajā enerģijā, energoefektivitātē un nepieciešamajā infrastruktūrā, tostarp mērķorientēti, precīzi noteikti pārrobežu projekti ar investīcijām no NextGenerationEU un REPowerEU, palīdz ES panākt enerģētisko suverenitāti, atvērtu stratēģisko autonomiju un enerģētisko drošību; aicina Komisiju un dalībvalstis paātrināt tādus svarīgus infrastruktūras projektus, kuru pamatā ir atjaunīgā enerģija un tīrais ūdeņradis, atvieglojot atļauju piešķiršanas procesu, bet vienlaikus pienācīgu uzmanību veltot sabiedrības līdzdalības un ietekmes uz vidi novērtējuma procedūrām; |
| --- | --- |

28.

| 29. | norāda, ka dažas dalībvalstis jau pārskata savus plānus pakāpeniski atteikties no kodolenerģijas un akmeņogļu izmantošanas, ja šīs spēkstacijas varētu stiprināt ES energoapgādes drošību un mazināt enerģijas cenu kāpumu; uzskata, ka pašreizējo kodolspēkstaciju ekspluatācijas laiks būtu jāpagarina, vienlaikus nodrošinot to drošu darbību un pareizu kodolatkritumu apsaimniekošanu un apglabāšanu; uzsver, ka attiecībā uz oglēm vajadzētu paredzēt pagaidu atlikšanu, proti, tik ilgi, kamēr turpinās pašreizējā krīze, un būtu jānosaka konkrēts grafiks šo spēkstaciju aizstāšanai ar citiem enerģijas avotiem; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atgādina, ka aptuveni ceturto daļu elektroenerģijas un pusi no mazoglekļa elektroenerģijas ES ražo, izmantojot kodolenerģiju; norāda — lai gan dažas dalībvalstis iebilst pret kodolenerģiju, vairākas dalībvalstis gatavojas būvēt jaunas kodolspēkstacijas; atkārtoti norāda, ka dalībvalstis joprojām ir pilnībā atbildīgas par lēmumu pieņemšanu par savu energoresursu struktūru un par iespēju izstrādi, kā saviem iedzīvotājiem un uzņēmumiem nodrošināt cenas ziņā pieejamu, stabilu un tīru enerģiju, kā arī par piemērotākā risinājuma izvēli, lai dalībvalsts palīdzētu sasniegt Savienības klimata un enerģētikas mērķus, ņemot vērā katras dalībvalsts specifiku un ierobežojumus; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pauž visdziļākās bažas par neseno Nord Stream infrastruktūras sabotāžu, kuras dēļ saskaņā ar Vācijas aplēsēm (14) atmosfērā nonāca 300 000 tonnu vienas no spēcīgākajām siltumnīcefekta gāzēm — saskaņā ar ANO Vides programmas datiem tā varētu būt vislielākā metāna izplūde, kāda jebkad reģistrēta; norāda, kā sprādziena un metāna noplūdes sekas veicinās klimata pārmaiņas un gaisa piesārņojumu, kaitējot ES centieniem klimata jomā, un turklāt norāda uz sprādzienu un tam sekojošo gāzes noplūžu kaitīgo ietekmi uz jūras vidi; uzstāj, ka radušās emisijas ir jāuzskaita; pauž bažas arī par ziņām par neidentificētiem bezpilota lidaparātiem, kas konstatēti netālu no naftas un gāzes platformām Norvēģijas kontinentālajā šelfā; vērš uzmanību uz to, ka šie incidenti izraisīja gāzes cenu pieaugumu TTF tirgos un ka metāna noplūdes izraisīja “klimata un ekoloģisko katastrofu”; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver, ka tīšie Eiropas enerģētikas infrastruktūras traucējumi var būtiski saasināt pašreizējo enerģētikas krīzi, arī makroreģionālā līmenī; mudina dalībvalstis un enerģētikas uzņēmumus nekavējoties pieņemt pasākumus, lai palielinātu savas energoinfrastruktūras drošību; |
| --- | --- |

32.

Ārkārtas pasākumi enerģijas tirgus jomā

| 33. | uzskata, ka enerģētikas uzņēmumiem, kas guvuši labumu no milzīgās negaidītās papildu peļņas, ir jāpalīdz mazināt krīzes negatīvās sekas; ņem vērā Komisijas priekšsēdētājas U. fon der Leienas 2022. gada 14. septembra runu par stāvokli Savienībā; principā atzinīgi vērtē (Komisijas priekšlikumu un tam sekojošo) Padomes vienošanos noteikt pagaidu ārkārtas ierobežojumu tirgus ieņēmumiem, kas gūti, ražojot un pārdodot ar inframarginālās ražošanas tehnoloģijām saražotu elektroenerģiju, un ieviest pagaidu solidaritātes iemaksu mehānismu fosilā kurināmā nozarē, kura gūst labumu no pašreizējās tirgus situācijas; šajā sakarā atgādina par savu iepriekšējo nostāju, kas pausta 2022. gada 19. maija rezolūcijā (15); pauž nožēlu par to, ka Komisija savus plānus ierosināja kā Padomes regulu, par juridisko pamatu izmantojot LESD 122. pantu, nevis likumdošanas koplēmuma procedūru; atgādina, ka šis instruments būtu jāizmanto tikai ārkārtas situācijās; apstiprina, ka Parlaments ir gatavs ātri rīkoties šajā steidzamajā jautājumā, ja tiks aicināts iesaistīties, jo tā risināšanai vajadzīga pilnīga demokrātiskā leģitimitāte un pārskatatbildība; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina dalībvalstis šos pasākumus ātri īstenot; uzskata, ka intervencēm enerģijas tirgū vajadzētu būt pagaidu rakstura un mērķorientētām un ka nedrīkst apdraudēt tirgus pamatprincipus un vienotā tirgus integritāti; atzīmē, ka izveidotais mehānisms varētu radīt ieņēmumu atšķirības starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ņem vērā, ka tiek ierosinātas solidaritātes iemaksas jēlnaftas, dabasgāzes, ogļu un rafinēšanas uzņēmumiem; ar bažām norāda, ka dažiem no ES lielākajiem enerģētikas uzņēmumiem, iespējams, šīs iemaksas nebūs jāveic; aicina Komisiju un Padomi solidaritātes iemaksas izstrādāt tā, lai novērstu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; atzīmē, ka dalībvalstis varētu priekšlikumu vēl nostiprināt; aicina Komisiju novērtēt, kāda būtu adekvāta peļņas daļa, ņemot vērā ārkārtas situāciju, un veikt turpmākus pasākumus, lai ieviestu nodokli par negaidītu papildu peļņu enerģētikas uzņēmumiem, kuri ir guvuši pārmērīgu labumu no enerģētikas krīzes; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atgādina, ka negaidīta papildu peļņa nav parasta peļņa, ko lieli uzņēmumi gūtu (vai varētu prognozēt, ka gūs) ierastos apstākļos, un bez neparedzamiem notikumiem — tādiem kā pandēmija un karš Ukrainā; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzsver, ka ieņēmumiem no negaidītas papildu peļņas būtu jānāk par labu patērētājiem un uzņēmumiem, jo īpaši, lai atbalstītu neaizsargātas mājsaimniecības un MVU, citstarp — ar cenu griestiem; uzsver, ka tam ir jāiet roku rokā ar apjomīgu inovāciju un investīcijām atjaunīgajā enerģijā, energoefektivitātē un energoinfrastruktūrā, piemēram, sadales tīklos, nevis jāpamudina mājsaimniecības un uzņēmumi patērēt vairāk subsidētas enerģijas; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver, ka pašreizējā kontekstā īpaši svarīgi ir publiskie ieņēmumi, kas ES tiktu gūti no II pīlāra direktīvas īstenošanas, jo ar to tiek īstenots ESAO globālais nodokļu nolīgums par minimālo faktisko uzņēmumu ienākuma nodokli; atkārtoti aicina Padomi ātri pieņemt II pīlāra direktīvu, lai nodrošinātu, ka minētais nolīgums stājas spēkā līdz 2023. gada janvārim; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atzinīgi vērtē enerģijas pieprasījuma saistības un mērķus, ko ierosinātā Padomes regula paredz, lai risinātu augsto enerģijas cenu un energoapgādes drošības problēmas; mudina dalībvalstis nodrošināt, ka pasākumi, ko tās izvēlējušās pieņemt, lai iepriekš minētos pienākumus īstenotu, nerada papildu slogu neaizsargātām mājsaimniecībām un patērētājiem, uzņēmumiem, MVU un enerģētiskās nabadzības skartajiem; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ņem vērā Komisijas ieceri apspriest elektroenerģijas tirgus modeļa reformu un ir gatavs rūpīgi analizēt jebkuru priekšlikumu; uzskata, ka jebkurai elektroenerģijas tirgus reformai būtu jāatbilst ES mērķiem klimata jomā, jo īpaši mērķim līdz 2050. gadam Eiropas Savienībā panākt klimatneitralitāti, un ka elektroenerģijas tirgiem būtu jāsūta pareizais cenu signāls, lai pamudinātu investēt dekarbonizācijā un lai iedzīvotāji un nozares varētu gūt labumu no drošas, cenas ziņā pieejamas un tīras enerģijas, un vienlaikus būtu jārisina nesamērīgās peļņas problēma elektroenerģijas tirgū; aicina Komisiju analizēt iespēju elektroenerģijas cenas atsaistīt no gāzes cenām; |
| --- | --- |

40.

| 41. | aicina Komisiju analizēt nepieciešamību ieviest papildu pasākumus krīzes pārvarēšanai, tostarp pagaidu vairumtirdzniecības un importa cenu griestus; aicina Komisiju pēc pozitīvas analīzes ierosināt atbilstošus cenu griestus gāzes importam pa cauruļvadiem, galvenokārt no Krievijas; aicina Komisiju un Padomi uzlabot ES Enerģētikas platformu un pārveidot to par instrumentu kopīgai energoresursu iepirkšanai, lai stiprinātu ES spēju aizstāvēt savas intereses un samazinātu importa izmaksas; atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu izveidot darba grupu gāzes cenu apspriešanai ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

41.

| 42. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija pēc dalībvalstu pieprasījuma novērtē iespējamos risinājumus, kā nodrošināt nepieciešamo likviditāti enerģētikas uzņēmumiem, kas saskaras ar lieliem drošības rezerves pieprasījumiem elektroenerģijas un gāzes nākotnes līgumu tirgos; |
| --- | --- |

42.

Spekulācija enerģijas tirgū

| 43. | atgādina, ka energoapgādes traucējumi, ko izraisījis Krievijas agresijas karš pret Ukrainu, ir radījuši svārstīgumu un nestabilitāti enerģētikas atvasināto instrumentu tirgos un ka tam var būt kaskādes efekts uz finanšu tirgiem; |
| --- | --- |

43.

| 44. | aicina palielināt tirgus un ārpusbiržas gāzes tirdzniecības un iegādes cenu pārredzamību un regulatīvo uzraudzību; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atzinīgi vērtē Komisijas Konkurences ģenerāldirektorāta uzsākto pretmonopola tiesvedību pret Gazprom par dominējošā stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu un mudina Komisiju ātri pabeigt procedūru un pieņemt nepieciešamos lēmumus; uzsver, ka Komisijai ir jāizmanto visi pieejamie konkurences tiesību aktos paredzētie instrumenti, lai novērstu tirgus izkropļojumus un negodīgas cenu manipulācijas enerģijas tirgos; uzskata, ka, konstatējot konkurences tiesību pārkāpumus elektroenerģijas un gāzes jomā, Komisijai ir jāapsver arī iespēja kā tiesiskās aizsardzības līdzekļus piemērot strukturālus pasākumus; |
| --- | --- |

45.

| 46. | atzīmē, ka Komisija atzīst (16), ka Eiropā notiek gāzes tirgus manipulācijas, kas savukārt ietekmē elektroenerģijas cenas; aicina izbeigt spekulācijas un manipulācijas gāzes tirgū un aicina veikt pasākumus attiecībā uz TTF darbību un struktūrām, kurām ir tiesības darboties minētajā tirgū; uzskata, ka šie pasākumi varētu ietvert tirdzniecības apturēšanas mehānisma piemērošanu TTF pārmērīgu cenu svārstību un cenu diapazonu gadījumā, kā ierosinājusi EVTI, lai līgumu indeksāciju atsaistītu no TTF centra; atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu apsvērt alternatīvu ES kritēriju cauruļvadu gāzes un sašķidrinātas dabasgāzes TTF; aicina Komisiju, jo īpaši tās Konkurences ģenerāldirektorātu, un EVTI cieši uzraudzīt Eiropas gāzes tirgu attiecībā uz iespējamiem dominējoša stāvokļa vai pārredzamības trūkuma gadījumiem; |
| --- | --- |

46.

| 47. | aicina attiecīgo kompetento iestādi izmeklēt iespējamos tirgus ļaunprātīgas izmantošanas vai manipulāciju gadījumus preču tirgos kopumā un jo īpaši gāzes tirgū, ziņot par tiem un risināt tos; |
| --- | --- |

47.

| 48. | aicina Komisiju rūpīgi izpētīt finanšu dalībnieku darbības, kas veicināja oglekļa cenas svārstīgumu; mudina Komisiju rīkoties, lai izskaustu spekulatīva kapitāla ietekmi uz ES ETS kvotu tirgu; |
| --- | --- |

48.

o

o o

| 49. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

49.

---

(1)  OV L 328, 21.12.2018., 82. lpp.

(2)  OV L 328, 21.12.2018., 210. lpp.

(3)  OV L 156, 19.6.2018., 75. lpp.

(4)  OV L 158, 14.6.2019., 54. lpp.

(5)  OV L 158, 14.6.2019., 125. lpp.

(6)  OV L 280, 28.10.2017., 1. lpp.

(7)  OV L 243, 9.7.2021., 1. lpp.

(8)  OV L 283, 31.10.2003., 51. lpp.

(9)  OV C 184, 5.5.2022., 163. lpp.

(10)  OV C 270, 7.7.2021., 2. lpp.

(11)  OV C 456, 10.11.2021., 145. lpp.

(12)  OV C 465, 17.11.2021., 11. lpp.

(13)  Vēstule no EVTI izpilddirektores Verena Ross Komisijas Finanšu stabilitātes ģenerāldirektorāta ģenerāldirektoram John Berrigan, 2022. gada 22. septembris [latviešu valodā nav pieejama].

(14)  Vācijas federālā vides, dabas aizsardzības, kodoldrošuma un patērētāju tiesību aizsardzības ministrija.

(15)  Eiropas Parlamenta 2022. gada 19. maija rezolūcija par sociālajām un ekonomiskajām sekām, ko Eiropas Savienībai rada Krievijas karš Ukrainā — ES rīcībspējas pastiprināšana (pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0219).

(16)  Komisijas priekšsēdētājas U. fon der Leienas paziņojums par enerģētiku, 2022. gada 7. septembris.

---

Ceturtdiena, 2022. gada 6. oktobris

| 14.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 132/74 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 132/74

---

P9_TA(2022)0349

Cilvēktiesību stāvoklis Haiti, jo īpaši saistībā ar bandu vardarbību

Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. oktobra rezolūcija par cilvēktiesību stāvokli Haiti, jo īpaši saistībā ar bandu vardarbību (2022/2856(RSP))

(2023/C 132/08)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekš pieņemtās rezolūcijas par Haiti, jo īpaši 2021. gada 20. maija rezolūciju par stāvokli Haiti (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekš pieņemtās rezolūcijas par Haiti, jo īpaši 2021. gada 20. maija rezolūciju par stāvokli Haiti (1),

| — | ņemot vērā 2022. gada 4. jūlijā pieņemto ANO Cilvēktiesību padomes Vispārējo periodisko pārskatu par Haiti; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 4. jūlijā pieņemto ANO Cilvēktiesību padomes Vispārējo periodisko pārskatu par Haiti;

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2022. gada 15. jūlija Rezolūciju 2645 (2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2022. gada 15. jūlija Rezolūciju 2645 (2022),

| — | ņemot vērā ANO Humānās palīdzības koordinācijas biroja 2022. gada ziņojumus par Haiti, jo īpaši 2022. gada 23. septembra ziņojumu par sociālo nemieru ietekmi uz humanitāro situāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Humānās palīdzības koordinācijas biroja 2022. gada ziņojumus par Haiti, jo īpaši 2022. gada 23. septembra ziņojumu par sociālo nemieru ietekmi uz humanitāro situāciju,

| — | ņemot vērā ārlietu ministra Jean Victor Généus2022. gada 24. septembra runu ANO Ģenerālajā asamblejā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ārlietu ministra Jean Victor Généus2022. gada 24. septembra runu ANO Ģenerālajā asamblejā,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2022. gada 15. februāra ziņojumu par ANO Integrēto biroju Haiti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2022. gada 15. februāra ziņojumu par ANO Integrēto biroju Haiti,

| — | ņemot vērā 1948. gada 10. decembra Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada 10. decembra Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā 1966. gada 16. decembra Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada 16. decembra Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā 1979. gada 18. decembra Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1979. gada 18. decembra Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu,

| — | ņemot vērā 1969. gada 22. novembra Amerikas Cilvēktiesību konvenciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1969. gada 22. novembra Amerikas Cilvēktiesību konvenciju,

| — | ņemot vērā ANO 1989. gada 20. novembra Konvenciju par bērna tiesībām un tās trīs fakultatīvos protokolus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1989. gada 20. novembra Konvenciju par bērna tiesībām un tās trīs fakultatīvos protokolus,

| — | ņemot vērā 1985. gada 6. septembra ANO Pamatprincipus par tiesu varas neatkarību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1985. gada 6. septembra ANO Pamatprincipus par tiesu varas neatkarību,

| — | ņemot vērā 1999. gada 17. novembra Vispārējo Tiesnešu hartu un 2001. gada maija Ibērijas pussalas un Latīņamerikas valstu Tiesnešu statūtus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1999. gada 17. novembra Vispārējo Tiesnešu hartu un 2001. gada maija Ibērijas pussalas un Latīņamerikas valstu Tiesnešu statūtus,

| — | ņemot vērā 2000. gada 23. jūnijā Kotonū noslēgto Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (2) (Kotonū nolīgums), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2000. gada 23. jūnijā Kotonū noslēgto Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (2) (Kotonū nolīgums),

| — | ņemot vērā Komisijas un Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2012. gada 26. jūnija kopīgo paziņojumu “Kopīgā ES un Karību jūras valstu partnerības stratēģija” (JOIN(2012)0018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2012. gada 26. jūnija kopīgo paziņojumu “Kopīgā ES un Karību jūras valstu partnerības stratēģija” (JOIN(2012)0018),

| — | ņemot vērā Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Cariforum valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Cariforum valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (3),

| — | ņemot vērā Haiti Republikas 1987. gada konstitūciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Haiti Republikas 1987. gada konstitūciju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu,

| A. | tā kā humanitārā situācija Haiti pēdējos gados ir pastāvīgi pasliktinājusies valstī pastāvošās nedrošības dēļ; tā kā kopš prezidenta Jovenel Moïse slepkavības 2021. gada jūlijā bandas strauji ieguvušas lielāku varu, radot Haiti iedzīvotājiem visaptverošu nedrošības sajūtu; tā kā pieaugošā vardarbība un aizvien biežākie cilvēktiesību pārkāpumi ir skāruši 1,5 miljonus cilvēku, vēl 19 000 kļuvuši par iekšzemē pārvietotām personām un 1,1 miljonam cilvēku ir vajadzīga palīdzība; tā kā šī sociālpolitiskā un ekonomiskā krīze kopā ar nedrošību un bandu krīzi pārvēršas humānā katastrofā; tā kā tiek ziņots arī par oficiālo policijas spēku īstenotas vardarbības pieaugumu; |
| --- | --- |

A.

tā kā humanitārā situācija Haiti pēdējos gados ir pastāvīgi pasliktinājusies valstī pastāvošās nedrošības dēļ; tā kā kopš prezidenta Jovenel Moïse slepkavības 2021. gada jūlijā bandas strauji ieguvušas lielāku varu, radot Haiti iedzīvotājiem visaptverošu nedrošības sajūtu; tā kā pieaugošā vardarbība un aizvien biežākie cilvēktiesību pārkāpumi ir skāruši 1,5 miljonus cilvēku, vēl 19 000 kļuvuši par iekšzemē pārvietotām personām un 1,1 miljonam cilvēku ir vajadzīga palīdzība; tā kā šī sociālpolitiskā un ekonomiskā krīze kopā ar nedrošību un bandu krīzi pārvēršas humānā katastrofā; tā kā tiek ziņots arī par oficiālo policijas spēku īstenotas vardarbības pieaugumu;

| B. | tā kā 2022. gada 11. septembrī Haiti valdība paziņoja, ka samazinās degvielas subsīdijas par aptuveni 400 miljoniem ASV dolāru, lai palielinātu līdzekļus sociālajām programmām, kas izraisīja vēl lielākus nemierus un bandu apvienību veiktu svarīgākās infrastruktūras sagrābšanu; tā kā valstī jau mēnešiem ilgi trūkst degvielas; tā kā piekļuve Varē naftas terminālim, kur koncentrēti 70 % degvielas krājumu, ir bruņotu bandu rokās; tā kā gandrīz 86 % valsts elektroenerģijas tiek saražots, izmantojot naftas produktus; tā kā slimnīcām un veselības aprūpes centriem elektrības trūkuma dēļ nācies samazināt vai pat pārtraukt darbību; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2022. gada 11. septembrī Haiti valdība paziņoja, ka samazinās degvielas subsīdijas par aptuveni 400 miljoniem ASV dolāru, lai palielinātu līdzekļus sociālajām programmām, kas izraisīja vēl lielākus nemierus un bandu apvienību veiktu svarīgākās infrastruktūras sagrābšanu; tā kā valstī jau mēnešiem ilgi trūkst degvielas; tā kā piekļuve Varē naftas terminālim, kur koncentrēti 70 % degvielas krājumu, ir bruņotu bandu rokās; tā kā gandrīz 86 % valsts elektroenerģijas tiek saražots, izmantojot naftas produktus; tā kā slimnīcām un veselības aprūpes centriem elektrības trūkuma dēļ nācies samazināt vai pat pārtraukt darbību;

| C. | tā kā Haiti, tostarp Portoprensā, darbojas līdz pat 200 bandām, kas kontrolē galvenās ostas un ceļus; tā kā šīs bandas, no kurām dažas ir saistītas ar valsts amatpersonām un, iespējams, ar politiķiem, draud destabilizēt valdību, izmantojot lielākus resursus un ieročus; tā kā daži Haiti politiķi un uzņēmēji, iespējams, nodrošināja naudu un ieročus bandām un citām noziedzīgām grupām apmaiņā pret bandu līdzdalību pret valdību vērsto protestu apspiešanā; tā kā bandas ir ieguvušas varu un kontroli pār teritoriju, pār piekļuvi degvielai un humānās palīdzības piegādi, mazinot Haiti valsts policijas un citu valsts iestāžu autoritāti un kavējot policijas spēju apkarot narkotiku tirdzniecību un citus noziegumus; |
| --- | --- |

C.

tā kā Haiti, tostarp Portoprensā, darbojas līdz pat 200 bandām, kas kontrolē galvenās ostas un ceļus; tā kā šīs bandas, no kurām dažas ir saistītas ar valsts amatpersonām un, iespējams, ar politiķiem, draud destabilizēt valdību, izmantojot lielākus resursus un ieročus; tā kā daži Haiti politiķi un uzņēmēji, iespējams, nodrošināja naudu un ieročus bandām un citām noziedzīgām grupām apmaiņā pret bandu līdzdalību pret valdību vērsto protestu apspiešanā; tā kā bandas ir ieguvušas varu un kontroli pār teritoriju, pār piekļuvi degvielai un humānās palīdzības piegādi, mazinot Haiti valsts policijas un citu valsts iestāžu autoritāti un kavējot policijas spēju apkarot narkotiku tirdzniecību un citus noziegumus;

| D. | tā kā saskaņā ar ANO Augstā cilvēktiesību komisāra biroja (UNHCR) datiem no 2022. gada janvāra līdz jūnija beigām Portoprensā ir notikušas 934 slepkavības, 684 cilvēki savainoti un 680 nolaupīti; tā kā 2022. gada jūlijā bandu vardarbības uzplūdā tika nogalināti vairāk nekā 470 cilvēki, no kuriem gandrīz puse gāja bojā Cité Soleil apkaimē; tā kā lielākā daļa upuru nebija tieši iesaistīti bandu darbībā, bet bandu dalībnieki viņiem tieši uzbruka; tā kā vairāki gadījumi, kad bandas atkārtoti grupveidā izvaroja sievietes un meitenes, apliecina sistemātisku ar dzimumu saistītu vardarbību; tā kā saskaņā ar Haiti Nacionālā cilvēktiesību aizsardzības tīkla 2022. gada augusta ziņojumu desmitiem sieviešu un meiteņu ir kļuvušas par Portoprensas bandu īstenoto masveida izvarošanas kampaņu upuriem; |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar ANO Augstā cilvēktiesību komisāra biroja (UNHCR) datiem no 2022. gada janvāra līdz jūnija beigām Portoprensā ir notikušas 934 slepkavības, 684 cilvēki savainoti un 680 nolaupīti; tā kā 2022. gada jūlijā bandu vardarbības uzplūdā tika nogalināti vairāk nekā 470 cilvēki, no kuriem gandrīz puse gāja bojā Cité Soleil apkaimē; tā kā lielākā daļa upuru nebija tieši iesaistīti bandu darbībā, bet bandu dalībnieki viņiem tieši uzbruka; tā kā vairāki gadījumi, kad bandas atkārtoti grupveidā izvaroja sievietes un meitenes, apliecina sistemātisku ar dzimumu saistītu vardarbību; tā kā saskaņā ar Haiti Nacionālā cilvēktiesību aizsardzības tīkla 2022. gada augusta ziņojumu desmitiem sieviešu un meiteņu ir kļuvušas par Portoprensas bandu īstenoto masveida izvarošanas kampaņu upuriem;

| E. | tā kā 2022. gada 10. jūnijā bandas pārņēma kontroli pār Tiesu pili; tā kā Tiesu pils kopš 2018. gada lielā mērā nedarbojas drošības risku dēļ, tādējādi kavējot tiesu pieejamību valstī; tā kā lietu materiāli, kas saturēja būtiskus pierādījumus par vairākām kopš 2018. gada bandu pastrādātām masveida slepkavībām, tika nozagti vai iznīcināti bez iespējām tos atgūt; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2022. gada 10. jūnijā bandas pārņēma kontroli pār Tiesu pili; tā kā Tiesu pils kopš 2018. gada lielā mērā nedarbojas drošības risku dēļ, tādējādi kavējot tiesu pieejamību valstī; tā kā lietu materiāli, kas saturēja būtiskus pierādījumus par vairākām kopš 2018. gada bandu pastrādātām masveida slepkavībām, tika nozagti vai iznīcināti bez iespējām tos atgūt;

| F. | tā kā Haiti ārkārtīgi nestabilā drošības situācija apdraud kritiski svarīgus humānās palīdzības pasākumus, no kuriem ir atkarīgi neaizsargāti cilvēki; tā kā kopš 2021. gada ir pilnībā bloķēts ceļš, kas ved uz dienvidu pussalu, un tas ir izolējis 3,8 miljonus cilvēku, kuri dzīvo Portoprensas dienvidu departamentos; tā kā šī situācija neļauj ANO aģentūrām un humānās palīdzības organizācijām palīdzēt iedzīvotājiem šajos rajonos, bet ANO lēš, ka palīdzība ir nepieciešama 1,1 miljonam cilvēku; |
| --- | --- |

F.

tā kā Haiti ārkārtīgi nestabilā drošības situācija apdraud kritiski svarīgus humānās palīdzības pasākumus, no kuriem ir atkarīgi neaizsargāti cilvēki; tā kā kopš 2021. gada ir pilnībā bloķēts ceļš, kas ved uz dienvidu pussalu, un tas ir izolējis 3,8 miljonus cilvēku, kuri dzīvo Portoprensas dienvidu departamentos; tā kā šī situācija neļauj ANO aģentūrām un humānās palīdzības organizācijām palīdzēt iedzīvotājiem šajos rajonos, bet ANO lēš, ka palīdzība ir nepieciešama 1,1 miljonam cilvēku;

| G. | tā kā bandas ir apzināti vērsušās pret pārtikas palīdzības krājumiem un tos izlaupījušas, tostarp 2022. gada 15. septembrī, kad tika izlaupīta Pasaules pārtikas programmas (WFP) noliktava Gonaïves, kurā bija 1 400 tonnas pārtikas, kas bija paredzēta gandrīz 100 000 skolēnu un visneaizsargātāko ģimeņu ēdināšanai; tā kā 2022. gadā ANO un citas nevalstiskās organizācijas ir zaudējušas pārtikas krājumus vismaz 6 miljonu ASV dolāru vērtībā, ar ko varētu palīdzēt vairāk nekā 410 000 cilvēku; |
| --- | --- |

G.

tā kā bandas ir apzināti vērsušās pret pārtikas palīdzības krājumiem un tos izlaupījušas, tostarp 2022. gada 15. septembrī, kad tika izlaupīta Pasaules pārtikas programmas (WFP) noliktava Gonaïves, kurā bija 1 400 tonnas pārtikas, kas bija paredzēta gandrīz 100 000 skolēnu un visneaizsargātāko ģimeņu ēdināšanai; tā kā 2022. gadā ANO un citas nevalstiskās organizācijas ir zaudējušas pārtikas krājumus vismaz 6 miljonu ASV dolāru vērtībā, ar ko varētu palīdzēt vairāk nekā 410 000 cilvēku;

| H. | tā kā saskaņā ar Pasaules Pārtikas programmas datiem 4,4 miljoni Haiti iedzīvotāju, kas ir vairāk nekā trešdaļa valsts iedzīvotāju, dzīvo pārtikas trūkuma apstākļos un 217 000 bērnu cieš no vidēji smagas vai smagas uztura nepietiekamības; tā kā Haiti ir īpaši neaizsargāta pret globāliem pārtikas un degvielas tirgus satricinājumiem, jo tā importē 70 % labības; tā kā Krievijas kara Ukrainā rezultātā Haiti jau piedzīvo 26 % inflāciju, kas apgrūtina ģimeņu iespējas iegādāties pārtiku un citas pirmās nepieciešamības preces vai pārdot ražu vietējā tirgū; |
| --- | --- |

H.

tā kā saskaņā ar Pasaules Pārtikas programmas datiem 4,4 miljoni Haiti iedzīvotāju, kas ir vairāk nekā trešdaļa valsts iedzīvotāju, dzīvo pārtikas trūkuma apstākļos un 217 000 bērnu cieš no vidēji smagas vai smagas uztura nepietiekamības; tā kā Haiti ir īpaši neaizsargāta pret globāliem pārtikas un degvielas tirgus satricinājumiem, jo tā importē 70 % labības; tā kā Krievijas kara Ukrainā rezultātā Haiti jau piedzīvo 26 % inflāciju, kas apgrūtina ģimeņu iespējas iegādāties pārtiku un citas pirmās nepieciešamības preces vai pārdot ražu vietējā tirgū;

| I. | tā kā vardarbība ir īpaši vērsta pret žurnālistiem; tā kā 2022. gada 11. septembrīCité Soleil apkaimē tika nošauti žurnālisti Tayson Latigue un Frantzsen Charles, un pēc tam viņu ķermeņi tika sadedzināti; |
| --- | --- |

I.

tā kā vardarbība ir īpaši vērsta pret žurnālistiem; tā kā 2022. gada 11. septembrīCité Soleil apkaimē tika nošauti žurnālisti Tayson Latigue un Frantzsen Charles, un pēc tam viņu ķermeņi tika sadedzināti;

| J. | tā kā cilvēktiesību un humānā situācija turpina strauji pasliktināties, taču Haiti patvēruma meklētājiem ir ierobežota piekļuve starptautiskajai aizsardzībai, un uzņemošajās valstīs viņi saskaras ar virkni cilvēktiesību pārkāpumu, tostarp aizturēšanu, nelikumīgu izraidīšanu un izspiešanu; tā kā saskaņā ar Starptautiskās Migrācijas organizācijas datiem laikposmā no 2022. gada 1. janvāra līdz 26. februārim no kaimiņvalstīm uz Haiti tika izraidīti vai deportēti atpakaļ 25 765 cilvēki; tā kā vairākas NVO ir brīdinājušas, ka Haiti patvēruma meklētāji tiek patvaļīgi aizturēti un pret viņiem izturas diskriminējoši un pazemojoši; tā kā Haiti migrantu deportācija un atgriešana veicina humanitārās situācijas pasliktināšanos valstī; |
| --- | --- |

J.

tā kā cilvēktiesību un humānā situācija turpina strauji pasliktināties, taču Haiti patvēruma meklētājiem ir ierobežota piekļuve starptautiskajai aizsardzībai, un uzņemošajās valstīs viņi saskaras ar virkni cilvēktiesību pārkāpumu, tostarp aizturēšanu, nelikumīgu izraidīšanu un izspiešanu; tā kā saskaņā ar Starptautiskās Migrācijas organizācijas datiem laikposmā no 2022. gada 1. janvāra līdz 26. februārim no kaimiņvalstīm uz Haiti tika izraidīti vai deportēti atpakaļ 25 765 cilvēki; tā kā vairākas NVO ir brīdinājušas, ka Haiti patvēruma meklētāji tiek patvaļīgi aizturēti un pret viņiem izturas diskriminējoši un pazemojoši; tā kā Haiti migrantu deportācija un atgriešana veicina humanitārās situācijas pasliktināšanos valstī;

| K. | tā kā drošības, ekonomiskās un sociālās situācijas pasliktināšanās dēļ Haiti valdība nolēma mācību gada sākumu atlikt no 2022. gada 5. septembra uz 3. oktobri, un skaidrības par jauno mācību gadu vēl arvien nav; tā kā saskaņā ar ANO Bērnu fonda (UNICEF) datiem pusmiljons bērnu Portoprensā skolu neapmeklē un 1 700 skolas galvaspilsētā ir nācies slēgt; tā kā aptuveni puse Haiti iedzīvotāju vecumā virs 15 gadiem ir analfabēti, valsts izglītības sistēmā valda liela nevienlīdzība, pieejamās izglītības kvalitāte ir zema, bet augsta maksa par izglītību neļauj mācīties lielākai daļai bērnu no ģimenēm ar zemiem ienākumiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā drošības, ekonomiskās un sociālās situācijas pasliktināšanās dēļ Haiti valdība nolēma mācību gada sākumu atlikt no 2022. gada 5. septembra uz 3. oktobri, un skaidrības par jauno mācību gadu vēl arvien nav; tā kā saskaņā ar ANO Bērnu fonda (UNICEF) datiem pusmiljons bērnu Portoprensā skolu neapmeklē un 1 700 skolas galvaspilsētā ir nācies slēgt; tā kā aptuveni puse Haiti iedzīvotāju vecumā virs 15 gadiem ir analfabēti, valsts izglītības sistēmā valda liela nevienlīdzība, pieejamās izglītības kvalitāte ir zema, bet augsta maksa par izglītību neļauj mācīties lielākai daļai bērnu no ģimenēm ar zemiem ienākumiem;

| L. | tā kā valsts visneaizsargātākās kopienas saskaras ar ārkārtīgi spēcīgiem plūdiem un augsnes eroziju, ko izraisījusi nesaudzīga atmežošana, un šo apstākļu dēļ samazinās lauksaimniecības ražīgums; tā kā vairāk nekā trešdaļai iedzīvotāju nav piekļuves tīram ūdenim un divas trešdaļas iedzīvotāju saņem ierobežotus sanitārijas pakalpojumus vai tos nesaņem vispār; tā kā vairāk nekā puse iedzīvotāju dzīvo zem nabadzības sliekšņa un daudzi ir atkarīgi no naturālās saimniekošanas; tā kā šī valsts ir ļoti atkarīga no ārējiem ieņēmumiem; tā kā saskaņā ar 2021. gada Pasaules klimata riska indeksu Haiti ir viena no valstīm, kuras pēdējo 20 gadu laikā ir visvairāk ietekmējuši klimata apdraudējumi; |
| --- | --- |

L.

tā kā valsts visneaizsargātākās kopienas saskaras ar ārkārtīgi spēcīgiem plūdiem un augsnes eroziju, ko izraisījusi nesaudzīga atmežošana, un šo apstākļu dēļ samazinās lauksaimniecības ražīgums; tā kā vairāk nekā trešdaļai iedzīvotāju nav piekļuves tīram ūdenim un divas trešdaļas iedzīvotāju saņem ierobežotus sanitārijas pakalpojumus vai tos nesaņem vispār; tā kā vairāk nekā puse iedzīvotāju dzīvo zem nabadzības sliekšņa un daudzi ir atkarīgi no naturālās saimniekošanas; tā kā šī valsts ir ļoti atkarīga no ārējiem ieņēmumiem; tā kā saskaņā ar 2021. gada Pasaules klimata riska indeksu Haiti ir viena no valstīm, kuras pēdējo 20 gadu laikā ir visvairāk ietekmējuši klimata apdraudējumi;

| M. | tā kā ES un Haiti sadarbības mērķus, cita starpā uz ilgtspējīgu un transformatīvu rezultātu gūšanu tādos jautājumos kā izglītība un pārtikas nodrošinājums vērstās attīstības programmas īstenošanu, kā arī Komisijas civilās aizsardzības un humānās palīdzības operāciju centienus būtiski ietekmē drošības situācija; |
| --- | --- |

M.

tā kā ES un Haiti sadarbības mērķus, cita starpā uz ilgtspējīgu un transformatīvu rezultātu gūšanu tādos jautājumos kā izglītība un pārtikas nodrošinājums vērstās attīstības programmas īstenošanu, kā arī Komisijas civilās aizsardzības un humānās palīdzības operāciju centienus būtiski ietekmē drošības situācija;

| N. | tā kā Haiti joprojām tiek praktizēta “restavek” sistēma, kas ir mūsdienīgs verdzības veids; tā kā saskaņā ar šo sistēmu nabadzīgu ģimeņu bērnus (galvenokārt meitenes) vecāki nosūta uz pilsētās vai daļējas pilsētvides teritorijās dzīvojošām ģimenēm, lai viņi tur dzīvotu un strādātu; tā kā šie bērni vēlāk var kļūt par ielu noziegumu vai noziedzīgu grupējumu veiktās seksuālās tirdzniecības upuriem; |
| --- | --- |

N.

tā kā Haiti joprojām tiek praktizēta “restavek” sistēma, kas ir mūsdienīgs verdzības veids; tā kā saskaņā ar šo sistēmu nabadzīgu ģimeņu bērnus (galvenokārt meitenes) vecāki nosūta uz pilsētās vai daļējas pilsētvides teritorijās dzīvojošām ģimenēm, lai viņi tur dzīvotu un strādātu; tā kā šie bērni vēlāk var kļūt par ielu noziegumu vai noziedzīgu grupējumu veiktās seksuālās tirdzniecības upuriem;

| O. | tā kā ANO humānās palīdzības plāns, kas izstrādāts Haiti vajadzībām un sasniedz 373 miljonus USD, ir finansēts tikai 14 % apmērā; tā kā saskaņā ar ANO datiem ir aplēsts, ka humānā palīdzība ir nepieciešama aptuveni 1,5 miljoniem cilvēku; |
| --- | --- |

O.

tā kā ANO humānās palīdzības plāns, kas izstrādāts Haiti vajadzībām un sasniedz 373 miljonus USD, ir finansēts tikai 14 % apmērā; tā kā saskaņā ar ANO datiem ir aplēsts, ka humānā palīdzība ir nepieciešama aptuveni 1,5 miljoniem cilvēku;

| P. | tā kā Haiti ir parakstījusi Kotonū nolīgumu, kura 96. pantā noteikts, ka cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana ir būtisks Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu un ES sadarbības elements, |
| --- | --- |

P.

tā kā Haiti ir parakstījusi Kotonū nolīgumu, kura 96. pantā noteikts, ka cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana ir būtisks Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu un ES sadarbības elements,

| 1. | stingri nosoda bandu veiktos vardarbības un postīšanas aktus Haiti un pauž nožēlu par pārtikas un palīdzības piegāžu izlaupīšanu un uzbrukumiem humānās palīdzības darbiniekiem; jo īpaši nosoda vardarbības aktus, kas 2022. gada jūlijā tika veikti Portoprensas Cité Soleil rajonā, un vardarbības turpināšanos, kuras dēļ iedzīvotājiem ir liegtas viņu pamattiesības; stingri nosoda bandu veiktos seksuālos uzbrukumus sievietēm un meitenēm un nepilngadīgo izmantošanu bandu darbībās; atgādina, ka sievietēm un meitenēm ir vajadzīga īpaša uzmanība un palīdzība attiecībā uz piekļuvi veselības aprūpei un aizsardzību pret seksuālo vardarbību; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka Haiti iestādēm ir jānodrošina labāka pārvaldība visos valsts un sabiedrības līmeņos, arī attiecībā uz cīņu pret korupciju; uzsver, ka ārkārtīgi svarīga ir funkcionējoša un uzticama tiesu sistēma; atgādina, ka Haiti iestādēm ir jānovērš bandu vardarbības pamatcēloņi, cita starpā reformējot tiesu sistēmu un saucot vainīgos pie atbildības taisnīgā tiesā; uzsver, ka ir steidzami jānodrošina pārskatatbildība, un uzsver to, cik svarīgs ir pienācīgs atbalsts cietušajiem un viņu tiesiskā aizsardzība, kā arī ilgstošs miers un stabilitāte; atbalsta īpašās pārstāves Helen La Lime paziņojumu par to, kā uzlabot drošības situāciju, ar ko viņa nāca klajā ANO Integrētajam birojam Haiti veltītajā ANO Drošības padomes sesijā 2022. gada 16. jūnijā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa, lai bandu jautājumiem tiktu piemērota tiesībaizsardzības pieeja, uzlabojot nelegālo ieroču pārvaldību, kā arī prasa īstenot sociālekonomiskus projektus un reintegrācijas pasākumus ar mērķi radīt darbvietas un ienākumus rajonos, kurus visvairāk skar bandu vardarbība; stingri uzstāj, ka Haiti iestādēm vainīgie ir jāsauc pie atbildības taisnīgā tiesā, un atkārtoti uzsver, ka tiesībaizsardzības iestāžu darbiniekiem ir jāievēro starptautiskās normas un standarti attiecībā uz spēka lietošanu protestu laikā; atgādina par konstitucionālajām tiesībām uz miermīlīgām demonstrācijām; uzsver, ka Haiti valdībai ir jāpievēršas visiem iespējamiem bandu vardarbības aspektiem, cita starpā panākot ūdens un sanitārijas uzlabojumus un īstenojot sociālās, veselības un izglītības programmas un katastrofu seku likvidēšanas un atjaunošanas centienus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pieprasa nekavējoties pārtraukt bandu vardarbību un noziedzīgās darbības; prasa, lai ES un tās dalībvalstis, izmantojot ES globālo cilvēktiesību sankciju režīmu, veiktu atbilstīgus pasākumus (tostarp aktīvu iesaldēšanu un ceļošanas aizliegumu pieņemšanu) pret bandu vardarbībā, noziedzīgās darbībās vai cilvēktiesību pārkāpumos — arī korupcijā — iesaistītām vai šādu darbību atbalstošām personām; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver to, cik svarīgi ir pilsoniskās sabiedrības galvenie dalībnieki, tai skaitā baznīcas, arodbiedrības, jaunatnes un cilvēktiesību organizācijas, zemnieku un sieviešu kustības, kā arī NVO; aicina atjaunot valsts iestāžu varu un leģitimitāti, atgūt iedzīvotāju uzticēšanos, izbeigt nesodāmību un pēc diviem gadiem organizēt brīvas un pārredzamas vēlēšanas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina visas Haiti ieinteresētās personas rast noturīgu, laikā ierobežotu un vispārpieņemtu risinājumu pašreizējam politiskajam strupceļam, lai nodrošinātu iekļaujošas, mierīgas, brīvas, taisnīgas un pārredzamas parlamenta un prezidenta vēlēšanas saskaņā ar atzītiem starptautiskajiem standartiem, tiklīdz to ļaus drošības apstākļi un loģistikas sagatavošanas darbi; uzsver, ka šis process ir jāvada pašiem Haiti iedzīvotājiem, pilnībā un vienlīdzīgi piedaloties sievietēm, jauniešiem, pilsoniskajai sabiedrībai un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai nodotu atpakaļ varu tiem, kurus ir brīvi izvēlējušies Haiti iedzīvotāji, atjaunotu demokrātiskās iestādes un īstenotu pasākumus ar mērķi reaģēt uz ekonomiskajām un sociālajām problēmām; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pauž lielas bažas par Haiti patvēruma meklētāju situāciju uzņemošajās valstīs, uz kurām viņi ir aizbēguši; aicina uzņemošo valstu iestādes izbeigt jebkādu izraidīšanu un deportāciju uz Haiti, jo tajā turpinās cilvēktiesību un humanitārā krīze, steidzami un nediskriminējoši nodrošināt Haiti iedzīvotājiem piekļuvi aizsardzībai un sniegt taisnīgu novērtējumu par bēgļa statusu, ievērojot gan ANO Konvenciju par bēgļu statusu, gan Kartahenas deklarāciju par bēgļiem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina valstis, kuras uzņem patvēruma meklētājus no Haiti, ievērot starptautiskajās konvencijās par patvērumu un atgriešanu noteiktos kritērijus; atgādina, ka atgriešanās Haiti ir ārkārtīgi nedroša un turpinās apdraudēt dzīvību, kamēr Haiti neuzlabosies drošības apstākļi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mudina Komisiju un ES dalībvalstis turpināt ciešo sadarbību ar ANO Integrēto biroju Haiti, ANO valsts darba grupu Haiti, reģionālajām organizācijām un starptautiskajām finanšu iestādēm, lai palīdzētu Haiti uzņemties atbildību par ilgtermiņa stabilitātes, ilgtspējīgas attīstības un ekonomiskās pašpietiekamības panākšanu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mudina dalībvalstis, starptautiskās finanšu iestādes un citas struktūras palielināt iemaksas kopfondā, kas domāts drošības palīdzībai Haiti, lai atbalstītu koordinētu starptautisko palīdzību; aicina ES un tās dalībvalstis sniegt pastāvīgu spēju veidošanas un tehnisko atbalstu un apmācību valsts muitas dienestam, robežkontrolei un citām attiecīgajām iestādēm; |
| --- | --- |

10.

| 11. | steidzami aicina Haiti iestādes un starptautisko sabiedrību atbalstīt programmas, kuru mērķis ir izskaust nabadzību un nodrošināt izglītību un piekļuvi sociālajiem pakalpojumiem, jo īpaši nomaļos valsts apgabalos; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzinīgi vērtē to, ka ES ir piešķīrusi 17 miljonus EUR, lai atbalstītu visneaizsargātākās personas Haiti un citās Karību jūras reģiona valstīs; aicina Komisiju arī turpmāk piešķirt prioritāti humānajai palīdzībai Haiti un nodrošināt, ka humānās palīdzības sniegšana Haiti ir efektīvi saistīta ar tās attīstības stratēģiju un ka tā sniedz tiešu labumu iedzīvotājiem, kuriem tā ir vajadzīga; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzstāj, ka, ņemot vērā smago pārtikas krīzi, īpaša uzmanība būtu jāpievērš ārkārtas pārtikas palīdzībai, prioritāti piešķirot vietējās pārtikas iegādei, lai šī palīdzība neveicinātu valsts mazo lauksaimnieku un ilgtspējīgu vietējo lauksaimniecības metožu izzušanu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pieprasa Komisijai sistemātiski nodrošināt, ka visa palīdzība, arī humānā palīdzība, tiek efektīvi uzraudzīta, lai pārliecinātos, ka to izmanto konkrētiem projektiem, kuriem tā paredzēta; atkārtoti prasa — kā tas izklāstīts vēl neizpildītajā 2021. gada 20. maija rezolūcijā —, lai Eiropas Revīzijas palāta veiktu revīziju par ES līdzekļu izmantošanu Haiti un sagatavotu par to ziņojumu; prasa veikt izmeklēšanu saistībā ar palīdzības izplatīšanas tīkla efektivitāti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzdod priekšsēdētājai nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos, ANO augstajam cilvēktiesību komisāram, ANO ģenerālsekretāram, Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu organizācijai, ĀKK un ES Ministru padomei un Apvienotajai parlamentārajai asamblejai, Cariforum iestādēm un Haiti valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  OV C 15, 12.1.2022., 161. lpp.

(2)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

(3)  OV L 289, 30.10.2008., 3. lpp.

---

| 14.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 132/79 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 132/79

---

P9_TA(2022)0350

Mediju brīvības apspiešana Mjanmā, jo īpaši Htet Htet Khine, Sithu Aung Myint un Nyein Nyein Aye lietas

Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. oktobra rezolūcija par mediju brīvības apspiešanu Mjanmā, jo īpaši Htet Htet Khine, Sithu Aung Myint un Nyein Nyein Aye lietām (2022/2857(RSP))

(2023/C 132/09)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Mjanmu/Birmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Mjanmu/Birmu,

| — | ņemot vērā Padomes 2022. gada 21. februāra Lēmumu (KĀDP) 2022/243, ar ko groza Lēmumu 2013/184/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Mjanmā/Birmā un nosaka sankciju ceturto kārtu, ņemot vērā joprojām smago situāciju un cilvēktiesību pārkāpumu pastiprināšanos Mjanmā/Birmā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2022. gada 21. februāra Lēmumu (KĀDP) 2022/243, ar ko groza Lēmumu 2013/184/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Mjanmā/Birmā un nosaka sankciju ceturto kārtu, ņemot vērā joprojām smago situāciju un cilvēktiesību pārkāpumu pastiprināšanos Mjanmā/Birmā (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 10. pantu, kurā nostiprinātas tiesības uz vārda un informācijas brīvību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 10. pantu, kurā nostiprinātas tiesības uz vārda un informācijas brīvību,

| — | ņemot vērā ANO augstā cilvēktiesību komisāra 2022. gada 26. septembrī ANO Cilvēktiesību padomei mutiski sniegto jaunāko informāciju par cilvēktiesību stāvokli Mjanmā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO augstā cilvēktiesību komisāra 2022. gada 26. septembrī ANO Cilvēktiesību padomei mutiski sniegto jaunāko informāciju par cilvēktiesību stāvokli Mjanmā,

| — | ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta runaspersonas 2022. gada 29. septembra paziņojumu par valsts padomnieces Daw Aung San Suu Kyi neseno notiesāšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta runaspersonas 2022. gada 29. septembra paziņojumu par valsts padomnieces Daw Aung San Suu Kyi neseno notiesāšanu,

| — | ņemot vērā Mjanmas Kriminālkodeksa 505. panta a) punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Mjanmas Kriminālkodeksa 505. panta a) punktu,

| — | ņemot vērā Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas 2021. gada 24. aprīļa piecu punktu konsensu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas 2021. gada 24. aprīļa piecu punktu konsensu,

| — | ņemot vērā 1948. gadā pieņemtās Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 19. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gadā pieņemtās Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 19. pantu,

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām attiecībā uz uzskatu un vārda brīvību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām attiecībā uz uzskatu un vārda brīvību,

| — | ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu,

| A. | tā kā 2021. gada 1. februārī Mjanmas militārā hunta, kas ir zināma kā Tatmadaw, nelikumīgi pārņēma varu un piespiedu kārtā pārtrauca likumīgo iestāžu darbību; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2021. gada 1. februārī Mjanmas militārā hunta, kas ir zināma kā Tatmadaw, nelikumīgi pārņēma varu un piespiedu kārtā pārtrauca likumīgo iestāžu darbību;

| B. | tā kā 2021. gada augustā militārās huntas virspavēlnieks Min Aung Hlaing paziņoja, ka ieceļ pats sevi premjerministra amatā un ka ārkārtas stāvoklis tiks pagarināts līdz 2023. gada augustam; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2021. gada augustā militārās huntas virspavēlnieks Min Aung Hlaing paziņoja, ka ieceļ pats sevi premjerministra amatā un ka ārkārtas stāvoklis tiks pagarināts līdz 2023. gada augustam;

| C. | tā kā likumīgais prezidents Win Myint un valsts padomniece Aung San Suu Kyi kopš militārā apvērsuma ir aizturēti, balstoties uz vairākām nepamatotām un politiski motivētām apsūdzībām, un jau ir notiesāti uz vairākiem gadiem cietumā un darba nometnēs; tā kā, ja valsts padomniece Aung San Suu Kyi tiktu notiesāta par visām pret viņu celtajām 11 apsūdzībām, viņai varētu tikt piespriests līdz 102 gadiem ilgs cietumsods; |
| --- | --- |

C.

tā kā likumīgais prezidents Win Myint un valsts padomniece Aung San Suu Kyi kopš militārā apvērsuma ir aizturēti, balstoties uz vairākām nepamatotām un politiski motivētām apsūdzībām, un jau ir notiesāti uz vairākiem gadiem cietumā un darba nometnēs; tā kā, ja valsts padomniece Aung San Suu Kyi tiktu notiesāta par visām pret viņu celtajām 11 apsūdzībām, viņai varētu tikt piespriests līdz 102 gadiem ilgs cietumsods;

| D. | tā kā kopš 2021. gada 1. februāra apvērsuma hunta ir arestējusi vairāk nekā 15 500 cilvēku un nogalinājusi vairāk nekā 2 300 cilvēku, tostarp vismaz 188 bērnus; |
| --- | --- |

D.

tā kā kopš 2021. gada 1. februāra apvērsuma hunta ir arestējusi vairāk nekā 15 500 cilvēku un nogalinājusi vairāk nekā 2 300 cilvēku, tostarp vismaz 188 bērnus;

| E. | tā kā kopš militārā apvērsuma militārais režīms turpina graut mediju brīvību un pārkāpt žurnālistu cilvēktiesības šajā valstī; tā kā organizācijas “Reportieri bez robežām” 2022. gada preses brīvības indeksā Mjanma ierindojās 176. vietā no 180 valstīm; tā kā Mjanmas militārās iestādes ierobežo piekļuvi sociālajiem medijiem, internetam un citiem neatkarīgiem informācijas avotiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā kopš militārā apvērsuma militārais režīms turpina graut mediju brīvību un pārkāpt žurnālistu cilvēktiesības šajā valstī; tā kā organizācijas “Reportieri bez robežām” 2022. gada preses brīvības indeksā Mjanma ierindojās 176. vietā no 180 valstīm; tā kā Mjanmas militārās iestādes ierobežo piekļuvi sociālajiem medijiem, internetam un citiem neatkarīgiem informācijas avotiem;

| F. | tā kā 2021. gada 14. februārīTatmadaw ieviesa izmaiņas Kriminālkodeksā un Kriminālprocesa kodeksā, kas ir kļuvuši par galvenajām tiesību normām, kuras izmanto, lai apsūdzētu žurnālistus, studentu līderus, civildienesta ierēdņus un citus militārā režīma oponentus; tā kā jaunieviesto Kriminālkodeksa 505. panta a) punktu, kurš aizliedz sēt bailes, izplatīt viltus ziņas un aicināt izdarīt noziegumus pret valsts ierēdņiem, par ko tiek paredzēts sods ar brīvības atņemšanu līdz trim gadiem, izmanto militārie spēki, lai cita starpā izvirzītu kriminālapsūdzības žurnālistiem; tā kā Mjanmas militārās tiesas rīko tiesas prāvas aiz slēgtām durvīm; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2021. gada 14. februārīTatmadaw ieviesa izmaiņas Kriminālkodeksā un Kriminālprocesa kodeksā, kas ir kļuvuši par galvenajām tiesību normām, kuras izmanto, lai apsūdzētu žurnālistus, studentu līderus, civildienesta ierēdņus un citus militārā režīma oponentus; tā kā jaunieviesto Kriminālkodeksa 505. panta a) punktu, kurš aizliedz sēt bailes, izplatīt viltus ziņas un aicināt izdarīt noziegumus pret valsts ierēdņiem, par ko tiek paredzēts sods ar brīvības atņemšanu līdz trim gadiem, izmanto militārie spēki, lai cita starpā izvirzītu kriminālapsūdzības žurnālistiem; tā kā Mjanmas militārās tiesas rīko tiesas prāvas aiz slēgtām durvīm;

| G. | tā kā kopš 2021. gada valsts apvērsuma hunta ir aizliegusi mediju darbību vai piespiedusi tos atstāt Mjanmu par to, ka tie ir ziņojuši par militāro spēku darbībām; tā kā daudziem no aizliegtajiem medijiem bija īpaši būtiska loma, ziņojot par situāciju Mjanmā; tā kā Mjanmas iedzīvotāji un diaspora lielā mērā paļaujas uz šiem medijiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā kopš 2021. gada valsts apvērsuma hunta ir aizliegusi mediju darbību vai piespiedusi tos atstāt Mjanmu par to, ka tie ir ziņojuši par militāro spēku darbībām; tā kā daudziem no aizliegtajiem medijiem bija īpaši būtiska loma, ziņojot par situāciju Mjanmā; tā kā Mjanmas iedzīvotāji un diaspora lielā mērā paļaujas uz šiem medijiem;

| H. | tā kā ir nogalināti vismaz četri žurnālisti, tostarp fotogrāfi Soe Naing un Aye Kyaw, kuri abi mira apcietinājumā pēc iespējamas spīdzināšanas, un vietējais mediju redaktors Pu Tuidim, kuru militārie spēki, iespējams, sodīja ar nāvi bez tiesas pēc tam, kad viņš tika izmantots par dzīvo vairogu; tā kā ir saņemti vairāki ziņojumi par spīdzināšanu un ļaunprātīgu izturēšanos; |
| --- | --- |

H.

tā kā ir nogalināti vismaz četri žurnālisti, tostarp fotogrāfi Soe Naing un Aye Kyaw, kuri abi mira apcietinājumā pēc iespējamas spīdzināšanas, un vietējais mediju redaktors Pu Tuidim, kuru militārie spēki, iespējams, sodīja ar nāvi bez tiesas pēc tam, kad viņš tika izmantots par dzīvo vairogu; tā kā ir saņemti vairāki ziņojumi par spīdzināšanu un ļaunprātīgu izturēšanos;

| I. | tā kā 2021. gada februāra valsts apvērsumam sekoja žurnālistu arestu vilnis; tā kā ir arestēti vismaz 140 žurnālisti, pašlaik Mjanmas cietumos tiek turēti 53 mediju darbinieki un kopš militārā apvērsuma ir notiesāti gandrīz 25 žurnālisti; tā kā Mjanmā ir pasaulē otrais lielākais ieslodzīto žurnālistu skaits; |
| --- | --- |

I.

tā kā 2021. gada februāra valsts apvērsumam sekoja žurnālistu arestu vilnis; tā kā ir arestēti vismaz 140 žurnālisti, pašlaik Mjanmas cietumos tiek turēti 53 mediju darbinieki un kopš militārā apvērsuma ir notiesāti gandrīz 25 žurnālisti; tā kā Mjanmā ir pasaulē otrais lielākais ieslodzīto žurnālistu skaits;

| J. | tā kā žurnālisti Htet Htet Khine un Sithu Aung Myint tika arestēti 2021. gada augustā –– sešus mēnešus pēc valsts apvērsuma; |
| --- | --- |

J.

tā kā žurnālisti Htet Htet Khine un Sithu Aung Myint tika arestēti 2021. gada augustā –– sešus mēnešus pēc valsts apvērsuma;

| K. | tā kā 2022. gada 27. septembrīBBC Media Action ārštata reportierei Htet Htet Khine tika piespriests trīs gadu cietumsods ar piespiedu smagu darbu; tā kā Htet Htet Khine jau 2022. gada 15. septembrī jau tika piespriests pirmais trīs gadu cietumsodus ar piespiedu smagu darbu par iespējamu Kriminālkodeksa 505. panta a) punkta pārkāpumu, kas paredz kriminālatbildību par kūdīšanu un nepatiesu ziņu izplatīšanu; |
| --- | --- |

K.

tā kā 2022. gada 27. septembrīBBC Media Action ārštata reportierei Htet Htet Khine tika piespriests trīs gadu cietumsods ar piespiedu smagu darbu; tā kā Htet Htet Khine jau 2022. gada 15. septembrī jau tika piespriests pirmais trīs gadu cietumsodus ar piespiedu smagu darbu par iespējamu Kriminālkodeksa 505. panta a) punkta pārkāpumu, kas paredz kriminālatbildību par kūdīšanu un nepatiesu ziņu izplatīšanu;

| L. | tā kā Sithu Aung Myint joprojām gaida tiesas prāvu saistībā ar apsūdzībām “kūdīšanā” un “musināšanā” par rakstiem, kuros kritizēti Mjanmas militārie spēki un par kuriem, iespējams, viņam kopumā tiks piespriests 23 gadu cietumsods; tā kā Sithu Aung Myint veselība pasliktinās un cietuma vadība viņam liedz medicīnisko palīdzību; |
| --- | --- |

L.

tā kā Sithu Aung Myint joprojām gaida tiesas prāvu saistībā ar apsūdzībām “kūdīšanā” un “musināšanā” par rakstiem, kuros kritizēti Mjanmas militārie spēki un par kuriem, iespējams, viņam kopumā tiks piespriests 23 gadu cietumsods; tā kā Sithu Aung Myint veselība pasliktinās un cietuma vadība viņam liedz medicīnisko palīdzību;

| M. | tā kā 2022. gada 14. jūlijā militārā tiesa Jangonas Inseinas cietuma telpās notiesāja neatkarīgo žurnālisti Nyein Nyein Aye, kas zināma arī ar pseidonīmu Mabel; tā kā saskaņā ar Kriminālkodeksa 505. panta a) punktu Nyein Nyein Aye tika piespriests trīs gadu cietumsods par “baiļu sēšanu, viltus ziņu izplatīšanu un aicināšanu veikt noziegumus pret valsts ierēdni”; tā kā kopš 2021. gadā notikušā valsts apvērsuma Nyein Nyein Aye ir 24. žurnāliste, kam piespriests cietumsods; |
| --- | --- |

M.

tā kā 2022. gada 14. jūlijā militārā tiesa Jangonas Inseinas cietuma telpās notiesāja neatkarīgo žurnālisti Nyein Nyein Aye, kas zināma arī ar pseidonīmu Mabel; tā kā saskaņā ar Kriminālkodeksa 505. panta a) punktu Nyein Nyein Aye tika piespriests trīs gadu cietumsods par “baiļu sēšanu, viltus ziņu izplatīšanu un aicināšanu veikt noziegumus pret valsts ierēdni”; tā kā kopš 2021. gadā notikušā valsts apvērsuma Nyein Nyein Aye ir 24. žurnāliste, kam piespriests cietumsods;

| N. | tā kā 2022. gada 1. augustā neatkarīgajam žurnālistam Maung Maung Myo tika piespriests sešu gadu cietumsods, pamatojoties uz apsūdzību par terorismu, par to, ka viņa rīcībā, iespējams, ir fotogrāfijas un intervijas ar “Tautas aizsardzības spēku”, kas ir nemiernieku grupa, kura cīnās pret Mjanmas militāro valdību, dalībniekiem; |
| --- | --- |

N.

tā kā 2022. gada 1. augustā neatkarīgajam žurnālistam Maung Maung Myo tika piespriests sešu gadu cietumsods, pamatojoties uz apsūdzību par terorismu, par to, ka viņa rīcībā, iespējams, ir fotogrāfijas un intervijas ar “Tautas aizsardzības spēku”, kas ir nemiernieku grupa, kura cīnās pret Mjanmas militāro valdību, dalībniekiem;

| O. | tā kā 2022. gada 7. jūlijā tiesa piesprieda “Birmas demokrātijas balss” žurnālistam Aung San Lin sešu gadu cietumsodu ar piespiedu smagu darbu par kūdīšanu un “viltus ziņu” izplatīšanu pēc ziņojuma publicēšanas, kurā apgalvots, ka militārie spēki ir aizdedzinājuši triju Nacionālās demokrātijas līgas, kuras darbība pēc apvērsuma tika pārtraukta, atbalstītāju mājas Vetletas kopienā; |
| --- | --- |

O.

tā kā 2022. gada 7. jūlijā tiesa piesprieda “Birmas demokrātijas balss” žurnālistam Aung San Lin sešu gadu cietumsodu ar piespiedu smagu darbu par kūdīšanu un “viltus ziņu” izplatīšanu pēc ziņojuma publicēšanas, kurā apgalvots, ka militārie spēki ir aizdedzinājuši triju Nacionālās demokrātijas līgas, kuras darbība pēc apvērsuma tika pārtraukta, atbalstītāju mājas Vetletas kopienā;

| P. | tā kā jūlijā Mjanmas militārais režīms atjaunoja nāvessodu, lai to izpildītu bijušajam parlamenta deputātam Phyo Zeya Thaw, ievērojamajam aktīvistam Kyaw Min Yu, kas plaši pazīstams kā Ko Jimmy, kā arī Aung Thura Zaw un Hla Myo Aung; tā kā Komisijas priekšsēdētājas vietnieks/Savienības augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos ir stingri nosodījis “šos politiski motivētos nāvessodus, kas ir vēl viens solis ceļā uz pilnīgu tiesiskuma noārdīšanu un vēl viens klajš cilvēktiesību pārkāpums Mjanmā”; |
| --- | --- |

P.

tā kā jūlijā Mjanmas militārais režīms atjaunoja nāvessodu, lai to izpildītu bijušajam parlamenta deputātam Phyo Zeya Thaw, ievērojamajam aktīvistam Kyaw Min Yu, kas plaši pazīstams kā Ko Jimmy, kā arī Aung Thura Zaw un Hla Myo Aung; tā kā Komisijas priekšsēdētājas vietnieks/Savienības augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos ir stingri nosodījis “šos politiski motivētos nāvessodus, kas ir vēl viens solis ceļā uz pilnīgu tiesiskuma noārdīšanu un vēl viens klajš cilvēktiesību pārkāpums Mjanmā”;

| Q. | tā kā dokumentētie aizturēšanas apstākļi, ko raksturo piekaušana un ar dzimumu saistīta vardarbība, rada nopietnas bažas par aizturēto personu drošību un labjutību; |
| --- | --- |

Q.

tā kā dokumentētie aizturēšanas apstākļi, ko raksturo piekaušana un ar dzimumu saistīta vardarbība, rada nopietnas bažas par aizturēto personu drošību un labjutību;

| R. | tā kā militārie spēki īsteno vardarbīgu karu pret etniskajām minoritātēm, kā arī nogalina lielu skaitu civiliedzīvotāju un liek miljoniem cilvēku bēgt, lai meklētu patvērumu; tā kā militārie helikopteri nesen apšaudīja pamatskolu Sikainas reģionā, nogalinot vismaz sešus pieaugušos un septiņus bērnus; tā kā saskaņā ar ANO ieceltā neatkarīgā cilvēktiesību eksperta Tom Andrews neseno paziņojumu neseno paziņojumu apstākļi ir “katastrofāli pasliktinājušies, padarot dzīvi nepanesamu neskaitāmiem cilvēkiem Mjanmā”; |
| --- | --- |

R.

tā kā militārie spēki īsteno vardarbīgu karu pret etniskajām minoritātēm, kā arī nogalina lielu skaitu civiliedzīvotāju un liek miljoniem cilvēku bēgt, lai meklētu patvērumu; tā kā militārie helikopteri nesen apšaudīja pamatskolu Sikainas reģionā, nogalinot vismaz sešus pieaugušos un septiņus bērnus; tā kā saskaņā ar ANO ieceltā neatkarīgā cilvēktiesību eksperta Tom Andrews neseno paziņojumu neseno paziņojumu apstākļi ir “katastrofāli pasliktinājušies, padarot dzīvi nepanesamu neskaitāmiem cilvēkiem Mjanmā”;

| S. | tā kā Mjanmas hunta atsakās nopietni izmeklēt pret rohindžām veiktos cilvēktiesību pārkāpumus un saukt pie atbildības vainīgos; tā kā augstākā ranga militārpersonas, kuras uzraudzīja uzbrukumus rohindžām, joprojām ieņem savus amatus; tā kā iestādes atsakās sadarboties ar ANO mehānismiem; tā kā Mjanmas politiskajā un tiesiskajā sistēmā ir dziļi iesakņojusies nesodāmība; |
| --- | --- |

S.

tā kā Mjanmas hunta atsakās nopietni izmeklēt pret rohindžām veiktos cilvēktiesību pārkāpumus un saukt pie atbildības vainīgos; tā kā augstākā ranga militārpersonas, kuras uzraudzīja uzbrukumus rohindžām, joprojām ieņem savus amatus; tā kā iestādes atsakās sadarboties ar ANO mehānismiem; tā kā Mjanmas politiskajā un tiesiskajā sistēmā ir dziļi iesakņojusies nesodāmība;

| T. | tā kā Krievija un Ķīna ir īstenojušas daudzus politiskus, militārus un ekonomiskus pasākumu ar mērķi leģitimizēt huntu; tā kā Krievija un Mjanmas militārā hunta nesen parakstīja ceļvedi sadarbībai kodolenerģijas izmantošanā miermīlīgiem mērķiem 2022.–2023. gadā; tā kā gan Maskava, gan Pekina uztur saikni ar Mjanmas bruņotajiem spēkiem kā lielākās ieroču piegādātājas šai valstij; tā kā abas šīs valstis ir atkārtoti bloķējušas centienus vienoties par ANO Drošības padomes deklarācijām par stāvokli Mjanmā; |
| --- | --- |

T.

tā kā Krievija un Ķīna ir īstenojušas daudzus politiskus, militārus un ekonomiskus pasākumu ar mērķi leģitimizēt huntu; tā kā Krievija un Mjanmas militārā hunta nesen parakstīja ceļvedi sadarbībai kodolenerģijas izmantošanā miermīlīgiem mērķiem 2022.–2023. gadā; tā kā gan Maskava, gan Pekina uztur saikni ar Mjanmas bruņotajiem spēkiem kā lielākās ieroču piegādātājas šai valstij; tā kā abas šīs valstis ir atkārtoti bloķējušas centienus vienoties par ANO Drošības padomes deklarācijām par stāvokli Mjanmā;

| U. | tā kā 2021. gada 24. aprīlī militārā hunta ar Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas (ASEAN) valstu vadītājiem vienojās par piecu punktu konsensu, kura pirmais solis bija tūlītēja vardarbības izbeigšana valstī, |
| --- | --- |

U.

tā kā 2021. gada 24. aprīlī militārā hunta ar Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas (ASEAN) valstu vadītājiem vienojās par piecu punktu konsensu, kura pirmais solis bija tūlītēja vardarbības izbeigšana valstī,

| 1. | asi nosoda militārās huntas vardarbīgo un nelikumīgo valdīšanu Mjanmā un tās mēģinājumus graut Mjanmas tautas stingro pārliecību par demokrātijas pareizību, ņemot vērā to, ka minētās huntas pamatā ir nelikumīgs valsts apvērsums pret civilo valdību, kā rezultātā valstī ir izveidojusies īpaši satraucoša humanitārā situācija un cilvēktiesību krīze, ko raksturo plaši izplatīta nesodāmība; stingri nosoda visus neatkarīgo žurnālistu vajāšanas veidus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa nekavējoties izbeigt nelikumīgo ārkārtas stāvokli šajā valstī, atjaunot civilo valdību, atgriezties pie virzības uz demokrātiju un ātri atsākt parlamenta darbu, kurā piedalītos visi tā ievēlētie pārstāvji; atbalsta Nacionālās vienotības valdības (NVV) centienus virzīties uz miermīlīgu un demokrātisku nākotni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina militāro huntu bez nosacījumiem atbrīvot prezidentu Win Myint, valsts padomnieci Aung San Suu Kyi un visus pārējos, kas ir arestēti, balstoties uz nepamatotām apsūdzībām, nodot varu likumīgajām iestādēm, ievērot tiesiskumu un mediju brīvību un nekavējoties izbeigt militāros uzbrukumus, gaisa uzbrukumus un vardarbību pret Mjanmas iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mudina militāro huntu atcelt visas politiski motivētās apsūdzības pret preses pārstāvjiem un mediju darbiniekiem un bez nosacījumiem atbrīvot visus netaisnīgi aizturētos žurnālistus, tostarp Htet Htet Khine, Sithu Aung Myint, Nyein Nyein Aye, Maung Maung Myo, Thurin Kyaw, Hanthar Nyein, Than Htike Aung, Ye Yint Tun, Tu Tu Tha, Soe Yarzar Tun un Aung San Lin; aicina huntu nepieciešamo medicīnisko aprūpi sniegt Sithu Aung Myint, kuras veselības stāvoklis rada lielas bažas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nosoda represijas pret darbiniekiem un tiesību streikot liegšanu; nosoda visus uzņēmumus un zīmolus, kas tieši vai netieši sniedza vai sniedz atbalstu militārajiem un policijas darbiniekiem, kuri apspiež un izdod arodbiedrību vadītāju apcietināšanas orderus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mudina militāro huntu nekavējoties izbeigt tās pārkāpumus, tostarp patvaļīgus arestus un aizturēšanu, spīdzināšanu, seksuālu vardarbību un citu slikto izturēšanos, kā arī netaisnīgās tiesas prāvas pret žurnālistiem un mediju darbiniekiem; uzsver, ka juristiem, cilvēktiesību aizstāvjiem un ģimenes locekļiem būtu jānodrošina efektīva piekļuve, lai varētu apmeklēt aizturētās personas; uzsver, ka par jebkuru ieslodzījumā iestājušos nāvi ir nekavējoties jāziņo attiecīgās personas ģimenei, jāiesniedz pienācīgi dokumenti, mirstīgās atliekas jāatdod atpakaļ un personas, kas atbildīgas par pārkāpumiem, ir jāsauc pie atbildības; prasa veikt neatkarīgu starptautisku izmeklēšanu attiecībā uz visiem apgalvojumiem par spīdzināšanu un sliktu izturēšanos un saukt vainīgos pie atbildības; uzsver, ka tiesvedībā kā pierādījumu nevar pieņemt nekādu nozīmīgu informāciju, kas ir iegūta spīdzināšanas un sliktas izturēšanās rezultātā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzstāj, ka plašsaziņas līdzekļu brīvība ir būtiska no brīvas un demokrātiskas sabiedrības efektīvas darbības viedokļa un ir būtiska, lai nodrošinātu visu pārējo cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzību; tā kā žurnālistiem ir vajadzīga droša vide, kurā viņi varētu veikt neatkarīgu darbu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina NVV skaidri paust savu nostāju par rohindžu statusu, jo īpaši attiecībā uz viņu tiesībām uz pilsonību un Mjanmas etniskās grupas vienlīdzīgu atzīšanu, un tiesībām atgriezties šajā valstī; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt atbalstīt cilvēktiesību aizstāvju darbu Mjanmā; aicina ES delegāciju Mjanmā un dalībvalstu vēstniecības cieši uzraudzīt to žurnālistu lietas, kuri pašlaik ir aizturēti un ieslodzīti, kā arī politisko līderu un citu personu lietas; mudina ES delegācijas un dalībvalstu pārstāvjus Mjanmā šajā valstī apmeklēt žurnālistu, plašsaziņas līdzekļu darbinieku, emuāristu un cilvēktiesību aizstāvju tiesas prāvas, kad vien ir atļauta piekļuve; aicina diplomātiskās misijas un starptautiskos līdzekļu devējus piedāvāt atbalstu un iespējamu aizsardzību cilvēktiesību aizstāvjiem un mediju darbiniekiem, kas ir pakļauti vajāšanas riskam, tostarp nodrošinot patvērumu vēstniecībās un izsniedzot ārkārtas vīzas tiem, kam ir nepieciešama aizsardzība; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Komisiju pierādīt, ka shēma “Viss, izņemot ieročus” nekādā veidā nedod labumu huntai vai ka tā kā citādi uz laiku nevar izstāties no šā mehānisma; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina ES un tās dalībvalstis pastiprināt starptautisko palīdzību, attīstības projektus vai finansiālo palīdzību Mjanmai/Birmai un nodrošināt, ka tā nenes labumu militārajiem spēkiem un neveicina lielāku skaitu cilvēktiesību pārkāpumu; prasa sniegt pārrobežu humāno palīdzību un tiešu atbalstu vietējām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, jo īpaši etniskajām organizācijām; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzinīgi vērtē Padomes noteiktās sankcijas pret Tatmadaw locekļiem un viņu uzņēmumiem; aicina PV/AP, dalībvalstis un Komisiju ieviest papildu mērķtiecīgas sankcijas pret tiem, kas ir atbildīgi par vissmagākajiem cilvēktiesību pārkāpumiem šajā valstī; aicina Padomi sankciju sarakstā iekļaut ieroču tirgotājus Naing Htut Aung, Aung Hlaing Oo un Sit Taing Aung par viņu lomu ieroču un ekipējuma nodrošināšanā militārajam režīmam; aicina Komisiju apsvērt visas nepieciešamās sankcijas pret Mjanmas režīmu; prasa veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka šīs sankcijas nelabvēlīgi neietekmē darba ņēmējus un pārējo sabiedrību; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pauž bažas par atkāpēm no sankcijām, pamatojoties uz kurām, operatori var arī turpmāk veikt finanšu darījumus ar Myanma Oil un Gas Enterprise; prasa uzlabot sankciju starptautisko koordināciju, tostarp koordināciju ar reģionālajiem partneriem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mudina Padomi papildus tās individuālajiem locekļiem iekļaut Valsts administratīvo padomi (VAP) kā atsevišķu struktūru to fizisko un juridisko personu, vienību un struktūru sarakstā, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka minēto subjektu lokā tiek iekļautas visas struktūras, kas atrodas VAP padomes kontrolē, un ka ir aizliegtas finanšu plūsmas no Eiropas Savienības, no kurām tās gūst labumu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka vietējiem un daudznacionālajiem uzņēmumiem, kas darbojas Mjanmā/Birmā, ir jāievēro cilvēktiesības un jāizbeidz pieļaut pārkāpumu izdarītāju izrīcības; uzstājīgi mudina šajā sakarībā ES uzņēmumus šajā ziņā nodrošināt, ka tiem nav saiknes ar Mjanmas drošības spēkiem, to individuālajiem locekļiem vai vienībām, kas ir to īpašumā vai kontrolē, un ka tie (ne tiešā, ne netiešā veidā) neveicina vēršanos ar militāro spēku pret demokrātiju un cilvēktiesībām; aicina ES uzņēmumus, tostarp mātesuzņēmumus un meitasuzņēmumus, steidzami apturēt jebkādas attiecības ar uzņēmumiem, kas ir saistīti ar militārajiem spēkiem; aicina Komisiju un dalībvalstis novērtēt un pieņemt atbilstīgus pasākumus, ar kuriem apzina, novērš, izbeidz, mazina un labo jebkādus iespējamus vai faktiskus cilvēktiesību pārkāpumus, kurus uzņēmumi, kuri darbojas Eiropas Savienībā, varētu būt izraisījuši, veicinājuši vai ar kuru izdarīšanu tie varētu būt tieši saistīti Mjanmā, ņemot vērā pašreizējo situāciju; aicina Komisiju un dalībvalstis ierosinātajā Direktīvā par uzņēmumu pienācīgu rūpību ilgtspējas jomā noteikt pastiprinātus un īpašus pienācīgas rūpības pienākumus uzņēmumiem, kas darbojas augsta riska jomās, tostarp konfliktu skartās teritorijās un ekoloģiski jutīgās zonās; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina dalībvalstis un asociētās valstis saglabāt embargo attiecībā uz visu ieroču, munīcijas un citu militāro, drošības un novērošanas iekārtu un sistēmu tiešu un netiešu piegādi, pārdošanu un nodošanu, tostarp tranzītu, pārvadājumus ar kuģi un starpniecību darījumos ar tiem, kā arī apmācības, tehniskās apkopes un citas militārās un drošības palīdzības sniegšanu; uzsver, ka Starptautiskajai Krimināltiesai ir jāturpina izmeklēt situāciju; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mudina ES un tās dalībvalstis palielināt spiedienu uz ANO Drošības padomi, lai risinātu sarunas par stingru rezolūcijas projektu, ar ko Mjanmai nosaka visaptverošu globālu ieroču embargo; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mudina ANO īpašo referenti cilvēktiesību jautājumos Mjanmā turpināt vērsties pret žurnālistu vajāšanu un rīkoties, lai izbeigtu šo satraucošo tendenci; aicina ANO Mjanmas neatkarīgā izmeklēšanas mehānisma darbības jomā iekļaut mediju brīvības pārkāpumus un veicināt jebkādu iespējamu iniciatīvu, kas sodītu militāro režīmu un sauktu pie atbildības tos, kuri ir atbildīgi par šausminošajiem cilvēktiesību pārkāpumiem, kas pašlaik tiek izdarīti šajā valstī; |
| --- | --- |

18.

| 19. | prasa ES un dalībvalstis izpētīt visus veidus, kā panākt taisnīgumu un saukšanu pie atbildības par smagajiem starptautiskiem noziegumiem, kurus ir pastrādājuši drošības spēki, tostarp noziegumiem pret cilvēci, kas ir izdarīti uzreiz pēc apvērsuma, kā arī noziegumiem pret cilvēci, kara noziegumiem un genocīda aktiem, kas gadu desmitiem ir veikti Rakhainā un citos etniskajos reģionos, atbalstot to, ka Drošības padome lietu nodod Starptautiskajai Krimināltiesai; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pauž nožēlu par opozīcijas locekļu sodīšanu ar nāvi un atkārtoti pauž asu nāvessoda nosodījumu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | stingri aicina militāro huntu atcelt jebkādus tiesību aktus, kas varētu apdraudēt mediju brīvību, un atcelt šķēršļus Mjanmas iedzīvotāju tiesībām uz vārda brīvību gan tiešsaistē, gan bezsaistē, kuras ietver brīvību meklēt, saņemt un izplatīt informāciju; |
| --- | --- |

21.

| 22. | norāda, ka piecu punktu konsenss nav devis nekādus rezultātus, un aicina ASEAN atzīt, ka Min Aung Hlaing hunta nav uzticams partneris; mudina ASEAN un tās dalībvalstis ar NVV risināt sarunas par jaunu nolīgumu attiecībā uz krīzi Mjanmā un nodrošināt šo jauno nolīgumu ar izpildes mehānismiem, lai nākotnē panāktu ilgtspējīgu un demokrātisku krīzes noregulējumu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nosoda Krieviju un Ķīnu par to, ka tās ir sniegušas politisku, ekonomisku un militāru atbalstu Mjanmas huntai; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Mjanmas likumīgajam prezidentam un nacionālās vienotības valdībai, komitejai, kas pārstāv Pyidaungsu Hluttaw, Mjanmas valsts padomniecei, Tatmadaw, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, Komisijai, Padomei, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas dalībvalstīm, Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas ģenerālsekretāram, Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas Starpvaldību cilvēktiesību komisijai, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  OV L 40, 21.2.2022., 28. lpp.

---

| 14.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 132/84 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 132/84

---

P9_TA(2022)0351

Nesenā humanitārā un cilvēktiesību situācija Tigrajā (Etiopija), jo īpaši bērnu stāvoklis

Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. oktobra rezolūcija par neseno humanitāro un cilvēktiesību situāciju Tigrajā (Etiopija), jo īpaši bērnu stāvokli (2022/2858(RSP))

(2023/C 132/10)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Tigraju un Etiopiju un jo īpaši 2020. gada 26. novembra (1) un 2021. gada 7. oktobra rezolūciju (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Tigraju un Etiopiju un jo īpaši 2020. gada 26. novembra (1) un 2021. gada 7. oktobra rezolūciju (2),

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu,

| — | ņemot vērā ceturto Ženēvas Konvenciju par civiliedzīvotāju aizsardzību kara laikā, kas pieņemta 1949. gadā, un tās 1977. un 2005. gada papildprotokolus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ceturto Ženēvas Konvenciju par civiliedzīvotāju aizsardzību kara laikā, kas pieņemta 1949. gadā, un tās 1977. un 2005. gada papildprotokolus,

| — | ņemot vērā 1951. gada ANO Bēgļu konvenciju un tās 1967. gada protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1951. gada ANO Bēgļu konvenciju un tās 1967. gada protokolu,

| — | ņemot vērā Etiopijas Cilvēktiesību komisijas/ANO Augstā cilvēktiesību komisāra biroja 2021. gada 3. novembra ziņojumu par kopīgu izmeklēšanu attiecībā uz iespējamiem starptautisko cilvēktiesību, humanitāro tiesību un bēgļu tiesību pārkāpumiem, ko izdarījušas visas konfliktā iesaistītās puses Etiopijas Federatīvās Demokrātiskās Republikas Tigrajas reģionā un Etiopijas Cilvēktiesību komisijas 2022. gada 11. marta ziņojumu par cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumiem, kas izdarīti Afaras un Amharas reģionos Etiopijā no 2021. gada septembra līdz decembrim, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Etiopijas Cilvēktiesību komisijas/ANO Augstā cilvēktiesību komisāra biroja 2021. gada 3. novembra ziņojumu par kopīgu izmeklēšanu attiecībā uz iespējamiem starptautisko cilvēktiesību, humanitāro tiesību un bēgļu tiesību pārkāpumiem, ko izdarījušas visas konfliktā iesaistītās puses Etiopijas Federatīvās Demokrātiskās Republikas Tigrajas reģionā un Etiopijas Cilvēktiesību komisijas 2022. gada 11. marta ziņojumu par cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumiem, kas izdarīti Afaras un Amharas reģionos Etiopijā no 2021. gada septembra līdz decembrim,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2021. gada 17. decembra rezolūciju, ar ko izveido starptautisku cilvēktiesību ekspertu komisiju, lai veiktu rūpīgu un objektīvu izmeklēšanu saistībā ar apgalvojumiem par pārkāpumiem un aizskārumiem, ko kopš 2020. gada 3. novembra ir izdarījušas visas Etiopijas konfliktā iesaistītās puses, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2021. gada 17. decembra rezolūciju, ar ko izveido starptautisku cilvēktiesību ekspertu komisiju, lai veiktu rūpīgu un objektīvu izmeklēšanu saistībā ar apgalvojumiem par pārkāpumiem un aizskārumiem, ko kopš 2020. gada 3. novembra ir izdarījušas visas Etiopijas konfliktā iesaistītās puses,

| — | ņemot vērā starptautiskās cilvēktiesību ekspertu komisijas Etiopijas jautājumos 2022. gada 19. septembra ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā starptautiskās cilvēktiesību ekspertu komisijas Etiopijas jautājumos 2022. gada 19. septembra ziņojumu,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par bērna tiesībām (UNCRC), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par bērna tiesībām (UNCRC),

| — | ņemot vērā Kotonū nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kotonū nolīgumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu,

| A. | tā kā šis 23 mēnešus ilgais konflikts ir novedis pie cilvēku izraisītas krīzes un radījis plaša apmēra cilvēku ciešanas, no kurām varēja pilnībā izvairīties; tā kā humanitārā situācija Etiopijā konfliktu, sausuma un plaša mēroga iedzīvotāju pārvietošanas valsts iekšienē dēļ joprojām ir dramatiska; tā kā 2022. gada 24. augustā Etiopijas federālās kara lidmašīnas sabombardēja bērnudārzu Mekelē, Tigrajas reģionā, kā rezultātā gāja bojā bērni; |
| --- | --- |

A.

tā kā šis 23 mēnešus ilgais konflikts ir novedis pie cilvēku izraisītas krīzes un radījis plaša apmēra cilvēku ciešanas, no kurām varēja pilnībā izvairīties; tā kā humanitārā situācija Etiopijā konfliktu, sausuma un plaša mēroga iedzīvotāju pārvietošanas valsts iekšienē dēļ joprojām ir dramatiska; tā kā 2022. gada 24. augustā Etiopijas federālās kara lidmašīnas sabombardēja bērnudārzu Mekelē, Tigrajas reģionā, kā rezultātā gāja bojā bērni;

| B. | tā kā Etiopijas federālā valdība 2022. gada martā pasludināja pamieru humanitāriem mērķiem un pēc tam daļēji atcēla humanitāro aplenkumu Tigrajā, bet tur joprojām trūkst pirmās nepieciešamības preces, tostarp pārtika, zāles un degviela; |
| --- | --- |

B.

tā kā Etiopijas federālā valdība 2022. gada martā pasludināja pamieru humanitāriem mērķiem un pēc tam daļēji atcēla humanitāro aplenkumu Tigrajā, bet tur joprojām trūkst pirmās nepieciešamības preces, tostarp pārtika, zāles un degviela;

| C. | tā kā neaizsargātās grupas, jo īpaši sievietes un bērni, visvairāk cieš no pašreizējā konflikta Tigrajā un viņiem ir steidzami nepieciešama aizsardzība; tā kā bērni Tigrajā ir smagi cietuši no bada, vardarbības, medicīniskās palīdzības un izglītības trūkuma, ģimenes struktūru izjukšanas, piespiedu pārvietošanas un pastāvīgām traumām; |
| --- | --- |

C.

tā kā neaizsargātās grupas, jo īpaši sievietes un bērni, visvairāk cieš no pašreizējā konflikta Tigrajā un viņiem ir steidzami nepieciešama aizsardzība; tā kā bērni Tigrajā ir smagi cietuši no bada, vardarbības, medicīniskās palīdzības un izglītības trūkuma, ģimenes struktūru izjukšanas, piespiedu pārvietošanas un pastāvīgām traumām;

| D. | tā kā 2022. gada 1. oktobrī Āfrikas Savienība (ĀS) aicināja gan Etiopijas valdību, gan Tigrajas iestādes 2022. gada 8. oktobrī Dienvidāfrikā rīkot miera sarunas; tā kā šīs miera sarunas ir jāveicina Āfrikas Savienības īpašajam pārstāvim Olusegun Obasanjo ar bijušā Kenijas prezidenta Uhuru Kenyatta un bijušās Dienvidāfrikas prezidenta vietnieces Phumzile Mlambo-Ngcuk atbalstu; tā kā Etiopijas valdība 2022. gada 5. oktobrī atbalstīja šo aicinājumu; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2022. gada 1. oktobrī Āfrikas Savienība (ĀS) aicināja gan Etiopijas valdību, gan Tigrajas iestādes 2022. gada 8. oktobrī Dienvidāfrikā rīkot miera sarunas; tā kā šīs miera sarunas ir jāveicina Āfrikas Savienības īpašajam pārstāvim Olusegun Obasanjo ar bijušā Kenijas prezidenta Uhuru Kenyatta un bijušās Dienvidāfrikas prezidenta vietnieces Phumzile Mlambo-Ngcuk atbalstu; tā kā Etiopijas valdība 2022. gada 5. oktobrī atbalstīja šo aicinājumu;

| E. | tā kā sievietes un bērni ik dienas kļūst par plānotas un nejaušas bombardēšanas, šaušanas, slepkavību un citu kara vardarbības aktu mērķi un etnisko vardarbību īsteno visas konfliktā iesaistītās puses; |
| --- | --- |

E.

tā kā sievietes un bērni ik dienas kļūst par plānotas un nejaušas bombardēšanas, šaušanas, slepkavību un citu kara vardarbības aktu mērķi un etnisko vardarbību īsteno visas konfliktā iesaistītās puses;

| F. | tā kā visi karotāji joprojām plaši izmanto arī izvarošanu un citu seksuālu vardarbību pret sievietēm un meitenēm un tā kā to īsteno papildus nāves draudiem, uz etnisko izcelsmi balstītiem apvainojumiem un turēšanai gūstā seksuālas verdzības apstākļos; tā kā iekšzemē pārvietotas bēgļu sievietes un bērni ir pakļauti paaugstinātam nolaupīšanas un cilvēku tirdzniecības seksuālas izmantošanas nolūkā riskam; |
| --- | --- |

F.

tā kā visi karotāji joprojām plaši izmanto arī izvarošanu un citu seksuālu vardarbību pret sievietēm un meitenēm un tā kā to īsteno papildus nāves draudiem, uz etnisko izcelsmi balstītiem apvainojumiem un turēšanai gūstā seksuālas verdzības apstākļos; tā kā iekšzemē pārvietotas bēgļu sievietes un bērni ir pakļauti paaugstinātam nolaupīšanas un cilvēku tirdzniecības seksuālas izmantošanas nolūkā riskam;

| G. | tā kā vienīgais pastāvīgais faktors šā konflikta attīstības gaitā ir daudzie iespējamie smagie cilvēktiesību, humanitāro tiesību un bēgļu tiesību pārkāpumi, ko izdarījušas visas konfliktā iesaistītās puses; tā kā vardarbības un bada dēļ ir gājis bojā gandrīz pusmiljons Etiopijas iedzīvotāju un šā konflikta dēļ ir pārvietoti vairāk nekā 1,6 miljoni cilvēku; tā kā kopš kara sākuma simtiem tūkstošu civiliedzīvotāju ir piespiedu kārtā pārvietoti, nelikumīgi nogalināti vai piedzīvojuši seksuālu un ar dzimumu saistītu vardarbību, masveida patvaļīgu aizturēšanu, izlaupīšanu, nolaupīšanu un humānās palīdzības un pamatpakalpojumu atteikumu, palīdzības izlaupīšanu un novirzīšanu kareivjiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā vienīgais pastāvīgais faktors šā konflikta attīstības gaitā ir daudzie iespējamie smagie cilvēktiesību, humanitāro tiesību un bēgļu tiesību pārkāpumi, ko izdarījušas visas konfliktā iesaistītās puses; tā kā vardarbības un bada dēļ ir gājis bojā gandrīz pusmiljons Etiopijas iedzīvotāju un šā konflikta dēļ ir pārvietoti vairāk nekā 1,6 miljoni cilvēku; tā kā kopš kara sākuma simtiem tūkstošu civiliedzīvotāju ir piespiedu kārtā pārvietoti, nelikumīgi nogalināti vai piedzīvojuši seksuālu un ar dzimumu saistītu vardarbību, masveida patvaļīgu aizturēšanu, izlaupīšanu, nolaupīšanu un humānās palīdzības un pamatpakalpojumu atteikumu, palīdzības izlaupīšanu un novirzīšanu kareivjiem;

| H. | tā kā viens no trim Tigrajas bērniem vecumā līdz pieciem gadiem un puse no visām grūtniecēm un sievietēm, kas baro bērnu ar krūti, nesaņem pietiekamu uzturu; tā kā aptuveni 20 miljoniem cilvēku Etiopijā ir vajadzīga humānā palīdzība un gandrīz trīs ceturtdaļas no viņiem ir sievietes un bērni; tā kā Etiopijā ir vislielākais sausums kopš 1981. gada, kā rezultātā aptuveni 7,4 miljoni cilvēku saskaras ar nopietnu pārtikas trūkumu; |
| --- | --- |

H.

tā kā viens no trim Tigrajas bērniem vecumā līdz pieciem gadiem un puse no visām grūtniecēm un sievietēm, kas baro bērnu ar krūti, nesaņem pietiekamu uzturu; tā kā aptuveni 20 miljoniem cilvēku Etiopijā ir vajadzīga humānā palīdzība un gandrīz trīs ceturtdaļas no viņiem ir sievietes un bērni; tā kā Etiopijā ir vislielākais sausums kopš 1981. gada, kā rezultātā aptuveni 7,4 miljoni cilvēku saskaras ar nopietnu pārtikas trūkumu;

| I. | tā kā to bērnu īpatsvars Tigrajā, kuri saņem plānotās vakcīnas, ir strauji samazinājies, jo Etiopijas spēku noteiktā blokāde ir radījusi piegādes nepietiekamību; tā kā pieaug saslimšana ar tādām nāvējošām slimībām kā masalas, stingumkrampji un garais klepus; |
| --- | --- |

I.

tā kā to bērnu īpatsvars Tigrajā, kuri saņem plānotās vakcīnas, ir strauji samazinājies, jo Etiopijas spēku noteiktā blokāde ir radījusi piegādes nepietiekamību; tā kā pieaug saslimšana ar tādām nāvējošām slimībām kā masalas, stingumkrampji un garais klepus;

| J. | tā kā Etiopijas pilsoņu kara dēļ kopumā 1,39 miljoniem bērnu Tigrajā nav izglītības iespēju; tā kā Tigrajas izglītības nozarei tiek pastāvīgi nodarīts kaitējums — tam par iemeslu ir daudzie nāves gadījumi un lielie postījumi skolu sistēmā; tā kā ir nogalinātas 2 164 izglītības nozarē iesaistītās personas (346 vīrieši un 1 798 sievietes), tostarp studenti; |
| --- | --- |

J.

tā kā Etiopijas pilsoņu kara dēļ kopumā 1,39 miljoniem bērnu Tigrajā nav izglītības iespēju; tā kā Tigrajas izglītības nozarei tiek pastāvīgi nodarīts kaitējums — tam par iemeslu ir daudzie nāves gadījumi un lielie postījumi skolu sistēmā; tā kā ir nogalinātas 2 164 izglītības nozarē iesaistītās personas (346 vīrieši un 1 798 sievietes), tostarp studenti;

| K. | tā kā kopš konflikta sākuma humānās palīdzības organizāciju piekļuve konflikta zonām tiek sistemātiski apgrūtināta, neraugoties uz starptautiskās sabiedrības un humānās palīdzības organizāciju atkārtotiem aicinājumiem nodrošināt netraucētu, pastāvīgu un drošu piekļuvi attiecīgajām ieinteresētajām personām; tā kā humānās palīdzības darbinieki ir visu konfliktā iesaistīto pušu vardarbības mērķis; tā kā kopš konflikta sākuma ir nogalināti vismaz 23 humānās palīdzības darbinieki; |
| --- | --- |

K.

tā kā kopš konflikta sākuma humānās palīdzības organizāciju piekļuve konflikta zonām tiek sistemātiski apgrūtināta, neraugoties uz starptautiskās sabiedrības un humānās palīdzības organizāciju atkārtotiem aicinājumiem nodrošināt netraucētu, pastāvīgu un drošu piekļuvi attiecīgajām ieinteresētajām personām; tā kā humānās palīdzības darbinieki ir visu konfliktā iesaistīto pušu vardarbības mērķis; tā kā kopš konflikta sākuma ir nogalināti vismaz 23 humānās palīdzības darbinieki;

| L. | tā kā valdības noteiktie ierobežojumi, tostarp saziņas līdzekļu atslēgšana un aizliegums ziņot par notikumiem Tigrajā, kā arī Afaras un Amharas reģionos, kuros konflikts ir izplatījies, ir būtiski traucējuši piekļūt reāllaika informācijai; tā kā šie saziņas pārrāvumi un neatkarīgiem novērotājiem noteiktie ierobežojumi, kas liedz fiziski piekļūt konflikta skartajiem apgabaliem, ir nopietni kavējuši cilvēktiesību pārkāpumu dokumentēšanu; |
| --- | --- |

L.

tā kā valdības noteiktie ierobežojumi, tostarp saziņas līdzekļu atslēgšana un aizliegums ziņot par notikumiem Tigrajā, kā arī Afaras un Amharas reģionos, kuros konflikts ir izplatījies, ir būtiski traucējuši piekļūt reāllaika informācijai; tā kā šie saziņas pārrāvumi un neatkarīgiem novērotājiem noteiktie ierobežojumi, kas liedz fiziski piekļūt konflikta skartajiem apgabaliem, ir nopietni kavējuši cilvēktiesību pārkāpumu dokumentēšanu;

| M. | tā kā ANO Starptautiskā cilvēktiesību ekspertu komisija Etiopijas jautājumos 2022. gada 19. septembrī publicēja ziņojumu, kurā secināts, ka ir pamatots iemesls uzskatīt, ka konfliktā iesaistītās puses ir izdarījušas kara noziegumus un cilvēktiesību pārkāpumus un aizskārumus; |
| --- | --- |

M.

tā kā ANO Starptautiskā cilvēktiesību ekspertu komisija Etiopijas jautājumos 2022. gada 19. septembrī publicēja ziņojumu, kurā secināts, ka ir pamatots iemesls uzskatīt, ka konfliktā iesaistītās puses ir izdarījušas kara noziegumus un cilvēktiesību pārkāpumus un aizskārumus;

| N. | tā kā Eritrejai šajā konfliktā ir bijusi ļoti destruktīva loma un tā, iesaistoties konfliktā Tigrajā, ir veicinājusi konflikta saasināšanos; tā kā kopš 2022. gada septembra beigām plašsaziņas līdzekļos parādās ziņas par atkārtotu iebrukumu Tigrajas ziemeļos; |
| --- | --- |

N.

tā kā Eritrejai šajā konfliktā ir bijusi ļoti destruktīva loma un tā, iesaistoties konfliktā Tigrajā, ir veicinājusi konflikta saasināšanos; tā kā kopš 2022. gada septembra beigām plašsaziņas līdzekļos parādās ziņas par atkārtotu iebrukumu Tigrajas ziemeļos;

| O. | tā kā 2022. gada septembrī Tigrajas Tautas atbrīvošanas fronte un Etiopijas valdība pauda apņemšanos īstenot Āfrikas Savienības vadītu miera procesu, |
| --- | --- |

O.

tā kā 2022. gada septembrī Tigrajas Tautas atbrīvošanas fronte un Etiopijas valdība pauda apņemšanos īstenot Āfrikas Savienības vadītu miera procesu,

| 1. | atkārtoti prasa nekavējoties pārtraukt karadarbību un panākt pamieru Tigrajā un kaimiņu reģionos bez priekšnosacījumiem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa nodrošināt tūlītēju, pilnīgu, drošu un ilgtspējīgu piekļuvi humānajai palīdzībai visiem, kurus skāris konflikts reģionā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ļoti atzinīgi vērtē Āfrikas Savienības aicinājumu 2022. gada 8. oktobrī piedalīties miera sarunās Dienvidāfrikā; mudina visas puses pieņemt šo aicinājumu un godprātīgi sākt šīs sarunas dialoga, izlīguma un miera garā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prasa nekavējoties atjaunot konstitucionālo kārtību un izveidot pamiera uzraudzības mehānismu; pauž atbalstu visiem diplomātiskajiem centieniem izbeigt pašreizējo konfliktu Etiopijā, jo īpaši ar Āfrikas Savienības (ĀS) starpniecību; |
| --- | --- |

4.

| 5. | stingri nosoda visu karojošo pušu vardarbības apzinātu vēršanu pret civiliedzīvotājiem un bērnu vervēšanu, par ko ziņots un ko veic atsevišķas karā iesaistītās puses; atgādina, ka apzināti uzbrukumi civiliedzīvotājiem, vardarbības vēršana pret bērniem un bērnu kareivju vervēšana un izmantošana ir kara noziegumi un noziegumi pret cilvēci; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nosoda Eritrejas bruņoto spēku iebrukumu Tigrajā; nosoda kara noziegumus un cilvēktiesību pārkāpumus, ko Eritrejas spēki veikuši kara laikā Etiopijā; mudina Eritrejas valdību nekavējoties un neatgriezeniski izvest savus bruņotos spēkus no Etiopijas un nodrošināt atbildības noteikšanu par kara noziegumiem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina visas Etiopijas iestādes, jo īpaši federālo valdību un Tigrajas, Amharas un Afaras reģionālo valdību, ievērot visaugstākos cilvēktiesību standartus, prioritārā kārtā novērst nežēlīgākos kara noziegumus, kas pastrādāti pret visneaizsargātākajām personām, jo īpaši bērniem un sievietēm, un aizsargāt jauniešus saskaņā ar UNCRC; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž sašutumu par ziņojumiem par izvarošanu un seksuālas vardarbības noziegumiem pret bērniem, sievietēm un vīriešiem, kurus neiedomājamā apmērā ir pastrādājušas visas karojošās puses; pauž dziļas bažas par ziņojumiem par bērnu nogalināšanu un sakropļošanu Tigrajas, Amharas un Afaras reģionā etnisku iemeslu dēļ, kas ir kara noziegumi un etniskā tīrīšana, un prasa nekavējoties pievērst uzmanību šādiem ziņojumiem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atkārtoti aicina visu pušu spēkus ievērot starptautiskās cilvēktiesības, starptautiskās humanitārās tiesības un bēgļu tiesības; aicina Etiopijas Federācijas federālo valdību un Tigrajas reģionālo valdību nodrošināt notiekošā konflikta laikā pastrādāto kara noziegumu izdarītāju saukšanu pie atbildības; uzstāj, ka ir vajadzīga sadarbība starp vietējiem un starptautiskajiem dalībniekiem, jo īpaši Etiopijas Cilvēktiesību komisiju un ANO Cilvēktiesību padomi (UNHRC), lai nodrošinātu tiesisko aizsardzību cietušajiem un personām, kas izdzīvojušas visu veidu kara noziegumos un noziegumos pret cilvēci; |
| --- | --- |

9.

| 10. | prasa, lai visām meitenēm un sievietēm Etiopijā būtu piekļuve seksuālajai un reproduktīvajai veselībai un ar to saistītajām tiesībām (SRVT); mudina ES un dalībvalstis palielināt atbalstu SRVT pakalpojumiem un jo īpaši kontracepcijai un piekļuvei drošiem abortiem, īpašu uzmanību pievēršot piekļuves nodrošināšanai Etiopijas reģionos, kurus skāris karš un humanitārā katastrofa; aicina Etiopijas valdību pildīt savu apņemšanos izmeklēt daudzos nopietnos ar dzimumu saistītas vardarbības gadījumus konfliktā, kurus izdarījušas visas karojošās puses; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pauž bažas par saņemtajiem ziņojumiem, kuros teikts, ka pieaug bērnu laulību un bērnu darba, cilvēku tirdzniecības un darījumu seksuālo attiecību gadījumi kā izmisuma līdzekļi, lai varētu izdzīvot Etiopijas reģionos, kurus skāris karš un humanitārā katastrofa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina rīkoties, lai vērstos pret bēgļu un iekšzemē pārvietotu personu nolaupīšanu, tirdzniecību un seksuālu izmantošanu Tigrajā, Amharā, Afarā un Eritrejā, un sniegt palīdzību un aizsardzību visiem cietušajiem, nepieļaujot diskrimināciju rases vai etniskās piederības, valstspiederības, invaliditātes, vecuma, dzimuma vai seksuālās orientācijas dēļ; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mudina ES un tās dalībvalstis palielināt atbalstu ārkārtas rehabilitācijas centriem sievietēm un bērniem, tostarp izvarošanas rezultātā dzimušiem bērniem, kuros aizsargā un rehabilitē personas, kuras pārcietušas ar dzimumu saistītu vardarbību, cilvēku tirdzniecību un seksuālu izmantošanu; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt izdzīvošajiem cietušajiem pajumti, psihosociālos pakalpojumus un profesionālo apmācību, un aicina sniegt papildu atbalstu esošajām patversmēm; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atgādina, ka nāvessoda izpilde bez tiesas sprieduma, piespiedu pazušana, patvaļīga aizturēšana, spīdzināšana un slikta izturēšanās, piespiedu pārvietošana, seksuāla un ar dzimumu saistīta vardarbība, izvarošana un grupveida izvarošana bandās, uzbrukumi palīdzības sniedzējiem, uzbrukumi civilajai infrastruktūrai, piemēram, skolām un slimnīcām, un valsts un privātā īpašuma iznīcināšana un izlaupīšana ir kara noziegumi saskaņā ar starptautiskajām tiesībām; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt iekšzemes pārskatatbildības iniciatīvas, kuru pamatā ir tikai skaidri, pārredzami, efektīvi un izmērāmi kritēriji un kas nodrošina neatkarīgu un objektīvu taisnīgumu un pārskatatbildību attiecībā uz upuriem un izdzīvojušajiem cietušajiem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | stingri nosoda bada kā karadarbības metodes izmantošanu; atgādina, ka pārtikas un veselības aprūpes piegādes kavēšana un šo pakalpojumu liegšana ir noziegumi pret cilvēci; atgādina, ka humānās palīdzības un atbalsta pamatā ir cilvēcības, objektivitātes, neitralitātes un neatkarības principi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atkārtoti aicina pilnībā atjaunot sabiedriskos pamatpakalpojumus, piemēram, elektroenerģijas infrastruktūru, banku pakalpojumus, skolas un slimnīcas, kā arī nekavējoties atcelt ierobežojumus telekomunikācijām Tigrajā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina valsts un reģionālās iestādes nodrošināt, ka iekšzemē pārvietotām personām un bēgļiem ir tiesības uz brīvprātības pamata droši atgriezties savās mājās vai dzīvesvietās, un izveidot taisnīgu, pieejamu un neatkarīgu mehānismu, lai kompensētu zaudējumus vai kaitējumu mājoklim, īpašumam un zemei; mudina ES un tās dalībvalstis palīdzēt un atbalstīt atgriešanas organizēšanu un uzraudzību; |
| --- | --- |

18.

| 19. | stingri nosoda to, ka ārkārtas stāvoklis ir novedis pie etniski motivētiem arestiem, vajāšanas, piekaušanas un vēršanās pret žurnālistiem; prasa nekavējoties atbrīvot visus žurnālistus, kuri joprojām atrodas apcietinājumā pēc patvaļīgas aizturēšanas, un nodrošināt vārda un runas brīvību; aicina karojošās puses nodrošināt brīvu piekļuvi presei un ļaut žurnālistiem droši veikt savu darbu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pauž bažas par neatkarīgo humānās palīdzības darbinieku drošību un labbūtību reģionā; stingri nosoda visus uzbrukumus humānās palīdzības darbiniekiem un kritiskajai infrastruktūrai, kā arī to, ka pastāvīgi tiek konfiscētas ANO humānās palīdzības piegādes; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atkārtoti aicina Etiopijas valdību parakstīt un ratificēt Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus; uzsver, ka ir vajadzīgs neatkarīgs un objektīvs mehānisms, lai novērstu notiekošos pārkāpumus un sauktu pie atbildības par tiem; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina visas karojošās puses nekavējoties izbeigt karadarbību un panākt oficiālu vienošanos par pamieru bez priekšnosacījumiem; atkārtoti uzstāj, ka nacionālajam dialogam ir jābūt pēc iespējas iekļaujošākam, plašākam un pārredzamākam un jāietver pilsoniskās sabiedrības pārstāvji un opozīcijas partijas, lai tas sasniegtu mērķi kļūt par patiesu izlīguma katalizatoru; mudina ES un tās dalībvalstis pilnībā iesaistīties miera procesā, lai nodrošinātu tā ticamu progresu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ņem vērā dažas pozitīvas norises valstī, piemēram, 2022. gada 24. martā panākto pamieru humanitāriem mērķiem un dažu politieslodzīto atbrīvošanu, lielāku humānās palīdzības piekļuvi pamiera laikā, kā arī — un jo sevišķi — un Etiopijas valdības un Tigrajas vadītāju publiskās deklarācijas par apņemšanos iesaistīties ĀS vadītās miera sarunās; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atzinīgi vērtē pilnvaru atjaunošanu ĀS augstajam pārstāvim Āfrikas raga jautājumos Olusegun Obasanjo; sagaida turpmāku rīcību pēc paziņojumiem par gaidāmo trīs augsta līmeņa ĀS vidutāju iecelšanu, lai par prioritāti noteiktu vienošanos par pastāvīgu pamieru, netraucētu humānās palīdzības piekļuvi visām teritorijām un tūlītēju Eritrejas spēku izvešanu un veicinātu pārskatatbildību un iekšējo izlīgumu; aicina nekavējoties iecelt šos vidutājus; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atkārtoti aicina ES un tās dalībvalstis pieņemt pasākumus cilvēktiesību aizsardzībai un noteikt sankcijas cilvēktiesību pārkāpumu izdarītājiem, izmantojot globālo cilvēktiesību sankciju režīmu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver, ka bēgļu stāvoklis reģionā turpina pasliktināties; šajā sakarībā aicina ES un visas tās dalībvalstis paātrināt pārmitināšanu no reģiona, izsniegt humānās palīdzības vīzas apdraudētajiem un sekmēt ģimeņu atkalapvienošanos; aicina ES un tās dalībvalstis nodrošināt efektīvu piekļuvi starptautiskajai aizsardzībai ES un nodrošināt starptautiskās aizsardzības meklētāju pamattiesību ievērošanu saskaņā ar ES tiesību aktiem un starptautiskajām tiesībām; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atbalsta to, ka Komisija kopš 2020. gada decembra atliek budžeta atbalsta izmaksāšanu Etiopijas valdībai; aicina Komisiju turpināt sniegt reģionam dzīvības glābšanas atbalstu, kas paredzēts pilsoniskajai sabiedrībai un neatkarīgām humānās palīdzības organizācijām, un pastiprināt centienus nodrošināt bērnu drošību; aicina Komisiju pārskatīt savu ierobežojumu budžeta atbalstam, kas paredzēts īstenošanas pasākumiem, lai varētu turpināt īstenot attīstības projektus ārpus konflikta zonas; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pauž dziļu nožēlu par to, ka ANO Drošības padome (ANO DP) nav efektīvi risinājusi situāciju Etiopijā un reģionā; mudina ES un tās dalībvalstis aicināt ANO Drošības padomi rīkot regulāras publiskas sanāksmes par Etiopiju un reģionu un jēgpilni un apņēmīgi rīkoties, lai nodrošinātu netraucētu piekļuvi humānajai palīdzībai, aizsargātu civiliedzīvotājus, izbeigtu un nosodītu smagus starptautisko tiesību pārkāpumus un nodrošinātu saukšanu pie atbildības par nežēlīgiem noziegumiem; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atgādina, ka ANO Cilvēktiesību padome savā 2021. gada 17. decembrī pieņemtajā rezolūcijā S-33/1 par cilvēktiesību stāvokli Etiopijā nolēma izveidot Starptautisko cilvēktiesību ekspertu komisiju Etiopijas jautājumos (ICHREE); mudina ES un tās dalībvalstis atbalstīt to, ka ANO piešķir ICHREE pienācīgu finansējumu, un aicina Etiopijas Federācijas federālo valdību atvieglot ICHREE neierobežotu piekļuvi; aicina ANO Cilvēktiesību padomi atjaunot ICHREE pilnvaras un atvēlēt tai pietiekami daudz laika, kā arī nodrošināt vajadzīgo tehnisko palīdzību un budžeta resursus, lai tā varētu īstenot savas pilnvaras, neierobežojot tās darbības laiku vai ģeogrāfisko darbības jomu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atzīst ANO Cilvēktiesību padomes Starptautiskās cilvēktiesību ekspertu komisijas Etiopijas jautājumos 2022. gada 19. septembra ziņojuma (A/HRC/51/46), kurā dokumentēti kara noziegumi, konstatējumus; aicina Komisiju izvērtēt un izmantot secinājumus un ieteikumus un aicina Etiopijas iestādes atzīt šos rezultātus centienos atjaunot cilvēktiesību aizsardzību un strādāt pie tā, lai panāktu, ka kara noziegumos cietušie saņem tiesisko aizsardzību; turklāt aicina visas konfliktā iesaistītās puses atbalstīt ieteikumus, kas sniegti ANO cilvēktiesību amatpersonas un Etiopijas Cilvēktiesību komisijas kopīgajā izmeklēšanā; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzdod priekšsēdētājai nosūtīt šo rezolūciju Komisijai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, Etiopijas Federācijas federālajai valdībai un parlamentam, Tigrajas iestādēm, Eritrejas Valsts valdībai, Starpvaldību attīstības iestādes dalībvalstu valdībām, Āfrikas Savienībai un tās dalībvalstīm, Panāfrikas parlamentam un ĀKK un ES Apvienotajai parlamentārajai asamblejai. |
| --- | --- |

31.

---

(1)  OV C 425, 20.10.2021., 132. lpp.

(2)  OV C 132, 24.3.2022., 205. lpp.

---

| 14.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 132/89 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 132/89

---

P9_TA(2022)0352

Mahsa Amini nonāvēšana un sieviešu tiesību aizstāvībai veltīto protestu dalībnieču apspiešana Irānā

Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. oktobra rezolūcija par Mahsa Jina Amini nāvi un sieviešu tiesību aizstāvībai veltīto protestu dalībnieču apspiešanu Irānā (2022/2849(RSP))

(2023/C 132/11)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Irānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Irānu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības vārdā sniegto Augstā pārstāvja 2022. gada 25. septembra deklarāciju un Eiropas Ārējās darbības dienesta runaspersonas 2022. gada 19. septembra paziņojumu par Mahsa Amini nāvi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības vārdā sniegto Augstā pārstāvja 2022. gada 25. septembra deklarāciju un Eiropas Ārējās darbības dienesta runaspersonas 2022. gada 19. septembra paziņojumu par Mahsa Amini nāvi,

| — | ņemot vērā ANO īpašā referenta par cilvēktiesību stāvokli Irānas Islāma Republikā 2022. gada 22. septembra paziņojumu, kurā viņš prasīja saukt pie atbildības par Mahsa Amini nāvi un aicināja izbeigt vardarbību pret sievietēm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašā referenta par cilvēktiesību stāvokli Irānas Islāma Republikā 2022. gada 22. septembra paziņojumu, kurā viņš prasīja saukt pie atbildības par Mahsa Amini nāvi un aicināja izbeigt vardarbību pret sievietēm,

| — | ņemot vērā ANO īpašā referenta jautājumos par cilvēktiesību stāvokli Irānas Islāma Republikā 2022. gada 18. jūnija, 2022. gada 13. janvāra un 2021. gada 11. janvāra ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašā referenta jautājumos par cilvēktiesību stāvokli Irānas Islāma Republikā 2022. gada 18. jūnija, 2022. gada 13. janvāra un 2021. gada 11. janvāra ziņojumu,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2022. gada 16. jūnija ziņojumu par cilvēktiesību stāvokli Irānas Islāma Republikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2022. gada 16. jūnija ziņojumu par cilvēktiesību stāvokli Irānas Islāma Republikā,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra Antoniu Gutērreša 2022. gada 27. septembra paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra Antoniu Gutērreša 2022. gada 27. septembra paziņojumu,

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR), ko Irāna ratificēja 1975. gada jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR), ko Irāna ratificēja 1975. gada jūnijā,

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem,

| — | ņemot vērā ES 2008. gada 8. decembra pamatnostādnes saistībā ar vardarbību pret sievietēm un meitenēm un jebkādas pret viņām vērstas diskriminācijas apkarošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES 2008. gada 8. decembra pamatnostādnes saistībā ar vardarbību pret sievietēm un meitenēm un jebkādas pret viņām vērstas diskriminācijas apkarošanu,

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā 2022. gada 13. septembrī tikumības policija Teherānā arestēja kurdu izcelsmes Irānas iedzīvotāju Mahsa Jina Amini par to, ka viņa neesot ievērojusi obligātas galvassegas valkāšanas likumu; tā kā pēc aculiecinieku teiktā “tikumības” policija aizveda Mahsa Jina Amini uz policijas autofurgonu un viņu fiziski ietekmēja pa ceļam uz Vozara aizturēšanas centru Teherānā, neilgi pēc tam viņa nokļuva komā un 2022. gada 16. septembrī nomira tuvējā slimnīcā, atrodoties policijas apcietinājumā; tā kā Irānas varas iestādes ir apgalvojušas, ka viņa mira dabiskā nāvē; tā kā pienācīga izmeklēšana nav veikta un tā kā iestādes ir atteikušās sniegt cietušās ģimenei medicīnisko karti un autopsijas ziņojumu; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2022. gada 13. septembrī tikumības policija Teherānā arestēja kurdu izcelsmes Irānas iedzīvotāju Mahsa Jina Amini par to, ka viņa neesot ievērojusi obligātas galvassegas valkāšanas likumu; tā kā pēc aculiecinieku teiktā “tikumības” policija aizveda Mahsa Jina Amini uz policijas autofurgonu un viņu fiziski ietekmēja pa ceļam uz Vozara aizturēšanas centru Teherānā, neilgi pēc tam viņa nokļuva komā un 2022. gada 16. septembrī nomira tuvējā slimnīcā, atrodoties policijas apcietinājumā; tā kā Irānas varas iestādes ir apgalvojušas, ka viņa mira dabiskā nāvē; tā kā pienācīga izmeklēšana nav veikta un tā kā iestādes ir atteikušās sniegt cietušās ģimenei medicīnisko karti un autopsijas ziņojumu;

| B. | tā kā pēc Mahsa Jina Amini nogalināšanas vairāk nekā 120 pilsētās gandrīz visā 31 Irānas provincē sākās valsts mēroga protesti, kuros piedalījās simtiem tūkstošu Irānas iedzīvotāju no visiem sabiedrības slāņiem; tā kā protestus ierosināja sievietes, pieprasot atbildību par Mahsa Jina Amini nāvi un aicinot izbeigt vardarbību un diskrimināciju pret sievietēm Irānā, tostarp atcelt obligātos likumus par galvassegu nēsāšanu; tā kā sieviešu protesti ir iedvesmojuši vīriešu solidaritāti, izraisot visā Irānā reformu un protestu kustību; tā kā studenti protestē daudzās universitātēs visā valstī, jo īpaši Šarifa Tehnoloģiju universitātē Teherānā, boikotējot nodarbības un piedaloties demonstrācijās pret represijām; |
| --- | --- |

B.

tā kā pēc Mahsa Jina Amini nogalināšanas vairāk nekā 120 pilsētās gandrīz visā 31 Irānas provincē sākās valsts mēroga protesti, kuros piedalījās simtiem tūkstošu Irānas iedzīvotāju no visiem sabiedrības slāņiem; tā kā protestus ierosināja sievietes, pieprasot atbildību par Mahsa Jina Amini nāvi un aicinot izbeigt vardarbību un diskrimināciju pret sievietēm Irānā, tostarp atcelt obligātos likumus par galvassegu nēsāšanu; tā kā sieviešu protesti ir iedvesmojuši vīriešu solidaritāti, izraisot visā Irānā reformu un protestu kustību; tā kā studenti protestē daudzās universitātēs visā valstī, jo īpaši Šarifa Tehnoloģiju universitātē Teherānā, boikotējot nodarbības un piedaloties demonstrācijās pret represijām;

| C. | tā kā Irānas drošības un policijas spēku reakcija uz protestiem ir bijusi vardarbīga, neselektīva un neierobežota un ir izraisījusi daudzu cilvēku bojāeju, kā arī lielu skaitu ievainoto; tā kā ANO ir apstiprinājusi, ka Irānas spēki pret protestētājiem ir izmantojuši kaujas munīciju, skrotis, asaru gāzi un metāla lodītes; tā kā tiek ziņots, ka 2022. gada 2. oktobrī Irānas drošības spēki bija nogalinājuši simtiem miermīlīgu protestētāju, kuri piedalījās demonstrācijās pret Mahsa Jina Amini nogalināšanu, un ievainoja un apcietināja vēl simtiem cilvēku, tostarp cilvēktiesību aizstāvjus, studentus, juristus, pilsoniskās sabiedrības aktīvistus un vairāk nekā 20 žurnālistu, jo īpaši žurnālisti Niloofar Hamedi, kura pirmo reizi ziņoja par Mahsa Jina Amini aizturēšanu un hospitalizāciju; |
| --- | --- |

C.

tā kā Irānas drošības un policijas spēku reakcija uz protestiem ir bijusi vardarbīga, neselektīva un neierobežota un ir izraisījusi daudzu cilvēku bojāeju, kā arī lielu skaitu ievainoto; tā kā ANO ir apstiprinājusi, ka Irānas spēki pret protestētājiem ir izmantojuši kaujas munīciju, skrotis, asaru gāzi un metāla lodītes; tā kā tiek ziņots, ka 2022. gada 2. oktobrī Irānas drošības spēki bija nogalinājuši simtiem miermīlīgu protestētāju, kuri piedalījās demonstrācijās pret Mahsa Jina Amini nogalināšanu, un ievainoja un apcietināja vēl simtiem cilvēku, tostarp cilvēktiesību aizstāvjus, studentus, juristus, pilsoniskās sabiedrības aktīvistus un vairāk nekā 20 žurnālistu, jo īpaši žurnālisti Niloofar Hamedi, kura pirmo reizi ziņoja par Mahsa Jina Amini aizturēšanu un hospitalizāciju;

| D. | tā kā Amnesty International ir dokumentējusi iestāžu sazvērestību apspiest pašreizējos protestus, izvietojot Islāma revolucionāro gvardu korpusu (IRGC), Basij paramilitāros spēkus, Irānas Islāma Republikas tiesībaizsardzības pavēlniecību, ātrās reaģēšanas policijas vienības un civilajās drēbēs ģērbtus drošības aģentus; tā kā pierādījumi liecina, ka Bruņoto spēku galvenais štābs izdeva rīkojumu komandieriem visās provincēs stāties pretī miermīlīgajiem protestētājiem, liekot drošības spēkiem plaši izmantot nāvējošu spēku un šaujamieročus; |
| --- | --- |

D.

tā kā Amnesty International ir dokumentējusi iestāžu sazvērestību apspiest pašreizējos protestus, izvietojot Islāma revolucionāro gvardu korpusu (IRGC), Basij paramilitāros spēkus, Irānas Islāma Republikas tiesībaizsardzības pavēlniecību, ātrās reaģēšanas policijas vienības un civilajās drēbēs ģērbtus drošības aģentus; tā kā pierādījumi liecina, ka Bruņoto spēku galvenais štābs izdeva rīkojumu komandieriem visās provincēs stāties pretī miermīlīgajiem protestētājiem, liekot drošības spēkiem plaši izmantot nāvējošu spēku un šaujamieročus;

| E. | tā kā saskaņā ar ziņojumiem pēdējo dienu laikā ir arestēti daudzi ārvalstnieki, tostarp ES valstspiederīgie, par iespējamo iesaistīšanos protestos; |
| --- | --- |

E.

tā kā saskaņā ar ziņojumiem pēdējo dienu laikā ir arestēti daudzi ārvalstnieki, tostarp ES valstspiederīgie, par iespējamo iesaistīšanos protestos;

| F. | tā kā Irānas varas iestādes apzināti traucē interneta un mobilos sakarus un būtiski ierobežo sociālo mediju platformas, lai mazinātu Irānas pilsoņu iespējas droši un privāti izmantot sakaru tehnoloģijas un organizēt miermīlīgu pulcēšanos; tā kā ir saņemti ziņojumi par to, ka tiek bloķētas SMS īsziņas ar vārdiem Mahsa Amini persiešu valodā; tā kā, daudzviet Irānā pārtraucot un atvienojot internetu, režīms cenšas novērst ziņu par protestiem un to attēlu pārraidi un izplatīšanu, kā arī nepieļaut, ka starptautiskās un vietējās organizācijas dokumentē cilvēktiesību pārkāpumus; |
| --- | --- |

F.

tā kā Irānas varas iestādes apzināti traucē interneta un mobilos sakarus un būtiski ierobežo sociālo mediju platformas, lai mazinātu Irānas pilsoņu iespējas droši un privāti izmantot sakaru tehnoloģijas un organizēt miermīlīgu pulcēšanos; tā kā ir saņemti ziņojumi par to, ka tiek bloķētas SMS īsziņas ar vārdiem Mahsa Amini persiešu valodā; tā kā, daudzviet Irānā pārtraucot un atvienojot internetu, režīms cenšas novērst ziņu par protestiem un to attēlu pārraidi un izplatīšanu, kā arī nepieļaut, ka starptautiskās un vietējās organizācijas dokumentē cilvēktiesību pārkāpumus;

| G. | tā kā Irānas valdība 1983. gadā ieviesa noteikumus par obligātu galvassegu nēsāšanu; tā kā obligātais hidžābs ir kļuvis par instrumentu sieviešu apspiešanai, liedzot viņām brīvību un tiesības Irānā; tā kā sievietes, kuras redz sabiedrībā bez galvassegas, bieži tiek vajātas, ieslodzītas, spīdzinātas, pērtas ar pletni un pat nogalinātas par šo represīvo noteikumu neievērošanu; |
| --- | --- |

G.

tā kā Irānas valdība 1983. gadā ieviesa noteikumus par obligātu galvassegu nēsāšanu; tā kā obligātais hidžābs ir kļuvis par instrumentu sieviešu apspiešanai, liedzot viņām brīvību un tiesības Irānā; tā kā sievietes, kuras redz sabiedrībā bez galvassegas, bieži tiek vajātas, ieslodzītas, spīdzinātas, pērtas ar pletni un pat nogalinātas par šo represīvo noteikumu neievērošanu;

| H. | tā kā kopš prezidenta Ebrahim Raisi nākšanas pie varas 2021. gadā ir palielinājusies tikumības policijas aizskaroša izturēšanās un vardarbība pret sievietēm un meitenēm; tā kā Irānas valdība ir uzstājusi uz tādiem tiesību aktiem un tiesību aktu projektiem, kas veicina represijas pret sievietēm; tā kā Mahsa Jina Amini nogalināšana ir daļa no plašākas sistēmas, kurā tiek ierobežotas un atceltas jau tā stingri ierobežotās sieviešu tiesības Irānā, tostarp ar 2021. gadā pieņemto jauno likumu, kas būtiski ierobežo sieviešu piekļuvi seksuālās un reproduktīvās veselības tiesībām, tieši pārkāpjot starptautiskajos tiesību aktos paredzētās sieviešu cilvēktiesības; tā kā “hidžāba un tikumības projekta” ieviešana nozīmētu novērošanas kameru izmantošanu, lai novērotu un sodītu sievietes bez galvassegas; |
| --- | --- |

H.

tā kā kopš prezidenta Ebrahim Raisi nākšanas pie varas 2021. gadā ir palielinājusies tikumības policijas aizskaroša izturēšanās un vardarbība pret sievietēm un meitenēm; tā kā Irānas valdība ir uzstājusi uz tādiem tiesību aktiem un tiesību aktu projektiem, kas veicina represijas pret sievietēm; tā kā Mahsa Jina Amini nogalināšana ir daļa no plašākas sistēmas, kurā tiek ierobežotas un atceltas jau tā stingri ierobežotās sieviešu tiesības Irānā, tostarp ar 2021. gadā pieņemto jauno likumu, kas būtiski ierobežo sieviešu piekļuvi seksuālās un reproduktīvās veselības tiesībām, tieši pārkāpjot starptautiskajos tiesību aktos paredzētās sieviešu cilvēktiesības; tā kā “hidžāba un tikumības projekta” ieviešana nozīmētu novērošanas kameru izmantošanu, lai novērotu un sodītu sievietes bez galvassegas;

| I. | tā kā cilvēktiesību situācija Irānā arvien pasliktinās; tā kā Mahsa Jina Amini nogalināšana liecina par pašreizējo cilvēktiesību krīzi Irānā, ko turpina Irānas valdības un tās drošības sistēmas sistēmiskā nesodāmība, kura ir pieļāvusi plaši izplatītu spīdzināšanu, kā arī nāvessoda izpildi bez tiesas sprieduma un citus nelikumīgas nogalināšanas gadījumus; tā kā kopš 2022. gada 18. septembra ir aizturēti vairāk nekā 40 cilvēktiesību aizstāvji un Irānas spēki, veicot šīs aizturēšanas, uzbrukumus un reidus, mērķtiecīgi un vardarbīgi vēršas jo īpaši pret cilvēktiesību aizstāvēm; tā kā Urmijas Revolucionārā tiesa piesprieda nāvessodu Irānas LGBTQI tiesību aizstāvēm Zahra Sedighi Hamedani (31 gads) un Elham Chubdar (24 gadi), pamatojoties uz apsūdzībām “morālā pagrimuma veicināšanā uz zemes, popularizējot homoseksualitāti”; |
| --- | --- |

I.

tā kā cilvēktiesību situācija Irānā arvien pasliktinās; tā kā Mahsa Jina Amini nogalināšana liecina par pašreizējo cilvēktiesību krīzi Irānā, ko turpina Irānas valdības un tās drošības sistēmas sistēmiskā nesodāmība, kura ir pieļāvusi plaši izplatītu spīdzināšanu, kā arī nāvessoda izpildi bez tiesas sprieduma un citus nelikumīgas nogalināšanas gadījumus; tā kā kopš 2022. gada 18. septembra ir aizturēti vairāk nekā 40 cilvēktiesību aizstāvji un Irānas spēki, veicot šīs aizturēšanas, uzbrukumus un reidus, mērķtiecīgi un vardarbīgi vēršas jo īpaši pret cilvēktiesību aizstāvēm; tā kā Urmijas Revolucionārā tiesa piesprieda nāvessodu Irānas LGBTQI tiesību aizstāvēm Zahra Sedighi Hamedani (31 gads) un Elham Chubdar (24 gadi), pamatojoties uz apsūdzībām “morālā pagrimuma veicināšanā uz zemes, popularizējot homoseksualitāti”;

| J. | tā kā ES ir noteikusi ierobežojošus pasākumus, reaģējot uz cilvēktiesību pārkāpumiem, piemēram, aktīvu iesaldēšanu un vīzu izsniegšanas aizliegumus attiecībā uz fiziskām un juridiskām personām, kas ir atbildīgas par smagiem cilvēktiesību pārkāpumiem, kā arī aizliegumu uz Irānu eksportēt aprīkojumu, ko varētu izmantot iekšējām represijām, un eksportēt telekomunikāciju uzraudzības aprīkojumu; tā kā šie pasākumi, ko pirmo reizi ieviesām 2011. gada 12. aprīlī, tiek regulāri atjaunināti un joprojām ir spēkā; |
| --- | --- |

J.

tā kā ES ir noteikusi ierobežojošus pasākumus, reaģējot uz cilvēktiesību pārkāpumiem, piemēram, aktīvu iesaldēšanu un vīzu izsniegšanas aizliegumus attiecībā uz fiziskām un juridiskām personām, kas ir atbildīgas par smagiem cilvēktiesību pārkāpumiem, kā arī aizliegumu uz Irānu eksportēt aprīkojumu, ko varētu izmantot iekšējām represijām, un eksportēt telekomunikāciju uzraudzības aprīkojumu; tā kā šie pasākumi, ko pirmo reizi ieviesām 2011. gada 12. aprīlī, tiek regulāri atjaunināti un joprojām ir spēkā;

| K. | tā kā Komisijas priekšsēdētājas vietnieks/ Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/ AP) Žuzeps Borels 2022. gada 25. septembra deklarācijā paziņoja, ka ES pirms nākamās Ārlietu padomes apsvērs visas tās rīcībā esošās iespējas, lai vērstos pret Mahsa Jina Amini nogalināšanu un to, kā Irānas drošības spēki ir reaģējuši uz attiecīgajām demonstrācijām, |
| --- | --- |

K.

tā kā Komisijas priekšsēdētājas vietnieks/ Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/ AP) Žuzeps Borels 2022. gada 25. septembra deklarācijā paziņoja, ka ES pirms nākamās Ārlietu padomes apsvērs visas tās rīcībā esošās iespējas, lai vērstos pret Mahsa Jina Amini nogalināšanu un to, kā Irānas drošības spēki ir reaģējuši uz attiecīgajām demonstrācijām,

| 1. | visstingrākajā veidā nosoda Mahsa Jina Amini nāvi pēc brutālās aizturēšanas, vardarbības un sliktas izturēšanās no Irānas “tikumības” policijas puses; izsaka līdzjūtību viņas ģimenei un draugiem, kā arī visu to cilvēku ģimenēm, kuri nogalināti neseno protestu laikā Irānā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Irānas valdību ļaut neatkarīgai kompetentai iestādei objektīvi un efektīvi izmeklēt Mahsa Jina Amini traģisko nāvi un apgalvojumus par spīdzināšanu un sliktu izturēšanos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž solidaritāti ar jaunajām Irānas sievietēm, kas vada protestus un piedalās tajos, neraugoties uz grūtībām un personīgajām sekām, kas viņas sagaida; atbalsta visā valstī notiekošo miermīlīgo protestu kustību, kas protestē pret Mahsa Jina Amini nogalināšanu, sieviešu sistēmisko un aizvien lielāko apspiešanu un smagiem un masveida cilvēktiesību un pamatbrīvību pārkāpumiem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | stingri atbalsta Irānas tautas centienus dzīvot brīvā, stabilā, iekļaujošā un demokrātiskā valstī, kas ievēro savas nacionālās un starptautiskās saistības cilvēktiesību un pamatbrīvību jomā; pauž dziļas bažas par ziņojumiem par to, ka IRGC, Basij spēki un policija 2022. gada 2. oktobrī aplenca, aizturēja un apšaudīja lielu skaitu studentu, kuri bija ieslēgti Šarifa Tehnoloģiju universitātē Teherānā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzīst, ka Irānas sieviešu kustība neaprobežojas tikai ar sieviešu tiesību aizsardzību, un atbalsta sekulāras valsts izveidi Irānā vardarbīgas un reakcionāras teokrātijas vietā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | stingri nosoda Irānas drošības spēku plaši izplatīto, tīšo un nesamērīgo spēka lietošanu pret miermīlīgiem protestētājiem un aicina Irānas varas iestādes izbeigt pastāvīgo, sistemātisko un nepieņemamo vardarbību pret saviem pilsoņiem; prasa Irānas varas iestādēm atļaut uz pierādījumiem balstītu, ātru, objektīvu un efektīvu izmeklēšanu par visiem protestētāju nogalināšanas gadījumiem, tostarp saukt vainīgos pie atbildības; |
| --- | --- |

6.

| 7. | prasa Irānas varas iestādēm nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot visas personas, kas ir ieslodzītas tikai tāpēc, ka saistībā ar protestiem ir miermīlīgi izmantojušas savas tiesības uz vārda, biedrošanās un miermīlīgas pulcēšanās brīvību, un atcelt visas pret šīm personām izvirzītās apsūdzības; uzsver, ka vienmēr ir jāievēro tādas pamattiesības kā vārda un pulcēšanās brīvība, un aicina Irānas iestādes pildīt savas starptautiskās saistības, tostarp tās, ko paredz ICCPR; mudina Irānas varas iestādes nekavējoties atbrīvot visus arestētos ES valstspiederīgos un atcelt visas pret viņiem izvirzītās apsūdzības; pauž nopietnas bažas par to, ka ir arestēti vairāk nekā 20 žurnālisti, jo īpaši žurnāliste Niloofar Hamedi, kura pirmo reizi ziņoja par Mahsa Jina Amini aizturēšanu un hospitalizāciju, un aicina Irānas varas iestādes šos žurnālistus nekavējoties atbrīvot; aicina Irānu ievērot visu Irānā dzīvojošo cilvēku, jo īpaši sieviešu un meiteņu, kuras ir sevišķi apspiestas, vārda un ticības brīvību; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nosoda to, ka Irānas Islāma Republika sistemātiski diskriminē sievietes un citas neaizsargātas grupas, izmantojot normatīvos aktus, kas būtiski ierobežo viņu brīvības un tiesības, tostarp degradējošo obligātas galvassegas valkāšanas likumu un tā vardarbīgu piemērošanu, stingrus sieviešu seksuālās un reproduktīvās veselības tiesību ierobežojumus un sieviešu politisko, sociālo, ekonomisko, kultūras un personisko tiesību pārkāpumus; prasa Irānas varas iestādēm ātri atcelt tiesību aktus, kas nosaka sievietēm un meitenēm obligātu galvassegas valkāšanas prasību, atteikties no “tikumības policijas” un izbeigt sieviešu sistēmisko diskrimināciju visās dzīves jomās; |
| --- | --- |

8.

| 9. | stingri nosoda Irānas praksi saistībā ar valstī notiekošajiem protestiem slēgt internetu un mobilos tīklus, tā traucējot Irānas iedzīvotāju saziņu un brīvu informācijas plūsmu; uzsver, ka šādas darbības ir nepārprotams starptautisko tiesību pārkāpums; atzinīgi vērtē ASV lēmumu atļaut privātiem uzņēmumiem pašreizējo protestu laikā darīt Irānas iedzīvotājiem pieejamus digitālos pakalpojumus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kategoriski noraida Irānas amatpersonu un valsts kontrolētajos Irānas plašsaziņas līdzekļos paustās apsūdzības pret Vācijas un citu Eiropas valstu diplomātiskajām pārstāvniecībām kā iespējamām protestu iniciatorēm; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atkārto savu stingro nosodījumu tam, ka Irānā stāvoklis cilvēktiesību jomā pastāvīgi pasliktinās, tostarp un jo īpaši attiecībā uz personām, kuras pieder pie etniskajām un reliģiskajām minoritātēm, tostarp kurdiem, beludžiem, arābiem un nešiītu un nemusulmaņu reliģiskām minoritātēm, arī bahajiešiem un kristiešiem; mudina Irānas varas iestādes ievērot etnisko un reliģisko minoritāšu pamattiesības un brīvības; aicina Irānas varas iestādes izskaust jebkāda veida diskrimināciju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mudina Irānas valdību nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot visus cilvēktiesību aizstāvjus, kuri ir ieslodzīti par to, ka miermīlīgi izmantojuši savas tiesības uz vārda un ticības brīvību; aicina Irānas Augstāko tiesu atcelt LGBTI cilvēktiesību aizstāvēm Zahra Sedighi-Hamadani un Elham Choubdar piespriestos sodus, jo ir pārkāptas tiesības uz taisnīgu tiesu; lūdz Irānas valdību beigt vajāt visus cilvēktiesību aizstāvjus Irānā un visos gadījumos garantēt, ka viņi spēj īstenot savas likumīgās darbības cilvēktiesību jomā, nebaidoties no represālijām un bez jebkādiem ierobežojumiem, tostarp tiesiskas vajāšanas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pauž nožēlu par sistemātisku spīdzināšanas izmantošanu Irānas cietumos un prasa nekavējoties izbeigt visu veidu spīdzināšanu un sliktu izturēšanos pret visiem ieslodzītajiem; nosoda praksi liegt aizturētajiem piekļuvi telefona zvaniem un ģimenes apmeklējumiem; pauž nopietnas bažas par aizturētajiem liegto iespēju piekļūt juridiskai pārstāvībai nopratināšanas laikā; aicina Irānas valdību izturēties pret ieslodzītajiem cieņpilni, jo viņiem kā ikvienam cilvēkam piemīt cieņa un vērtība; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pauž dziļu nožēlu par progresa trūkumu lietās, kas attiecas uz ES un Irānas dubultpilsoņiem, kuri aizturēti Irānā, tostarp Ahmadreza Djalali, kam piespriests nāvessods, pamatojoties uz apsūdzībām par spiegošanu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | stingri nosoda to, ka Irānas varas iestādes pēdējos gados arvien vairāk izmanto nāvessodu, un pauž nožēlu par satraucošo nāvessoda izmantošanas pieaugumu pret protestētājiem, disidentiem un minoritāšu grupu locekļiem; atkārtoti aicina Irānas valdību nekavējoties noteikt nāvessoda izpildes moratoriju, kas būtu solis ceļā uz nāvessoda atcelšanu, un aizstāt visus piespriestos nāvessodus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | lūdz Irānas varas iestādes atļaut visu ANO Cilvēktiesību padomes īpašo procedūru apmeklējumus un jo īpaši nodrošināt, ka ANO īpašajam referentam par cilvēktiesību stāvokli Irānas Islāma Republikā ir atļauts ieceļot valstī; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina ANO, jo īpaši Cilvēktiesību padomi, nekavējoties sākt tādu visaptverošu izmeklēšanu par iepriekšējo nedēļu notikumiem, kuru vadītu ANO īpašais referents par cilvēktiesību stāvokli Irānas Islāma Republikā; lūdz ANO Cilvēktiesību padomi izveidot starptautisku izmeklēšanas un pārskatatbildības mehānismu attiecībā uz Irānas valdības izdarītajiem cilvēktiesību pārkāpumiem; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina ES un tās dalībvalstis izmantot visas attiecības ar Irānas iestādēm, lai pieprasītu nekavējoties izbeigt protestu vardarbīgo apspiešanu un bez nosacījumiem atbrīvot visus tos, kas arestēti par tiesību uz vārda, biedrošanās un miermīlīgas pulcēšanās brīvību izmantošanu, aicinātu veikt neatkarīgu izmeklēšanu par Mahsa Jina Amini un desmitiem protestētāju nāvi un mudinātu atjaunot piekļuvi internetam un saziņas kanāliem un atcelt obligātu galvassegas valkāšanu sievietēm; aicina dalībvalstis saskaņā ar Eurojust jaunajiem noteikumiem glabāt, saglabāt un kopīgot pieejamos pierādījumus, kas var veicināt izmeklēšanu, tostarp sadarboties ar Starptautisko Krimināltiesu un atbalstīt tās darbu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina Ārlietu padomi to personu sarakstā, pret kurām ES piemēro ierobežojošus pasākumus saistībā ar nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem Irānā, iekļaut Irānas amatpersonas, tostarp tās, kas saistītas ar “tikumības policiju”, kuras ir atzītas par līdzatbildīgām vai ir atbildīgas par Mahsa Jina Amini nāvi un vardarbību pret protestētājiem; atkārtoti norāda, ka nedrīkst atcelt sankcijas pret IRGC vadību; atzinīgi vērtē to, ka Padome ir pieņēmusi ES globālo cilvēktiesību sankciju režīmu, kas ir svarīgs instruments, lai ES varētu noteikt sankcijas cilvēktiesību pārkāpējiem; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina ES, tostarp PV/AP, divpusējos un daudzpusējos forumos turpināt ar Irānas iestādēm apspriest cilvēktiesību problēmas un šajā nolūkā izmantot visus plānotos kontaktus ar Irānas varas iestādēm, jo īpaši īstenojot ES un Irānas augsta līmeņa politisko dialogu; atkārtoti apstiprina, ka cilvēktiesību ievērošana ir viens no ES un Irānas turpmāko attiecību pamatelementiem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | mudina īstenot ciešu Teherānā akreditēto ES vēstniecību koordināciju; mudina visas dalībvalstis, kurām ir diplomātiskā pārstāvniecība Teherānā, izmantot mehānismus, kas paredzēti ES pamatnostādnēs par cilvēktiesību aizstāvjiem, lai atbalstītu un aizsargātu šīs personas, jo īpaši sieviešu tiesību aizstāvjus un ES un Irānas dubultpilsoņus, tostarp izmantojot ārkārtas dotācijas no Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta “Eiropa pasaulē” un Eiropas Demokrātijas fonda, kā arī ārkārtas vīzas, publiskus paziņojumus, tiesas prāvu uzraudzību un cietumu apmeklējumus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina Komisiju apsvērt iespēju, stingri ievērojot nepieciešamības un proporcionalitātes principus, atļaut ES bāzētiem sakaru pakalpojumu sniedzējiem piedāvāt Irānas iedzīvotājiem rīkus, tostarp videokonferenču iespēju, e-mācību platformas, tīmekļa kartes un mākoņpakalpojumus, lai nodrošinātu, ka viņiem ir piekļuve tiešsaistes rīkiem un platformām, kas tiem vajadzīgas cilvēktiesību īstenošanai; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pauž bažas par to, ka reakcionāras islāmistu apvienības pastāvīgi lobē Eiropas iestādes un tas var izraisīt ārvalstu iejaukšanos mūsu demokrātijā; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Islāma konsultatīvajai asamblejai, Irānas Islāma Republikas valdībai, Irānas Islāma Republikas augstākā vadītāja birojam un Mahsa Jina Amini ģimenei. |
| --- | --- |

24.

---

| 14.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 132/94 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 132/94

---

P9_TA(2022)0353

Krievijas īstenota eskalācija agresīvajā karā pret Ukrainu

Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. oktobra rezolūcija par Krievijas īstenotu eskalāciju agresīvajā karā pret Ukrainu (2022/2851(RSP))

(2023/C 132/12)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā savas iepriekšējās rezolūcijas par Ukrainu un Krieviju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savas iepriekšējās rezolūcijas par Ukrainu un Krieviju,

| — | ņemot vērā ANO Statūtus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Statūtus,

| — | ņemot vērā 1975. gada Helsinku Nobeiguma aktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1975. gada Helsinku Nobeiguma aktu,

| — | ņemot vērā Eiropadomes locekļu un G7 valstu ārlietu ministru 2022. gada 30. septembra paziņojumus par Ukrainu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes locekļu un G7 valstu ārlietu ministru 2022. gada 30. septembra paziņojumus par Ukrainu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības vārdā sniegto Augstā pārstāvja 2022. gada 28. septembra deklarāciju par Krievijas rīkotajiem nelikumīgajiem fiktīvajiem “referendumiem” Doneckas, Hersonas, Luhanskas un Zaporižjas apgabalos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības vārdā sniegto Augstā pārstāvja 2022. gada 28. septembra deklarāciju par Krievijas rīkotajiem nelikumīgajiem fiktīvajiem “referendumiem” Doneckas, Hersonas, Luhanskas un Zaporižjas apgabalos,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētājas Urzulas fon der Leienas 2022. gada 28. septembra paziņojumu presei par jaunu ierobežojošu pasākumu kopumu pret Krieviju un Eiropadomes priekšsēdētāja Šarla Mišela 2022. gada 30. septembra vēstījumu par Ukrainas reģionu nelikumīgo aneksiju, ko veikusi Krievija, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētājas Urzulas fon der Leienas 2022. gada 28. septembra paziņojumu presei par jaunu ierobežojošu pasākumu kopumu pret Krieviju un Eiropadomes priekšsēdētāja Šarla Mišela 2022. gada 30. septembra vēstījumu par Ukrainas reģionu nelikumīgo aneksiju, ko veikusi Krievija,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības vārdā sniegto Augstā pārstāvja 2022. gada 22. septembra deklarāciju par Krievijas agresīvo karu pret Ukrainu un 2022. gada 28. septembra deklarāciju par Nord Stream gāzes cauruļvadu noplūdēm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības vārdā sniegto Augstā pārstāvja 2022. gada 22. septembra deklarāciju par Krievijas agresīvo karu pret Ukrainu un 2022. gada 28. septembra deklarāciju par Nord Stream gāzes cauruļvadu noplūdēm,

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā saskaņā ar ANO Statūtiem un starptautisko tiesību principiem visām valstīm ir vienādas tiesības uz suverenitāti un tām savās starptautiskajās attiecībās jāatturas no draudiem lietot spēku vai spēka lietošanas pret jebkuras valsts teritoriālo neaizskaramību vai politisko neatkarību; tā kā ikviens gadījums, kad viena valsts anektē otras valsts teritoriju, piedraudot vai pielietojot spēku, ir ANO Statūtu un starptautisko tiesību principu pārkāpums; tā kā šo principu nesen atkārtoti apstiprināja ANO ģenerālsekretārs Antoniu Gutērešs; |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar ANO Statūtiem un starptautisko tiesību principiem visām valstīm ir vienādas tiesības uz suverenitāti un tām savās starptautiskajās attiecībās jāatturas no draudiem lietot spēku vai spēka lietošanas pret jebkuras valsts teritoriālo neaizskaramību vai politisko neatkarību; tā kā ikviens gadījums, kad viena valsts anektē otras valsts teritoriju, piedraudot vai pielietojot spēku, ir ANO Statūtu un starptautisko tiesību principu pārkāpums; tā kā šo principu nesen atkārtoti apstiprināja ANO ģenerālsekretārs Antoniu Gutērešs;

| B. | tā kā Krievijas Federācijai kā ANO Drošības padomes pastāvīgajai loceklei ir īpaša politiskā atbildība par miera un drošības uzturēšanu pasaulē, tomēr tā ir pastāvīgi pārkāpusi ANO Statūtu principus, agresīvi vēršoties pret Ukrainas suverenitāti, neatkarību un teritoriālo integritāti, un atklāti izaicinājusi starptautisko sabiedrību, paziņojot par savām nelikumīgajām darbībām, kas pārkāpj ANO Statūtus, ANO Ģenerālās asamblejas sesijas laikā; |
| --- | --- |

B.

tā kā Krievijas Federācijai kā ANO Drošības padomes pastāvīgajai loceklei ir īpaša politiskā atbildība par miera un drošības uzturēšanu pasaulē, tomēr tā ir pastāvīgi pārkāpusi ANO Statūtu principus, agresīvi vēršoties pret Ukrainas suverenitāti, neatkarību un teritoriālo integritāti, un atklāti izaicinājusi starptautisko sabiedrību, paziņojot par savām nelikumīgajām darbībām, kas pārkāpj ANO Statūtus, ANO Ģenerālās asamblejas sesijas laikā;

| C. | tā kā Krievijas Federācija pēdējo mēnešu laikā ir turpinājusi savu nelikumīgo, neprovocēto un nepamatoto agresīvo karu pret Ukrainu; tā kā 2022. gada septembra sākumā sāktā veiksmīgā Ukrainas pretuzbrukuma rezultātā Krievija zaudēja ievērojamu daļu no teritorijām, ko tā bija okupējusi Harkivas reģionā un citos Ukrainas dienvidu un austrumu apgabalos; tā kā šīs atbrīvošanas rezultātā ir gūti jauni pierādījumi par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem un kara noziegumiem, ko pastrādājuši Krievijas spēki un tiem pietuvinātās personas, piemēram, masu kapi ar vairāk nekā 440 cilvēku mirstīgajām atliekām Izjumā; |
| --- | --- |

C.

tā kā Krievijas Federācija pēdējo mēnešu laikā ir turpinājusi savu nelikumīgo, neprovocēto un nepamatoto agresīvo karu pret Ukrainu; tā kā 2022. gada septembra sākumā sāktā veiksmīgā Ukrainas pretuzbrukuma rezultātā Krievija zaudēja ievērojamu daļu no teritorijām, ko tā bija okupējusi Harkivas reģionā un citos Ukrainas dienvidu un austrumu apgabalos; tā kā šīs atbrīvošanas rezultātā ir gūti jauni pierādījumi par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem un kara noziegumiem, ko pastrādājuši Krievijas spēki un tiem pietuvinātās personas, piemēram, masu kapi ar vairāk nekā 440 cilvēku mirstīgajām atliekām Izjumā;

| D. | tā kā jau ir nogalināti tūkstošiem civiliedzīvotāju un vēl daudz vairāk ir to, kuri ir spīdzināti, vajāti, pārcietuši seksuālus uzbrukumus, nolaupīti vai piespiedu kārtā pārvietoti; tā kā šī Krievijas bruņoto spēku un tiem pietuvināto personu necilvēcīgā rīcība ir pilnībā pretrunā starptautiskajām humanitārajām tiesībām; |
| --- | --- |

D.

tā kā jau ir nogalināti tūkstošiem civiliedzīvotāju un vēl daudz vairāk ir to, kuri ir spīdzināti, vajāti, pārcietuši seksuālus uzbrukumus, nolaupīti vai piespiedu kārtā pārvietoti; tā kā šī Krievijas bruņoto spēku un tiem pietuvināto personu necilvēcīgā rīcība ir pilnībā pretrunā starptautiskajām humanitārajām tiesībām;

| E. | tā kā Krievijas bruņotie spēki kopš iebrukuma sākuma ir zaudējuši desmitiem tūkstošus personu, kas ir vai nu nogalinātas, vai pazudušas, un ir iznīcināta to militārā aparatūra; |
| --- | --- |

E.

tā kā Krievijas bruņotie spēki kopš iebrukuma sākuma ir zaudējuši desmitiem tūkstošus personu, kas ir vai nu nogalinātas, vai pazudušas, un ir iznīcināta to militārā aparatūra;

| F. | tā kā starptautiskā sabiedrība turpina atbalstīt Ukrainu ar modernu aprīkojumu, munīciju, apmācību un izlūkdatu apmaiņu, un pēdējais no tiem ir ASV Kongress, kas nesen pieņēma likumprojektu, ar kuru tiks sniegta palīdzība vairāk nekā 12,3 miljardu USD apmērā; |
| --- | --- |

F.

tā kā starptautiskā sabiedrība turpina atbalstīt Ukrainu ar modernu aprīkojumu, munīciju, apmācību un izlūkdatu apmaiņu, un pēdējais no tiem ir ASV Kongress, kas nesen pieņēma likumprojektu, ar kuru tiks sniegta palīdzība vairāk nekā 12,3 miljardu USD apmērā;

| G. | tā kā saskaņā ar Ukrainas amatpersonu sniegto informāciju Ukrainas armijai ir vajadzīgi moderni kaujas pamattanki, vairāk “zeme-gaiss” un “zeme-zeme” raķešu sistēmu, bruņutransportieri, kā arī papildu mācību centri un papildu ieguldījums munīcijas veidā; |
| --- | --- |

G.

tā kā saskaņā ar Ukrainas amatpersonu sniegto informāciju Ukrainas armijai ir vajadzīgi moderni kaujas pamattanki, vairāk “zeme-gaiss” un “zeme-zeme” raķešu sistēmu, bruņutransportieri, kā arī papildu mācību centri un papildu ieguldījums munīcijas veidā;

| H. | tā kā no 2022. gada 9. septembra līdz 11. septembrim Krievijā, kā arī Ukrainai piederošajā un nelikumīgi anektētajā Krimas Autonomajā Republikā un Sevastopoles pilsētā notika reģionālās un vietējās vēlēšanas, ko ES neatzīst; |
| --- | --- |

H.

tā kā no 2022. gada 9. septembra līdz 11. septembrim Krievijā, kā arī Ukrainai piederošajā un nelikumīgi anektētajā Krimas Autonomajā Republikā un Sevastopoles pilsētā notika reģionālās un vietējās vēlēšanas, ko ES neatzīst;

| I. | tā kā laikā no 2022. gada 23. septembra līdz 27. septembrim Krievijas okupētajās Ukrainas teritorijās Donetskas, Hersonas, Luhanskas un Zaporižjas apgabalos un ar varu pārvietoto ukraiņu vidū Krievijā tika steigā organizēti fiktīvi “referendumi”, Krievijas varasiestādēm paziņojot par iepriekš noteiktu un nereāli augstu vēlētāju aktivitātes īpatsvaru un balsojumu par labu Krievijas veiktajai aneksijai; tā kā balsošanas procesā bija vērojami sistēmiski cilvēktiesību pārkāpumi un iebiedēšana, jo īpaši bruņotu Krievijas karavīru klātbūtne; tā kā fiktīvie “referendumi” līdzinājās referendumam, ko Krievija sarīkoja Krimā pēc tam, kad tā 2014. gada sākumā pussalu okupēja; tā kā Krievija 2022. gada 30. septembrī paziņoja par šo teritoriju oficiālu nelikumīgu aneksiju, kam sekoja vienprātīgs Valsts domes un Federācijas padomes apstiprinājums; |
| --- | --- |

I.

tā kā laikā no 2022. gada 23. septembra līdz 27. septembrim Krievijas okupētajās Ukrainas teritorijās Donetskas, Hersonas, Luhanskas un Zaporižjas apgabalos un ar varu pārvietoto ukraiņu vidū Krievijā tika steigā organizēti fiktīvi “referendumi”, Krievijas varasiestādēm paziņojot par iepriekš noteiktu un nereāli augstu vēlētāju aktivitātes īpatsvaru un balsojumu par labu Krievijas veiktajai aneksijai; tā kā balsošanas procesā bija vērojami sistēmiski cilvēktiesību pārkāpumi un iebiedēšana, jo īpaši bruņotu Krievijas karavīru klātbūtne; tā kā fiktīvie “referendumi” līdzinājās referendumam, ko Krievija sarīkoja Krimā pēc tam, kad tā 2014. gada sākumā pussalu okupēja; tā kā Krievija 2022. gada 30. septembrī paziņoja par šo teritoriju oficiālu nelikumīgu aneksiju, kam sekoja vienprātīgs Valsts domes un Federācijas padomes apstiprinājums;

| J. | tā kā 2022. gada 21. septembrī Vladimirs Putins izsludināja Krievijā pirmo mobilizāciju kopš Otrā pasaules kara; tā kā saskaņā ar medijos izskanējušo informāciju mobilizācija attiecas uz 300 000–1,2 miljoniem armijas rezervistu, kuri tiks iesaukti bruņotajos spēkos; tā kā pretēji oficiālajam paziņojumam, ka varasiestādes iesauks militārajā dienestā pilsoņus, kuri ir nesen dienējuši armijā un kuriem ir kaujas pieredze, ziņojumi liecina, ka tiek iesaukti arī cilvēki bez jebkādas militāras pieredzes, jo īpaši no nabadzīgākiem un attāliem reģioniem un etniskajām minoritātēm, un ka iesaukšana dienestā tiek īstenota kā represīvs pasākums, piemēram, okupētajā Krimā dienestā ir iesaukti vairāk nekā 1 500 Krimas tatāru; tā kā ir arī saņemtas ziņas par piespiedu mobilizāciju nesen nelikumīgi anektētajos Ukrainas apgabalos; tā kā pienāk ziņas, ka jauniesauktie karavīri gandrīz uzreiz tiek nosūtīti uz fronti; |
| --- | --- |

J.

tā kā 2022. gada 21. septembrī Vladimirs Putins izsludināja Krievijā pirmo mobilizāciju kopš Otrā pasaules kara; tā kā saskaņā ar medijos izskanējušo informāciju mobilizācija attiecas uz 300 000–1,2 miljoniem armijas rezervistu, kuri tiks iesaukti bruņotajos spēkos; tā kā pretēji oficiālajam paziņojumam, ka varasiestādes iesauks militārajā dienestā pilsoņus, kuri ir nesen dienējuši armijā un kuriem ir kaujas pieredze, ziņojumi liecina, ka tiek iesaukti arī cilvēki bez jebkādas militāras pieredzes, jo īpaši no nabadzīgākiem un attāliem reģioniem un etniskajām minoritātēm, un ka iesaukšana dienestā tiek īstenota kā represīvs pasākums, piemēram, okupētajā Krimā dienestā ir iesaukti vairāk nekā 1 500 Krimas tatāru; tā kā ir arī saņemtas ziņas par piespiedu mobilizāciju nesen nelikumīgi anektētajos Ukrainas apgabalos; tā kā pienāk ziņas, ka jauniesauktie karavīri gandrīz uzreiz tiek nosūtīti uz fronti;

| K. | tā kā paziņojums par Krievijas mobilizāciju izraisīja protestus un Krievijas varasiestādes līdz šim ir arestējušas vairāk nekā 2 400 demonstrantu; tā kā kopš paziņojuma par mobilizāciju vairāki simti tūkstošu krievu ir devušies prom no Krievijas, lai izvairītos no iesaukuma; tā kā Krievijas iestādes vairākās robežšķērsošanas vietās ir izveidojušas iesaukuma centrus, lai uz vietas izsniegtu iesaukuma paziņojumus un atturētu iedzīvotājus no izbraukšanas no valsts; |
| --- | --- |

K.

tā kā paziņojums par Krievijas mobilizāciju izraisīja protestus un Krievijas varasiestādes līdz šim ir arestējušas vairāk nekā 2 400 demonstrantu; tā kā kopš paziņojuma par mobilizāciju vairāki simti tūkstošu krievu ir devušies prom no Krievijas, lai izvairītos no iesaukuma; tā kā Krievijas iestādes vairākās robežšķērsošanas vietās ir izveidojušas iesaukuma centrus, lai uz vietas izsniegtu iesaukuma paziņojumus un atturētu iedzīvotājus no izbraukšanas no valsts;

| L. | tā kā Krievijas spēki joprojām ir okupējuši Zaporižjas atomelektrostaciju (AES); tā kā 2022. gada 30. septembrī Krievijas spēki nolaupīja Zaporižjas AES ģenerāldirektoru Ihoru Murašovu un vēlāk viņu atbrīvoja; tā kā Zaporižjas AES ir lielākā atomelektrostacija Eiropā un tās pēdējais reaktors tika izslēgts 2022. gada septembra sākumā saistībā ar kaujām AES un tās apkārtnē; tā kā tomēr joprojām pastāv kodolkatastrofas risks; |
| --- | --- |

L.

tā kā Krievijas spēki joprojām ir okupējuši Zaporižjas atomelektrostaciju (AES); tā kā 2022. gada 30. septembrī Krievijas spēki nolaupīja Zaporižjas AES ģenerāldirektoru Ihoru Murašovu un vēlāk viņu atbrīvoja; tā kā Zaporižjas AES ir lielākā atomelektrostacija Eiropā un tās pēdējais reaktors tika izslēgts 2022. gada septembra sākumā saistībā ar kaujām AES un tās apkārtnē; tā kā tomēr joprojām pastāv kodolkatastrofas risks;

| M. | tā kā 2022. gada 21. septembrī, uzstājoties ar uzrunu televīzijā, Vladimirs Putins brīdināja, ka gadījumā, ja būs apdraudēta Krievijas teritoriālā integritāte, ar to domājot nelikumīgi anektētās Ukrainas teritorijas, “Krievijas un mūsu tautas aizsardzībai mēs, bez šaubām, izmantosim visus mūsu rīcībā esošos līdzekļus”; tā kā vārdi “visus mūsu rīcībā esošos līdzekļus” ir vāji slēpta kodolšantāža; |
| --- | --- |

M.

tā kā 2022. gada 21. septembrī, uzstājoties ar uzrunu televīzijā, Vladimirs Putins brīdināja, ka gadījumā, ja būs apdraudēta Krievijas teritoriālā integritāte, ar to domājot nelikumīgi anektētās Ukrainas teritorijas, “Krievijas un mūsu tautas aizsardzībai mēs, bez šaubām, izmantosim visus mūsu rīcībā esošos līdzekļus”; tā kā vārdi “visus mūsu rīcībā esošos līdzekļus” ir vāji slēpta kodolšantāža;

| N. | tā kā pirmdien, 2022. gada 26. septembrī, un otrdien, 27. septembrī, Nord Stream 1 un Nord Stream 2 cauruļvados tika novērots krass spiediena kritums, kas radās saistībā ar noplūdēm, kuras, stipri iespējams, izraisīja valstiska rīcībspēka tīši īstenotas zemūdens eksplozijas; tā kā, lai gan precīzu metāna daudzumu, kas izplūst atmosfērā, ir grūti izmērīt, šīs noplūdes, visticamāk, būs ievērojamas un negatīvi ietekmēs vidi; |
| --- | --- |

N.

tā kā pirmdien, 2022. gada 26. septembrī, un otrdien, 27. septembrī, Nord Stream 1 un Nord Stream 2 cauruļvados tika novērots krass spiediena kritums, kas radās saistībā ar noplūdēm, kuras, stipri iespējams, izraisīja valstiska rīcībspēka tīši īstenotas zemūdens eksplozijas; tā kā, lai gan precīzu metāna daudzumu, kas izplūst atmosfērā, ir grūti izmērīt, šīs noplūdes, visticamāk, būs ievērojamas un negatīvi ietekmēs vidi;

| O. | tā kā 2022. gada 30. septembrī prezidents Volodimirs Zelenskis nāca klajā ar paziņojumu, ka Ukraina ir oficiāli iesniegusi pieteikumu dalībai Ziemeļatlantijas līguma organizācijā (NATO), |
| --- | --- |

O.

tā kā 2022. gada 30. septembrī prezidents Volodimirs Zelenskis nāca klajā ar paziņojumu, ka Ukraina ir oficiāli iesniegusi pieteikumu dalībai Ziemeļatlantijas līguma organizācijā (NATO),

| 1. | atgādina par Eiropas Savienības nelokāmo atbalstu Ukrainai, tās suverenitātei, neatkarībai un teritoriālajai integritātei starptautiski atzītajās robežās; visstingrākajā veidā nosoda nepamatoto, neprovocēto un nelikumīgo Krievijas agresīvo karu pret Ukrainu; atgādina, ka par šo karu visā pilnībā ir atbildīga Krievija, Krievijai karš ir nekavējoties jāizbeidz un jāatvelk visi savi un pietuvinātie spēki no visām starptautiski atzītajām Ukrainai piederošajām teritorijām; |
| --- | --- |

1.

| 2. | cildina lielo drošsirdību, ko izrāda ukraiņu tauta, kura nes milzīgus upurus, lai aizstāvētu savu valsti un Eiropas vērtības — brīvību, cieņu un demokrātiju; atgādina Ukrainas likumīgās tiesības saskaņā ar ANO Statūtu 51. pantu aizstāvēties pret Krievijas agresīvo karu, lai atgūtu pilnīgu kontroli pār visu tās teritoriju tās starptautiski atzītajās robežās; atzinīgi vērtē Ukrainas bruņoto spēku drosmi un to ļoti efektīvo rīcību gan kaujās, gan no morālā viedokļa, un atzīst to nozīmīgo ieguldījumu Eiropas drošībā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina visas valstis un starptautiskās organizācijas vienbalsīgi nosodīt Krievijas agresīvo karu un mēģinājumus ar spēku un fiktīviem referendumiem iegūt teritoriju; aicina ES un tās dalībvalstis aktīvi sadarboties ar daudzajām valdībām, kuras ir pieņēmušas neitrālu nostāju attiecībā uz Krievijas agresiju pret Ukrainu, lai veidotu spēcīgu starptautisko opozīciju tam, ka ar varu tiek izdarītas jebkādas Ukrainas robežu izmaiņas, un aizsargātu starptautiskās tiesības; |
| --- | --- |

3.

| 4. | stingri nosoda milzīgos un smagos cilvēktiesību pārkāpumus un kara noziegumus, ko pastrādājuši Krievijas bruņotie spēki, tiem pietuvinātās personas un okupācijas iestādes, kuras Krievija ir izveidojusi Ukrainā; uzstāj, ka atbildīgie valdības ierēdņi un militārie līderi, kā arī kara noziegumu un noziegumu pret cilvēci, tostarp genocīda, izdarītāji ir jāsauc pie atbildības; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina dalībvalstis un citas valstis, kas atbalsta Ukrainu, ievērojami palielināt militāro palīdzību, jo īpaši jomās, kurās to prasa Ukrainas valdība, lai Ukraina varētu atgūt pilnīgu kontroli pār visu savu starptautiski atzīto teritoriju un sekmīgi aizstāvēties pret jebkādu turpmāku Krievijas agresiju; aicina apsvērt iespēju izveidot Ukrainas vajadzībām militārās palīdzības lendlīzes mehānismu; aicina jo īpaši tās dalībvalstis, kuras vēl vilcinās, sniegt savu daļu no nepieciešamās militārās palīdzības, lai palīdzētu ātrāk pārtraukt karu; atgādina, ka Ukrainas atbalstītāju vilcināšanās vien paildzina karu un ka cena, kas par to tiek maksāta, ir nevainīgu Ukrainas cilvēku dzīvības; aicina ES vadītājus veidot ilgstošu vienotību starp dalībvalstīm un līdzīgi domājošām valstīm, lai pilnībā un bez nosacījumiem atbalstītu Ukrainu pret Krievijas agresīvo karu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisijas priekšsēdētājas vietnieku /Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos koordinēt ieroču piegādi, izmantojot Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) loģistikas koordinācijas mehānismu, tostarp ES iniciatīvu progresīvu ieroču sistēmu, piemēram, Leopard tanku, piegādei; aicina dalībvalstis nekavējoties sākt Ukrainas karavīru apmācību šajā jomā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nepārprotami nosoda nelikumīgos un neleģitīmos, zem šauteņu stobriem notikušos fiktīvos referendumus, kas tika sarīkoti, lai anektētu Doneckas, Hersonas, Luhanskas un Zaporižjas apgabalus; atgādina, ka šie referendumi tika sarīkoti, pārkāpjot ANO Statūtus un starptautiskās tiesības; noraida un neatzīst safabricētos referendumu rezultātus un minēto teritoriju iekļaušanu Krievijas sastāvā; uzskata to rezultātus par spēkā neesošiem; uzskata, ka paziņojumi par šo teritoriju aneksiju ir bīstama un bezatbildīga eskalācija un ar tiem tiek klaji pārkāptas starptautiskās tiesības un ANO Statūti, kas garantē starptautisko mieru, drošību, teritoriālo integritāti un visu valstu suverenitāti, un starptautiskā sabiedrība uz šiem pārkāpumiem nevar nereaģēt un uz tiem tiks reaģēts; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nosoda Krievijas prezidenta 2022. gada 29. septembra dekrētu par Ukrainas Hersonas un Zaporižjas apgabalu neatkarības atzīšanu, kā arī 2022. gada 30. septembrī parakstītos nelikumīgos līgumus par to iekļaušanu Krievijas Federācijā; pauž nelokāmu atbalstu ES politikai neatzīt Krievijas nelikumīgās darbības pret Ukrainu, tostarp aneksiju, un tādēļ aicina Padomi pieņemt turpmākas stingras sankcijas, reaģējot uz šiem aktiem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus par astoto Krievijai piemērojamo sankciju paketi; aicina visas dalībvalstis ātri apstiprināt sankciju paketi, izvairīties no savtīgu interešu vadītiem kavējumiem un pilnībā īstenot sankcijas; prasa sankcijas attiecināt arī uz jaunām jomām, tostarp atslēgt no SWIFT Gazprombank, Alfa Bank, Rosbank, Tinkoff Bank, Sanktpēterburgas banku, Krievijas Reģionālās attīstības banku un Tālo Austrumu banku, vienlaikus arī vēl vairāk pastiprinot sankcijas pret kriptoaktīviem un kriptovalūtām; aicina ES iestādes un dalībvalstis saglabāt ES vienotību un palielināt spiedienu uz Kremli, tostarp izmantojot turpmākas sankciju paketes, kā arī aizliegumu eksportēt jebkādus augsto tehnoloģiju produktus un stratēģiskas preces un citas sankcijas, kuru mērķis ir stratēģiski vājināt Krievijas ekonomiku un rūpniecisko pamatu, jo īpaši militārrūpniecisko kompleksu; atbalsta individuālu sankciju pieņemšanu pret personām un vienībām, kas ir tieši iesaistītas Ukrainas bērnu piespiedu deportācijā un adopcijā un nelikumīgo fiktīvo referendumu organizēšanā un novērošanā, kā arī pret visiem Krievijas Valsts domes partiju biedriem, kuri ieņem amatus ievēlētos parlamentos visos līmeņos, tostarp reģionālā un pašvaldību līmenī; aicina dalībvalstis aktīvi novērst un izmeklēt jebkādu sankciju apiešanu un saukt pie atbildības par to; aicina Komisiju un abus likumdevējus steidzami strādāt pie tā, lai pabeigtu ar sankcijām iesaldēto aktīvu konfiskācijas tiesisko režīmu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atkārtoti aicina nekavējoties un pilnībā noteikt embargo Krievijas fosilā kurināmā un urāna importam un pilnībā atteikties no Nord Stream 1 un Nord Stream 2 cauruļvadiem, lai ar ES līdzekļiem pārtrauktu finansēt Putina kara mašīnu; prasa turklāt aizliegt titāna, alumīnija, vara, niķeļa, pallādija, rodija un neapstrādātu un apstrādātu dimantu iegādi, importu un transportēšanu no Krievijas vai caur Krieviju uz ES, kā arī Krievijas izcelsmes vai no Krievijas eksportētu dzelzs un tērauda produktu, tostarp dzelzsrūdas un pusfabrikātu, importu, nolūkā samazināt Krievijas ieņēmumus; aicina līdz minimumam samazināt Krievijas piekļuvi rūpniecības pamatresursiem, tehnoloģijām un pakalpojumiem, jo īpaši tiem, kas vajadzīgi agresorvalsts militārajai rūpniecībai; |
| --- | --- |

10.

| 11. | brīdina Aleksandra Lukašenko režīmu neatbalstīt Krievijas agresīvo karu pret Ukrainu, tostarp tās mobilizācijas centienos un iesaukto uzņemšanā savā teritorijā; aicina Komisiju un Padomi iekļaut Baltkrieviju jaunajā sankciju vilnī, kas saistīts ar mobilizāciju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nosoda mobilizāciju Krievijā un prasa nekavējoties izbeigt piespiedu iesaukšanu; nosoda pasākumus, kas liek uz laiku okupēto Ukrainas teritoriju iedzīvotājiem dienēt Krievijas bruņotajos spēkos vai palīgspēkos, kas saskaņā ar Ceturto Ženēvas konvenciju ir aizliegts; stingri aicina visus Krievijas iedzīvotājus izvairīties no tā, ka viņi tiek ierauti šajā karā, kas ir starptautisko tiesību pārkāpums un ko tādēļ nosodīja lielākā daļa valstu, jo tas tika sākts tikai tāpēc, lai Krievijā noturētu nedemokrātisku un kleptokrātisku režīmu, un galu galā tas iznīcinās Krievijas ekonomiku un Krievijas iedzīvotāju izredzes uz drošu un pārtikušu nākotni; mudina dalībvalstis izsniegt humanitārās vīzas Krievijas pilsoņiem, kuriem nepieciešama aizsardzība, piemēram, tiem, kas pakļauti politiskai vajāšanai; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina dalībvalstis pilnībā īstenot Komisijas pamatnostādnes par vispārēju vīzu izsniegšanu attiecībā uz pieteikumu iesniedzējiem no Krievijas un Krievijas pilsoņu kontroli pie ārējām robežām, pilnībā ievērojot ES un starptautiskās tiesības, un nodrošināt, ka ikviens patvēruma pieteikums, ko cita starpā iesnieguši disidenti, dezertieri, tie, kas izvairās no iesaukuma, un aktīvisti, tiek izskatīts individuāli, ņemot vērā uzņēmējas dalībvalsts drošības apsvērumus un rīkojoties saskaņā ar ES acquis patvēruma jomā; aicina Padomi un Komisiju cieši uzraudzīt situāciju saistībā ar Krievijas vīzām; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina Komisiju, EĀDD un dalībvalstis palielināt atbalstu Dienvidkaukāza un Vidusāzijas valstīm, kuras uzņem ievērojamu skaitu Krievijas pilsoņu, jo īpaši Gruzijai, Kazahstānai, Uzbekistānai, Armēnijai un Kirgizstānai, lai saglabātu stabilitāti šajos reģionos; |
| --- | --- |

14.

| 15. | Nosoda Krievijas prezidenta 2022. gada 5. oktobra dekrētu, ar kuru Zaporizhzhia kodolspēkstacija tika atzīta par “federālo īpašumu” un ar kuru Krievijas valdībai tika uzdots pārņemt tās kontroli; prasa nekavējoties izvest Krievijas militāro personālu no Zaporižjas AES un tās apkārtnes un izveidot demilitarizētu zonu ap to; atgādina, ka karadarbība AES apkārtnē var izraisīt ļoti lielu katastrofu, kam var būt neiedomājamas sekas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nosoda Krievijas nesen izteiktos draudus izmantot kodolieročus kā bezatbildīgus un bīstamus; aicina dalībvalstis un starptautiskos partnerus sagatavot ātru un izlēmīgu reakciju, ja Krievija veiktu kodoluzbrukumu Ukrainai; aicina Krieviju nekavējoties pārtraukt draudēt ar kodoleskalāciju, ņemot vērā jebkādas kodolkatastrofas globālo ietekmi uz cilvēku dzīvi un vidi nākamajās desmitgadēs; atgādina, ka jebkāds Krievijas mēģinājums pasniegt uzbrukumus okupētajām teritorijām kā uzbrukumu Krievijai un tādējādi kā pamatojumu kodoluzbrukumam ir nelikumīgs un nepamatots un neatturēs Eiropas Savienību pašaizsardzības nolūkos sniegt turpmāku palīdzību Ukrainai; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina Komisiju, EĀDD un dalībvalstis palielināt atbalstu pilsoniskajai sabiedrībai un brīviem medijiem Ukrainā un Krievijā un sadarbību ar tiem; uzsver, ka Ukrainas noturība un spēja pretoties Krievijas agresīvajam karam prasa lielāku uzmanību un atbalstu humānās palīdzības sniedzējiem Ukrainā, tostarp īpaša uzmanība jāpievērš tiem, kas atbalsta sievietes; aicina Komisiju, EĀDD un dalībvalstis turpināt Eiropas Savienībā sniegt pagaidu patvērumu cilvēkiem, kuri bēg no kara, un palīdzēt izdot pagaidu ceļošanas dokumentus, lai Ukrainas pilsoņi, kas ir iestrēguši Krievijā bez personu apliecinošiem vai ceļošanas dokumentiem, varētu izceļot no valsts, ja viņi to vēlas; nosoda Krievijas puses sistemātiskos mēģinājumus palēnināt Ukrainas bēgļu ieceļošanu ES pie Igaunijas un Latvijas robežām, kas drīz varētu izraisīt nopietnu humanitāro krīzi; aicina dalībvalstis un to robežkontroli nekavēt šādu bēgļu ieceļošanu ES; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina Komisiju izstrādāt visaptverošu pasākumu kopumu Ukrainas atveseļošanai, kurā galvenā uzmanība būtu jāpievērš tūlītējai, vidēja termiņa un ilgtermiņa palīdzībai, valsts atjaunošanai un atveseļošanai, kā arī turpmākai palīdzībai, lai stiprinātu ekonomikas izaugsmi, attiecīgā gadījumā sākot to darīt nekavējoties; atgādina, ka atveseļošanas pasākumu kopums būtu kopīgi jāvada Eiropas Savienībai, starptautiskajām finanšu iestādēm un līdzīgi domājošiem partneriem; prasa atveseļošanas pasākumu kopumu atbalstīt ar nepieciešamo ES budžeta kapacitāti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pauž atzinību Krievijas pilsoņiem, kuri nosoda karu; nosoda to, ka Krievijas varasiestādes ir apcietinājušas tūkstošiem miermīlīgu protestētāju, un aicina viņus nekavējoties atbrīvot; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina Komisiju, EĀDD un dalībvalstis sākt apsvērt, kā nākotnē sadarboties ar Krieviju un kā tai palīdzēt sekmīgā pārejā no autoritāra režīma uz demokrātisku valsti, kas atsakās no revizionistiskas un imperiālistiskas politikas; uzskata, ka pirmais solis būtu ES iestāžu iesaistīšanās dialogā ar Krievijas demokrātiskajiem līderiem un pilsonisko sabiedrību un atbalsta mobilizēšanā to programmai, kas paredz demokrātisku Krieviju; atbalsta Krievijas demokrātijas centra izveidi, ko uzturētu Eiropas Parlaments; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atgādina, ka zemūdens eksplozijas Nord Stream cauruļvados notika laikā, kad tika atklāts jaunais Baltijas jūras cauruļvads, kas, šķērsojot Dāniju, savieno Norvēģiju un Poliju; uzskata, ka zemūdens eksplozijas Nord Stream cauruļvados nav nejaušība un ka arvien vairāk izskan aizdomas, ka tās ir valstiska rīcībspēka koordinētas un apzinātas rīcības rezultāts; uzskata — eksplozijas Nord Stream cauruļvados parāda, cik bīstama bija politika, kuras rezultātā palielinājās atkarība no Krievijas fosilā kurināmā, un to, ka enerģijas izmantošana par ieroci ir nonākusi jaunā pakāpē; aicina dalībvalstis pastiprināt un par prioritāti uzskatīt Eiropas kritiskās infrastruktūras, tostarp atkrastes cauruļvadu un kabeļu, aizsardzību, kā arī palielināt tās noturību pret ārējiem uzbrukumiem un vēl vairāk atbalstīt ES partneru noturību Austrumeiropā un Rietumbalkānos; aicina dalībvalstis veikt izmeklēšanu par Nord Stream gāzes cauruļvadu sabotāžu; uzskata, ka tīšās zemūdens eksplozijas ir uzbrukums videi ES; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina ES un tās dalībvalstis sadarboties ar starptautiskām struktūrām, lai vāktu pierādījumus un atbalstītu Starptautiskās Krimināltiesas veikto izmeklēšanu par kara noziegumiem, kas kopš 2014. gada 20. februāra pastrādāti Ukrainas teritorijā; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina izveidot starptautisku ad hoc tribunālu pret Ukrainu vērsto agresijas noziegumu iztiesāšanai, lai sauktu pie atbildības Putinu un visas Krievijas civilās un militārās amatpersonas, kā arī to pietuvinātās personas, kuras ir atbildīgas par kara izplānošanu, uzsākšanu un īstenošanu Ukrainā; |
| --- | --- |

23.

| 24. | nosoda Krievijas daudzslāņaino stratēģiju, kuras mērķis ir visā pasaulē ieviest, pastiprināt un izplatīt nepatiesus un izkropļotus vēstījumus un “Russkij mir” neoimperiālistisko ideoloģiju; aicina ES un tās dalībvalstis piemērot sankcijas Krievijas vienībām, personām un citām režīmam pietuvinātām personām, kas izplata Krievijas radītu dezinformāciju, un veikt papildu pasākumus, lai cīnītos pret to, ka Krievija izmanto informāciju kā ieroci; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Eiropas Padomei, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai, Apvienoto Nāciju Organizācijas augstā cilvēktiesību komisāra birojam, ANO augstā komisāra bēgļu jautājumos birojam, Starptautiskajai Migrācijas organizācijai, Starptautiskajai Sarkanā Krusta komitejai, Starptautiskajai Krimināltiesai, Ukrainas prezidentam, valdībai un parlamentam, Krievijas Federācijas prezidentam, valdībai un parlamentam kā arī Baltkrievijas varasiestādēm. |
| --- | --- |

25.

---

| 14.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 132/99 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 132/99

---

P9_TA(2022)0354

Komisijas īstenotās 15 punktu tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības rīcības plāna pārskatīšanas rezultāti

Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. oktobra rezolūcija par rezultātiem, kas gūti Komisijas veiktajā 15 punktu tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības rīcības plāna pārskatīšanā (2022/2692(RSP))

(2023/C 132/13)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 26. februāra neoficiālo dokumentu “Atskats un turpmākā rīcība saistībā ar tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības nodaļu īstenošanas un izpildes uzlabošanu ES brīvās tirdzniecības nolīgumos” (15 punktu rīcības plāns), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 26. februāra neoficiālo dokumentu “Atskats un turpmākā rīcība saistībā ar tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības nodaļu īstenošanas un izpildes uzlabošanu ES brīvās tirdzniecības nolīgumos” (15 punktu rīcības plāns),

| — | ņemot vērā Komisijas 2022. gada 22. jūnija paziņojumu “Tirdzniecības partnerību spēks: kopā zaļai un taisnīgai ekonomikas izaugsmei”(COM(2022)0409) (paziņojums par TIA pārskatīšanu), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2022. gada 22. jūnija paziņojumu “Tirdzniecības partnerību spēks: kopā zaļai un taisnīgai ekonomikas izaugsmei”(COM(2022)0409) (paziņojums par TIA pārskatīšanu),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) pamatkonvencijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) pamatkonvencijas,

| — | ņemot vērā SDO trīspusējo deklarāciju par principiem attiecībā uz daudznacionāliem uzņēmumiem un sociālo politiku (DNU deklarācija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā SDO trīspusējo deklarāciju par principiem attiecībā uz daudznacionāliem uzņēmumiem un sociālo politiku (DNU deklarācija),

| — | ņemot vērā ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām, tostarp 2015. gada Parīzes nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām, tostarp 2015. gada Parīzes nolīgumu,

| — | ņemot vērā ANO Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes izvērtējuma ziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes izvērtējuma ziņojumus,

| — | ņemot vērā 1992. gada Konvenciju par bioloģisko daudzveidību un tās protokolus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1992. gada Konvenciju par bioloģisko daudzveidību un tās protokolus,

| — | ņemot vērā 1975. gada Konvenciju par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1975. gada Konvenciju par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām,

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu par Eiropas zaļo kursu (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu par Eiropas zaļo kursu (COM(2019)0640),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumu “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam. Atgriezīsim savā dzīvē dabu” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumu “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam. Atgriezīsim savā dzīvē dabu” (COM(2020)0380),

| — | ņemot vērā Komisijas 2022. gada 23. februāra paziņojumu par pienācīgas kvalitātes nodarbinātību visā pasaulē globālas taisnīgas pārkārtošanās procesam un ilgtspējīgai atveseļošanai (COM(2022)0066), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2022. gada 23. februāra paziņojumu par pienācīgas kvalitātes nodarbinātību visā pasaulē globālas taisnīgas pārkārtošanās procesam un ilgtspējīgai atveseļošanai (COM(2022)0066),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumu “Stratēģija “No lauka līdz galdam”. Taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā” (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumu “Stratēģija “No lauka līdz galdam”. Taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā” (COM(2020)0381),

| — | ņemot vērā 2020. gada 26. novembra rezolūciju par ES tirdzniecības politikas pārskatīšanu (1) un Komisijas 2021. gada 18. februāra paziņojumu “Tirdzniecības politikas pārskatīšana — atvērta, ilgtspējīga un pārliecinoša tirdzniecības politika” (COM(2021)0066), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 26. novembra rezolūciju par ES tirdzniecības politikas pārskatīšanu (1) un Komisijas 2021. gada 18. februāra paziņojumu “Tirdzniecības politikas pārskatīšana — atvērta, ilgtspējīga un pārliecinoša tirdzniecības politika” (COM(2021)0066),

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas 2018. gada 16. janvāra jautājumu Komisijai par tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļām ES tirdzniecības nolīgumos (O-000098/2017 – B8-0617/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas 2018. gada 16. janvāra jautājumu Komisijai par tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļām ES tirdzniecības nolīgumos (O-000098/2017 – B8-0617/2017),

| — | ņemot vērā Nīderlandes un Francijas 2020. gada 8. maija neoficiālo dokumentu par tirdzniecību, sociālekonomisko ietekmi un ilgtspējīgu attīstību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nīderlandes un Francijas 2020. gada 8. maija neoficiālo dokumentu par tirdzniecību, sociālekonomisko ietekmi un ilgtspējīgu attīstību,

| — | ņemot vērā 2022. gada 17. februāra rezolūciju par 2021. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 17. februāra rezolūciju par 2021. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā (2),

| — | ņemot vērā 2018. gada 13. marta rezolūciju par dzimumu līdztiesību ES tirdzniecības nolīgumos (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 13. marta rezolūciju par dzimumu līdztiesību ES tirdzniecības nolīgumos (3),

| — | ņemot vērā ES Dzimumu līdztiesības rīcības plānu (GAP) III, kas publicēts 2020. gada 25. novembrī (JOIN(2020)0017), un Parlamenta 2022. gada 10. marta rezolūciju par to (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Dzimumu līdztiesības rīcības plānu (GAP) III, kas publicēts 2020. gada 25. novembrī (JOIN(2020)0017), un Parlamenta 2022. gada 10. marta rezolūciju par to (4),

| — | ņemot vērā Komisijas gada ziņojumus par ES tirdzniecības nolīgumu īstenošanu un izpildi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas gada ziņojumus par ES tirdzniecības nolīgumu īstenošanu un izpildi,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 20. oktobra atzinumu “Nākamās paaudzes tirdzniecība un ilgtspējīga attīstība – 15 punktu rīcības plāna pārskatīšana”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 20. oktobra atzinumu “Nākamās paaudzes tirdzniecība un ilgtspējīga attīstība – 15 punktu rīcības plāna pārskatīšana”,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada oktobra neoficiālo dokumentu “ES tirdzniecības vietējo konsultantu grupu darbības stiprināšana un uzlabošana”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada oktobra neoficiālo dokumentu “ES tirdzniecības vietējo konsultantu grupu darbības stiprināšana un uzlabošana”,

| — | ņemot vērā 2017. gadā publicēto SDO un Komisijas rokasgrāmatu par darba noteikumu novērtējumu tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gadā publicēto SDO un Komisijas rokasgrāmatu par darba noteikumu novērtējumu tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumos,

| — | ņemot vērā 2019. gadā publicēto rokasgrāmatu par ES un Ekvadoras tirdzniecības nolīguma tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļas īstenošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gadā publicēto rokasgrāmatu par ES un Ekvadoras tirdzniecības nolīguma tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļas īstenošanu,

| — | ņemot vērā 2022. gada maija ziņojumu par konferences par Eiropas nākotni galīgo iznākumu un jo īpaši tā 19. panta 4. punktā iekļauto priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada maija ziņojumu par konferences par Eiropas nākotni galīgo iznākumu un jo īpaši tā 19. panta 4. punktā iekļauto priekšlikumu,

| — | ņemot vērā jautājumu Komisijai par rezultātiem, kas gūti tās veiktajā 15 punktu tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības rīcības plāna pārskatīšanā (O-000029/2022 – B9-0021/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumu Komisijai par rezultātiem, kas gūti tās veiktajā 15 punktu tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības rīcības plāna pārskatīšanā (O-000029/2022 – B9-0021/2022),

| — | ņemot vērā Reglamenta 136. panta 5. punktu un 132. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 136. panta 5. punktu un 132. panta 2. punktu,

| — | ņemot vēra Starptautiskās tirdzniecības komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vēra Starptautiskās tirdzniecības komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| A. | tā kā ES ir apņēmusies izveidot atvērtu un uz noteikumiem balstītu tirdzniecības sistēmu, kas ir taisnīga, iekļaujoša un ilgtspējīga; tā kā ES tirdzniecības politika ir svarīgs ģeoekonomisks instruments; tā kā pozitīva un proaktīva tirdzniecības programma ir izšķiroši svarīga Eiropas ekonomiskajai labklājībai, konkurētspējai, inovācijai un jaunu kvalitatīvu darbvietu radīšanai; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES ir apņēmusies izveidot atvērtu un uz noteikumiem balstītu tirdzniecības sistēmu, kas ir taisnīga, iekļaujoša un ilgtspējīga; tā kā ES tirdzniecības politika ir svarīgs ģeoekonomisks instruments; tā kā pozitīva un proaktīva tirdzniecības programma ir izšķiroši svarīga Eiropas ekonomiskajai labklājībai, konkurētspējai, inovācijai un jaunu kvalitatīvu darbvietu radīšanai;

| B. | tā kā ES kā pasaulē lielākais tirdzniecības bloks atrodas unikālā pozīcijā, lai, izmantojot savu tirdzniecības politiku un tirdzniecības nolīgumus, sadarbotos un iesaistītos darbībās ar partnervalstīm globālā un divpusējā līmenī nolūkā uzlabot starptautisko darba standartu un vides noteikumu ievērošanu; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES kā pasaulē lielākais tirdzniecības bloks atrodas unikālā pozīcijā, lai, izmantojot savu tirdzniecības politiku un tirdzniecības nolīgumus, sadarbotos un iesaistītos darbībās ar partnervalstīm globālā un divpusējā līmenī nolūkā uzlabot starptautisko darba standartu un vides noteikumu ievērošanu;

| C. | tā kā visi mūsdienu ES tirdzniecības nolīgumi ietver tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības (TIA) sadaļas; tā kā kopš 2018. gada to īstenošanas un izpildes pamatā ir bijis 15 punktu rīcības plāns; tā kā Parlaments ir sistemātiski aicinājis uzlabot TIA sadaļu īstenošanu un efektīvu izpildi un paredzēt iespēju kā galējo līdzekli izmantot sankcijas; |
| --- | --- |

C.

tā kā visi mūsdienu ES tirdzniecības nolīgumi ietver tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības (TIA) sadaļas; tā kā kopš 2018. gada to īstenošanas un izpildes pamatā ir bijis 15 punktu rīcības plāns; tā kā Parlaments ir sistemātiski aicinājis uzlabot TIA sadaļu īstenošanu un efektīvu izpildi un paredzēt iespēju kā galējo līdzekli izmantot sankcijas;

| D. | tā kā 2021. gada jūnijā Komisija sāka padziļinātu TIA 15-punktu rīcības plāna pārskatīšanu ar mērķi stiprināt tirdzniecības nolīgumu kopējo spēju, lai sadarbībā ar tirdzniecības partneriem varētu virzīt ilgtspējīgas tirdzniecības attīstību; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2021. gada jūnijā Komisija sāka padziļinātu TIA 15-punktu rīcības plāna pārskatīšanu ar mērķi stiprināt tirdzniecības nolīgumu kopējo spēju, lai sadarbībā ar tirdzniecības partneriem varētu virzīt ilgtspējīgas tirdzniecības attīstību;

| E. | tā kā ES ar savu tirdzniecības politiku un ārējo darbību un kopā ar Parlamentu, kas īsteno likumdošanas darbības un parlamentāro diplomātiju, ir nostiprinājusi pārliecību, ka cilvēktiesību, vides, darba un sociālās attīstības apstākļi, kādos preces tiek ražotas un pakalpojumi sniegti, ir tikpat svarīgi kā pašu šo preču un pakalpojumu tirdzniecība, |
| --- | --- |

E.

tā kā ES ar savu tirdzniecības politiku un ārējo darbību un kopā ar Parlamentu, kas īsteno likumdošanas darbības un parlamentāro diplomātiju, ir nostiprinājusi pārliecību, ka cilvēktiesību, vides, darba un sociālās attīstības apstākļi, kādos preces tiek ražotas un pakalpojumi sniegti, ir tikpat svarīgi kā pašu šo preču un pakalpojumu tirdzniecība,

| 1. | atzinīgi vērtē TIA pārskatīšanas rezultātu publicēšanu; uzsver, ka Parlaments jau sen bija prasījis visaptverošu pārskatīšanu un lielāku koncentrēšanos uz TIA sadaļu īstenošanu un izpildi; pieņem zināšanai, ka Komisija ir konstatējusi iespējas uzlabot sešas politikas prioritātes; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ar gandarījumu atzīmē Komisijas nodomu pastiprināt TIA sadaļas kā sadarbības instrumentus un agrīnā stadijā veikt nepilnību analīzi, lai, iesaistot pilsonisko sabiedrību, katrā valstī noteiktu īstenošanas prioritātes; norāda, ka, nosakot īstenošanas nepilnības, būtu jāņem vērā SDO nostādnes, ANO Vides programma un daudzpusējie vides nolīgumi; uzskata, ka sīki izstrādāti un laikā ierobežoti īstenošanas ceļveži ir noderīgs instruments vēlamo rezultātu sasniegšanai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkārtoti norāda, ka pirms sarunu sākšanas par jauniem BTN ir jāveic rūpīga darbības jomas izpēte; aicina Komisiju šādā darbības jomas izpētē iekļaut TIA sadaļu saturu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atbalsta Komisijas plānu racionalizēt ilgtspēju visos BTN, lai veicinātu oglekļneitrālu ekonomiku, un par prioritāti noteikt tirgus piekļuvi vides precēm un pakalpojumiem, kā arī piekļuvi izejvielām un energoprecēm, kas ir būtiskas oglekļneitrālas ekonomikas darbībai, ar nosacījumu, ka to ražošanā ievērota ilgtspējīga prakse un cilvēktiesības, darba tiesības un vides aizsardzība trešās valstīs, kā arī ANO principi par brīvu, iepriekšēju un apzinātu piekrišanu; prasa veikt visaptverošus ilgtspējīgas ietekmes novērtējumus, lai apzinātu jautājumus, kas nav iekļauti TIA sadaļās, bet paver iespējas ilgtspējas mērķu sasniegšanai vai var radīt problēmas minētajā jomā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atgādina, ka Parlaments ir prasījis stiprināt ES delegāciju lomu TIA saistību īstenošanas uzraudzībā; šajā nolūkā prasa nodrošināt ES delegācijām pietiekamus finanšu resursus un cilvēkresursus un racionalizēt darbu visos Komisijas dienestos, lai nodrošinātu tās pienācīgu iesaistīšanos ar tirdzniecību saistītu ilgtspējas jautājumu risināšanā, un koordinēt un īstenot spēju veidošanas programmas ar mērķi veicināt ilgtspējīgu attīstību; aicina Komisiju un dalībvalstis pēc iespējas labāk izmantot Eiropas komandas pieeju, lai iesaistīšanās ar partnervalstīm kopējās darbībās tirdzniecības ilgtspējas jautājumu risināšanai būtu koordinēta un saskaņota; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atzinīgi vērtē galvenā tirdzniecības nolīgumu izpildes uzrauga (CTEO) funkcijas izveidi un pārveidoto vienoto kontaktpunktu kā svarīgus pasākumus, ar kuriem pastiprina TIA saistību īstenošanu; atgādina par Komisijas apņemšanos iespējamos TIA noteikumu pārkāpumus vērtēt tik pat stingri kā iespējamos tirgus piekļuves saistību pārkāpumus; norāda, ka līdz šim vienotajā kontaktpunktā ir iesniegta tikai viena sūdzība par TIA pārkāpumiem; uzsver, ka ir svarīgi turpmākajās TIA sadaļās iekļaut skaidras un precīzas saistības; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atbalsta vietējo konsultantu grupu (VKG) spēcīgāku strukturālo lomu visos tirdzniecības nolīgumu dzīves cikla posmos un mudina tām piešķirt uzraudzības lomu attiecībā uz visu to jautājumu konkrētu īstenošanu, kuri ietekmē BTN ilgtspēju, tostarp īstenošanas ceļvežu pārraudzību; prasa piešķirt VKG pietiekamus finanšu resursus un tehnisko palīdzību, lai tās varētu pienācīgi veikt savus uzdevumus; uzsver, ka Parlamenta Starptautiskās tirdzniecības komiteja (INTA) ir apņēmusies rīkot ikgadējas debates ar VKG pārstāvjiem; uzskata, ka ciešāka viedokļu apmaiņa starp Parlamenta uzraudzības grupām un pastāvīgajiem referentiem, no vienas puses, un VKG, no otras puses, ir ļoti vērtīga abām pusēm; prasa izveidot funkcionējošas VKG arī partnervalstīs un reģionos saskaņā ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas ieteikumiem un ES vietējo konsultantu grupu atzinumiem; atzinīgi vērtē to, ka VKG var iesniegt arī kolektīvas sūdzības un ka sūdzības iesniedzējs, kas atrodas ES, var ziņots par TIA problēmām, ko rada struktūra, kura atrodas partnervalstī; aicina Komisiju nodrošināt, ka kolektīvas sūdzības var iesniegt ne vien VKG, bet arī pilsoniskās sabiedrības organizācijas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka TIA noteikumu izpildes turpmāka pieskaņošana vispārējās starpvalstu strīdu izšķiršanas prasībām un tās atbilstības jomas paplašināšana, lai to attiecinātu arī uz strīdiem saistībā ar TIA sadaļām, nodrošinās ekspertu grupas ziņojumu ieteikumu labāku īstenošanu un izpildi; uzskata, ka nacionāli noteiktajiem devumiem kā Parīzes nolīguma pušu konkrētajām saistībām vajadzētu būt svarīgam faktoram, kuru ņem vērā, vērtējot, vai ir noticis Parīzes nolīguma pārkāpums; prasa, lai šķīrējtiesnešiem, kas lemj par šādiem strīdiem, būtu apliecinājums par pieredzi attiecīgajās jomās; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka ir svarīgi veikt ex post novērtējumus par visu BTN noteikumu ietekmi uz vidi un sociālo jomu un pārskatīt TIA noteikumu efektivitāti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzinīgi vērtē to, ka pārskatīšanas rezultātu dokumentā ir iekļauts Parlamenta ilglaicīgais aicinājums izmantot tirdzniecības sankcijas kā galējo līdzekli pret tādiem nopietniem TIA saistību pārkāpumiem kā SDO pamatprincipu un darba tiesību pārkāpumi un būtiski Parīzes nolīguma pārkāpumi; pauž cerību, ka Konvencijas par bioloģisko daudzveidību Pušu 15. konferencē 2022. gada decembrī tiks pieņemti nosacījumi, lai Konvencija stātos spēkā, kā paredzēts paziņojumā par TIA pārskatīšanu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | norāda, ka Komisija nav nākusi klajā ar TIA sadaļas paraugu un vienlaikus atzīst, ka visi TIA pārskatīšanas paziņojuma elementi ir jāizstrādā katram tirdzniecības partnerim īpaši pielāgotā veidā; |
| --- | --- |

11.

| 12. | sagaida, ka TIA 15 punktu rīcības plāna pārskatīšanas rezultātā iegūtie principi tiks atspoguļoti visos ES tirdzniecības nolīgumos, par kuriem notiek sarunas un turpmākajos tirdzniecības nolīgumos, ko iesniedz Parlamentam piekrišanas saņemšanai, kā arī visu spēkā esošo BTN modernizētajās versijās, jau spēkā esošos nolīgumos ieviešot īpašas pārskatīšanas klauzulas vai veicot citas atbilstošas procedūras; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzskata, ka TIA pārskatīšanas rezultāts ir svarīgs solis tam, lai nodrošinātu, ka tirdzniecības nolīgumi atbilst Parlamenta ilgtermiņa prasībām un pilsoniskās sabiedrības un iedzīvotāju vēlmēm, kā arī garantētu, ka ES tirdzniecības nolīgumus joprojām var apspriest un tie ir pievilcīgi partneriem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | joprojām pauž apņēmību pastāvīgi pastiprināt parlamentāro darbu, lai pārbaudītu TIA saistības un to īstenošanu visā tirdzniecības nolīgumu dzīves ciklā, tostarp izmantojot īpašas uzraudzības grupas, īpašas Eiropas Parlamenta parlamentārās misijas un iespējamās ar partnervalstīm kopējās parlamentārās uzraudzības komitejas; aicina Komisiju ar INTA komitejas vai īpašo uzraudzības grupu starpniecību regulāri ziņot Parlamentam par progresu, kas panākts attiecībā uz TIA saistībām un to īstenošanu partnervalstīs; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver — lai tirdzniecības nolīgumu radītās ekonomiskās iespējas sniegtu labumu gan sievietēm, gan vīriešiem, dzimumu līdztiesība ir jāintegrē visā procesā no ilgtspējas ietekmes novērtējuma līdz īstenošanai, tostarp izmantojot īpašas sadaļas par dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atkārtoti norāda — kā minēts tirdzniecības politikas pārskatā — visos turpmākajos ES BTN būtu jāiekļauj sadaļa par ilgtspējīgām pārtikas sistēmām, kas ir saistīta ar TIA sadaļu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka ES kā pasaulē lielākajam tirdzniecības blokam ir vērienīgi jāīsteno savi ar Pasaules Tirdzniecības organizāciju saistītie centieni, kas attiecas uz papildu autonomu instrumentu izstrādi, lai atbalstītu globālo rīcību klimata jomā, cīņu pret bioloģiskās daudzveidības izzušanu un atmežošanu, uzlabotu dzīvnieku labturību, paredzētu noteikumus par korporatīvo ilgtspēju, pienācīgu rūpību un piespiedu darbu, veicinātu aprites ekonomiku un pāreju uz zaļo enerģiju un nodrošinātu pienācīgas kvalitātes nodarbinātību visā pasaulē, kā arī tai ar dialogu un tarifa preferencēm ir jāmudina savi tirdzniecības partneri ievērot minētos principus; aicina Komisiju izmantot TIA sadaļas, lai veicinātu DNU deklarācijā iekļauto SDO konvenciju ratifikāciju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka daudzpusēja rīcība ir labākais veids, kā panākt globālu pāreju uz oglekļneitrālu, iekļaujošu un ilgtspējīgu ekonomiku, kurā tiek ievērotas darba ņēmēju tiesības, un mudina ES daudzpusējā līmenī pastiprināt darbu šajā jomā, jo īpaši Pasaules Tirdzniecības organizācijā un sekmējot ciešāku saikni ar SDO, ANO Vides programmu un daudzpusējiem vides nolīgumiem; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Komisijai, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Starptautiskajai Darba organizācijai; Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides programmai un daudzpusējo vides nolīgumu pusēm. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  OV C 425, 20.10.2021., 155. lpp.

(2)  OV C 342, 6.9.2022., 191. lpp.

(3)  OV C 162, 10.5.2019., 9. lpp.

(4)  OV C 347, 9.9.2022., 150. lpp.

---

| 14.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 132/103 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 132/103

---

P9_TA(2022)0355

ES pieeja kosmosa satiksmes pārvaldībai — ES ieguldījums globālas problēmas risinājumā

Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. oktobra rezolūcija par ES pieeju kosmosa satiksmes pārvaldībai — ES ieguldījums globālas problēmas risinājumā (2022/2641(RSP))

(2023/C 132/14)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas un Komisijas priekšsēdētājas vietnieka / Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2022. gada 15. februāra kopīgo paziņojumu “ES pieeja kosmosa satiksmes pārvaldībai — ES ieguldījums globālas problēmas risināšanā” (JOIN(2022)0004), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Komisijas priekšsēdētājas vietnieka / Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2022. gada 15. februāra kopīgo paziņojumu “ES pieeja kosmosa satiksmes pārvaldībai — ES ieguldījums globālas problēmas risināšanā” (JOIN(2022)0004),

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 11. novembra secinājumus par ievirzēm attiecībā uz Eiropas ieguldījumu globālās kosmosa ekonomikas pamatprincipu izveidē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 11. novembra secinājumus par ievirzēm attiecībā uz Eiropas ieguldījumu globālās kosmosa ekonomikas pamatprincipu izveidē,

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 22. februāra paziņojumu “Rīcības plāns par sinerģijām starp civilo, aizsardzības un kosmosa rūpniecību” (COM(2021)0070), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 22. februāra paziņojumu “Rīcības plāns par sinerģijām starp civilo, aizsardzības un kosmosa rūpniecību” (COM(2021)0070),

| — | ņemot vērā ANO Kosmosa miermīlīgas izmantošanas komitejas 2019. gada 20. jūnija Pamatnostādnes par kosmosā veikto darbību ilgtermiņa ilgtspēju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Kosmosa miermīlīgas izmantošanas komitejas 2019. gada 20. jūnija Pamatnostādnes par kosmosā veikto darbību ilgtermiņa ilgtspēju,

| — | ņemot vērā jautājumu Komisijai par kosmosa satiksmes pārvaldību (O-000035/2022 – B9-0022/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumu Komisijai par kosmosa satiksmes pārvaldību (O-000035/2022 – B9-0022/2022),

| — | ņemot vērā Reglamenta 136. panta 5. punktu un 132. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 136. panta 5. punktu un 132. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| A. | tā kā kosmosa satiksmes pārvaldība (STM) ir stratēģiski svarīga Savienībai un palīdz garantēt drošu, neapdraudētu un autonomu piekļuvi kosmosam, atgriešanos no kosmosa un tā izmantošanu, garantējot kosmosa ilgtermiņa ilgtspēju, un veicina un nodrošina ES kosmosa nozares pastāvīgu konkurētspēju; |
| --- | --- |

A.

tā kā kosmosa satiksmes pārvaldība (STM) ir stratēģiski svarīga Savienībai un palīdz garantēt drošu, neapdraudētu un autonomu piekļuvi kosmosam, atgriešanos no kosmosa un tā izmantošanu, garantējot kosmosa ilgtermiņa ilgtspēju, un veicina un nodrošina ES kosmosa nozares pastāvīgu konkurētspēju;

| B. | tā kā pēdējos gados ir ievērojami palielinājies kosmosa operāciju, orbītā esošo satelītu un atkritumu daudzums; tā kā šī tendence ir izraisījusi eksponenciālu riska pieaugumu kosmosa darbību orbītā drošumam un kosmosa ilgtspējai; tā kā tas var apdraudēt Savienības kosmosa programmas komponentu sniegtos pakalpojumus; |
| --- | --- |

B.

tā kā pēdējos gados ir ievērojami palielinājies kosmosa operāciju, orbītā esošo satelītu un atkritumu daudzums; tā kā šī tendence ir izraisījusi eksponenciālu riska pieaugumu kosmosa darbību orbītā drošumam un kosmosa ilgtspējai; tā kā tas var apdraudēt Savienības kosmosa programmas komponentu sniegtos pakalpojumus;

| C. | tā kā jaunu rūpniecības tendenču parādīšanās ir novedusi pie komerciālākas pieejas kosmosa izmantošanai, jauniem nevalstiskajiem dalībniekiem, kas ienāk kosmosa nozarē, plānotām un jau notiekošām tā dēvēto megakonstelāciju palaišanām zemā Zemes orbītā un citām komerciālām tendencēm, piemēram, pie izrakteņu ieguves kosmosā; |
| --- | --- |

C.

tā kā jaunu rūpniecības tendenču parādīšanās ir novedusi pie komerciālākas pieejas kosmosa izmantošanai, jauniem nevalstiskajiem dalībniekiem, kas ienāk kosmosa nozarē, plānotām un jau notiekošām tā dēvēto megakonstelāciju palaišanām zemā Zemes orbītā un citām komerciālām tendencēm, piemēram, pie izrakteņu ieguves kosmosā;

| D. | tā kā vairākas tehnoloģijas nodrošina uzticamus risinājumus attiecībā uz kosmosa satiksmi, sastrēgumiem un sadursmju riskiem; tā kā ir izstrādātas vairākas ES inovācijas un privātas un publiskas iniciatīvas atkritumu identificēšanai un izsekošanai; tā kā kosmosa kuģu (automatizēta) izvairīšanās no sadursmēm un no kosmisko atkritumu radīšanas, sanācija un atkritumu aizvākšana ir efektīvi instrumenti, kam vajadzīgs atbilstošs tiesiskais regulējums un īstenošanas satvars; |
| --- | --- |

D.

tā kā vairākas tehnoloģijas nodrošina uzticamus risinājumus attiecībā uz kosmosa satiksmi, sastrēgumiem un sadursmju riskiem; tā kā ir izstrādātas vairākas ES inovācijas un privātas un publiskas iniciatīvas atkritumu identificēšanai un izsekošanai; tā kā kosmosa kuģu (automatizēta) izvairīšanās no sadursmēm un no kosmisko atkritumu radīšanas, sanācija un atkritumu aizvākšana ir efektīvi instrumenti, kam vajadzīgs atbilstošs tiesiskais regulējums un īstenošanas satvars;

| E. | tā kā Savienības kosmosa programmā ir iekļauts kosmosa situācijas apzināšanās komponents, kurā ietilpst kosmisko objektu novērošanas un izsekošanas (SST) apakškomponents, kas veido STM operatīvo pīlāru; |
| --- | --- |

E.

tā kā Savienības kosmosa programmā ir iekļauts kosmosa situācijas apzināšanās komponents, kurā ietilpst kosmisko objektu novērošanas un izsekošanas (SST) apakškomponents, kas veido STM operatīvo pīlāru;

| F. | tā kā, atšķirībā no citiem (transporta) sektoriem, šajā sektorā neeksistē tāda paša mēroga visaptverošs starptautisks tiesiskais regulējums ar sīki izstrādātiem STM noteikumiem un tehniskajām specifikācijām un tas aprobežojas tikai ar brīvprātīgām vadlīnijām, |
| --- | --- |

F.

tā kā, atšķirībā no citiem (transporta) sektoriem, šajā sektorā neeksistē tāda paša mēroga visaptverošs starptautisks tiesiskais regulējums ar sīki izstrādātiem STM noteikumiem un tehniskajām specifikācijām un tas aprobežojas tikai ar brīvprātīgām vadlīnijām,

| 1. | atzinīgi vērtē plānotās darbības, kas izklāstītas kopīgajā paziņojumā “ES pieeja kosmosa satiksmes pārvaldībai — ES ieguldījums globālas problēmas risināšanā”; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzinīgi vērtē nesenās norises kosmosa nozarē, jaunu uzņēmumu ienākšanu tirgū un Savienības kosmosa programmas dažādo komponentu sniegto pakalpojumu ieviešanu tirgū; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka kosmosa operāciju skaita pieaugums, kosmosa jomas dalībnieku skaits un nepieredzēta satelītu konstelācijas palielināšanās ir kvantitatīvi aspekti, kas rada nopietnas problēmas, kuras jārisina, jo īpaši ar preventīviem pasākumiem un progresīvu, automatizētu metožu, piemēram, automātiskas izvairīšanās no sadursmēm, izstrādi un ieviešanu; šajā sakarā uzsver, ka mākslīgais intelekts, augstas veiktspējas datošana un mašīnmācīšanās ir pamattehnoloģijas nepieciešamajiem automatizācijas un izsekošanas procesiem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | norāda — lai pienācīgi pārvaldītu kosmosa satiksmi, ir vajadzīgi dati, kas balstīti uz kvantitatīviem rādītājiem un mērīšanas instrumentiem, un šajā nolūkā ir nepieciešams arī palielināt sensoru skaitu un kvalitāti, panākt stabilu datu apmaiņu un virzību atkritumu jautājumā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka kosmosa nozares attīstībai ES ir vajadzīga stratēģiska un vērienīga pieeja, kas aptver regulatīvos aspektus, starptautisko dimensiju un SST pakalpojumus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka ir jāveicina starptautiski atzīta STM definīcija, lai nodrošinātu vienotu izpratni par visiem parametriem un tādējādi veicinātu kosmosa operāciju drošumu arvien pārslogotākā kosmosā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzskata — lai garantētu drošas un neapdraudētas darbības kosmosā, visa pamatā vajadzētu būt skaidram kosmosa darbību tiesiskajam regulējumam, lai visā ES kosmosa darbībām panāktu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un izveidotu visaptverošu satvaru saistošiem Eiropas tiesību aktiem kosmosa jomā; aicina Komisiju izstrādāt ES noteikumus, standartus, tehniskās specifikācijas un pamatnostādnes un aktīvi atbalstīt šo noteikumu ieviešanu starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka drošība un drošums ir jāņem vērā jau plānošanas posmā, palaišanas kosmosā darbības un kosmosa aktīvi ir jābalsta uz integrētu ilgtspēju, pašreizējās paraugprakses un pamatnostādnes netiek pietiekami izmantotas un sadrumstalotība neveicina efektīvu plaša mēroga pieeju; uzsver, ka šīs izmaiņas būtu rūpīgi un skaidri jāizstrādā tā, lai atbalstītu ātru ieviešanu starptautiskā mērogā un novērstu pārmērīgu administratīvo slogu kosmosa nozarei; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Komisiju ņemt vērā gan civilās, gan aizsardzības/drošības vajadzības, novērtēt STM attīstības ietekmi uz Eiropas publiskā un privātā sektora ieinteresētajām personām, kā arī apspriesties ar ieinteresētajām personām no valstīm ārpus ES; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Komisiju vērsties pie trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām, neietekmējot Savienības autonomiju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Komisiju uzlabot Savienības SST pakalpojumus attiecībā uz savākto datu, kosmisko objektu atgriešanās un sadalīšanās analīzi un turpināt izstrādāt ES SST datubāzi, iekļaujot atklātās, kataloģizētās un prognozētās kosmisko objektu plūsmas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver nepieciešamību atbalstīt uzlabotu SST spēju attīstību un veicināt pētniecību un inovāciju STM jomā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver, ka kosmosa atkritumi ir neatliekama problēma un ka ir vajadzīgas operācijas, kas to novērš; tāpēc aicina Komisiju turpināt investēt atkritumu samazināšanas tehnoloģiju pētniecībā un ieviešanā, izmantojot visas ES finansējuma iespējas pētniecības un inovācijas darbībām programmā “Apvārsnis Eiropa”, Cassini-Huygens kosmosa izpētes misijā, izmēģinājuma projektos, tostarp sinerģiju starp dažādām ES programmām un valstu fondiem un to apvienošanu, un, ciktāl iespējams, Eiropas Kosmosa aģentūras līdzekļus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina Komisiju gan politiskā, gan diplomātiskā ceļā, tostarp sadarbībā ar ANO, censties izstrādāt visaptverošu starptautisku pieeju kopēju standartu un noteikumu piemērošanai un konkrētu STM risinājumu īstenošanai globālā mērogā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mudina Komisiju veicināt ES dalību ANO Glābšanas nolīgumā (1), Konvencijā par atbildību (2) un Reģistrācijas konvencijā (3); |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina Komisiju līdz 2024. gadam ierosināt tiesību aktus par STM, tostarp par sistēmas pārvaldību un ierosinātās ES Kosmosa programmas aģentūras pienākumiem, un, pamatojoties uz 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmas vidusposma pārskatu un pašreizējo Savienības kosmosa programmu, par STM integrāciju nākamajā kosmosa programmā; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Komisijai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  Nolīgums par kosmonautu glābšanu, atgriešanos un to objektu atpakaļnogādi, kas palaisti kosmosā (1967)

(2)  Konvencija par starptautisko atbildību par kosmosa objektu nodarīto kaitējumu (1971)

(3)  Konvencija par kosmosā palaisto objektu reģistrāciju (1974)

---

| 14.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 132/106 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 132/106

---

P9_TA(2022)0356

Impulss okeānu jautājumā: spēcīgāka okeānu pārvaldība un bioloģiskā daudzveidība

Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. oktobra rezolūcija par impulsu okeānu jautājumā: spēcīgāka okeānu pārvaldība un bioloģiskā daudzveidība (2022/2836(RSP))

(2023/C 132/15)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019)0640),

| — | ņemot vērā 2020. gada 15. janvāra rezolūciju par Eiropas zaļo kursu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 15. janvāra rezolūciju par Eiropas zaļo kursu (1),

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2016. gada 10. novembra kopīgo paziņojumu “Starptautiskā okeānu pārvaldība — okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība” (JOIN(2016)0049), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2016. gada 10. novembra kopīgo paziņojumu “Starptautiskā okeānu pārvaldība — okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība” (JOIN(2016)0049),

| — | ņemot vērā 2018. gada 16. janvāra rezolūciju “Starptautiskā okeānu pārvaldība — okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība saistībā ar 2030. gada ilgtspējīgas attīstības mērķiem” (2); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 16. janvāra rezolūciju “Starptautiskā okeānu pārvaldība — okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība saistībā ar 2030. gada ilgtspējīgas attīstības mērķiem” (2);

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2022. gada 24. jūnija kopīgo paziņojumu par ES starptautisko okeānu pārvaldības darbakārtību “Kurss ilgtspējīgai zilajai planētai” (JOIN(2022)0028), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2022. gada 24. jūnija kopīgo paziņojumu par ES starptautisko okeānu pārvaldības darbakārtību “Kurss ilgtspējīgai zilajai planētai” (JOIN(2022)0028),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumu “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam. Atgriezīsim savā dzīvē dabu” (COM(2020)0380), tostarp tā mērķi līdz 2030. gadam izveidot saskaņotu tīklu, kas aptver 30 % ES aizsargājamo jūras teritoriju, un Parlamenta 2021. gada 9. jūnija rezolūciju par šo jautājumu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumu “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam. Atgriezīsim savā dzīvē dabu” (COM(2020)0380), tostarp tā mērķi līdz 2030. gadam izveidot saskaņotu tīklu, kas aptver 30 % ES aizsargājamo jūras teritoriju, un Parlamenta 2021. gada 9. jūnija rezolūciju par šo jautājumu (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīvu 2008/56/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva) (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīvu 2008/56/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva) (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 23. jūlija Direktīvu 2014/89/ES, ar ko izveido jūras telpiskās plānošanas satvaru (5) (Jūras telpiskās plānošanas direktīva), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 23. jūlija Direktīvu 2014/89/ES, ar ko izveido jūras telpiskās plānošanas satvaru (5) (Jūras telpiskās plānošanas direktīva),

| — | ņemot vērā 2021. gada 25. marta rezolūciju par jūras atkritumu ietekmi uz zveju (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 25. marta rezolūciju par jūras atkritumu ietekmi uz zveju (6),

| — | ņemot vērā 2022. gada 3. maija rezolūciju “Virzība uz ilgtspējīgu zilo ekonomiku ES: zvejniecības un akvakultūras nozaru loma” (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 3. maija rezolūciju “Virzība uz ilgtspējīgu zilo ekonomiku ES: zvejniecības un akvakultūras nozaru loma” (7),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 6. jūlija rezolūciju par Japānas lēmumu 2015.–2016. gada sezonā atsākt vaļu medības (8) un 2017. gada 12. septembra rezolūciju par vaļu medībām Norvēģijā (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 6. jūlija rezolūciju par Japānas lēmumu 2015.–2016. gada sezonā atsākt vaļu medības (8) un 2017. gada 12. septembra rezolūciju par vaļu medībām Norvēģijā (9),

| — | ņemot vērā Komisijas projektu saskaņā ar programmu “Apvārsnis Eiropa” ar nosaukumu “Misija Jūras zvaigzne 2030: atjaunot mūsu okeānu un ūdeņus”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas projektu saskaņā ar programmu “Apvārsnis Eiropa” ar nosaukumu “Misija Jūras zvaigzne 2030: atjaunot mūsu okeānu un ūdeņus”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2007. gada 10. oktobra paziņojumu “Integrēta Eiropas Savienības jūrniecības politika” (COM(2007)0575), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 10. oktobra paziņojumu “Integrēta Eiropas Savienības jūrniecības politika” (COM(2007)0575),

| — | ņemot vērā Partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu organizācijas dalībvalstīm saskaņā ar sarunām pēc Kotonū nolīguma, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu organizācijas dalībvalstīm saskaņā ar sarunām pēc Kotonū nolīguma,

| — | ņemot vērā 2010. gadā pieņemtās Starptautiskās konvencijas par bīstamu un kaitīgu vielu pārvadāšanu pa jūru, ar ko groza iepriekšējo 1996. gadā pieņemto dokumentu, ratifikāciju un stāšanos spēkā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gadā pieņemtās Starptautiskās konvencijas par bīstamu un kaitīgu vielu pārvadāšanu pa jūru, ar ko groza iepriekšējo 1996. gadā pieņemto dokumentu, ratifikāciju un stāšanos spēkā,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas rezolūciju “Mūsu pasaules pārveidošana: Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”, kas pieņemta ANO ilgtspējīgas attīstības samitā Ņujorkā 2015. gada 25. septembrī, un jo īpaši ANO Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam 14. ilgtspējīgas attīstības mērķi (IAM), kurš mudina uz okeānu, jūru un jūras resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas rezolūciju “Mūsu pasaules pārveidošana: Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”, kas pieņemta ANO ilgtspējīgas attīstības samitā Ņujorkā 2015. gada 25. septembrī, un jo īpaši ANO Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam 14. ilgtspējīgas attīstības mērķi (IAM), kurš mudina uz okeānu, jūru un jūras resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu,

| — | ņemot vērā ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un 2015. gada Parīzes klimata nolīgumu, kas stājās spēkā 2016. gada 4. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un 2015. gada Parīzes klimata nolīgumu, kas stājās spēkā 2016. gada 4. novembrī,

| — | ņemot vērā UNFCCC Glāzgovas Klimata paktu, kas pieņemts 2021. gada 13. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNFCCC Glāzgovas Klimata paktu, kas pieņemts 2021. gada 13. novembrī,

| — | ņemot vērā Konvenciju par bioloģisko daudzveidību, kas stājās spēkā 1993. gada 29. decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvenciju par bioloģisko daudzveidību, kas stājās spēkā 1993. gada 29. decembrī,

| — | ņemot vērā ANO Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS), kas tika parakstīta 1982. gada 10. decembrī Montego līcī Jamaikā un stājās spēkā 1994. gada 16. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS), kas tika parakstīta 1982. gada 10. decembrī Montego līcī Jamaikā un stājās spēkā 1994. gada 16. novembrī,

| — | ņemot vērā saskaņā ar UNCLOS izveidotās Starptautiskās Jūras dzīļu pārvaldes pilnvaras un 1994. gada nolīgumu par UNCLOS XI daļas īstenošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā saskaņā ar UNCLOS izveidotās Starptautiskās Jūras dzīļu pārvaldes pilnvaras un 1994. gada nolīgumu par UNCLOS XI daļas īstenošanu,

| — | ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes 2019. gada 24. septembra īpašo ziņojumu par okeāniem un kriosfēru mainīga klimata apstākļos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes 2019. gada 24. septembra īpašo ziņojumu par okeāniem un kriosfēru mainīga klimata apstākļos,

| — | ņemot vērā ANO izsludināto Okeāna zinātnes desmitgadi ilgstpējīgai attīstībai (2021.–2030. gads), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO izsludināto Okeāna zinātnes desmitgadi ilgstpējīgai attīstībai (2021.–2030. gads),

| — | ņemot vērā Starpvaldību zinātnes un politikas platformas bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu jomā 2019. gada maija vispārējo novērtējuma ziņojumu par biodaudzveidību un ekosistēmu pakalpojumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starpvaldību zinātnes un politikas platformas bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu jomā 2019. gada maija vispārējo novērtējuma ziņojumu par biodaudzveidību un ekosistēmu pakalpojumiem,

| — | ņemot vērā Viena okeāna samitu, kas no 2022. gada 9. līdz 11. februārim notika Brestā, Francijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Viena okeāna samitu, kas no 2022. gada 9. līdz 11. februārim notika Brestā, Francijā,

| — | ņemot vērā ANO Vides asamblejas Nairobi 2022. gada 2. martā pieņemto rezolūciju “Plastmasas piesārņojuma novēršana: virzībā uz starptautisku juridiski saistošu instrumentu”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Vides asamblejas Nairobi 2022. gada 2. martā pieņemto rezolūciju “Plastmasas piesārņojuma novēršana: virzībā uz starptautisku juridiski saistošu instrumentu”,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2017. gada 24. decembra rezolūciju par starptautiska instrumenta izveidi saskaņā ar UNCLOS par jūras bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu teritorijās, kas ir ārpus valstu jurisdikcijas (BBNJ), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2017. gada 24. decembra rezolūciju par starptautiska instrumenta izveidi saskaņā ar UNCLOS par jūras bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu teritorijās, kas ir ārpus valstu jurisdikcijas (BBNJ),

| — | ņemot vērā ANO augsta līmeņa konferenci par atbalstu 14. ilgtspējīgas attīstības mērķa īstenošanai (ANO Okeānu konference), kas notika Lisabonā no 2022. gada 27. jūnija līdz 1. jūlijam, un izrietošo Lisabonas deklarācijas pieņemšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO augsta līmeņa konferenci par atbalstu 14. ilgtspējīgas attīstības mērķa īstenošanai (ANO Okeānu konference), kas notika Lisabonā no 2022. gada 27. jūnija līdz 1. jūlijam, un izrietošo Lisabonas deklarācijas pieņemšanu,

| — | ņemot vērā septīto augsta līmeņa konferenci “Mūsu okeāns”, ko 2022. gada 13. un 14. aprīlī kopīgi rīkoja Palau Republika un Amerikas Savienotās Valstis, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā septīto augsta līmeņa konferenci “Mūsu okeāns”, ko 2022. gada 13. un 14. aprīlī kopīgi rīkoja Palau Republika un Amerikas Savienotās Valstis,

| — | ņemot vērā ANO Konvencijas par bioloģisko daudzveidību Pušu konferenci (COP 15), kas no 2022. gada 5. līdz 17. decembrim notiks Monreālā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvencijas par bioloģisko daudzveidību Pušu konferenci (COP 15), kas no 2022. gada 5. līdz 17. decembrim notiks Monreālā,

| — | ņemot vērā Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Nolīgumu par kaitīgu zivsaimniecības subsīdiju izbeigšanu, kas pieņemts PTO 12. ministru konferencē 2022. gada 17. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Nolīgumu par kaitīgu zivsaimniecības subsīdiju izbeigšanu, kas pieņemts PTO 12. ministru konferencē 2022. gada 17. jūnijā,

| — | ņemot vērā Bizertes deklarāciju, kas pieņemta Pasaules Jūru forumā 2022. gada septembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Bizertes deklarāciju, kas pieņemta Pasaules Jūru forumā 2022. gada septembrī,

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2022. gada 26. septembra Īpašo ziņojumu Nr. 20/2022 “Eiropas Savienības rīcība cīņā pret nelegālu zveju: kontroles sistēmas ir ieviestas, bet tās vājina pārbaužu un sankciju nevienmērīga piemērošana dalībvalstīs”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2022. gada 26. septembra Īpašo ziņojumu Nr. 20/2022 “Eiropas Savienības rīcība cīņā pret nelegālu zveju: kontroles sistēmas ir ieviestas, bet tās vājina pārbaužu un sankciju nevienmērīga piemērošana dalībvalstīs”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 19. novembra paziņojumu “ES stratēģija atkrastes atjaunīgās enerģijas potenciāla atraisīšanai klimatneitrālas nākotnes vārdā” (COM(2020)0741), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 19. novembra paziņojumu “ES stratēģija atkrastes atjaunīgās enerģijas potenciāla atraisīšanai klimatneitrālas nākotnes vārdā” (COM(2020)0741),

| — | ņemot vērā 2022. gada 16. februāra rezolūciju par Eiropas stratēģiju kritiski svarīgo izejvielu jomā (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 16. februāra rezolūciju par Eiropas stratēģiju kritiski svarīgo izejvielu jomā (10),

| — | ņemot vērā Revīzijas palātas 2020. gada 26. novembra Īpašo ziņojumu Nr. 26/2020 “Jūras vide: ES aizsardzība ir plaša, bet virspusēja”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Revīzijas palātas 2020. gada 26. novembra Īpašo ziņojumu Nr. 26/2020 “Jūras vide: ES aizsardzība ir plaša, bet virspusēja”,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2021. gada 8. jūlija rezolūciju par Antarktikas aizsargājamo jūras teritoriju (AJT) izveidi un Dienvidu okeāna bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2021. gada 8. jūlija rezolūciju par Antarktikas aizsargājamo jūras teritoriju (AJT) izveidi un Dienvidu okeāna bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu (11),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2021. gada 7. jūlija rezolūciju par atkrastes vējparku un citu atjaunojamo energoresursu sistēmu ietekmi uz zvejniecības nozari (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2021. gada 7. jūlija rezolūciju par atkrastes vējparku un citu atjaunojamo energoresursu sistēmu ietekmi uz zvejniecības nozari (12),

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Eiropas Parlaments ir izsludinājis ārkārtas situāciju klimata un vides jomā un apņēmies steidzami īstenot konkrētas darbības, lai apkarotu un ierobežotu šos draudus, pirms nav par vēlu; tā kā biodaudzveidības zudums un klimata pārmaiņas ir savstarpēji saistītas un viena otru pastiprina, abas rada līdzvērtīgus draudus dzīvībai uz mūsu planētas un līdz ar to šīs problēmas nekavējoties ir jārisina kopā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlaments ir izsludinājis ārkārtas situāciju klimata un vides jomā un apņēmies steidzami īstenot konkrētas darbības, lai apkarotu un ierobežotu šos draudus, pirms nav par vēlu; tā kā biodaudzveidības zudums un klimata pārmaiņas ir savstarpēji saistītas un viena otru pastiprina, abas rada līdzvērtīgus draudus dzīvībai uz mūsu planētas un līdz ar to šīs problēmas nekavējoties ir jārisina kopā;

| B. | tā kā dabas stāvoklis pasliktinās cilvēku vēsturē nepieredzētā ātrumā un apmērā; tā kā aplēsts, ka pasaulē izzušana draud vienam miljonam sugu; tā kā labvēlīgs statuss ir tikai 23 % sugu un 16 % dzīvotņu, kuras iekļautas ES dabas aizsardzības direktīvās; |
| --- | --- |

B.

tā kā dabas stāvoklis pasliktinās cilvēku vēsturē nepieredzētā ātrumā un apmērā; tā kā aplēsts, ka pasaulē izzušana draud vienam miljonam sugu; tā kā labvēlīgs statuss ir tikai 23 % sugu un 16 % dzīvotņu, kuras iekļautas ES dabas aizsardzības direktīvās;

| C. | tā kā okeāns aizņem 71 % no zemes virsmas, ražo pusi no mūsu skābekļa, absorbē trešdaļu no CO2 emisijām un 90 % no liekā siltuma klimata sistēmā (13) un tam ir unikāla un būtiska nozīme kā klimata regulatoram klimata krīzes kontekstā; |
| --- | --- |

C.

tā kā okeāns aizņem 71 % no zemes virsmas, ražo pusi no mūsu skābekļa, absorbē trešdaļu no CO2 emisijām un 90 % no liekā siltuma klimata sistēmā (13) un tam ir unikāla un būtiska nozīme kā klimata regulatoram klimata krīzes kontekstā;

| D. | tā kā pasaulē pastāv klimata un vides krīze, kurai ir vajadzīgi globāli risinājumi, kas apzina kopīgas problēmas, sinerģijas un sadarbības jomas; |
| --- | --- |

D.

tā kā pasaulē pastāv klimata un vides krīze, kurai ir vajadzīgi globāli risinājumi, kas apzina kopīgas problēmas, sinerģijas un sadarbības jomas;

| E. | tā kā tiek uzskatīts, ka dziļjūras ekosistēmā ir vislielākā biodaudzveidība uz zemeslodes, jo tajā ir apmēram 250 000 zināmu sugu un vēl daudz citu sugu, kas vēl nav atklātas, un vismaz divas trešdaļas no pasaules jūras sugām joprojām nav identificētas (14); |
| --- | --- |

E.

tā kā tiek uzskatīts, ka dziļjūras ekosistēmā ir vislielākā biodaudzveidība uz zemeslodes, jo tajā ir apmēram 250 000 zināmu sugu un vēl daudz citu sugu, kas vēl nav atklātas, un vismaz divas trešdaļas no pasaules jūras sugām joprojām nav identificētas (14);

| F. | tā kā ES un tās dalībvalstis pārstāv pasaules lielāko jūras teritoriju, ja ņem vērā aizjūras zemju un teritoriju jūras teritorijas; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES un tās dalībvalstis pārstāv pasaules lielāko jūras teritoriju, ja ņem vērā aizjūras zemju un teritoriju jūras teritorijas;

| G. | tā kā okeāns veicina arī nodrošinātību ar pārtiku un veselību, sniedzot primāro olbaltumvielu avotu vairāk nekā trīs miljardiem cilvēku, nodrošinot atjaunojamo enerģiju un minerālresursus, kā arī radot darbvietas piekrastes kopienās, funkcionējot kā transporta vektors mūsu precēm un atvieglojot mūsu interneta sakarus; |
| --- | --- |

G.

tā kā okeāns veicina arī nodrošinātību ar pārtiku un veselību, sniedzot primāro olbaltumvielu avotu vairāk nekā trīs miljardiem cilvēku, nodrošinot atjaunojamo enerģiju un minerālresursus, kā arī radot darbvietas piekrastes kopienās, funkcionējot kā transporta vektors mūsu precēm un atvieglojot mūsu interneta sakarus;

| H. | tā kā pašlaik okeānu intensīvi ietekmē cilvēku darbības, tostarp pārzveja un kaitīgas zvejas metodes, piemēram, grunts zvejas darbības, piesārņojums, rūpnieciskās ieguves darbības un klimata krīze, kas rada neatgriezenisku kaitējumu, piemēram, okeāna sasilšanu, jūras līmeņa celšanos, paskābināšanos, deoksigenāciju, krasta eroziju, jūras piesārņojumu, jūras biodaudzveidības pārmērīgu izmantošanu, biotopu izzušanu un degradāciju un biomasas samazināšanu, kas ietekmē arī cilvēku un dzīvnieku populāciju veselību un drošību, kā arī citus organismus; |
| --- | --- |

H.

tā kā pašlaik okeānu intensīvi ietekmē cilvēku darbības, tostarp pārzveja un kaitīgas zvejas metodes, piemēram, grunts zvejas darbības, piesārņojums, rūpnieciskās ieguves darbības un klimata krīze, kas rada neatgriezenisku kaitējumu, piemēram, okeāna sasilšanu, jūras līmeņa celšanos, paskābināšanos, deoksigenāciju, krasta eroziju, jūras piesārņojumu, jūras biodaudzveidības pārmērīgu izmantošanu, biotopu izzušanu un degradāciju un biomasas samazināšanu, kas ietekmē arī cilvēku un dzīvnieku populāciju veselību un drošību, kā arī citus organismus;

| I. | tā kā Starpvaldību zinātnes un politikas platforma bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu jomā un Klimata pārmaiņu starpvaldību padome ir norādījušas, ka jūras bioloģiskā daudzveidība ir nopietni apdraudēta; tā kā Eiropas Vides aģentūra ir brīdinājusi par pašreizējo Eiropas jūras vides degradēto stāvokli un norādījusi, ka strauji jāatjauno mūsu jūras ekosistēmas, pievēršoties cilvēka darbības ietekmei uz jūras vidi; tā kā stipri degradēti jūras kritiski svarīgie biotopi, tādi kā koraļļu rifi, mangrovju un jūraszāļu audzes, un tos apdraud klimata pārmaiņas un piesārņojums; |
| --- | --- |

I.

tā kā Starpvaldību zinātnes un politikas platforma bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu jomā un Klimata pārmaiņu starpvaldību padome ir norādījušas, ka jūras bioloģiskā daudzveidība ir nopietni apdraudēta; tā kā Eiropas Vides aģentūra ir brīdinājusi par pašreizējo Eiropas jūras vides degradēto stāvokli un norādījusi, ka strauji jāatjauno mūsu jūras ekosistēmas, pievēršoties cilvēka darbības ietekmei uz jūras vidi; tā kā stipri degradēti jūras kritiski svarīgie biotopi, tādi kā koraļļu rifi, mangrovju un jūraszāļu audzes, un tos apdraud klimata pārmaiņas un piesārņojums;

| J. | tā kā Parīzes nolīguma mērķu nesasniegšana radītu milzīgu ietekmi uz vidi un ekonomiskās izmaksas, tostarp palielinātu iespējamību, ka tiks sasniegti kritiskie punkti, kuros temperatūras līmeņi sāktu ierobežot dabas spēju absorbēt oglekli okeānā; |
| --- | --- |

J.

tā kā Parīzes nolīguma mērķu nesasniegšana radītu milzīgu ietekmi uz vidi un ekonomiskās izmaksas, tostarp palielinātu iespējamību, ka tiks sasniegti kritiskie punkti, kuros temperatūras līmeņi sāktu ierobežot dabas spēju absorbēt oglekli okeānā;

| K. | tā kā vaļi palielina ekosistēmu produktivitāti un tiem ir būtiska nozīme oglekļa uztveršanā no atmosfēras; tā kā katrs lielais valis dzīves laikā vidēji sekvestrē 33 tonnas CO2; tā kā saskaņā ar Starptautiskā Valūtas fonda aprēķiniem, ja vaļu populācijai ļautu atjaunoties līdz tādam skaitam, kāds bija pirms vaļu medību atļaušanas, rastos ievērojams klimatam labvēlīga fitoplanktona pieaugums, kā rezultātā gadā papildus tiktu uztvertas simtiem miljonu tonnu CO2, kas atbilstu situācijai, kāda rastos, ja pēkšņi parādītos divi miljardi jaunu koku (15); tā kā vaļu aizsardzībai vajadzētu būt starptautiskas okeānu pārvaldības prioritātei; |
| --- | --- |

K.

tā kā vaļi palielina ekosistēmu produktivitāti un tiem ir būtiska nozīme oglekļa uztveršanā no atmosfēras; tā kā katrs lielais valis dzīves laikā vidēji sekvestrē 33 tonnas CO2; tā kā saskaņā ar Starptautiskā Valūtas fonda aprēķiniem, ja vaļu populācijai ļautu atjaunoties līdz tādam skaitam, kāds bija pirms vaļu medību atļaušanas, rastos ievērojams klimatam labvēlīga fitoplanktona pieaugums, kā rezultātā gadā papildus tiktu uztvertas simtiem miljonu tonnu CO2, kas atbilstu situācijai, kāda rastos, ja pēkšņi parādītos divi miljardi jaunu koku (15); tā kā vaļu aizsardzībai vajadzētu būt starptautiskas okeānu pārvaldības prioritātei;

| L. | tā kā okeāns starptautiskā līmenī būtu jāatzīst par globālu kopēju objektu un būtu jāaizsargā, ņemot vērā tā unikalitāti un savstarpējo saikni, kā arī tā sniegtos būtiskos ekosistēmu pakalpojumus, no kuriem ir atkarīga pašreizējo un nākamo paaudžu izdzīvošana un labklājība; |
| --- | --- |

L.

tā kā okeāns starptautiskā līmenī būtu jāatzīst par globālu kopēju objektu un būtu jāaizsargā, ņemot vērā tā unikalitāti un savstarpējo saikni, kā arī tā sniegtos būtiskos ekosistēmu pakalpojumus, no kuriem ir atkarīga pašreizējo un nākamo paaudžu izdzīvošana un labklājība;

| M. | tā kā, pateicoties to ģeogrāfiskajām īpatnībām un specifikai, ES tālākie reģioni un salas palīdz ES gūt labumu no okeāna ģeostratēģiskās, ekoloģiskās, ekonomiskās un kultūras dimensijas, tādēļ ES ir konkrēti pienākumi; tā kā tālākie reģioni un salas ir vieni no visvairāk skartajiem reģioniem, jo īpaši klimata pārmaiņu un ilgtspējīgas attīstības ziņā, salīdzinot ar pārējo ES un pārējo attīstīto pasauli; |
| --- | --- |

M.

tā kā, pateicoties to ģeogrāfiskajām īpatnībām un specifikai, ES tālākie reģioni un salas palīdz ES gūt labumu no okeāna ģeostratēģiskās, ekoloģiskās, ekonomiskās un kultūras dimensijas, tādēļ ES ir konkrēti pienākumi; tā kā tālākie reģioni un salas ir vieni no visvairāk skartajiem reģioniem, jo īpaši klimata pārmaiņu un ilgtspējīgas attīstības ziņā, salīdzinot ar pārējo ES un pārējo attīstīto pasauli;

| N. | tā kā Eiropas Vides aģentūra okeānu pārvaldību ir definējusi kā “pasaules okeānu un to resursu pārvaldību un izmantošanu tā, lai tie būtu veselīgi, produktīvi, nekaitīgi, droši un noturīgi” (16); |
| --- | --- |

N.

tā kā Eiropas Vides aģentūra okeānu pārvaldību ir definējusi kā “pasaules okeānu un to resursu pārvaldību un izmantošanu tā, lai tie būtu veselīgi, produktīvi, nekaitīgi, droši un noturīgi” (16);

| O. | tā kā ES zilā ekonomika nodrošina 4,5 miljonus tiešo darbvietu un ietver visas nozares un sektorus, kas saistīti ar okeānu, jūrām un piekrastēm, piemēram, kuģniecību, jūras pasažieru transportu, zivsaimniecību un enerģijas ražošanu, kā arī ostas, kuģu būvētavas, piekrastes tūrismu un sauszemes akvakultūru; tā kā ar okeānu saistīti ekonomikas jautājumi ir svarīgs Eiropas zaļā kursa paketes un atjaunošanas plāna elements un tā kā ilgtspējīgas zilās ekonomikas attīstība attiecībā uz jūras ekosistēmām varētu ievērojami veicināt ekonomikas attīstību, kā arī darbvietu radīšanu, jo īpaši piekrastes un salu valstīs un reģionos un tālākajos reģionos (17); |
| --- | --- |

O.

tā kā ES zilā ekonomika nodrošina 4,5 miljonus tiešo darbvietu un ietver visas nozares un sektorus, kas saistīti ar okeānu, jūrām un piekrastēm, piemēram, kuģniecību, jūras pasažieru transportu, zivsaimniecību un enerģijas ražošanu, kā arī ostas, kuģu būvētavas, piekrastes tūrismu un sauszemes akvakultūru; tā kā ar okeānu saistīti ekonomikas jautājumi ir svarīgs Eiropas zaļā kursa paketes un atjaunošanas plāna elements un tā kā ilgtspējīgas zilās ekonomikas attīstība attiecībā uz jūras ekosistēmām varētu ievērojami veicināt ekonomikas attīstību, kā arī darbvietu radīšanu, jo īpaši piekrastes un salu valstīs un reģionos un tālākajos reģionos (17);

| P. | tā kā 2022. gada februārī Brestā notikušajā Viena okeāna samitā Francija un Kolumbija izveidoja globālu zilā oglekļa koalīciju un tika izveidota arī augsta vēriena koalīcija BBNJ jautājumā, |
| --- | --- |

P.

tā kā 2022. gada februārī Brestā notikušajā Viena okeāna samitā Francija un Kolumbija izveidoja globālu zilā oglekļa koalīciju un tika izveidota arī augsta vēriena koalīcija BBNJ jautājumā,

1.

aicina ES uzņemties vadību okeāna aizsardzībā, jūras ekosistēmu atjaunošanā un informētības palielināšanā par okeāna būtisko nozīmi apdzīvojamas planētas saglabāšanā cilvēkiem un dzīvniekiem un par daudzajām priekšrocībām, ko tas sniedz mūsu sabiedrībai; šajā sakarā uzskata, ka ir svarīgi uzlabot mūsu attiecības ar okeānu; mudina Komisiju veicināt okeānu saglabāšanas jautājumu labāku integrāciju citās politikas jomās, tostarp gaidāmajās klimata un biodaudzveidības konferencēs, jo īpaši COP 15 un COP 27;

2.

pauž vilšanos par to, ka Piektajā starpvaldību konferencē galu galā netika pieņemts Atklāto jūru nolīgums, vienlaikus atzīstot, ka ir panākts progress; uzskata, ka ir svarīgi nodrošināt biodaudzveidības aizsardzību ārpus valstu jurisdikcijas, lai aizsargātu, saglabātu un atjaunotu jūras dzīvību un taisnīgi un ilgtspējīgi izmantotu mūsu kopīgos okeāna resursus; aicina Komisiju un dalībvalstis steidzami atsākt sarunas par Atklāto jūru nolīgumu, lai sarunās par BBNJ nolīgumu pieņemtu tālejošu pieeju, kas garantētu vērienīgu, efektīvu un nākotnes prasībām atbilstošu starptautisku sistēmu, kura ir būtiska, lai sasniegtu mērķi saglabāt vismaz 30 % okeāna un jūru visā pasaulē;

3.

uzsver, ka nolīguma pušu konferencei vajadzētu būt pilnībā kompetentai pieņemt efektīvus pārvaldības plānus un pasākumus attiecībā uz AJT, un ir stingri pārliecināts, ka jebkāda veida nepiedalīšanās mehānismi apdraudētu jūras aizsardzības centienus; turklāt uzsver, ka nolīgumā būtu jāiekļauj arī taisnīgs un līdztiesīgs mehānisms, lai piekļūtu jūras ģenētisko resursu priekšrocībām un dalītos tajās, un ka būtu jānodrošina pienācīgs finansējums, lai atbalstītu nolīguma pamatfunkcijas, kā arī finansiāls, zinātnisks un tehnisks atbalsts valstīm, kurām tas ir vajadzīgs, izmantojot spēju veidošanu un jūras tehnoloģiju nodošanu; aicina Komisiju un dalībvalstis turpmāku deklarāciju un starptautisko nolīgumu preambulā, jo īpaši BBNJ, iekļaut okeāna jēdzienu kā globālu kopēju jēdzienu;

4.

uzsver, ka gaidāmajām klimata (COP 27) un biodaudzveidības (COP 15) konferencēm būs izšķiroša nozīme, lai nodrošinātu okeānu centrālo lomu cīņā pret klimata pārmaiņām un Parīzes nolīguma un Konvencijas par bioloģisko daudzveidību mērķu pilnīgu sasniegšanu; atzīst, ka mūsu okeānu un jūru veselībai ir izšķiroša nozīme, lai saglabātu to nozīmi klimata pārmaiņu mazināšanā un Parīzes nolīgumā noteikto temperatūras mērķu sasniegšanā; atkārtoti aicina ES COP 15 panākt vērienīgu biodaudzveidības satvaru laikposmam pēc 2020. gada, izvirzot mērķus apturēt biodaudzveidības samazināšanos un pavērst šo procesu pretējā virzienā, tostarp nosakot juridiski saistošus atjaunošanas un aizsardzības mērķus pasaules mērogā vismaz 30 % apmērā līdz 2030. gadam;

ES un starptautiskās okeānu pārvaldības uzlabošana

ES un starptautiskās okeānu pārvaldības uzlabošana

| 5. | uzskata, ka cīņai pret okeāna degradāciju ir vajadzīgi ievērojami kopīgi centieni; aicina īstenot globālu, sistēmisku, integrētu un vērienīgu pārvaldību; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka cīņai pret okeāna degradāciju ir vajadzīgi ievērojami kopīgi centieni; aicina īstenot globālu, sistēmisku, integrētu un vērienīgu pārvaldību;

| 6. | atkārtoti aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt starptautisku moratoriju attiecībā uz dziļjūras izrakteņu ieguvi (18); |
| --- | --- |

6.

atkārtoti aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt starptautisku moratoriju attiecībā uz dziļjūras izrakteņu ieguvi (18

| 7. | uzsver, ka Eiropas politikā ir svarīgi izvērtēt saikni starp zemi un jūru, tostarp slāpekļa un fosfora noplūdi, ko izraisa intensīvā lauksaimniecība, kā arī plastmasas piesārņojums; turklāt uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt, lai pieeja “Viena veselība” tiktu integrēta, atzīstot saikni starp cilvēku, dzīvnieku un vides veselību; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka Eiropas politikā ir svarīgi izvērtēt saikni starp zemi un jūru, tostarp slāpekļa un fosfora noplūdi, ko izraisa intensīvā lauksaimniecība, kā arī plastmasas piesārņojums; turklāt uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt, lai pieeja “Viena veselība” tiktu integrēta, atzīstot saikni starp cilvēku, dzīvnieku un vides veselību;

| 8. | atkārtoti pauž bažas par to, ka nozaru atbalsts, ko sniedz ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumi, bieži vien nedod tiešu labumu vietējām zvejniecībām un piekrastes kopienām trešās valstīs; atkārtoti aicina Komisiju nodrošināt, ka šādi nolīgumi atbilst IAM, ES saistībām vides jomā un ES kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem; mudina ES palielināt ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu pārredzamību, datu vākšanu (jo īpaši par nozveju, kuģu reģistrāciju un darba apstākļiem) un ziņošanas prasības un izveidot centralizētu sociālekonomisko datu bāzi par visiem ES kuģiem neatkarīgi no to darbības vietas; |
| --- | --- |

8.

atkārtoti pauž bažas par to, ka nozaru atbalsts, ko sniedz ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumi, bieži vien nedod tiešu labumu vietējām zvejniecībām un piekrastes kopienām trešās valstīs; atkārtoti aicina Komisiju nodrošināt, ka šādi nolīgumi atbilst IAM, ES saistībām vides jomā un ES kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem; mudina ES palielināt ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu pārredzamību, datu vākšanu (jo īpaši par nozveju, kuģu reģistrāciju un darba apstākļiem) un ziņošanas prasības un izveidot centralizētu sociālekonomisko datu bāzi par visiem ES kuģiem neatkarīgi no to darbības vietas;

| 9. | uzsver, ka darba un cilvēktiesību apsvērumi jūrā ir jāintegrē pasaules okeānu pārvaldības sistēmā; aicina Komisiju pielikt mērķtiecīgas pūles, lai veicinātu pienācīgas kvalitātes nodarbinātības standartus pasaules zivsaimniecības nozarē, atzīstot saikni starp darba un cilvēktiesību pārkāpumiem un neilgtspējīgu un destruktīvu zvejas praksi, jo īpaši nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka darba un cilvēktiesību apsvērumi jūrā ir jāintegrē pasaules okeānu pārvaldības sistēmā; aicina Komisiju pielikt mērķtiecīgas pūles, lai veicinātu pienācīgas kvalitātes nodarbinātības standartus pasaules zivsaimniecības nozarē, atzīstot saikni starp darba un cilvēktiesību pārkāpumiem un neilgtspējīgu un destruktīvu zvejas praksi, jo īpaši nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju;

| 10. | aicina Padomi un tās rotējošās prezidentūras izstrādāt un īstenot ilgtermiņa stratēģisko redzējumu jūrniecības jautājumos, lai ES kļūtu par pasaules līderi mūsu okeāna ilgtspējīgā attīstībā un jo īpaši okeāna un tā ekosistēmu aizsardzībā, lai risinātu pašreizējās vides un klimata krīzes; |
| --- | --- |

10.

aicina Padomi un tās rotējošās prezidentūras izstrādāt un īstenot ilgtermiņa stratēģisko redzējumu jūrniecības jautājumos, lai ES kļūtu par pasaules līderi mūsu okeāna ilgtspējīgā attīstībā un jo īpaši okeāna un tā ekosistēmu aizsardzībā, lai risinātu pašreizējās vides un klimata krīzes;

| 11. | atkārtoti uzsver principu par politikas saskaņotību attīstības jomā, kuru ES un tās dalībvalstis ir apņēmušās ievērot un kura mērķis ir mazināt pretrunas un veidot sinerģiju starp dažādām ES politikas jomām; šajā sakarā uzsver ES attīstības politikas būtisko nozīmi, kurai būtu jāpalīdz partnervalstīm sasniegt iepriekš minētos kopīgos mērķus okeāna un cilvēces jomā; |
| --- | --- |

11.

atkārtoti uzsver principu par politikas saskaņotību attīstības jomā, kuru ES un tās dalībvalstis ir apņēmušās ievērot un kura mērķis ir mazināt pretrunas un veidot sinerģiju starp dažādām ES politikas jomām; šajā sakarā uzsver ES attīstības politikas būtisko nozīmi, kurai būtu jāpalīdz partnervalstīm sasniegt iepriekš minētos kopīgos mērķus okeāna un cilvēces jomā;

| 12. | uzsver, ka ir svarīgi aizsargāt vaļu populācijas gan no biodaudzveidības, gan klimata viedokļa; stingri atbalsta to, ka arī turpmāk ir jābūt spēkā vispārējam moratorija attiecībā uz vaļu medībām komerciālos nolūkos, kā arī no vaļiem iegūtu produktu starptautiskas tirdzniecības aizliegumam; aicina Japānu, Norvēģiju un Islandi pārtraukt vaļu medības; aicina ES novērst vaļu un citu vaļveidīgo dzīvībai bīstamus apdraudējumus, tostarp kuģu sadursmes ar jūras dzīvniekiem, sapīšanos zvejas tīklos, plastmasas atkritumus ūdenī un trokšņa piesārņojumu; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka ir svarīgi aizsargāt vaļu populācijas gan no biodaudzveidības, gan klimata viedokļa; stingri atbalsta to, ka arī turpmāk ir jābūt spēkā vispārējam moratorija attiecībā uz vaļu medībām komerciālos nolūkos, kā arī no vaļiem iegūtu produktu starptautiskas tirdzniecības aizliegumam; aicina Japānu, Norvēģiju un Islandi pārtraukt vaļu medības; aicina ES novērst vaļu un citu vaļveidīgo dzīvībai bīstamus apdraudējumus, tostarp kuģu sadursmes ar jūras dzīvniekiem, sapīšanos zvejas tīklos, plastmasas atkritumus ūdenī un trokšņa piesārņojumu;

Saglabāšanas nodrošināšana klimata un vides krīzes apstākļos

Saglabāšanas nodrošināšana klimata un vides krīzes apstākļos

| 13. | atkārtoti pauž savu nostāju saskaņā ar biodaudzveidības stratēģiju, paužot stingru atbalstu ES mērķiem aizsargāt vismaz 30 % no ES jūras teritorijām un stingri aizsargāt vismaz 10 % no ES jūras teritorijām; sagaida, ka jaunais ES Dabas atjaunošanas akts nodrošinās degradētu jūras ekosistēmu atjaunošanu, ņemot vērā, ka veselīgas jūras ekosistēmas var aizsargāt un atjaunot biodaudzveidību un mazināt klimata pārmaiņas, nodrošinot daudzveidīgus ekosistēmu pakalpojumus; atkārtoti aicina sasniegt atjaunošanas mērķi, kas ir vismaz 30 % no ES sauszemes un jūru platības un ir plašāks par vienkāršu aizsardzību; |
| --- | --- |

13.

atkārtoti pauž savu nostāju saskaņā ar biodaudzveidības stratēģiju, paužot stingru atbalstu ES mērķiem aizsargāt vismaz 30 % no ES jūras teritorijām un stingri aizsargāt vismaz 10 % no ES jūras teritorijām; sagaida, ka jaunais ES Dabas atjaunošanas akts nodrošinās degradētu jūras ekosistēmu atjaunošanu, ņemot vērā, ka veselīgas jūras ekosistēmas var aizsargāt un atjaunot biodaudzveidību un mazināt klimata pārmaiņas, nodrošinot daudzveidīgus ekosistēmu pakalpojumus; atkārtoti aicina sasniegt atjaunošanas mērķi, kas ir vismaz 30 % no ES sauszemes un jūru platības un ir plašāks par vienkāršu aizsardzību;

| 14. | atkārtoti pauž pilnīgu atbalstu divu jaunu AJT izveidei, kas aptver vairāk nekā 3 miljonus km2 Austrumantarktīdā un Vedela jūrā (19); aicina Komisiju un dalībvalstis pielikt lielākas pūles šā mērķa sasniegšanai; |
| --- | --- |

14.

atkārtoti pauž pilnīgu atbalstu divu jaunu AJT izveidei, kas aptver vairāk nekā 3 miljonus km2

19

| 15. | atbalsta ES pieteikumu novērotāja statusam Arktikas Padomē; aicina pastiprināt Arktikas reģiona aizsardzību, tostarp aizliedzot naftas izpēti un, cik drīz vien iespējams, gāzes izpēti; |
| --- | --- |

15.

atbalsta ES pieteikumu novērotāja statusam Arktikas Padomē; aicina pastiprināt Arktikas reģiona aizsardzību, tostarp aizliedzot naftas izpēti un, cik drīz vien iespējams, gāzes izpēti;

| 16. | atkārtoti pauž atbalstu visu videi kaitīgo ieguves rūpniecības darbību, piemēram, kalnrūpniecības un fosilā kurināmā ieguves, aizliegumam AJT; atkārtoti prasa ES uzsākt un finansēt zinātniskās pētniecības programmas, lai kartētu ar oglekli bagātas jūras dzīvotnes ES ūdeņos, izmantojot tās par pamatu šādu teritoriju noteikšanai par stingri aizsargājamām AJT, lai aizsargātu un atjaunotu jūras oglekļa piesaistītājus saskaņā ar UNFCCC un aizsargātu un atjaunotu ekosistēmas, jo īpaši jūras gultnē esošās ekosistēmas, saskaņā ar Jūras stratēģijas pamatdirektīvu, aizsargājot tās no cilvēka darbībām, kas varētu būt traucējošas un kas varētu izdalīt oglekli vertikālajā ūdens slānī, piemēram, grunts zvejas darbībām; |
| --- | --- |

16.

atkārtoti pauž atbalstu visu videi kaitīgo ieguves rūpniecības darbību, piemēram, kalnrūpniecības un fosilā kurināmā ieguves, aizliegumam AJT; atkārtoti prasa ES uzsākt un finansēt zinātniskās pētniecības programmas, lai kartētu ar oglekli bagātas jūras dzīvotnes ES ūdeņos, izmantojot tās par pamatu šādu teritoriju noteikšanai par stingri aizsargājamām AJT, lai aizsargātu un atjaunotu jūras oglekļa piesaistītājus saskaņā ar UNFCCC

| 17. | uzsver, ka zinātnisko un sociālekonomisko datu vākšanai ir būtiska nozīme ilgtspējīgā zivsaimniecības pārvaldībā; pauž nožēlu, ka nesenā Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/1614 (2022. gada 15. septembris) tika pieņemta ar nepietiekamiem datiem un bez pienācīgas apspriešanās ar ieinteresētajām personām; mudina Komisiju tiklīdz būs pieejams sociālekonomiskās ietekmes novērtējums pārskatīt savu lēmumu, ņemot vērā gaidāmo Starptautiskās Jūras pētniecības padomes ieteikumu, kas jāpublicē 2022. gada novembrī; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka zinātnisko un sociālekonomisko datu vākšanai ir būtiska nozīme ilgtspējīgā zivsaimniecības pārvaldībā; pauž nožēlu, ka nesenā Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/1614 (2022. gada 15. septembris) tika pieņemta ar nepietiekamiem datiem un bez pienācīgas apspriešanās ar ieinteresētajām personām; mudina Komisiju tiklīdz būs pieejams sociālekonomiskās ietekmes novērtējums pārskatīt savu lēmumu, ņemot vērā gaidāmo Starptautiskās Jūras pētniecības padomes ieteikumu, kas jāpublicē 2022. gada novembrī;

| 18. | uzsver būtisko nepieciešamību racionalizēt piekrastes zilā oglekļa ekosistēmu (mangrovju, paisuma un bēguma sāls purvu un jūraszāļu) integrāciju Eiropas zaļajā kursā un mudina Komisiju turpināt darbu pie stabilu, pārredzamu un zinātniski pamatotu metožu noteikšanas, lai pienācīgi uzskaitītu oglekļa piesaisti un emisijas no šīm ekosistēmām tā, lai nekaitētu citiem biodaudzveidības mērķiem; |
| --- | --- |

18.

uzsver būtisko nepieciešamību racionalizēt piekrastes zilā oglekļa ekosistēmu (mangrovju, paisuma un bēguma sāls purvu un jūraszāļu) integrāciju Eiropas zaļajā kursā un mudina Komisiju turpināt darbu pie stabilu, pārredzamu un zinātniski pamatotu metožu noteikšanas, lai pienācīgi uzskaitītu oglekļa piesaisti un emisijas no šīm ekosistēmām tā, lai nekaitētu citiem biodaudzveidības mērķiem;

| 19. | uzsver, ka tālākajiem reģioniem un salām ir būtiska nozīme ar okeānu saistīto problēmu risināšanā, un aicina ES palielināt to lomu, meklējot risinājumus, lai pielāgotos klimata pārmaiņām, aizsargātu jūras biodaudzveidību un pārietu uz ilgtspējīgu zilo ekonomiku, tostarp veicinot uz ekosistēmām balstītus risinājumus; aicina ES tālākos reģionus labāk iesaistīt okeānu stratēģijās, tostarp integrētajā jūrniecības politikā; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka tālākajiem reģioniem un salām ir būtiska nozīme ar okeānu saistīto problēmu risināšanā, un aicina ES palielināt to lomu, meklējot risinājumus, lai pielāgotos klimata pārmaiņām, aizsargātu jūras biodaudzveidību un pārietu uz ilgtspējīgu zilo ekonomiku, tostarp veicinot uz ekosistēmām balstītus risinājumus; aicina ES tālākos reģionus labāk iesaistīt okeānu stratēģijās, tostarp integrētajā jūrniecības politikā;

| 20. | atgādina, cik svarīgi un steidzami ir samazināt jūras piegružojumu un izvairīties no tā, jo saskaņā ar ANO Vides programmu plastmasas atkritumi veido 80 % no visa jūras piesārņojuma un plastmasa okeānā veido aptuveni 75–199 miljonus tonnu un var trīskāršoties līdz 2040. gadam, ja netiks īstenota lietderīga rīcība (20); atzinīgi vērtē notiekošo darbu saistībā ar sarunām par globālu līgumu par plastmasas piesārņojumu un aicina ANO dalībvalstis panākt vērienīgu un efektīvu vienošanos ne vēlāk kā 2024. gadā; uzsver, ka ir jārisina plastmasas piesārņojuma problēma, samazinot atkritumu daudzumu to rašanās vietā, par prioritāti nosakot plastmasas izmantošanas un patēriņa samazināšanu un palielinot apritīgumu; turklāt pauž atbalstu attīrīšanas pasākumiem; norāda uz plastmasas ražošanas ekonomiku un tās eksponenciālo pieaugumu pēdējo desmitgažu laikā; aicina izmantot sistēmisku pieeju, lai pienācīgi risinātu jautājumu par plastmasas, tostarp mikroplastmasas, piesārņojumu vidē; aicina veikt starptautiskus pasākumus, lai izbeigtu kodolatkritumu un militāro atkritumu rašanos okeānos, un rast praktiskus risinājumus, lai ierobežotu to pašreizējo ietekmi uz vidi un veselību; |
| --- | --- |

20.

atgādina, cik svarīgi un steidzami ir samazināt jūras piegružojumu un izvairīties no tā, jo saskaņā ar ANO Vides programmu plastmasas atkritumi veido 80 % no visa jūras piesārņojuma un plastmasa okeānā veido aptuveni 75–199 miljonus tonnu un var trīskāršoties līdz 2040. gadam, ja netiks īstenota lietderīga rīcība (20

| 21. | atzinīgi vērtē nesen pieņemto PTO Nolīgumu par zivsaimniecības subsīdijām, kas visām pusēm būtu ātri jāratificē, bet pauž nožēlu, ka netika panākta vienošanās ierobežot subsīdijas, kas palielina pārzveju un flotes kapacitātes pārpalikumu; aicina Komisiju nekavējoties panākt vienošanos PTO; uzsver, ka zveja jāveic ilgtspējīgā veidā, nodrošinot, ka zvejas darbību negatīvā ietekme uz jūras ekosistēmu tiek samazināta līdz minimumam, un izvairoties no vides degradācijas, kas ir viens no kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem; aicina Komisiju un dalībvalstis vērsties pret kapacitātes pārpalikumu un pārzveju, tostarp aizliedzot subsīdijas, kas veicina kapacitātes pārpalikumu un pārzveju; |
| --- | --- |

21.

atzinīgi vērtē nesen pieņemto PTO Nolīgumu par zivsaimniecības subsīdijām, kas visām pusēm būtu ātri jāratificē, bet pauž nožēlu, ka netika panākta vienošanās ierobežot subsīdijas, kas palielina pārzveju un flotes kapacitātes pārpalikumu; aicina Komisiju nekavējoties panākt vienošanos PTO; uzsver, ka zveja jāveic ilgtspējīgā veidā, nodrošinot, ka zvejas darbību negatīvā ietekme uz jūras ekosistēmu tiek samazināta līdz minimumam, un izvairoties no vides degradācijas, kas ir viens no kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem; aicina Komisiju un dalībvalstis vērsties pret kapacitātes pārpalikumu un pārzveju, tostarp aizliedzot subsīdijas, kas veicina kapacitātes pārpalikumu un pārzveju;

| 22. | atgādina, ka NNN zvejas darbības un pārzveja būtiski apdraud ilgtspējīgu zveju un jūras ekosistēmu noturību; atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos ievērot absolūtas neiecietības pieeju NNN zvejai, bet ar bažām norāda uz Revīzijas palātas Īpašā ziņojuma Nr. 20/2022 secinājumu, ka nelikumīgas zvejas apkarošanai ieviesto kontroles sistēmu efektivitāti mazina pārbaužu un sankciju nevienmērīga piemērošana dalībvalstīs; aicina dalībvalstis uzlabot ES NNN zvejas regulas īstenošanu (21) un sekot Revīzijas palātas ieteikumiem, kā arī nodrošināt preventīvas sankcijas pret nelegālu zveju; |
| --- | --- |

22.

atgādina, ka NNN zvejas darbības un pārzveja būtiski apdraud ilgtspējīgu zveju un jūras ekosistēmu noturību; atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos ievērot absolūtas neiecietības pieeju NNN zvejai, bet ar bažām norāda uz Revīzijas palātas Īpašā ziņojuma Nr. 20/2022 secinājumu, ka nelikumīgas zvejas apkarošanai ieviesto kontroles sistēmu efektivitāti mazina pārbaužu un sankciju nevienmērīga piemērošana dalībvalstīs; aicina dalībvalstis uzlabot ES NNN zvejas regulas īstenošanu (21

| 23. | turklāt pauž bažas par NNN zvejas gadījumiem ārpus ES ūdeņiem; aicina izveidot spēcīgu globālu preventīvu sankciju sistēmu un daudzpusēju pieeju NNN zvejas apkarošanai; uzsver, ka ir jāierobežo izdevīguma karogu izmantošana un karogu maiņa un jārisina jautājums par pārkraušanu jūrā; aicina Komisiju efektīvi veicināt pārredzamību attiecībā uz korporatīvo struktūru faktisko īpašnieku un aicina ES plašākā mērogā stiprināt pretkorupcijas spēju veidošanu, veicinot sadarbību starp valstu aģentūrām, palielinot starptautisko sadarbību, ar ES atbalstu uzlabojot zvejas aģentu uzraudzību jaunattīstības valstīs un atbalstot reģionālos uzraudzības, kontroles un pārraudzības centrus un darba grupas; |
| --- | --- |

23.

turklāt pauž bažas par NNN zvejas gadījumiem ārpus ES ūdeņiem; aicina izveidot spēcīgu globālu preventīvu sankciju sistēmu un daudzpusēju pieeju NNN zvejas apkarošanai; uzsver, ka ir jāierobežo izdevīguma karogu izmantošana un karogu maiņa un jārisina jautājums par pārkraušanu jūrā; aicina Komisiju efektīvi veicināt pārredzamību attiecībā uz korporatīvo struktūru faktisko īpašnieku un aicina ES plašākā mērogā stiprināt pretkorupcijas spēju veidošanu, veicinot sadarbību starp valstu aģentūrām, palielinot starptautisko sadarbību, ar ES atbalstu uzlabojot zvejas aģentu uzraudzību jaunattīstības valstīs un atbalstot reģionālos uzraudzības, kontroles un pārraudzības centrus un darba grupas;

Ilgtspējīgas zilās ekonomikas veicināšana

Ilgtspējīgas zilās ekonomikas veicināšana

| 24. | atzīst, ka mūsu okeānu laba veselība ir būtiska daudzu darbību, proti, no zivsaimniecības līdz tūrismam un no pētniecības līdz kuģniecībai, ilgtspējībai ilgtermiņā; atzinīgi vērtē pilnībā ilgtspējīgas zilās ekonomikas potenciālu ilgtspējīgai attīstībai un darbvietu radīšanai un uzsver, ka ir būtiski atbalstīt šīs nozares, lai tās kļūtu ilgtspējīgākas un pielāgotos jaunajiem Eiropas zaļā kursa standartiem; |
| --- | --- |

24.

atzīst, ka mūsu okeānu laba veselība ir būtiska daudzu darbību, proti, no zivsaimniecības līdz tūrismam un no pētniecības līdz kuģniecībai, ilgtspējībai ilgtermiņā; atzinīgi vērtē pilnībā ilgtspējīgas zilās ekonomikas potenciālu ilgtspējīgai attīstībai un darbvietu radīšanai un uzsver, ka ir būtiski atbalstīt šīs nozares, lai tās kļūtu ilgtspējīgākas un pielāgotos jaunajiem Eiropas zaļā kursa standartiem;

| 25. | aicina Komisiju un dalībvalstis pilnībā īstenot Jūras telpiskās plānošanas direktīvu, ņemot vērā visas ar jūru saistītās saimnieciskās darbības, tostarp zivsaimniecību, atkrastes enerģētikas iekārtas, jūras transporta maršrutus, satiksmes nodalīšanas shēmas, ostu attīstību, tūrismu un akvakultūru, izmantojot integrētu un uz ekosistēmām balstītu pieeju, kas nodrošina jūras ekosistēmu aizsardzību; atkārtoti uzsver, ka ir vajadzīgi turpmāki centieni direktīvas saskaņotai īstenošanai, aicinot dalībvalstis savā plānošanā izmantot “uz ekosistēmām balstītu pieeju”, lai rādītu piemēru jūras teritoriālās plānošanas ieviešanai visā pasaulē; |
| --- | --- |

25.

aicina Komisiju un dalībvalstis pilnībā īstenot Jūras telpiskās plānošanas direktīvu, ņemot vērā visas ar jūru saistītās saimnieciskās darbības, tostarp zivsaimniecību, atkrastes enerģētikas iekārtas, jūras transporta maršrutus, satiksmes nodalīšanas shēmas, ostu attīstību, tūrismu un akvakultūru, izmantojot integrētu un uz ekosistēmām balstītu pieeju, kas nodrošina jūras ekosistēmu aizsardzību; atkārtoti uzsver, ka ir vajadzīgi turpmāki centieni direktīvas saskaņotai īstenošanai, aicinot dalībvalstis savā plānošanā izmantot “uz ekosistēmām balstītu pieeju”, lai rādītu piemēru jūras teritoriālās plānošanas ieviešanai visā pasaulē;

| 26. | atgādina, ka papildus CO2 un NO2 jūras transporta dekarbonizācijā jāiekļauj metāna emisijas, ņemot vērā to, ka metāns 20 gadu laikā ir vairāk nekā 80 reižu iedarbīgāks nekā CO2, padarot to par otro nozīmīgāko siltumnīcefekta gāzi, kas veicina aptuveni ceturto daļu no globālās sasilšanas, ko piedzīvojam šodien; |
| --- | --- |

26.

atgādina, ka papildus CO2

2

2

| 27. | norāda, ka melnais ogleklis ir gan gaisa piesārņotājs, gan īslaicīgs klimatiskais spēks, kas sadegšanas laikā veidojas kopā ar cietajām daļiņām, un tam ir ievērojama ietekme uz sasilšanu, turklāt tas ir otrs lielākais kuģu izraisītais klimata sasilšanas faktors; uzsver, cik svarīgi ir aizsargāt Arktiku, jo īpaši no kuģošanas radītajām emisijām un daļiņām, un atgādina, ka ES 2021. gada 13. oktobra kopīgajā paziņojumā apņēmās, ka “ievērojot Eiropas zaļā kursa mērķus un paketē “Gatavi mērķrādītājam 55 %” ietvertos priekšlikumus” virzīs “nulles emisiju un nulles piesārņojuma stratēģijas ieviešanu Ziemeļu Ledus okeānā attiecībā uz kuģu satiksmi” (22); aicina ES rīkoties starptautiskā mērogā un pieņemt konkrētus pasākumus, lai Arktikā kuģotu bez emisijām un piesārņojuma; |
| --- | --- |

27.

norāda, ka melnais ogleklis ir gan gaisa piesārņotājs, gan īslaicīgs klimatiskais spēks, kas sadegšanas laikā veidojas kopā ar cietajām daļiņām, un tam ir ievērojama ietekme uz sasilšanu, turklāt tas ir otrs lielākais kuģu izraisītais klimata sasilšanas faktors; uzsver, cik svarīgi ir aizsargāt Arktiku, jo īpaši no kuģošanas radītajām emisijām un daļiņām, un atgādina, ka ES 2021. gada 13. oktobra kopīgajā paziņojumā apņēmās, ka “ievērojot Eiropas zaļā kursa mērķus un paketē “Gatavi mērķrādītājam 55 %” ietvertos priekšlikumus” virzīs “nulles emisiju un nulles piesārņojuma stratēģijas ieviešanu Ziemeļu Ledus okeānā attiecībā uz kuģu satiksmi” (22

| 28. | pauž bažas par zemūdens troksni, ko rada jūras transports, rūpnieciskas darbības un citas jūras darbības, kā arī par vaļveidīgo sadursmēm ar kuģiem, kas negatīvi ietekmē jūras ekosistēmas un jūras sugu labklājību; aicina Komisiju apzināt un ierosināt pasākumus šo problēmu risināšanai; |
| --- | --- |

28.

pauž bažas par zemūdens troksni, ko rada jūras transports, rūpnieciskas darbības un citas jūras darbības, kā arī par vaļveidīgo sadursmēm ar kuģiem, kas negatīvi ietekmē jūras ekosistēmas un jūras sugu labklājību; aicina Komisiju apzināt un ierosināt pasākumus šo problēmu risināšanai;

| 29. | uzsver, ka okeāns ir neaizsargāts pret atkrastes fosilo degvielu/kurināmo urbšanas darbībām; uzsver, ka fosilo degvielu/kurināmo izmantošana vēl vairāk veicinās un paātrinās klimata pārmaiņas; uzskata, ka ES ir jāsadarbojas ar starptautiskajiem partneriem, lai panāktu taisnīgu pāreju no atkrastes fosilo degvielu/kurināmo urbšanas; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka okeāns ir neaizsargāts pret atkrastes fosilo degvielu/kurināmo urbšanas darbībām; uzsver, ka fosilo degvielu/kurināmo izmantošana vēl vairāk veicinās un paātrinās klimata pārmaiņas; uzskata, ka ES ir jāsadarbojas ar starptautiskajiem partneriem, lai panāktu taisnīgu pāreju no atkrastes fosilo degvielu/kurināmo urbšanas;

| 30. | atkārtoti pauž nostāju par Monitoringa, ziņošanas un verifikācijas (MZV) regulu (23) un Emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas direktīvu (24) saistībā ar Okeānu fonda izveidi, lai uzlabotu kuģu energoefektivitāti un atbalstītu ieguldījumus, kuru mērķis ir palīdzēt dekarbonizēt jūras transportu, piemēram, vēja piedziņu, tostarp tuvsatiksmes kuģošanā un ostās; |
| --- | --- |

30.

atkārtoti pauž nostāju par Monitoringa, ziņošanas un verifikācijas (MZV) regulu (23

24

| 31. | uzsver vajadzību ātri izvērst ilgtspējīgus jūras atjaunojamās enerģijas projektus, vienlaikus ņemot vērā to ietekmi uz ekosistēmām, tostarp migrējošām sugām, un ietekmi uz vidi, sociālo jomu un ekonomiku; uzsver, ka Eiropa būtu ieguvēja no spēcīga vietēja tirgus izveides atkrastes atjaunīgās enerģijas jomā, lai turpinātu izvērst savu tehnoloģisko vadību šajā jomā un tādējādi radītu Eiropas rūpniecībai jaunas globālā eksporta iespējas; |
| --- | --- |

31.

uzsver vajadzību ātri izvērst ilgtspējīgus jūras atjaunojamās enerģijas projektus, vienlaikus ņemot vērā to ietekmi uz ekosistēmām, tostarp migrējošām sugām, un ietekmi uz vidi, sociālo jomu un ekonomiku; uzsver, ka Eiropa būtu ieguvēja no spēcīga vietēja tirgus izveides atkrastes atjaunīgās enerģijas jomā, lai turpinātu izvērst savu tehnoloģisko vadību šajā jomā un tādējādi radītu Eiropas rūpniecībai jaunas globālā eksporta iespējas;

| 32. | uzsver, ka ES būtu jārāda piemērs, pieņemot vērienīgas tiesiskās prasības jūras transporta dekarbonizācijai un tā ilgtspējības uzlabošanai, vienlaikus atbalstot un veicinot pasākumus, kas vērienīguma ziņā ir vismaz līdzvērtīgi starptautiskiem forumiem, piemēram, Starptautiskajai Jūrniecības organizācijai, ļaujot jūras transporta nozarei pakāpeniski samazināt tās siltumnīcefekta gāzu emisijas visā pasaulē un ievērojot Parīzes nolīgumu; uzsver, ka gadījumā, ja Starptautiskā Jūrniecības organizācija pieņems šādus pasākumus, Komisijai būtu jāizvērtē to vērienīgums un vispārējā vides integritāte, tostarp to vispārējie mērķi attiecībā uz Parīzes nolīgumā noteiktajiem mērķiem, ES mērķi samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas visā tautsaimniecībā līdz 2030. gadam un panākt klimatneitralitāti, vēlākais, līdz 2050. gadam; uzskata, ka vajadzības gadījumā Komisijai būtu jāiesniedz Parlamentam un Padomei turpmāki priekšlikumi, lai saglabātu ES rīcības klimata jomā integritāti un efektivitāti vides jomā un atzītu ES suverenitāti regulēt savu starptautisko jūras pārvadājumu radīto emisiju daļu saskaņā ar Parīzes nolīgumā noteiktajām saistībām; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka ES būtu jārāda piemērs, pieņemot vērienīgas tiesiskās prasības jūras transporta dekarbonizācijai un tā ilgtspējības uzlabošanai, vienlaikus atbalstot un veicinot pasākumus, kas vērienīguma ziņā ir vismaz līdzvērtīgi starptautiskiem forumiem, piemēram, Starptautiskajai Jūrniecības organizācijai, ļaujot jūras transporta nozarei pakāpeniski samazināt tās siltumnīcefekta gāzu emisijas visā pasaulē un ievērojot Parīzes nolīgumu; uzsver, ka gadījumā, ja Starptautiskā Jūrniecības organizācija pieņems šādus pasākumus, Komisijai būtu jāizvērtē to vērienīgums un vispārējā vides integritāte, tostarp to vispārējie mērķi attiecībā uz Parīzes nolīgumā noteiktajiem mērķiem, ES mērķi samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas visā tautsaimniecībā līdz 2030. gadam un panākt klimatneitralitāti, vēlākais, līdz 2050. gadam; uzskata, ka vajadzības gadījumā Komisijai būtu jāiesniedz Parlamentam un Padomei turpmāki priekšlikumi, lai saglabātu ES rīcības klimata jomā integritāti un efektivitāti vides jomā un atzītu ES suverenitāti regulēt savu starptautisko jūras pārvadājumu radīto emisiju daļu saskaņā ar Parīzes nolīgumā noteiktajām saistībām;

| 33. | atzinīgi vērtē reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju (RZPO) nozīmi; mudina Komisiju sarunu par RZPO konvenciju ietvaros nodrošināt, ka apstiprinātie pārvaldības un saglabāšanas pasākumi atbilst kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem vai ir vērienīgāki par tiem, paredzot saskaņotus noteikumus ES flotei neatkarīgi no ģeogrāfiskā apgabala, kurā tā darbojas, un nodrošinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus visām flotēm, kas darbojas saskaņā ar šīm starptautiskajām konvencijām; aicina Komisiju veicināt jaunu RZPO izveidi un izvirzīt vērienīgus uzdevumus, lai uzlabotu zivju populāciju aizsardzību un zvejas resursu ilgtspējīgu pārvaldību, samazinātu izmetumus un uzlabotu pieejamos datus, lēmumu pieņemšanas atbilstību un pārredzamību; mudina plašāk izmantot kopējās pieļaujamās nozvejas un kvotu mehānismus, jo īpaši sarunās par RZPO konvenciju un ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumos, lai nodrošinātu zvejas resursu efektīvu saglabāšanu visā pasaulē; |
| --- | --- |

33.

atzinīgi vērtē reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju (RZPO) nozīmi; mudina Komisiju sarunu par RZPO konvenciju ietvaros nodrošināt, ka apstiprinātie pārvaldības un saglabāšanas pasākumi atbilst kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem vai ir vērienīgāki par tiem, paredzot saskaņotus noteikumus ES flotei neatkarīgi no ģeogrāfiskā apgabala, kurā tā darbojas, un nodrošinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus visām flotēm, kas darbojas saskaņā ar šīm starptautiskajām konvencijām; aicina Komisiju veicināt jaunu RZPO izveidi un izvirzīt vērienīgus uzdevumus, lai uzlabotu zivju populāciju aizsardzību un zvejas resursu ilgtspējīgu pārvaldību, samazinātu izmetumus un uzlabotu pieejamos datus, lēmumu pieņemšanas atbilstību un pārredzamību; mudina plašāk izmantot kopējās pieļaujamās nozvejas un kvotu mehānismus, jo īpaši sarunās par RZPO konvenciju un ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumos, lai nodrošinātu zvejas resursu efektīvu saglabāšanu visā pasaulē;

| 34. | uzsver, ka pilnībā jāņem vērā sociālās vajadzības, kas saistītas ar pāreju uz ilgtspējīgu zilo ekonomiku; aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt esošā darbaspēka pārkvalifikāciju un kvalifikācijas celšanu, kā arī piesaistīt darbaspēkam jaunus cilvēkus ar prasmēm, kas vajadzīgas ilgtspējīgai ekonomikas praksei; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka pilnībā jāņem vērā sociālās vajadzības, kas saistītas ar pāreju uz ilgtspējīgu zilo ekonomiku; aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt esošā darbaspēka pārkvalifikāciju un kvalifikācijas celšanu, kā arī piesaistīt darbaspēkam jaunus cilvēkus ar prasmēm, kas vajadzīgas ilgtspējīgai ekonomikas praksei;

| 35. | aicina Komisiju veikt un izmantot esošās sociālekonomiskās analīzes par problēmām, ar kurām saskaras ES zvejnieku kopienas, lai apzinātu piemērotus atbalsta pasākumus un dažādošanu ar mērķi nodrošināt taisnīgu un vienlīdzīgu pāreju; |
| --- | --- |

35.

aicina Komisiju veikt un izmantot esošās sociālekonomiskās analīzes par problēmām, ar kurām saskaras ES zvejnieku kopienas, lai apzinātu piemērotus atbalsta pasākumus un dažādošanu ar mērķi nodrošināt taisnīgu un vienlīdzīgu pāreju;

Izpratnes, pētniecības un zināšanu veicināšana

Izpratnes, pētniecības un zināšanu veicināšana

| 36. | uzsver, ka ir jāatbalsta pētniecība un inovācijas okeānu klimata pielāgošanās un atjaunojamo jūras energoresursu jomā, lai ES kļūtu par līderi videi nekaitīgu kuģu, zvejas kuģu un ostu jomā; uzsver, ka būtu jānodrošina dziļjūras ekosistēmām un biodaudzveidībai paredzēts finansējums; aicina veikt stingrus pasākumus, lai novērstu kuģu radīto piesārņojumu un nelikumīgu atkritumu izplūdi; aicina ES uzņemties vadošo lomu zaļo koridoru un savienojumu izveidē starp zaļajām ostām visā pasaulē, lai nostiprinātu un paplašinātu zaļo pārkārtošanos jūrniecības nozarē; aicina veikt stingrus pasākumus, lai novērstu kuģu radīto piesārņojumu un nelikumīgu atkritumu izplūdi; |
| --- | --- |

36.

uzsver, ka ir jāatbalsta pētniecība un inovācijas okeānu klimata pielāgošanās un atjaunojamo jūras energoresursu jomā, lai ES kļūtu par līderi videi nekaitīgu kuģu, zvejas kuģu un ostu jomā; uzsver, ka būtu jānodrošina dziļjūras ekosistēmām un biodaudzveidībai paredzēts finansējums; aicina veikt stingrus pasākumus, lai novērstu kuģu radīto piesārņojumu un nelikumīgu atkritumu izplūdi; aicina ES uzņemties vadošo lomu zaļo koridoru un savienojumu izveidē starp zaļajām ostām visā pasaulē, lai nostiprinātu un paplašinātu zaļo pārkārtošanos jūrniecības nozarē; aicina veikt stingrus pasākumus, lai novērstu kuģu radīto piesārņojumu un nelikumīgu atkritumu izplūdi;

| 37. | uzskata, ka nākamajos gados būtu strauji jāpalielina ilgtspējīgas kuģu degvielas izstrāde un ražošana un ka ES un tās dalībvalstīm būtu jāiegulda ilgtspējīgas kuģu degvielas pētniecībā un ražošanā, jo tā rada gan vides, gan rūpniecības iespējas; aicina Komisiju izskatīt iespēju izveidot ES ilgtspējīgas kuģu degvielas un tehnoloģiju pētniecības centru, kas palīdzētu koordinēt ilgtspējīgas kuģu degvielas izstrādē iesaistīto ieinteresēto personu centienus; |
| --- | --- |

37.

uzskata, ka nākamajos gados būtu strauji jāpalielina ilgtspējīgas kuģu degvielas izstrāde un ražošana un ka ES un tās dalībvalstīm būtu jāiegulda ilgtspējīgas kuģu degvielas pētniecībā un ražošanā, jo tā rada gan vides, gan rūpniecības iespējas; aicina Komisiju izskatīt iespēju izveidot ES ilgtspējīgas kuģu degvielas un tehnoloģiju pētniecības centru, kas palīdzētu koordinēt ilgtspējīgas kuģu degvielas izstrādē iesaistīto ieinteresēto personu centienus;

| 38. | pauž atbalstu Okeāna zinātnes desmitgadei ilgstpējīgai attīstībai un Komisijas “Misijai Jūras zvaigzne 2030: atjaunot mūsu okeānu un ūdeņus”, kuru mērķis ir paātrināt zināšanu un datu vākšanu un okeāna atjaunošanu, kā arī ar konkrētiem un reģionāliem izmēģinājuma projektiem veicināt ciklisku redzējumu par okeāna, jūru un upju atjaunošanu; |
| --- | --- |

38.

pauž atbalstu Okeāna zinātnes desmitgadei ilgstpējīgai attīstībai un Komisijas “Misijai Jūras zvaigzne 2030: atjaunot mūsu okeānu un ūdeņus”, kuru mērķis ir paātrināt zināšanu un datu vākšanu un okeāna atjaunošanu, kā arī ar konkrētiem un reģionāliem izmēģinājuma projektiem veicināt ciklisku redzējumu par okeāna, jūru un upju atjaunošanu;

| 39. | atzīst, ka ir jāiesaista zinātnes aprindas, lai koordinētu centienus ilgtspējīgas okeāna nākotnes izveidei, kas sekmē jaunus zināšanu iegūšanas un apmaiņas veidus; tādēļ aicina ES atbalstīt starptautiskas okeānu ilgtspējas ekspertu grupas izveidi, pamatojoties uz Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes modeli, lai liktu pamatus turpmākai okeānu pārvaldībai un apsaimniekošanai; |
| --- | --- |

39.

atzīst, ka ir jāiesaista zinātnes aprindas, lai koordinētu centienus ilgtspējīgas okeāna nākotnes izveidei, kas sekmē jaunus zināšanu iegūšanas un apmaiņas veidus; tādēļ aicina ES atbalstīt starptautiskas okeānu ilgtspējas ekspertu grupas izveidi, pamatojoties uz Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes modeli, lai liktu pamatus turpmākai okeānu pārvaldībai un apsaimniekošanai;

| 40. | atbalsta starpvaldību Vērienīgu ieceru koalīcijas dabas un cilvēku labā centienus Kostarikas, Francijas un Apvienotās Karalistes vadībā; atzinīgi vērtē Komisijas dalību šajā koalīcijā; atgādina par ES apņemšanos panākt okeānu un jūras resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu, kā norādīts ANO ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam 14. ilgtspējīgas attīstības mērķī; |
| --- | --- |

40.

atbalsta starpvaldību Vērienīgu ieceru koalīcijas dabas un cilvēku labā centienus Kostarikas, Francijas un Apvienotās Karalistes vadībā; atzinīgi vērtē Komisijas dalību šajā koalīcijā; atgādina par ES apņemšanos panākt okeānu un jūras resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu, kā norādīts ANO ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam 14. ilgtspējīgas attīstības mērķī;

o

o o

| 41. | uzdod priekšsēdētājai nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

41.

uzdod priekšsēdētājai nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 270, 7.7.2021., 2. lpp.

1

(2)  OV C 458, 19.12.2018., 9. lpp.

2

(3)  OV C 67, 8.2.2022., 25. lpp.

3

(4)  OV L 164, 25.6.2008., 19. lpp.

4

(5)  OV L 257, 28.8.2014., 135. lpp.

5

(6)  OV C 494, 8.12.2021., 14. lpp.

6

(7)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0135.

7

(8)  OV C 101, 16.3.2018., 123. lpp.

8

(9)  OV C 337, 20.9.2018., 30. lpp..

9

(10)  OV C 342, 6.9.2022., 66. lpp.

10

(11)  OV C 99, 1.3.2022., 214. lpp.

11

(12)  OV C 99, 1.3.2022., 88. lpp.

12

(13)  ANO klimatrīcība, “Okeāns – pasaules lielākais sabiedrotais cīņā pret klimata pārmaiņām”.

13

(14)  “Marine Biodiversity and Ecosystems Underpin a Healthy Planet and Social Well-Being”, UN Chronicle, Nr. 1 un 2, LIV sējums – Our Ocean, Our World, 2017. gada maijs.

14

Marine Biodiversity and Ecosystems Underpin a Healthy Planet and Social Well-Being

UN Chronicle

Our Ocean, Our World

(15)  Starptautiskais Valūtas fonds, “A strategy to protect whales can limit greenhouse gases and global warming”, 2019. gada decembris.

15

A strategy to protect whales can limit greenhouse gases and global warming

(16)  Eiropas Vides aģentūra, “Ocean governance”, 2022. gada 5. maijs.

16

Ocean governance

(17)  Kā apstiprināts Parlamenta 2022. gada 3. maija rezolūcijā “Virzība uz ilgtspējīgu zilo ekonomiku ES: zvejniecības un akvakultūras nozaru loma”.

17

(18)  Skatīt Komisijas 2022. gada 3. maija“EU Blue Economy Report 2022”.

18

“EU Blue Economy Report 2022”

(19)  Kā pausts Parlamenta 2021. gada 8. jūlija rezolūcijā par AJT izveidi un Dienvidu okeāna bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu.

19

(20)  Sk. ANO Vides programmas Austrumāzijas jūru koordinācijas struktūras (COBSEA) dokumentu “Marine Litter and Plastic Pollution” un ANO Vides programmas kopsavilkumu From pollution to solution:
  a global assessment of marine litter and plastic pollution, 2021. gads.

20

COBSEA

Marine Litter and Plastic Pollution

From pollution to solution:

a global assessment of marine litter and plastic pollution

(21)  OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.

21

(22)  Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgs paziņojums (2021. gada 13. oktobris) “Spēcīgāka ES iesaiste, lai nodrošinātu miermīlīgu, ilgtspējīgu un labklājīgu Arktikas reģionu”, 9. lpp. (JOIN(2021)0027).

22

(23)  Parlamenta nostāja (2020. gada 16. septembris), par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) 2015/757, lai pienācīgi ņemtu vērā kuģu degvieleļļas patēriņa datu vākšanas globālo sistēmu (OV C 385, 22.9.2021., 217. lpp).

23

(24)  OV L 76, 19.3.2018., 3. lpp.

24

---

IETEIKUMI

Eiropas Parlaments

Trešdiena, 2022. gada 5. oktobris

| 14.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 132/115 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 132/115

---

P9_TA(2022)0345

ES stratēģiskās attiecības un partnerība ar Āfrikas ragu

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. oktobra ieteikums Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam/ Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par ES stratēģiskajām attiecībām un partnerību ar Āfrikas ragu (2021/2206(INI))

(2023/C 132/16)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 10. maija secinājumus par tematu “Āfrikas rags: ES ģeostratēģiskā prioritāte” un jo īpaši to 28. punktu par seksuālās un reproduktīvās veselības un tiesību pieejamību un ievērošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 10. maija secinājumus par tematu “Āfrikas rags: ES ģeostratēģiskā prioritāte” un jo īpaši to 28. punktu par seksuālās un reproduktīvās veselības un tiesību pieejamību un ievērošanu,

| — | ņemot vērā sestā Eiropas Savienības un Āfrikas Savienības samita 2022. gada 18. februāra galīgo kopīgo paziņojumu par kopīgu redzējumu 2030. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā sestā Eiropas Savienības un Āfrikas Savienības samita 2022. gada 18. februāra galīgo kopīgo paziņojumu par kopīgu redzējumu 2030. gadam,

| — | ņemot vērā Padomes 2018. gada 25. jūnija secinājumus par Āfrikas ragu un Sarkano jūru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2018. gada 25. jūnija secinājumus par Āfrikas ragu un Sarkano jūru,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2020. gada 16. septembra rezolūcija par ES un Āfrikas sadarbību drošības jomā Sāhelas reģionā, Rietumāfrikā un Āfrikas ragā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2020. gada 16. septembra rezolūcija par ES un Āfrikas sadarbību drošības jomā Sāhelas reģionā, Rietumāfrikā un Āfrikas ragā (1),

| — | ņemot vērā 2022. gada 21. martā pieņemto Stratēģisko drošības un aizsardzības kompasu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 21. martā pieņemto Stratēģisko drošības un aizsardzības kompasu,

| — | ņemot vērā 2021. gada 25. marta rezolūciju par jaunu ES un Āfrikas stratēģiju — partnerība ilgtspējīgai un iekļaujošai attīstībai (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 25. marta rezolūciju par jaunu ES un Āfrikas stratēģiju — partnerība ilgtspējīgai un iekļaujošai attīstībai (2),

| — | ņemot vērā 2021. gada 25. novembra rezolūciju par stāvokli Somālijā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 25. novembra rezolūciju par stāvokli Somālijā (3),

| — | ņemot vērā 2021. gada 16. septembra rezolūciju par stāvokli Kakumas bēgļu nometnē Kenijā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 16. septembra rezolūciju par stāvokli Kakumas bēgļu nometnē Kenijā (4),

| — | ņemot vērā 2022. gada 20. janvāra rezolūciju par politisko krīzi Sudānā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 20. janvāra rezolūciju par politisko krīzi Sudānā (5),

| — | ņemot vērā 2020. gada 26. novembra rezolūciju par stāvokli Etiopijā (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 26. novembra rezolūciju par stāvokli Etiopijā (6),

| — | ņemot vērā 2021. gada 7. oktobra rezolūciju par humanitāro situāciju Tigrajā (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 7. oktobra rezolūciju par humanitāro situāciju Tigrajā (7),

| — | ņemot vērā 2021. gada 11. februāra rezolūciju par politisko situāciju Ugandā (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 11. februāra rezolūciju par politisko situāciju Ugandā (8),

| — | ņemot vērā 2019. gada 24. oktobra rezolūciju par LGBTI stāvokli Ugandā (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 24. oktobra rezolūciju par LGBTI stāvokli Ugandā (9),

| — | ņemot vērā 2020. gada 8. oktobra rezolūciju par Eritreju, jo īpaši Dawit Isaak lietu (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 8. oktobra rezolūciju par Eritreju, jo īpaši Dawit Isaak lietu (10),

| — | ņemot vērā 2016. gada 10. marta rezolūciju par stāvokli Eritrejā (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 10. marta rezolūciju par stāvokli Eritrejā (11),

| — | ņemot vērā 2017. gada 18. maija rezolūciju par Dienvidsudānu (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 18. maija rezolūciju par Dienvidsudānu (12),

| — | ņemot vērā 2016. gada 12. maija rezolūciju par Džibutiju (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 12. maija rezolūciju par Džibutiju (13),

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes rezolūcijas Nr. 1325, Nr. 1820, Nr. 1888, Nr. 1889, Nr. 1960, Nr. 2106, Nr. 2122, Nr. 2242, Nr. 2467 un Nr. 2493 par sievietēm, mieru un drošību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes rezolūcijas Nr. 1325, Nr. 1820, Nr. 1888, Nr. 1889, Nr. 1960, Nr. 2106, Nr. 2122, Nr. 2242, Nr. 2467 un Nr. 2493 par sievietēm, mieru un drošību,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes rezolūcijas Nr. 2250, Nr. 2419 un Nr. 2535 par jaunatni, mieru un drošību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes rezolūcijas Nr. 2250, Nr. 2419 un Nr. 2535 par jaunatni, mieru un drošību,

| — | ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību komisijas 2014. gada maija rezolūciju par aizsardzību pret vardarbību un citiem cilvēktiesību pārkāpumiem pret personām, pamatojoties uz viņu reālu vai domātu seksuālo orientāciju vai dzimumidentitāti, un 2017. gada maija rezolūciju par cilvēktiesību aizstāvju stāvokli Āfrikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību komisijas 2014. gada maija rezolūciju par aizsardzību pret vardarbību un citiem cilvēktiesību pārkāpumiem pret personām, pamatojoties uz viņu reālu vai domātu seksuālo orientāciju vai dzimumidentitāti, un 2017. gada maija rezolūciju par cilvēktiesību aizstāvju stāvokli Āfrikā,

| — | ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību komisijas 60. kārtējā sesijā 2017. gada maijā pieņemtās pamatnostādnes par biedrošanās un pulcēšanās brīvību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību komisijas 60. kārtējā sesijā 2017. gada maijā pieņemtās pamatnostādnes par biedrošanās un pulcēšanās brīvību,

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2020. gada 25. marta kopīgo paziņojumu “ES Rīcības plāns cilvēktiesību un demokrātijas jomā 2020.-2024. gadam” (JOIN(2020)0005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2020. gada 25. marta kopīgo paziņojumu “ES Rīcības plāns cilvēktiesību un demokrātijas jomā 2020.-2024. gadam” (JOIN(2020)0005),

| — | ņemot vērā ES rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā 2015.–2019. gadam un jo īpaši 22.b darbību, kurā izklāstīta Eiropas Ārējās darbības dienesta, Komisijas, Padomes un dalībvalstu atbildība izstrādāt un īstenot ES politiku pārejas tiesiskuma jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā 2015.–2019. gadam un jo īpaši 22.b darbību, kurā izklāstīta Eiropas Ārējās darbības dienesta, Komisijas, Padomes un dalībvalstu atbildība izstrādāt un īstenot ES politiku pārejas tiesiskuma jomā,

| — | ņemot vērā Konvenciju par kājnieku mīnu izmantošanas, uzglabāšanas, ražošanas un nodošanas aizliegumu un to iznīcināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvenciju par kājnieku mīnu izmantošanas, uzglabāšanas, ražošanas un nodošanas aizliegumu un to iznīcināšanu,

| — | ņemot vērā vienošanos, kas parakstīta trešajā Reģionālajā ministru forumā par migrāciju Nairobi, Kenijā 2022. gada 1. aprīlī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā vienošanos, kas parakstīta trešajā Reģionālajā ministru forumā par migrāciju Nairobi, Kenijā 2022. gada 1. aprīlī,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2022. gada 31. martā pieņemto Rezolūciju Nr. 2628, ar ko Āfrikas Savienības misiju Somālijā (AMISOM) pārveido par Āfrikas Savienības pārejas misiju Somālijā (ATMIS), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2022. gada 31. martā pieņemto Rezolūciju Nr. 2628, ar ko Āfrikas Savienības misiju Somālijā (AMISOM) pārveido par Āfrikas Savienības pārejas misiju Somālijā (ATMIS),

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā 1989. gada ANO Konvenciju par bērna tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1989. gada ANO Konvenciju par bērna tiesībām,

| — | ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2015. gada 25. septembra rezolūciju “Pārveidosim mūsu pasauli: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”, kas tika pieņemta ANO ilgtspējīgas attīstības samitā Ņujorkā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2015. gada 25. septembra rezolūciju “Pārveidosim mūsu pasauli: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”, kas tika pieņemta ANO ilgtspējīgas attīstības samitā Ņujorkā,

| — | ņemot vērā ANO 1981. gada Deklarāciju par jebkādas uz reliģiju vai ticību balstītas diskriminācijas izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1981. gada Deklarāciju par jebkādas uz reliģiju vai ticību balstītas diskriminācijas izskaušanu,

| — | ņemot vērā 2020. gada 12. februāra rezolūciju par ES stratēģiju sieviešu dzimumorgānu kropļošanas pārtraukšanai pasaulē (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 12. februāra rezolūciju par ES stratēģiju sieviešu dzimumorgānu kropļošanas pārtraukšanai pasaulē (14),

| — | ņemot vērā Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus,

| — | ņemot vērā Etiopijas Cilvēktiesību komisijas/ANO Augstā cilvēktiesību komisāra biroja 2021. gada 3. novembra ziņojumu par kopīgu izmeklēšanu attiecībā uz iespējamiem starptautisko cilvēktiesību, humanitāro tiesību un bēgļu tiesību pārkāpumiem, ko izdarījušas visas konfliktā iesaistītās puses Tigrajas reģionā Etiopijā un Etiopijas Cilvēktiesību komisijas 2022. gada 11. marta ziņojumu par cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumiem, kas izdarīti Afaras un Amharas reģionos Etiopijā no 2021. gada septembra līdz decembrim, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Etiopijas Cilvēktiesību komisijas/ANO Augstā cilvēktiesību komisāra biroja 2021. gada 3. novembra ziņojumu par kopīgu izmeklēšanu attiecībā uz iespējamiem starptautisko cilvēktiesību, humanitāro tiesību un bēgļu tiesību pārkāpumiem, ko izdarījušas visas konfliktā iesaistītās puses Tigrajas reģionā Etiopijā un Etiopijas Cilvēktiesību komisijas 2022. gada 11. marta ziņojumu par cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumiem, kas izdarīti Afaras un Amharas reģionos Etiopijā no 2021. gada septembra līdz decembrim,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2021. gada 17. decembra rezolūciju, ar ko izveido starptautisku cilvēktiesību ekspertu komisiju, lai veiktu rūpīgu un objektīvu izmeklēšanu saistībā ar apgalvojumiem par pārkāpumiem un aizskārumiem, ko kopš 2020. gada 3. novembra ir izdarījušas visas konfliktā Etiopijā iesaistītās puses, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2021. gada 17. decembra rezolūciju, ar ko izveido starptautisku cilvēktiesību ekspertu komisiju, lai veiktu rūpīgu un objektīvu izmeklēšanu saistībā ar apgalvojumiem par pārkāpumiem un aizskārumiem, ko kopš 2020. gada 3. novembra ir izdarījušas visas konfliktā Etiopijā iesaistītās puses,

| — | ņemot vērā 2018. gada 12. septembra Atjaunoto nolīgumu par konflikta risinājumu Dienvidsudānas Republikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 12. septembra Atjaunoto nolīgumu par konflikta risinājumu Dienvidsudānas Republikā,

| — | ņemot vērā Stokholmas Starptautiskā miera pētniecības institūta 2020. gada decembra pamatinformācijas apkopojumu “Eiropas Savienības apmācības misija Somālijā: novērtējums”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Stokholmas Starptautiskā miera pētniecības institūta 2020. gada decembra pamatinformācijas apkopojumu “Eiropas Savienības apmācības misija Somālijā: novērtējums”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 118. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 118. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0207/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0207/2022),

| A. | tā kā ar Padomes 2021. gada 10. maija secinājumiem ir izveidota jauna stratēģija attiecībā uz Āfrikas ragu un radīts jauns impulss ES partnerībai ar šo reģionu, kas Savienībai ir primāri un stratēģiski svarīgs, |
| --- | --- |

A.

tā kā ar Padomes 2021. gada 10. maija secinājumiem ir izveidota jauna stratēģija attiecībā uz Āfrikas ragu un radīts jauns impulss ES partnerībai ar šo reģionu, kas Savienībai ir primāri un stratēģiski svarīgs,

| B. | tā kā Āfrikas rags ir politiskā, ekonomiskā un komerciālā ziņā Eiropas Savienībai stratēģiski svarīgs reģions, ar kuru Eiropai ir ilgstošas politiskas un ekonomiskas saites; tā kā Āfrikas ragam ir izaugsmes potenciāls ekonomiskā un politiskā ziņā, taču tas saskaras ar vairākiem kritiskiem šķēršļiem, tostarp Covid-19 krīzi, klimata pārmaiņu negatīvo ietekmi, ūdens un pārtikas trūkuma palielināšanos, pārtuksnešošanos un atmežošanu, zemu noturību pret dabas katastrofām, iedzīvotāju skaita pieaugumu un urbanizāciju apvienojumā ar ierobežotu darbvietu radīšanu un dziļu nevienlīdzību, pienācīgas infrastruktūras trūkumu, nestabilitāti un politiskām un citām problēmām; tā kā demokrātija, laba pārvaldība, pārskatatbildība, tiesiskums, cilvēktiesības, dzimumu līdztiesība un iekļaujoša un līdzdalīga sabiedrība ir miera un reģionālās stabilitātes priekšnosacījums; |
| --- | --- |

B.

tā kā Āfrikas rags ir politiskā, ekonomiskā un komerciālā ziņā Eiropas Savienībai stratēģiski svarīgs reģions, ar kuru Eiropai ir ilgstošas politiskas un ekonomiskas saites; tā kā Āfrikas ragam ir izaugsmes potenciāls ekonomiskā un politiskā ziņā, taču tas saskaras ar vairākiem kritiskiem šķēršļiem, tostarp Covid-19 krīzi, klimata pārmaiņu negatīvo ietekmi, ūdens un pārtikas trūkuma palielināšanos, pārtuksnešošanos un atmežošanu, zemu noturību pret dabas katastrofām, iedzīvotāju skaita pieaugumu un urbanizāciju apvienojumā ar ierobežotu darbvietu radīšanu un dziļu nevienlīdzību, pienācīgas infrastruktūras trūkumu, nestabilitāti un politiskām un citām problēmām; tā kā demokrātija, laba pārvaldība, pārskatatbildība, tiesiskums, cilvēktiesības, dzimumu līdztiesība un iekļaujoša un līdzdalīga sabiedrība ir miera un reģionālās stabilitātes priekšnosacījums;

| C. | tā kā Āfrikas raga valstis (Somālija, Etiopija, Sudāna, Kenija, Uganda, Eritreja, Dienvidsudāna un Džibutija) ir pakļautas kopīgiem riskiem un draudiem, tostarp klimata pārmaiņu tūlītējai un ilgtermiņa ietekmei, džihādistu terorismam, etniskajai spriedzei un vājas pārvaldības problēmām; tā kā visām reģiona valstīm ir raksturīga pastāvīga nestabilitāte, ko izraisa notiekošie konflikti, smagie cilvēktiesību pārkāpumi, ko veic visas konfliktā iesaistītās puses, tostarp bērnu kareivju vervēšana, mērķtiecīgi uzbrukumi civiliedzīvotājiem un civilās infrastruktūras objektiem un seksuāla vardarbība pret sievietēm un meitenēm; tā kā nesodāmība par kara noziegumiem un citiem starptautisko humanitāro tiesību un cilvēktiesību pārkāpumiem joprojām ir norma, savukārt centieni nodrošināt taisnīgumu cietušajiem lielā mērā ir izrādījušies nerezultatīvi; tā kā 2021. gada decembrī ANO Cilvēktiesību padome izveidoja ANO Cilvēktiesību ekspertu komisiju Etiopijas jautājumos, lai izmeklētu iespējamos kara noziegumus un citus pārkāpumus; |
| --- | --- |

C.

tā kā Āfrikas raga valstis (Somālija, Etiopija, Sudāna, Kenija, Uganda, Eritreja, Dienvidsudāna un Džibutija) ir pakļautas kopīgiem riskiem un draudiem, tostarp klimata pārmaiņu tūlītējai un ilgtermiņa ietekmei, džihādistu terorismam, etniskajai spriedzei un vājas pārvaldības problēmām; tā kā visām reģiona valstīm ir raksturīga pastāvīga nestabilitāte, ko izraisa notiekošie konflikti, smagie cilvēktiesību pārkāpumi, ko veic visas konfliktā iesaistītās puses, tostarp bērnu kareivju vervēšana, mērķtiecīgi uzbrukumi civiliedzīvotājiem un civilās infrastruktūras objektiem un seksuāla vardarbība pret sievietēm un meitenēm; tā kā nesodāmība par kara noziegumiem un citiem starptautisko humanitāro tiesību un cilvēktiesību pārkāpumiem joprojām ir norma, savukārt centieni nodrošināt taisnīgumu cietušajiem lielā mērā ir izrādījušies nerezultatīvi; tā kā 2021. gada decembrī ANO Cilvēktiesību padome izveidoja ANO Cilvēktiesību ekspertu komisiju Etiopijas jautājumos, lai izmeklētu iespējamos kara noziegumus un citus pārkāpumus;

| D. | tā kā kopš konflikta sākuma Tigrajas reģionā Etiopijā 2020. gada novembrī Āfrikas raga reģiona vispārējā stabilitāte ir vēl vairāk pasliktinājusies un to apdraud sarežģītas politiskās pārejas, kas notiek vairākās valstīs; tā kā humanitārā situācija Etiopijā joprojām ir dramatiska konfliktu, sausuma un liela mēroga iekšējās pārvietošanas dēļ; tā kā federālā valdība 2022. gada 24. martā paziņoja par pamieru humanitāriem mērķiem, lai atvieglotu palīdzības sniegšanu Tigrajai, kas konflikta dēļ bija bloķēta; tā kā 2022. gada 24. augustā atsākās karadarbība Etiopijas ziemeļu reģionā; tā kā, neraugoties uz to, ka konflikts Etiopijā joprojām ir ļoti brutāls, tas ir sasniedzis jaunu posmu, ņemot vērā abu konfliktā iesaistīto pušu publisko apņemšanos sarunu ceļā panākt risinājumu Āfrikas Savienības vadītas sistēmas ietvaros; tā kā lielā Etiopijas renesanses aizsprosta būvniecība un otrā uzpildes fāze, ko Etiopija īsteno Nīlas augštecē, turpina radīt spriedzi starp Etiopiju un tās kaimiņvalstīm; |
| --- | --- |

D.

tā kā kopš konflikta sākuma Tigrajas reģionā Etiopijā 2020. gada novembrī Āfrikas raga reģiona vispārējā stabilitāte ir vēl vairāk pasliktinājusies un to apdraud sarežģītas politiskās pārejas, kas notiek vairākās valstīs; tā kā humanitārā situācija Etiopijā joprojām ir dramatiska konfliktu, sausuma un liela mēroga iekšējās pārvietošanas dēļ; tā kā federālā valdība 2022. gada 24. martā paziņoja par pamieru humanitāriem mērķiem, lai atvieglotu palīdzības sniegšanu Tigrajai, kas konflikta dēļ bija bloķēta; tā kā 2022. gada 24. augustā atsākās karadarbība Etiopijas ziemeļu reģionā; tā kā, neraugoties uz to, ka konflikts Etiopijā joprojām ir ļoti brutāls, tas ir sasniedzis jaunu posmu, ņemot vērā abu konfliktā iesaistīto pušu publisko apņemšanos sarunu ceļā panākt risinājumu Āfrikas Savienības vadītas sistēmas ietvaros; tā kā lielā Etiopijas renesanses aizsprosta būvniecība un otrā uzpildes fāze, ko Etiopija īsteno Nīlas augštecē, turpina radīt spriedzi starp Etiopiju un tās kaimiņvalstīm;

| E. | tā kā ES ir nozīmīga, ilglaicīga un uzticama partnere, kas atbalsta mieru, drošību, ilgtspējīgu attīstību un humāno palīdzību reģionā, un tā kā ir pienācīgi jāņem vērā šī partnerība mieram, drošībai, demokrātijai, ilgtspējīgai attīstībai un humānajai palīdzībai; tā kā pašreizējās reģionālās organizācijas un citas iniciatīvas, piemēram, Āfrikas Savienība un daudznacionālā apvienotā taktiskā grupa, ir arī vadošie dalībnieki Āfrikas raga drošības problēmu risināšanā; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES ir nozīmīga, ilglaicīga un uzticama partnere, kas atbalsta mieru, drošību, ilgtspējīgu attīstību un humāno palīdzību reģionā, un tā kā ir pienācīgi jāņem vērā šī partnerība mieram, drošībai, demokrātijai, ilgtspējīgai attīstībai un humānajai palīdzībai; tā kā pašreizējās reģionālās organizācijas un citas iniciatīvas, piemēram, Āfrikas Savienība un daudznacionālā apvienotā taktiskā grupa, ir arī vadošie dalībnieki Āfrikas raga drošības problēmu risināšanā;

| F. | tā kā pirmā Ķīnas un Āfrikas raga miera, pārvaldības un attīstības konference notika 2022. gada 20. un 21. jūnijā; tā kā sanāksmē klātesošais Ķīnas īpašais sūtnis Āfrikas ragā Xue Bing piedāvāja Pekinas beznosacījumu atbalstu konfliktu atrisināšanai reģionā, vienlaikus aicinot valstis būt neatkarīgām no ārvalstu iejaukšanās; |
| --- | --- |

F.

tā kā pirmā Ķīnas un Āfrikas raga miera, pārvaldības un attīstības konference notika 2022. gada 20. un 21. jūnijā; tā kā sanāksmē klātesošais Ķīnas īpašais sūtnis Āfrikas ragā Xue Bing piedāvāja Pekinas beznosacījumu atbalstu konfliktu atrisināšanai reģionā, vienlaikus aicinot valstis būt neatkarīgām no ārvalstu iejaukšanās;

| G. | Dienvidsudānā pasliktinās spriedzes un konfliktu, vietējo kopienu vardarbības un atkārtotu plūdu dēļ; tā kā ANO lēš, ka Somālijai, Etiopijai un Kenijai 2022. gadā ir vajadzīga steidzama humānā palīdzība 4,4 miljardu ASV dolāru apmērā, lai palīdzētu 29,1 miljonam cilvēku; tā kā līdz 2022. gada aprīlim starptautiskā sabiedrība bija apmierinājusi tikai 5 % no šīm vajadzībām; tā kā sausums jau ir izraisījis aptuveni 3 miljonu lauksaimniecības dzīvnieku nāvi Etiopijas dienvidos un Kenijas sausajos reģionos un aptuveni 30 % mājsaimniecību ganāmpulku ir gājuši bojā Somālijā; tā kā Austrumāfrikā vērojamā siseņu invāzija Etiopijā un Somālijā ir sasniegusi vislielākos apmērus 25 gadu laikā un Kenijā — 70 gadu laikā, un tas rada nopietnus draudus reģiona nodrošinātībai ar pārtiku; tā kā smagas un akūtas uztura nepietiekamības rezultātā Etiopijā, Kenijā un Somālijā no 2022. gada janvāra līdz jūnijam tika ārstēti aptuveni 568 000 bērni, un paredzams, ka šajās trīs valstīs aptuveni 6,5 miljoni bērnu cietīs no akūtas uztura nepietiekamības; tā kā Pārtikas nodrošinājuma un uztura darba grupa pašlaik lēš, ka 23–26 miljoni cilvēku līdz 2023. gada februārim varētu saskarties ar lielu un akūtu pārtikas nodrošinājuma trūkumu, kas galvenokārt skaidrojams ar sausumu reģionā, ja periodā no oktobra līdz decembrim izpaliks lietus; tā kā eksperti ir prognozējuši, ka biežāka siseņu pārvietošanās starp Keniju, Etiopiju un Somāliju vēl vairāk saasinās jau tā nestabilo pārtikas nodrošinājuma situāciju; tā kā Ukrainā notiekošā kara katastrofālās sekas saasina nopietno pārtikas krīzi Āfrikas raga valstīs, pārtikas, kurināmā un preču cenām sasniedzot vēl nepieredzētus līmeņus; |
| --- | --- |

G.

Dienvidsudānā pasliktinās spriedzes un konfliktu, vietējo kopienu vardarbības un atkārtotu plūdu dēļ; tā kā ANO lēš, ka Somālijai, Etiopijai un Kenijai 2022. gadā ir vajadzīga steidzama humānā palīdzība 4,4 miljardu ASV dolāru apmērā, lai palīdzētu 29,1 miljonam cilvēku; tā kā līdz 2022. gada aprīlim starptautiskā sabiedrība bija apmierinājusi tikai 5 % no šīm vajadzībām; tā kā sausums jau ir izraisījis aptuveni 3 miljonu lauksaimniecības dzīvnieku nāvi Etiopijas dienvidos un Kenijas sausajos reģionos un aptuveni 30 % mājsaimniecību ganāmpulku ir gājuši bojā Somālijā; tā kā Austrumāfrikā vērojamā siseņu invāzija Etiopijā un Somālijā ir sasniegusi vislielākos apmērus 25 gadu laikā un Kenijā — 70 gadu laikā, un tas rada nopietnus draudus reģiona nodrošinātībai ar pārtiku; tā kā smagas un akūtas uztura nepietiekamības rezultātā Etiopijā, Kenijā un Somālijā no 2022. gada janvāra līdz jūnijam tika ārstēti aptuveni 568 000 bērni, un paredzams, ka šajās trīs valstīs aptuveni 6,5 miljoni bērnu cietīs no akūtas uztura nepietiekamības; tā kā Pārtikas nodrošinājuma un uztura darba grupa pašlaik lēš, ka 23–26 miljoni cilvēku līdz 2023. gada februārim varētu saskarties ar lielu un akūtu pārtikas nodrošinājuma trūkumu, kas galvenokārt skaidrojams ar sausumu reģionā, ja periodā no oktobra līdz decembrim izpaliks lietus; tā kā eksperti ir prognozējuši, ka biežāka siseņu pārvietošanās starp Keniju, Etiopiju un Somāliju vēl vairāk saasinās jau tā nestabilo pārtikas nodrošinājuma situāciju; tā kā Ukrainā notiekošā kara katastrofālās sekas saasina nopietno pārtikas krīzi Āfrikas raga valstīs, pārtikas, kurināmā un preču cenām sasniedzot vēl nepieredzētus līmeņus;

| H. | tā kā Covid-19 pandēmija reģionam radīja veselības, sociālekonomiskas un politiskas problēmas, padziļinot nabadzību, palielinot nevienlīdzību un pasliktinot strukturālo un iesakņojušos diskrimināciju, postoši ietekmējot cilvēktiesības un pilsonisko brīvību, jo īpaši minoritāšu grupām un neaizsargātiem cilvēkiem; tā kā šajā kontekstā dažas valdības ir izmantojušas ar Covid-19 saistītus tiesību aktus, lai apspiestu cilvēktiesības; |
| --- | --- |

H.

tā kā Covid-19 pandēmija reģionam radīja veselības, sociālekonomiskas un politiskas problēmas, padziļinot nabadzību, palielinot nevienlīdzību un pasliktinot strukturālo un iesakņojušos diskrimināciju, postoši ietekmējot cilvēktiesības un pilsonisko brīvību, jo īpaši minoritāšu grupām un neaizsargātiem cilvēkiem; tā kā šajā kontekstā dažas valdības ir izmantojušas ar Covid-19 saistītus tiesību aktus, lai apspiestu cilvēktiesības;

| I. | tā kā Āfrikas rags joprojām ir izcelsmes, tranzīta un galamērķa reģions nozīmīgām migrācijas plūsmām uz citām valstīm plašākā reģionā, kā arī uz ES; tā kā nabadzība un nedrošība ir savstarpēji veicinoši faktori un tie ir divi no galvenajiem Āfrikas raga iedzīvotāju masveida pārvietošanas virzītājspēkiem, jo īpaši jauniešu vidū; tā kā Austrumāfrikas un Āfrikas raga reģionā ir vairāk nekā 7,7 miljoni migrējošo darba ņēmēju, un Etiopija, Kenija un Uganda uzņem visvairāk starptautisko migrantu, kuri meklē labākas ekonomiskās un iztikas iespējas; |
| --- | --- |

I.

tā kā Āfrikas rags joprojām ir izcelsmes, tranzīta un galamērķa reģions nozīmīgām migrācijas plūsmām uz citām valstīm plašākā reģionā, kā arī uz ES; tā kā nabadzība un nedrošība ir savstarpēji veicinoši faktori un tie ir divi no galvenajiem Āfrikas raga iedzīvotāju masveida pārvietošanas virzītājspēkiem, jo īpaši jauniešu vidū; tā kā Austrumāfrikas un Āfrikas raga reģionā ir vairāk nekā 7,7 miljoni migrējošo darba ņēmēju, un Etiopija, Kenija un Uganda uzņem visvairāk starptautisko migrantu, kuri meklē labākas ekonomiskās un iztikas iespējas;

| J. | tā kā politiskā spriedze, konflikti, dabas katastrofas un klimata pārmaiņu sekas ir pamatā lielajam bēgļu un pārvietoto iedzīvotāju skaitam lielākajā daļā reģionu; tā kā humanitārā un drošības situācija bēgļu un iekšzemē pārvietoto personu nometnēs joprojām ir nestabila; tā kā Kenijā atrodas Dadābas bēgļu nometne, kas ir viena no lielākajām bēgļu nometnēm pasaulē un uzņem vairāk nekā 220 000 reģistrētu Somālijas bēgļu, kuri bēg no pilsoņu kara un klimata radītām grūtībām; tā kā starp Keniju un Somāliju palielinās saspīlējums attiecībā uz nometnes pārvaldību, savukārt bēgļiem joprojām nākas izdzīvot grūtos apstākļos un iztikas ziņā būt atkarīgiem no ANO atbalsta; |
| --- | --- |

J.

tā kā politiskā spriedze, konflikti, dabas katastrofas un klimata pārmaiņu sekas ir pamatā lielajam bēgļu un pārvietoto iedzīvotāju skaitam lielākajā daļā reģionu; tā kā humanitārā un drošības situācija bēgļu un iekšzemē pārvietoto personu nometnēs joprojām ir nestabila; tā kā Kenijā atrodas Dadābas bēgļu nometne, kas ir viena no lielākajām bēgļu nometnēm pasaulē un uzņem vairāk nekā 220 000 reģistrētu Somālijas bēgļu, kuri bēg no pilsoņu kara un klimata radītām grūtībām; tā kā starp Keniju un Somāliju palielinās saspīlējums attiecībā uz nometnes pārvaldību, savukārt bēgļiem joprojām nākas izdzīvot grūtos apstākļos un iztikas ziņā būt atkarīgiem no ANO atbalsta;

| K. | tā kā Āfrikas rags, Sarkanā jūra un Adenas līcis kļūst par teritorijām, kuras rada arvien lielākas bažas, kurās reģionālajiem un starptautiskajiem dalībniekiem ir ievērojamas un bieži vien atšķirīgas ekonomiskās un drošības intereses pasaules mēroga preču tirdzniecības krustpunktā un kritiskajā punktā, proti, vairāk nekā 12 % no pasaules kravu pārvadājumiem pa jūru un 40 % Āzijas tirdzniecības ar Eiropu tranzītā šķērso Sarkano jūru; tā kā stabilitātei, jūras drošībai un kuģošanas brīvībai Sarkanajā jūrā un Adenas līcī ir izšķiroša nozīme, lai nodrošinātu globālās enerģijas plūsmas un Eiropas energoapgādes drošību, jo Bab-el-Mandeb jūras šaurumu katru gadu šķērso aptuveni 6,2 miljoni barelu jēlnaftas un citu naftas produktu (aptuveni 9 % no pasaules jūras pārvadājumiem), no kuriem 3,6 miljoni ir paredzēti nogādāšanai Eiropā; tā kā Krievijas nelikumīgais iebrukums Ukrainā un valstī notiekošais konflikts vēl vairāk palielinās šā tirdzniecības maršruta nozīmi; tā kā, cenšoties panākt zaļo un ilgtspējīgo pārkārtošanos, kas saistīta ar Eiropas zaļo kursu, īstermiņa nepieciešamība samazināt atkarību no Krievijas un dažādot piegādātājus padarīs kuģošanas brīvību un jūras drošību Sarkanajā jūrā un Adenas līcī vēl būtiskāku ģeostratēģiskā ziņā; tā kā ir jāņem vērā Sarkanās jūras reģiona nozīme Āfrikas raga stabilitātes nodrošināšanā, kā arī tā kā tirdzniecības un savienojamības ass nozīme un rūpes par stabilitāti un kuģošanas brīvību, kas šim reģionam kopīgas ar ES; |
| --- | --- |

K.

tā kā Āfrikas rags, Sarkanā jūra un Adenas līcis kļūst par teritorijām, kuras rada arvien lielākas bažas, kurās reģionālajiem un starptautiskajiem dalībniekiem ir ievērojamas un bieži vien atšķirīgas ekonomiskās un drošības intereses pasaules mēroga preču tirdzniecības krustpunktā un kritiskajā punktā, proti, vairāk nekā 12 % no pasaules kravu pārvadājumiem pa jūru un 40 % Āzijas tirdzniecības ar Eiropu tranzītā šķērso Sarkano jūru; tā kā stabilitātei, jūras drošībai un kuģošanas brīvībai Sarkanajā jūrā un Adenas līcī ir izšķiroša nozīme, lai nodrošinātu globālās enerģijas plūsmas un Eiropas energoapgādes drošību, jo Bab-el-Mandeb jūras šaurumu katru gadu šķērso aptuveni 6,2 miljoni barelu jēlnaftas un citu naftas produktu (aptuveni 9 % no pasaules jūras pārvadājumiem), no kuriem 3,6 miljoni ir paredzēti nogādāšanai Eiropā; tā kā Krievijas nelikumīgais iebrukums Ukrainā un valstī notiekošais konflikts vēl vairāk palielinās šā tirdzniecības maršruta nozīmi; tā kā, cenšoties panākt zaļo un ilgtspējīgo pārkārtošanos, kas saistīta ar Eiropas zaļo kursu, īstermiņa nepieciešamība samazināt atkarību no Krievijas un dažādot piegādātājus padarīs kuģošanas brīvību un jūras drošību Sarkanajā jūrā un Adenas līcī vēl būtiskāku ģeostratēģiskā ziņā; tā kā ir jāņem vērā Sarkanās jūras reģiona nozīme Āfrikas raga stabilitātes nodrošināšanā, kā arī tā kā tirdzniecības un savienojamības ass nozīme un rūpes par stabilitāti un kuģošanas brīvību, kas šim reģionam kopīgas ar ES;

| L. | tā kā Āfrikas raga iniciatīvas 11. ministru sanāksme notika ES un ĀS samitā un tajā pirmo reizi piedalījās arī Eiropas komandas locekļi; tā kā šī iniciatīva ir mobilizējusi vairāk nekā 4,5 miljardus ASV dolāru no trim attīstības partneriem: ES, Āfrikas Attīstības bankas un Pasaules Bankas grupas; tā kā kopš 2019. gada ES ar ES trasta fonda starpniecību ir atbalstījusi 64 projektus Āfrikas ragā, galveno uzmanību pievēršot lielākām ekonomikas un nodarbinātības iespējām un labākai pārvaldībai un konfliktu novēršanai; |
| --- | --- |

L.

tā kā Āfrikas raga iniciatīvas 11. ministru sanāksme notika ES un ĀS samitā un tajā pirmo reizi piedalījās arī Eiropas komandas locekļi; tā kā šī iniciatīva ir mobilizējusi vairāk nekā 4,5 miljardus ASV dolāru no trim attīstības partneriem: ES, Āfrikas Attīstības bankas un Pasaules Bankas grupas; tā kā kopš 2019. gada ES ar ES trasta fonda starpniecību ir atbalstījusi 64 projektus Āfrikas ragā, galveno uzmanību pievēršot lielākām ekonomikas un nodarbinātības iespējām un labākai pārvaldībai un konfliktu novēršanai;

| M. | tā kā daudzās reģiona valstīs joprojām ir iesakņojusies dzimumu diskriminācija un citi nevienlīdzības veidi, tostarp dzimumbalstīta vardarbība un augsts ar konfliktiem saistītas seksuālas vardarbības līmenis, ierobežota piekļuve seksuālajai un reproduktīvajai veselībai, agrīnas un piespiedu laulības, grūtnieču izslēgšana no skolām un sieviešu dzimumorgānu kropļošanas prakse, kas ir sen izplatīta ieraža Āfrikas raga valstīs un joprojām tiek īstenota; |
| --- | --- |

M.

tā kā daudzās reģiona valstīs joprojām ir iesakņojusies dzimumu diskriminācija un citi nevienlīdzības veidi, tostarp dzimumbalstīta vardarbība un augsts ar konfliktiem saistītas seksuālas vardarbības līmenis, ierobežota piekļuve seksuālajai un reproduktīvajai veselībai, agrīnas un piespiedu laulības, grūtnieču izslēgšana no skolām un sieviešu dzimumorgānu kropļošanas prakse, kas ir sen izplatīta ieraža Āfrikas raga valstīs un joprojām tiek īstenota;

| N. | tā kā LGBTIQ joprojām cieš no aizskaršanas, apcietināšanas, saukšanas pie atbildības, dzimumbalstītas vardarbības un dažkārt pat pastāv risks, ka viņi tiks nogalināti reālās vai šķietamās seksuālās orientācijas, dzimumidentitātes vai izpausmes un dzimumpazīmju dēļ; tā kā, izņemot Džibutiju, labprātīga iesaistīšanās viendzimuma seksuālās darbībās visās Āfrikas raga valstīs tiek uzskatīta par kriminālnoziegumu; tā kā šāda kriminālatbildības noteikšana tiek izmantota, lai leģitimizētu diskriminējošu attieksmi pret LGBTIQ, un tā kā diskriminējošu, kriminālatbildību paredzošu noteikumu atcelšana ir pirmais nepieciešamais pasākums virzībā uz LGBTIQ aizsardzību pret vardarbību; tā kā nevienā no Āfrikas raga valstīm nav ieviestas tiesību normas, ar kurām tiktu juridiski atzītas transpersonas vai interseksuāļi tiktu aizsargāti no dzimumorgānu kropļošanas; |
| --- | --- |

N.

tā kā LGBTIQ joprojām cieš no aizskaršanas, apcietināšanas, saukšanas pie atbildības, dzimumbalstītas vardarbības un dažkārt pat pastāv risks, ka viņi tiks nogalināti reālās vai šķietamās seksuālās orientācijas, dzimumidentitātes vai izpausmes un dzimumpazīmju dēļ; tā kā, izņemot Džibutiju, labprātīga iesaistīšanās viendzimuma seksuālās darbībās visās Āfrikas raga valstīs tiek uzskatīta par kriminālnoziegumu; tā kā šāda kriminālatbildības noteikšana tiek izmantota, lai leģitimizētu diskriminējošu attieksmi pret LGBTIQ, un tā kā diskriminējošu, kriminālatbildību paredzošu noteikumu atcelšana ir pirmais nepieciešamais pasākums virzībā uz LGBTIQ aizsardzību pret vardarbību; tā kā nevienā no Āfrikas raga valstīm nav ieviestas tiesību normas, ar kurām tiktu juridiski atzītas transpersonas vai interseksuāļi tiktu aizsargāti no dzimumorgānu kropļošanas;

| O. | tā kā kopš 2022. gada 1. aprīļa Āfrikas Savienības misiju Somālijā (AMISOM) aizstāj Āfrikas Savienības pagaidu misija Somālijā (ATMIS), kuras galvenais mērķis ir atbildības nodošana Somālijas nacionālajiem bruņotajiem spēkiem 2024. gadā; tā kā jaunās misijas uzdevumos cita starpā ietilpst grupējuma “al Shabaab” radītā apdraudējuma mazināšana, atbalsts Somālijas policijas un drošības spēku integrēto spēju veidošanai, pakāpeniska drošības pienākumu nodošana Somālijai un atbalsts Somālijas federālās valdības un federācijas dalībvalstu centieniem panākt mieru un izlīgumu; tā kā ANO Drošības padomes Rezolūcija Nr. 2608 par pirātismu, kas bija pamatā ES jūras spēku operācijas “Atalanta” darbībai, nav atjaunota un tāpēc piekļuve Somālijas teritoriālajiem ūdeņiem ir ierobežota; tā kā drošības situācija ir nestabila un satraucoša un joprojām ir aktīvs teroristu grupējums “al Shabaab”; tā kā vēlēšanas notika ar 12 mēnešu kavēšanos; tā kā valsts saskaras ar aizvien lielākām finansiālām grūtībām, kas apdraud tās maksātspēju; tā kā kopš 2020. gada septembra ir apturēta ES finansiālā palīdzība, jo vēl nav pabeigts vēlēšanu process, taču joprojām tiek sniegts tiešs atbalsts neaizsargātām iedzīvotāju grupām; tā kā saskaņā ar humānās palīdzības jomā strādājošo nevalstisko organizāciju (NVO) sniegto informāciju kopš Krievijas iebrukuma Ukrainā kviešu un naftas cenas vairākos reģionos Somālijā, kas 90 % kviešu importē no Ukrainas un Krievijas, ir palielinājušās par 300 %; tā kā saskaņā ar ANO datiem no 2022. gada marta vairāk nekā 38 % Somālijas iedzīvotāju cieš no smaga pārtikas trūkuma; |
| --- | --- |

O.

tā kā kopš 2022. gada 1. aprīļa Āfrikas Savienības misiju Somālijā (AMISOM) aizstāj Āfrikas Savienības pagaidu misija Somālijā (ATMIS), kuras galvenais mērķis ir atbildības nodošana Somālijas nacionālajiem bruņotajiem spēkiem 2024. gadā; tā kā jaunās misijas uzdevumos cita starpā ietilpst grupējuma “al Shabaab” radītā apdraudējuma mazināšana, atbalsts Somālijas policijas un drošības spēku integrēto spēju veidošanai, pakāpeniska drošības pienākumu nodošana Somālijai un atbalsts Somālijas federālās valdības un federācijas dalībvalstu centieniem panākt mieru un izlīgumu; tā kā ANO Drošības padomes Rezolūcija Nr. 2608 par pirātismu, kas bija pamatā ES jūras spēku operācijas “Atalanta” darbībai, nav atjaunota un tāpēc piekļuve Somālijas teritoriālajiem ūdeņiem ir ierobežota; tā kā drošības situācija ir nestabila un satraucoša un joprojām ir aktīvs teroristu grupējums “al Shabaab”; tā kā vēlēšanas notika ar 12 mēnešu kavēšanos; tā kā valsts saskaras ar aizvien lielākām finansiālām grūtībām, kas apdraud tās maksātspēju; tā kā kopš 2020. gada septembra ir apturēta ES finansiālā palīdzība, jo vēl nav pabeigts vēlēšanu process, taču joprojām tiek sniegts tiešs atbalsts neaizsargātām iedzīvotāju grupām; tā kā saskaņā ar humānās palīdzības jomā strādājošo nevalstisko organizāciju (NVO) sniegto informāciju kopš Krievijas iebrukuma Ukrainā kviešu un naftas cenas vairākos reģionos Somālijā, kas 90 % kviešu importē no Ukrainas un Krievijas, ir palielinājušās par 300 %; tā kā saskaņā ar ANO datiem no 2022. gada marta vairāk nekā 38 % Somālijas iedzīvotāju cieš no smaga pārtikas trūkuma;

| P. | tā kā nespēja atjaunot ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 2608 ierobežo operācijas “Atalanta” piekļuvi Somālijas teritoriālajiem ūdeņiem; |
| --- | --- |

P.

tā kā nespēja atjaunot ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 2608 ierobežo operācijas “Atalanta” piekļuvi Somālijas teritoriālajiem ūdeņiem;

| Q. | tā kā Ķīna ir iecēlusi īpašu sūtni Āfrikas raga jautājumos; tā kā Ķīna ir palielinājusi militāro un diplomātisko klātbūtni reģiona valstīs un pastiprinājusi ar tām ekonomisko sadarbību; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Ķīna ir iecēlusi īpašu sūtni Āfrikas raga jautājumos; tā kā Ķīna ir palielinājusi militāro un diplomātisko klātbūtni reģiona valstīs un pastiprinājusi ar tām ekonomisko sadarbību;

| R. | tā kā Sudāna kopš valsts apvērsuma 2021. gada 25. oktobrī ir nonākusi politiskā strupceļā un notiek ārkārtīgi sarežģītas sarunas starp civiliedzīvotājiem un militārpersonām; tā kā drošības situācija Darfūrā, kurā kopš 2021. gada novembra ir atjaunojušies vardarbības uzliesmojumi, ir ļoti satraucoša; tā kā Sudāna ir nonākusi smagā ekonomiskajā situācijā un papildus tam Pasaules Banka un Starptautiskais Valūtas fonds ir apturējuši maksājumus līdz brīdim, kad tiks panākts dzīvotspējīgs politisks risinājums un izveidota civilā valdība, un Eiropas Komisija ir pārtraukusi finanšu palīdzības sniegšanu, lai gan ir saglabāta tiešā palīdzība iedzīvotājiem; tā kā Krievijas plānotā militārā bāze nodrošinās tai stratēģisku piekļuvi Sarkanajai jūrai; |
| --- | --- |

R.

tā kā Sudāna kopš valsts apvērsuma 2021. gada 25. oktobrī ir nonākusi politiskā strupceļā un notiek ārkārtīgi sarežģītas sarunas starp civiliedzīvotājiem un militārpersonām; tā kā drošības situācija Darfūrā, kurā kopš 2021. gada novembra ir atjaunojušies vardarbības uzliesmojumi, ir ļoti satraucoša; tā kā Sudāna ir nonākusi smagā ekonomiskajā situācijā un papildus tam Pasaules Banka un Starptautiskais Valūtas fonds ir apturējuši maksājumus līdz brīdim, kad tiks panākts dzīvotspējīgs politisks risinājums un izveidota civilā valdība, un Eiropas Komisija ir pārtraukusi finanšu palīdzības sniegšanu, lai gan ir saglabāta tiešā palīdzība iedzīvotājiem; tā kā Krievijas plānotā militārā bāze nodrošinās tai stratēģisku piekļuvi Sarkanajai jūrai;

| S. | tā kā vairāk nekā 10 gadus kopš Dienvidsudānas neatkarības iegūšanas 2011. gadā ir aizkavējusies 2018. gadā parakstītā miera nolīguma īstenošana; tā kā prezidents Salva Kiir plāno 2023. gadā atbilstīgi miera līgumā noteiktajam termiņam organizēt vispārējās vēlēšanas; tā kā valstī ir vērojama politiska un militāra sašķeltība gan starp dažādām politiskajām grupām, militārajām frakcijām un etniskajiem grupējumiem, gan to iekšienē; |
| --- | --- |

S.

tā kā vairāk nekā 10 gadus kopš Dienvidsudānas neatkarības iegūšanas 2011. gadā ir aizkavējusies 2018. gadā parakstītā miera nolīguma īstenošana; tā kā prezidents Salva Kiir plāno 2023. gadā atbilstīgi miera līgumā noteiktajam termiņam organizēt vispārējās vēlēšanas; tā kā valstī ir vērojama politiska un militāra sašķeltība gan starp dažādām politiskajām grupām, militārajām frakcijām un etniskajiem grupējumiem, gan to iekšienē;

| T. | tā kā Kenijas politiskajā vidē ir vērojama nopietna polarizācija; tā kā 2022. gada 9. augustā notika vispārējās vēlēšanas; tā kā Covid-19 pandēmijas globālo seku un uzkrāto parādu dēļ valsts ekonomika ir nonākusi grūtībās; tā kā Kenija varētu uzņemties konstruktīvu lomu reģionālā miera un drošības veidošanā; tā kā Komisijas priekšsēdētājas vietnieks / Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos šogad Kenijā viesojās divreiz — vienu reizi 2022. gada 10. septembrī reģionālā brauciena uz Keniju, Mozambiku un Somāliju laikā un vienu reizi 2022. gada 29. janvārī, lai oficiāli sāktu ES un Kenijas stratēģisko dialogu, kurā kā galvenās prioritātes ir noteikta ekonomika, tirdzniecība un investīcijas; |
| --- | --- |

T.

tā kā Kenijas politiskajā vidē ir vērojama nopietna polarizācija; tā kā 2022. gada 9. augustā notika vispārējās vēlēšanas; tā kā Covid-19 pandēmijas globālo seku un uzkrāto parādu dēļ valsts ekonomika ir nonākusi grūtībās; tā kā Kenija varētu uzņemties konstruktīvu lomu reģionālā miera un drošības veidošanā; tā kā Komisijas priekšsēdētājas vietnieks / Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos šogad Kenijā viesojās divreiz — vienu reizi 2022. gada 10. septembrī reģionālā brauciena uz Keniju, Mozambiku un Somāliju laikā un vienu reizi 2022. gada 29. janvārī, lai oficiāli sāktu ES un Kenijas stratēģisko dialogu, kurā kā galvenās prioritātes ir noteikta ekonomika, tirdzniecība un investīcijas;

| U. | tā kā pēc 2021. gada 14. janvārī notikušajām vēlēšanām Ugandas prezidents Yoweri Museveni tika atkārtoti ievēlēts uz sesto pilnvaru termiņu; tā kā 2021. gada 30. novembrī Ituri un Ziemeļkivu reģionos Kongo Demokrātiskās Republikas austrumu daļā, reaģējot uz virkni uzbrukumu, ko veica ar Da’esh saistīts bruņots ugandiešu izcelsmes grupējums “Apvienotie demokrātiskie spēki” (ADF), tika sākta militāra operācija; |
| --- | --- |

U.

tā kā pēc 2021. gada 14. janvārī notikušajām vēlēšanām Ugandas prezidents Yoweri Museveni tika atkārtoti ievēlēts uz sesto pilnvaru termiņu; tā kā 2021. gada 30. novembrī Ituri un Ziemeļkivu reģionos Kongo Demokrātiskās Republikas austrumu daļā, reaģējot uz virkni uzbrukumu, ko veica ar Da’esh saistīts bruņots ugandiešu izcelsmes grupējums “Apvienotie demokrātiskie spēki” (ADF), tika sākta militāra operācija;

| V. | tā kā Eritreju kopš neatkarības iegūšanas 1993. gadā ir vadījis prezidents Isaias Afwerki no Tautas frontes par demokrātiju un tiesiskumu; tā kā ar Eritrejas konstitūcijas pieņemšanu 1997. gadā sāktais demokratizācijas process ir aizkavējies; tā kā Eritrejas valdības režīms ir apspiedis lielāko daļu pamattiesību un cilvēktiesību situācija valstī raisa lielas bažas; tā kā Eritreja ir viena no vismazāk attīstītajām valstīm (VAV); tā kā divi no galvenajiem līdzekļu devējiem ir Pasaules fonds un Eiropas Komisija (ES šobrīd, izmantojot Ārkārtas trasta fondu, novirza 20 miljonus EUR ceļu infrastruktūras uzlabošanas projektam Eritrejā pēc tam, kad 2021. gadā saistībā ar Eritrejas iesaistīšanos konfliktā Etiopijas ziemeļu daļā tā atcēla saistības 100 miljonu EUR apmērā); |
| --- | --- |

V.

tā kā Eritreju kopš neatkarības iegūšanas 1993. gadā ir vadījis prezidents Isaias Afwerki no Tautas frontes par demokrātiju un tiesiskumu; tā kā ar Eritrejas konstitūcijas pieņemšanu 1997. gadā sāktais demokratizācijas process ir aizkavējies; tā kā Eritrejas valdības režīms ir apspiedis lielāko daļu pamattiesību un cilvēktiesību situācija valstī raisa lielas bažas; tā kā Eritreja ir viena no vismazāk attīstītajām valstīm (VAV); tā kā divi no galvenajiem līdzekļu devējiem ir Pasaules fonds un Eiropas Komisija (ES šobrīd, izmantojot Ārkārtas trasta fondu, novirza 20 miljonus EUR ceļu infrastruktūras uzlabošanas projektam Eritrejā pēc tam, kad 2021. gadā saistībā ar Eritrejas iesaistīšanos konfliktā Etiopijas ziemeļu daļā tā atcēla saistības 100 miljonu EUR apmērā);

| W. | tā kā Džibutija atrodas stratēģiski svarīgā pozīcijā pie Bab-el-Mandeb jūras šauruma — viena no visaktīvāk izmantotajiem jūras transporta koridoriem pasaulē, kas kontrolē piekļuvi Sarkanajai jūrai, tādējādi veicinot izaugsmes modeli, kura pamatā ir infrastruktūras attīstība (ostas un dzelzceļš); tā kā 2021. gada 9. aprīlī pie varas esošais prezidents Ismail Omar Guelleh uzvarēja vēlēšanās piekto reizi pēc kārtas; tā kā Džibutija atrodas teritorijā no Sāhelas līdz Tuvajiem Austrumiem valdošās krīzes epicentrā un tādējādi, lai gan pašā valstī valda stabilitāte, tās tuvākā apkaime ir nestabila; tā kā ir jāņem vērā Džibutijas nozīmīgā militārā iesaiste ATMIS cīņā pret Somālijas teroristiem, kas pieder pie grupējuma “al Shabaab”, |
| --- | --- |

W.

tā kā Džibutija atrodas stratēģiski svarīgā pozīcijā pie Bab-el-Mandeb jūras šauruma — viena no visaktīvāk izmantotajiem jūras transporta koridoriem pasaulē, kas kontrolē piekļuvi Sarkanajai jūrai, tādējādi veicinot izaugsmes modeli, kura pamatā ir infrastruktūras attīstība (ostas un dzelzceļš); tā kā 2021. gada 9. aprīlī pie varas esošais prezidents Ismail Omar Guelleh uzvarēja vēlēšanās piekto reizi pēc kārtas; tā kā Džibutija atrodas teritorijā no Sāhelas līdz Tuvajiem Austrumiem valdošās krīzes epicentrā un tādējādi, lai gan pašā valstī valda stabilitāte, tās tuvākā apkaime ir nestabila; tā kā ir jāņem vērā Džibutijas nozīmīgā militārā iesaiste ATMIS cīņā pret Somālijas teroristiem, kas pieder pie grupējuma “al Shabaab”,

1.   sniedz Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos šādus ieteikumus:

Krievijas agresīvā kara pret Ukrainu ietekme uz Āfrikas raga reģionu

| a) | visaptveroši izvērtēt iepriekšējās ES stratēģijas un saistības attiecībā uz Āfrikas ragu, lai apzinātu gūto pieredzi un attiecīgi pielāgotu ES iesaisti reģionā; atzīt, ka Krievijas agresīvais karš pret Ukrainu rada bažas par tūlītējām un ilgtermiņa sekām Āfrikas ragā un ka, reaģējot uz to, ES ir jāpielāgo iesaiste šajā reģionā; reaģēt uz to, ka Krievijas nelikumīgās rīcības rezultātā tiek negatīvi ietekmēta vispārējā drošības situācija reģionā; pievērsties faktam, ka Krievijai reģionā jau ir izveidojušās spēcīgas un daudzšķautņainas saiknes un ietekme, tostarp izmantojot investīcijas (gan civilās, gan militārās) un izvietojot paramilitārus grupējumus, piemēram, Vāgnera grupu Sudānā, un saprast, ka šīs darbības var vēl vairāk destabilizēt kaimiņu teritorijas; vērsties pret Krievijas mēģinājumiem organizēt maldinošas informācijas un dezinformācijas kampaņas reģionā, kuru mērķis ir veicināt pret ES vērstu noskaņojumu, izveidojot visaptverošu ES publiskās komunikācijas stratēģiju, lai vērstos pret Krievijas centieniem un pārvarētu tos, kā arī veikt konkrētas darbības un uzņemties saistības, kurās ņemtas vērā vietējo iedzīvotāju vajadzības; nosodīt tādu vēstījumu izplatīšanu, kas attaisno Krievijas agresīvo karu pret Ukrainu, piemēram, Sudānas ģenerāļa Hemetti2022. gada 23. februāra paziņojumu, kurā viņš nepatiesi apgalvoja, ka Krievijas agresija pret Ukrainu tiek izvērsta, lai “aizsargātu” Krieviju; pastiprināt ES diplomātisko, politisko, finansiālo un humanitāro sadarbību ar ĀS, tās reģionālajiem komponentiem un atsevišķām valstīm, īstenojot konkrētus pasākumus, kas apliecina ES apņemšanos attiecībā uz šo reģionu, lai veicinātu vietējas un reģionālas pieejas turpmākas reģionālās nestabilitātes novēršanai, mazinātu to neaizsargātību pret ārvalstu ietekmi un risinātu Krievijas agresīvā kara pret Ukrainu negatīvās sekas un reaģētu uz tām; nekavējoties padziļināt diplomātisko sadarbību ar reģiona valstu valdībām, lai apspriestu un precizētu Krievijas mērķu un operāciju postošo īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa ietekmi reģionā; atzīt, ka pašreizējais Krievijas agresīvais karš Ukrainā, jo īpaši Krievijas jūras spēku īstenotā blokāde, pārrauj piegādes ķēdes un nopietni ietekmē pārtikas nodrošinājumu Āfrikas ragā gan īstermiņā, gan vidējā termiņā, jo aptuveni 90 % kviešu tiek importēti no Krievijas Federācijas un Ukrainas; ņemt vērā to, ka vismaz 20 miljoni cilvēku jau bija pakļauti bada riskam Kenijā, Somālijā un Etiopijā valdošā nepieredzētā sausuma un siseņu invāzijas radītās krīzes dēļ; ievērojami palielināt ES atbalstu un palīdzību Āfrikas ragam, lai novērstu bada risku vai grūtības piekļūt pārtikai; pieņemt zināšanai, ka reģionam nākamajos sešos mēnešos trūks finansējuma, proti, 437 miljoni ASV dolāru saskaņā ar Pasaules Pārtikas programmu un 130 miljoni ASV dolāru saskaņā ar ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas datiem, un darīt visu iespējamo, lai palīdzētu novērst šo trūkumu un piešķirt ES humānajai palīdzībai līdzekļus papildus 21,5 miljoniem EUR, par kuriem jau ir uzņemtas saistības; |
| --- | --- |

a)

visaptveroši izvērtēt iepriekšējās ES stratēģijas un saistības attiecībā uz Āfrikas ragu, lai apzinātu gūto pieredzi un attiecīgi pielāgotu ES iesaisti reģionā; atzīt, ka Krievijas agresīvais karš pret Ukrainu rada bažas par tūlītējām un ilgtermiņa sekām Āfrikas ragā un ka, reaģējot uz to, ES ir jāpielāgo iesaiste šajā reģionā; reaģēt uz to, ka Krievijas nelikumīgās rīcības rezultātā tiek negatīvi ietekmēta vispārējā drošības situācija reģionā; pievērsties faktam, ka Krievijai reģionā jau ir izveidojušās spēcīgas un daudzšķautņainas saiknes un ietekme, tostarp izmantojot investīcijas (gan civilās, gan militārās) un izvietojot paramilitārus grupējumus, piemēram, Vāgnera grupu Sudānā, un saprast, ka šīs darbības var vēl vairāk destabilizēt kaimiņu teritorijas; vērsties pret Krievijas mēģinājumiem organizēt maldinošas informācijas un dezinformācijas kampaņas reģionā, kuru mērķis ir veicināt pret ES vērstu noskaņojumu, izveidojot visaptverošu ES publiskās komunikācijas stratēģiju, lai vērstos pret Krievijas centieniem un pārvarētu tos, kā arī veikt konkrētas darbības un uzņemties saistības, kurās ņemtas vērā vietējo iedzīvotāju vajadzības; nosodīt tādu vēstījumu izplatīšanu, kas attaisno Krievijas agresīvo karu pret Ukrainu, piemēram, Sudānas ģenerāļa Hemetti2022. gada 23. februāra paziņojumu, kurā viņš nepatiesi apgalvoja, ka Krievijas agresija pret Ukrainu tiek izvērsta, lai “aizsargātu” Krieviju; pastiprināt ES diplomātisko, politisko, finansiālo un humanitāro sadarbību ar ĀS, tās reģionālajiem komponentiem un atsevišķām valstīm, īstenojot konkrētus pasākumus, kas apliecina ES apņemšanos attiecībā uz šo reģionu, lai veicinātu vietējas un reģionālas pieejas turpmākas reģionālās nestabilitātes novēršanai, mazinātu to neaizsargātību pret ārvalstu ietekmi un risinātu Krievijas agresīvā kara pret Ukrainu negatīvās sekas un reaģētu uz tām; nekavējoties padziļināt diplomātisko sadarbību ar reģiona valstu valdībām, lai apspriestu un precizētu Krievijas mērķu un operāciju postošo īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa ietekmi reģionā; atzīt, ka pašreizējais Krievijas agresīvais karš Ukrainā, jo īpaši Krievijas jūras spēku īstenotā blokāde, pārrauj piegādes ķēdes un nopietni ietekmē pārtikas nodrošinājumu Āfrikas ragā gan īstermiņā, gan vidējā termiņā, jo aptuveni 90 % kviešu tiek importēti no Krievijas Federācijas un Ukrainas; ņemt vērā to, ka vismaz 20 miljoni cilvēku jau bija pakļauti bada riskam Kenijā, Somālijā un Etiopijā valdošā nepieredzētā sausuma un siseņu invāzijas radītās krīzes dēļ; ievērojami palielināt ES atbalstu un palīdzību Āfrikas ragam, lai novērstu bada risku vai grūtības piekļūt pārtikai; pieņemt zināšanai, ka reģionam nākamajos sešos mēnešos trūks finansējuma, proti, 437 miljoni ASV dolāru saskaņā ar Pasaules Pārtikas programmu un 130 miljoni ASV dolāru saskaņā ar ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas datiem, un darīt visu iespējamo, lai palīdzētu novērst šo trūkumu un piešķirt ES humānajai palīdzībai līdzekļus papildus 21,5 miljoniem EUR, par kuriem jau ir uzņemtas saistības;

Pamatprincipi

| b) | pilnībā atzīt reģiona potenciālu un stratēģisko nozīmi un izstrādāt patiesi stratēģisku redzējumu sadarbībai un iesaistei, pastāvīgi strādājot pie tā, lai īstenotu un pielāgotu stratēģiju attiecībā uz Āfrikas ragu, ņemot vērā nesenos notikumus reģionā, dodot jaunu impulsu vienlīdzīgiem nosacījumiem un savstarpēji izdevīgām attiecībām, kuru pamatā ir saskaņotas, savlaicīgas un efektīvas konsultācijas un kopīgas vērtības, intereses un perspektīvas; pāriet no līdzekļu devēja un saņēmēja novecojušā jēdziena uz līdztiesīgu ES un Āfrikas raga valstu partnerību, lai radītu apstākļus ilgtspējīgai un mierīgai attīstībai reģionā; |
| --- | --- |

b)

pilnībā atzīt reģiona potenciālu un stratēģisko nozīmi un izstrādāt patiesi stratēģisku redzējumu sadarbībai un iesaistei, pastāvīgi strādājot pie tā, lai īstenotu un pielāgotu stratēģiju attiecībā uz Āfrikas ragu, ņemot vērā nesenos notikumus reģionā, dodot jaunu impulsu vienlīdzīgiem nosacījumiem un savstarpēji izdevīgām attiecībām, kuru pamatā ir saskaņotas, savlaicīgas un efektīvas konsultācijas un kopīgas vērtības, intereses un perspektīvas; pāriet no līdzekļu devēja un saņēmēja novecojušā jēdziena uz līdztiesīgu ES un Āfrikas raga valstu partnerību, lai radītu apstākļus ilgtspējīgai un mierīgai attīstībai reģionā;

| c) | koordinēt ES iniciatīvas un atbalstu ar Āfrikas partneriem, veicinot Āfrikas līdzdalību programmās un tādējādi palīdzot Āfrikai pašai rast risinājumus savām problēmām; šajā sakarībā drošības jautājumos pieņemt nosacītības pieeju, pamatojoties uz principu “vairāk par vairāk un mazāk par mazāk”; ņemt vērā, ka saņēmējvalstu valdības attīstības palīdzību dažkārt izmanto neefektīvi un dažkārt — ļaunprātīgi; veicināt augšupējas pieejas stiprināšanu, kurā vietējās kopienas un pilsoniskās sabiedrības organizācijas var strādāt, lai veidotu savas spējas un labāk sagatavotos, koordinētu un organizētu savu rīcību un kļūtu noturīgākas; |
| --- | --- |

c)

koordinēt ES iniciatīvas un atbalstu ar Āfrikas partneriem, veicinot Āfrikas līdzdalību programmās un tādējādi palīdzot Āfrikai pašai rast risinājumus savām problēmām; šajā sakarībā drošības jautājumos pieņemt nosacītības pieeju, pamatojoties uz principu “vairāk par vairāk un mazāk par mazāk”; ņemt vērā, ka saņēmējvalstu valdības attīstības palīdzību dažkārt izmanto neefektīvi un dažkārt — ļaunprātīgi; veicināt augšupējas pieejas stiprināšanu, kurā vietējās kopienas un pilsoniskās sabiedrības organizācijas var strādāt, lai veidotu savas spējas un labāk sagatavotos, koordinētu un organizētu savu rīcību un kļūtu noturīgākas;

| d) | koordinēt reģiona centienus ar ĀS un tās reģionālajiem komponentiem, jo īpaši Austrumāfrikas valstu kopienu un Starpvaldību attīstības iestādi (IGAD), kā arī ar ANO un citām līdzīgi domājošām starptautiskām un reģionālām organizācijām, finanšu iestādēm un atsevišķām valstīm; saglabāt atbalstu notiekošajām misijām šajā teritorijā, kas palīdz šiem centieniem, tostarp ES kopējās drošības un aizsardzības politikas misijām, lai sniegtu ieguldījumu kopīgā reakcijā, kuras mērķis ir panākt stabilitāti un attīstību; mudināt Apvienoto Karalisti koordinēt savus centienus šajā reģionā ar ES; |
| --- | --- |

d)

koordinēt reģiona centienus ar ĀS un tās reģionālajiem komponentiem, jo īpaši Austrumāfrikas valstu kopienu un Starpvaldību attīstības iestādi (IGAD), kā arī ar ANO un citām līdzīgi domājošām starptautiskām un reģionālām organizācijām, finanšu iestādēm un atsevišķām valstīm; saglabāt atbalstu notiekošajām misijām šajā teritorijā, kas palīdz šiem centieniem, tostarp ES kopējās drošības un aizsardzības politikas misijām, lai sniegtu ieguldījumu kopīgā reakcijā, kuras mērķis ir panākt stabilitāti un attīstību; mudināt Apvienoto Karalisti koordinēt savus centienus šajā reģionā ar ES;

| e) | pieņemt proaktīvu, iekļaujošu un uz sadarbību balstītu pieeju, kuras pamatā ir konstruktīva sadarbība ar Āfrikas raga reģiona valstīm un dalībniekiem, daloties ar ES paraugpraksi un pieredzi drošības, ekonomikas attīstības, finanšu, sociālo un kultūras jautājumu integrēšanā, lai veicinātu efektīvu sadarbību visā reģionā un jūrlietu jomā, vienlaikus darbojoties arī kā dialoga veicinātājai ar visām iesaistītajām pusēm, jo īpaši šim nolūkam izmantojot ES īpašo pārstāvi Āfrikas ragā; |
| --- | --- |

e)

pieņemt proaktīvu, iekļaujošu un uz sadarbību balstītu pieeju, kuras pamatā ir konstruktīva sadarbība ar Āfrikas raga reģiona valstīm un dalībniekiem, daloties ar ES paraugpraksi un pieredzi drošības, ekonomikas attīstības, finanšu, sociālo un kultūras jautājumu integrēšanā, lai veicinātu efektīvu sadarbību visā reģionā un jūrlietu jomā, vienlaikus darbojoties arī kā dialoga veicinātājai ar visām iesaistītajām pusēm, jo īpaši šim nolūkam izmantojot ES īpašo pārstāvi Āfrikas ragā;

Reģionālais miers un drošība

| f) | atzīt, ka nedrošība un nestabilitāte Āfrikas ragā nopietni apdraud visas Āfrikas ekonomiskās un sociālās izredzes, kā arī ES un reģiona drošības intereses; ar integrētu pieeju veicināt reģionālo drošību un stabilitāti, veicinot saikni starp humāno palīdzību, attīstības sadarbību un mieru un šajā nolūkā novēršot civilos konfliktus, izšķirot strīdus mierīgā ceļā, atrisinot konfliktus un izmantojot starpniecību, spēju veidošanu un samierināšanu; integrēt jauniešu iekļaušanu un sieviešu pilnīgu, vienlīdzīgu un jēgpilnu pārstāvību un aktīvu līdzdalību miera un drošības jautājumos, tostarp atbalstot un īstenojot ANO Jaunatnes, miera un drošības programmu un ANO Sieviešu, miera un drošības programmu, formulējot konkrētas īstermiņa un vidēja termiņa saistības un nosakot, kā to objektīvi novērtēs un par to ziņos; atbalstīt pašas Āfrikas vadītus procesus ĀS, IGAD un Austrumāfrikas kopienā un risināt konfliktu, ekstrēmisma un radikalizācijas pamatcēloņus, piemēram, galēju nabadzību un nevienlīdzību, klimata pārmaiņu sekas, proti, ierobežotos resursus, piemēram, aramzemi un ūdeni, un ieilgušus robežu strīdus, sniedzot politisku, finansiālu, operatīvu un loģistikas atbalstu; stiprināt ES un ĀS stratēģisko partnerību attiecībā uz konfliktu novēršanu, konfliktu risināšanu un miera uzturēšanu; šajā sakarā stiprināt sadarbību ar Āfrikas Savienības Miera un drošības padomi un reģionālajām ekonomikas kopienām; atbalstīt cilvēku drošības koncepciju kā papildinājumu valsts drošības pieejām, ar kurām pasākumi un iestādes kalpo iedzīvotājiem; atbalstīt nepieciešamo atbrīvošanu no sauszemes mīnām, kasešu munīcijas un citām sprāgstvielām un cīnīties pret to radīto piesārņojumu, kas kavē sociālo un ekonomisko attīstību un nesamērīgi ietekmē bērnus, sievietes un marginalizētas grupas; |
| --- | --- |

f)

atzīt, ka nedrošība un nestabilitāte Āfrikas ragā nopietni apdraud visas Āfrikas ekonomiskās un sociālās izredzes, kā arī ES un reģiona drošības intereses; ar integrētu pieeju veicināt reģionālo drošību un stabilitāti, veicinot saikni starp humāno palīdzību, attīstības sadarbību un mieru un šajā nolūkā novēršot civilos konfliktus, izšķirot strīdus mierīgā ceļā, atrisinot konfliktus un izmantojot starpniecību, spēju veidošanu un samierināšanu; integrēt jauniešu iekļaušanu un sieviešu pilnīgu, vienlīdzīgu un jēgpilnu pārstāvību un aktīvu līdzdalību miera un drošības jautājumos, tostarp atbalstot un īstenojot ANO Jaunatnes, miera un drošības programmu un ANO Sieviešu, miera un drošības programmu, formulējot konkrētas īstermiņa un vidēja termiņa saistības un nosakot, kā to objektīvi novērtēs un par to ziņos; atbalstīt pašas Āfrikas vadītus procesus ĀS, IGAD un Austrumāfrikas kopienā un risināt konfliktu, ekstrēmisma un radikalizācijas pamatcēloņus, piemēram, galēju nabadzību un nevienlīdzību, klimata pārmaiņu sekas, proti, ierobežotos resursus, piemēram, aramzemi un ūdeni, un ieilgušus robežu strīdus, sniedzot politisku, finansiālu, operatīvu un loģistikas atbalstu; stiprināt ES un ĀS stratēģisko partnerību attiecībā uz konfliktu novēršanu, konfliktu risināšanu un miera uzturēšanu; šajā sakarā stiprināt sadarbību ar Āfrikas Savienības Miera un drošības padomi un reģionālajām ekonomikas kopienām; atbalstīt cilvēku drošības koncepciju kā papildinājumu valsts drošības pieejām, ar kurām pasākumi un iestādes kalpo iedzīvotājiem; atbalstīt nepieciešamo atbrīvošanu no sauszemes mīnām, kasešu munīcijas un citām sprāgstvielām un cīnīties pret to radīto piesārņojumu, kas kavē sociālo un ekonomisko attīstību un nesamērīgi ietekmē bērnus, sievietes un marginalizētas grupas;

| g) | spriedzi, ko var radīt lielā Etiopijas renesanses aizsprosta (GERD) būvniecība un Nīlas ūdeņu koplietošana ar Sudānu un Ēģipti, kas atrodas upes lejtecē; aicināt visas trīs valstis atgriezties pie sarunu galda un sadarboties ar tām, lai attiecīgajos forumos ĀS un IGAD aizgādībā rastu diplomātisku risinājumu, ņemot vērā Etiopijas interesi ražot hidroenerģiju, kā arī upes caurteces valstu bažas par ūdens drošību un pārvarot riskus, kas saistīti ar vienpusēju attieksmi pret kopīgu vides resursu izmantošanu; ņemt vērā to, ka klimata pārmaiņu ietekme ir liels izaicinājums Āfrikas ragam, un prasīt, lai reģions cieši sadarbotos ilgtspējīgas enerģijas ražošanā, kā arī resursu koplietošanā, un atzīt, ka Eiropas zaļais kurss piedāvā svarīgas sadarbības iespējas; sniegt finansiālu un tehnisku palīdzību, kā arī dalīties ar mūsu Āfrikas partneriem inovatīvās tehnoloģijās, paraugpraksē un gūtajā pieredzē, lai gūtu labumu no zaļās pārkārtošanās un ūdens, pārtikas un enerģijas sasaistīšanas, un palielināt investīcijas reģiona pārkārtošanā, tostarp tādā integrētajā infrastruktūrā kā transnacionāli energotīkli; |
| --- | --- |

g)

spriedzi, ko var radīt lielā Etiopijas renesanses aizsprosta (GERD) būvniecība un Nīlas ūdeņu koplietošana ar Sudānu un Ēģipti, kas atrodas upes lejtecē; aicināt visas trīs valstis atgriezties pie sarunu galda un sadarboties ar tām, lai attiecīgajos forumos ĀS un IGAD aizgādībā rastu diplomātisku risinājumu, ņemot vērā Etiopijas interesi ražot hidroenerģiju, kā arī upes caurteces valstu bažas par ūdens drošību un pārvarot riskus, kas saistīti ar vienpusēju attieksmi pret kopīgu vides resursu izmantošanu; ņemt vērā to, ka klimata pārmaiņu ietekme ir liels izaicinājums Āfrikas ragam, un prasīt, lai reģions cieši sadarbotos ilgtspējīgas enerģijas ražošanā, kā arī resursu koplietošanā, un atzīt, ka Eiropas zaļais kurss piedāvā svarīgas sadarbības iespējas; sniegt finansiālu un tehnisku palīdzību, kā arī dalīties ar mūsu Āfrikas partneriem inovatīvās tehnoloģijās, paraugpraksē un gūtajā pieredzē, lai gūtu labumu no zaļās pārkārtošanās un ūdens, pārtikas un enerģijas sasaistīšanas, un palielināt investīcijas reģiona pārkārtošanā, tostarp tādā integrētajā infrastruktūrā kā transnacionāli energotīkli;

| h) | koordinēt darbību ar starptautiskajiem partneriem un organizācijām, lai sniegtu ātru un pietiekamu humāno palīdzību un palīdzību valstīm, kuras skāruši konflikti, ārkārtējs sausums un citas dabas katastrofas, kā arī Krievijas agresija Ukrainā, kas ir likusi palielināties pārtikas un degvielas izmaksām un pārrāvusi globālās piegādes ķēdes; atzīt saikni starp klimata krīzi, mieru un konfliktiem un nepieciešamību pēc miera veidošanas un pielāgošanās klimata pārmaiņām un to mazināšanas centieniem, lai šīs pārmaiņas risinātu, un pievērsties klimata drošībai kā ikvienas visaptverošas reģionālās stratēģijas pamatelementam; uzņemties vadību, sasaucot līdzekļu devēju kopienu uz Āfrikas ragam paredzētu ārkārtas līdzekļu devēju konferenci, lai izvairītos no tā, ka reģionu atkal apdraud bads; |
| --- | --- |

h)

koordinēt darbību ar starptautiskajiem partneriem un organizācijām, lai sniegtu ātru un pietiekamu humāno palīdzību un palīdzību valstīm, kuras skāruši konflikti, ārkārtējs sausums un citas dabas katastrofas, kā arī Krievijas agresija Ukrainā, kas ir likusi palielināties pārtikas un degvielas izmaksām un pārrāvusi globālās piegādes ķēdes; atzīt saikni starp klimata krīzi, mieru un konfliktiem un nepieciešamību pēc miera veidošanas un pielāgošanās klimata pārmaiņām un to mazināšanas centieniem, lai šīs pārmaiņas risinātu, un pievērsties klimata drošībai kā ikvienas visaptverošas reģionālās stratēģijas pamatelementam; uzņemties vadību, sasaucot līdzekļu devēju kopienu uz Āfrikas ragam paredzētu ārkārtas līdzekļu devēju konferenci, lai izvairītos no tā, ka reģionu atkal apdraud bads;

| i) | atzīt pozitīvo ietekmi, ko rada ES un tās starptautisko partneru apņemšanās, izmantojot tādas misijas un operācijas kā operācija “Atalanta”, ES spēju veidošanas misija Somālijā un ES programma reģionālās jūras drošības veicināšanai, gan novēršot pirātisma uzbrukumus, pirms tie tiek izdarīti, gan samazinot sekmīgo uzbrukumu skaitu, un paust nožēlu par to, ka nav atjaunota ANO Drošības padomes Rezolūcija Nr. 2608, jo tas diemžēl ierobežo operācijas piekļuvi Somālijas teritoriālajiem ūdeņiem; izteikt atzinību par ES spēju veidošanas misijas Somālijā jau sasniegtajiem pozitīvajiem rezultātiem civilās tiesībaizsardzības jomā un nodrošināt, lai misijai būtu pietiekami līdzekļi un personāls, kas nepieciešams tās efektīvai darbībai; aicināt dalībvalstis izrādīt pienācīgu atbalstu ATMIS un ES apmācības misijai Somālijā gan attiecībā uz personālu, gan līdzekļiem, lai dotu Somālijas bruņotajiem spēkiem iespējas uzņemties atbildību par drošību valstī, vienlaikus pilnībā ievērojot starptautiskās humanitārās tiesības un starptautiskās cilvēktiesības; uzsvērt, ka ES ir jāapstiprina savas kā uzticamas Somālijas partneres nostāja, atbalstot ATMIS kā daļu no integrētas pieejas, kas pieņemta, saskaņojot to ar kopējās drošības un aizsardzības politikas misijām Somālijā, Eiropas Miera nodrošināšanas fondu (EPF), humānās palīdzības operācijām un Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu; |
| --- | --- |

i)

atzīt pozitīvo ietekmi, ko rada ES un tās starptautisko partneru apņemšanās, izmantojot tādas misijas un operācijas kā operācija “Atalanta”, ES spēju veidošanas misija Somālijā un ES programma reģionālās jūras drošības veicināšanai, gan novēršot pirātisma uzbrukumus, pirms tie tiek izdarīti, gan samazinot sekmīgo uzbrukumu skaitu, un paust nožēlu par to, ka nav atjaunota ANO Drošības padomes Rezolūcija Nr. 2608, jo tas diemžēl ierobežo operācijas piekļuvi Somālijas teritoriālajiem ūdeņiem; izteikt atzinību par ES spēju veidošanas misijas Somālijā jau sasniegtajiem pozitīvajiem rezultātiem civilās tiesībaizsardzības jomā un nodrošināt, lai misijai būtu pietiekami līdzekļi un personāls, kas nepieciešams tās efektīvai darbībai; aicināt dalībvalstis izrādīt pienācīgu atbalstu ATMIS un ES apmācības misijai Somālijā gan attiecībā uz personālu, gan līdzekļiem, lai dotu Somālijas bruņotajiem spēkiem iespējas uzņemties atbildību par drošību valstī, vienlaikus pilnībā ievērojot starptautiskās humanitārās tiesības un starptautiskās cilvēktiesības; uzsvērt, ka ES ir jāapstiprina savas kā uzticamas Somālijas partneres nostāja, atbalstot ATMIS kā daļu no integrētas pieejas, kas pieņemta, saskaņojot to ar kopējās drošības un aizsardzības politikas misijām Somālijā, Eiropas Miera nodrošināšanas fondu (EPF), humānās palīdzības operācijām un Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu;

| j) | paust bažas par to radikālo islāmistu teroristu grupējumu pastāvīgo darbību, kuri darbojas visā Āfrikas ragā un kaimiņvalstīs, jo īpaši grupējuma “al Shabaab”, tīklu “Al Qaeda” un Da’esh, kuriem ir augstas pielāgošanās spējas un kuri spēj ieņemt paliekošu vietu iedzīvotāju vidū; aicināt ES un tās dalībvalstis koncentrēties uz džihādisma izplatīšanās apkarošanu reģionā un sniegt pielāgotu un efektīvu palīdzību skartajām valstīm, lai novērstu gan šīs teroristu darbības paplašināšanās tūlītējās sekas, gan ekstrēmisma, radikalizācijas, vardarbības, terorisma un uzņēmības pret rekrutēšanu pamatcēloņus; atzīt, ka teroristu organizāciju atbilstību un spēju darboties reģionā vēl vairāk stiprina valstu robežu caurlaidība, un atbalstīt valstu un reģionālos centienus palielināt robežu drošību; sadarboties ar atsevišķām valstīm un reģionālām organizācijām, jo īpaši Austrumāfrikas valstu kopienu, IGAD un Austrumāfrikas rezerves spēkiem, lai pieņemtu reģionālu pieeju terorisma apkarošanā un tā pamatcēloņu novēršanā; |
| --- | --- |

j)

paust bažas par to radikālo islāmistu teroristu grupējumu pastāvīgo darbību, kuri darbojas visā Āfrikas ragā un kaimiņvalstīs, jo īpaši grupējuma “al Shabaab”, tīklu “Al Qaeda” un Da’esh, kuriem ir augstas pielāgošanās spējas un kuri spēj ieņemt paliekošu vietu iedzīvotāju vidū; aicināt ES un tās dalībvalstis koncentrēties uz džihādisma izplatīšanās apkarošanu reģionā un sniegt pielāgotu un efektīvu palīdzību skartajām valstīm, lai novērstu gan šīs teroristu darbības paplašināšanās tūlītējās sekas, gan ekstrēmisma, radikalizācijas, vardarbības, terorisma un uzņēmības pret rekrutēšanu pamatcēloņus; atzīt, ka teroristu organizāciju atbilstību un spēju darboties reģionā vēl vairāk stiprina valstu robežu caurlaidība, un atbalstīt valstu un reģionālos centienus palielināt robežu drošību; sadarboties ar atsevišķām valstīm un reģionālām organizācijām, jo īpaši Austrumāfrikas valstu kopienu, IGAD un Austrumāfrikas rezerves spēkiem, lai pieņemtu reģionālu pieeju terorisma apkarošanā un tā pamatcēloņu novēršanā;

| k) | sniegt pielāgotu un uz pieprasījumu pamatotu atbalstu ĀS, tās reģionālajiem komponentiem un atsevišķām valstīm to centienos uzlabot drošības un stabilitātes apstākļus; saglabāt atbalstu, ko sniedz ar Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta spēju veidošanas politiku drošības un attīstības atbalstam un ar EPF, jo īpaši operācijai “Atalanta” un ES apmācības misijai Somālijā, un nodrošināt, ka tas atbilst ES Kopējai nostājai par ieroču eksportu un pilnībā ievēro cilvēktiesības un humanitārās tiesības, pienākumus veikt ex ante riska novērtējumu, pastāvīgi uzraudzīt militāro tehnoloģiju piegādi trešo valstu dalībniekiem un efektīvus pārredzamības noteikumus, tostarp to materiālu izsekojamību un pareizu izmantošanu, kas sniegti partneriem EPF satvarā, lai palīdzētu izveidot atbildīgu, stabilu un uzticamu drošības nozari; šajā sakarībā pilnībā izmantot EPF potenciālu un nodrošināt to, ka Āfrikas vadīto iniciatīvu finansējuma kvalitātes un kvantitātes ziņā tiek turpināts process, kas tika iesākts ar bijušo Āfrikas Miera nodrošināšanas fondu; nodrošināt, ka tiek izpildītas visas EPF finansēšanas saistības, kas tika noteiktas attiecībā pret Āfrikas ragu pirms Krievijas krimināli sodāmā iebrukuma Ukrainā; nodrošināt finansējumu ATMIS civilajam komponentam; |
| --- | --- |

k)

sniegt pielāgotu un uz pieprasījumu pamatotu atbalstu ĀS, tās reģionālajiem komponentiem un atsevišķām valstīm to centienos uzlabot drošības un stabilitātes apstākļus; saglabāt atbalstu, ko sniedz ar Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta spēju veidošanas politiku drošības un attīstības atbalstam un ar EPF, jo īpaši operācijai “Atalanta” un ES apmācības misijai Somālijā, un nodrošināt, ka tas atbilst ES Kopējai nostājai par ieroču eksportu un pilnībā ievēro cilvēktiesības un humanitārās tiesības, pienākumus veikt ex ante riska novērtējumu, pastāvīgi uzraudzīt militāro tehnoloģiju piegādi trešo valstu dalībniekiem un efektīvus pārredzamības noteikumus, tostarp to materiālu izsekojamību un pareizu izmantošanu, kas sniegti partneriem EPF satvarā, lai palīdzētu izveidot atbildīgu, stabilu un uzticamu drošības nozari; šajā sakarībā pilnībā izmantot EPF potenciālu un nodrošināt to, ka Āfrikas vadīto iniciatīvu finansējuma kvalitātes un kvantitātes ziņā tiek turpināts process, kas tika iesākts ar bijušo Āfrikas Miera nodrošināšanas fondu; nodrošināt, ka tiek izpildītas visas EPF finansēšanas saistības, kas tika noteiktas attiecībā pret Āfrikas ragu pirms Krievijas krimināli sodāmā iebrukuma Ukrainā; nodrošināt finansējumu ATMIS civilajam komponentam;

Demokrātija, cilvēktiesības un tiesiskums

| l) | pilnībā atbalstīt pāreju uz demokrātiju, tiesiskumu, valsts veidošanas procesus un atvērtu politisko telpu, kas ir atbilstīgi pielāgota atšķirīgiem vietējiem apstākļiem; atbalstīt stratēģijas iekļaujošu izlīguma procesu veicināšanai ar mērķi izveidot uzticamas un reprezentatīvas iestādes, kas paredz dažādu kopienu līdzdalību; jo īpaši sadarboties ar Somāliju, Etiopiju un Sudānu, lai pastiprinātu centienus iekļaut nepietiekami pārstāvētas kopienas un sievietes augsta līmeņa politikas procesos un pārvaldes struktūrās un, izmantojot uzticības veicināšanas pasākumus, palīdzētu partnervalstīm novērst neapmierinātību pret valsts iestādēm un neuzticēšanos tām; būt gatavām vajadzības gadījumā nosūtīt ES vēlēšanu novērošanas misijas, lai atbalstītu vēlēšanu procesus pirms vēlēšanām un to laikā; atzīt parlamentārās diplomātijas potenciālu kā līdzekli dialoga veicināšanai un holistiskas partnerības veidošanai starp ES, ĀS un atsevišķām valstīm; |
| --- | --- |

l)

pilnībā atbalstīt pāreju uz demokrātiju, tiesiskumu, valsts veidošanas procesus un atvērtu politisko telpu, kas ir atbilstīgi pielāgota atšķirīgiem vietējiem apstākļiem; atbalstīt stratēģijas iekļaujošu izlīguma procesu veicināšanai ar mērķi izveidot uzticamas un reprezentatīvas iestādes, kas paredz dažādu kopienu līdzdalību; jo īpaši sadarboties ar Somāliju, Etiopiju un Sudānu, lai pastiprinātu centienus iekļaut nepietiekami pārstāvētas kopienas un sievietes augsta līmeņa politikas procesos un pārvaldes struktūrās un, izmantojot uzticības veicināšanas pasākumus, palīdzētu partnervalstīm novērst neapmierinātību pret valsts iestādēm un neuzticēšanos tām; būt gatavām vajadzības gadījumā nosūtīt ES vēlēšanu novērošanas misijas, lai atbalstītu vēlēšanu procesus pirms vēlēšanām un to laikā; atzīt parlamentārās diplomātijas potenciālu kā līdzekli dialoga veicināšanai un holistiskas partnerības veidošanai starp ES, ĀS un atsevišķām valstīm;

| m) | strādāt sadarbībā ar ES Āfrikas partneriem un palielināt sadarbību ar pilsonisko sabiedrību, lai apzinātu un risinātu galvenās cilvēktiesību problēmas un prioritātes reģionā, tostarp cilvēka cieņu un tiesības, demokrātiskās tiesības un pamattiesības, izaicinājumus tiesiskuma jomā un Covid-19 veselības krīzes seku mazināšanu; aicināt valsts iestādes ievērot Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību komisijas pieņemtās pamatnostādnes par biedrošanās brīvību un pulcēšanās brīvību un ievērot mediju brīvību, tostarp nodrošinot, ka mediji var darboties neatkarīgi; paust bažas par pastāvīgo vardarbību un diskrimināciju seksuālās orientācijas, dzimumidentitātes, dzimumizpausmes un dzimumpazīmju dēļ; aicināt valsts iestādes atcelt diskriminējošus noteikumus, tostarp pārskatot kriminālkodeksus; palielināt atbalstu cilvēktiesību aizstāvjiem reģionā; izrādīt elastību, izmantojot visus to rīcībā esošos instrumentus, un pilnībā īstenot ES pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem, nodrošinot iekšējo aizsardzības mehānismu ievērošanu un koordinējot vīzu piešķiršanu personām, kas vēlas pamest valsti; aicināt valsts iestādes reģionā nodrošināt pilsoniskajai sabiedrībai labvēlīgu darba vidi, kā arī īpašus likumdošanas pasākumus, lai atzītu un aizsargātu cilvēktiesību aizstāvjus un novērstu viņu vajāšanu un patvaļīgu aizturēšanu; atzīt saikni starp korupciju un plaši izplatītiem cilvēktiesību pārkāpumiem un stiprināt ES atbalstu korupcijas apkarošanai reģionā; palielināt dzīvības glābšanas un dzīvību uzturošas palīdzības sniegšanu, lai palīdzētu sausuma skartajiem cilvēkiem un kopienām, vienlaikus strādājot pie tā, lai kopienas varētu paļauties uz sevi un veidot noturību pret turpmākiem satricinājumiem; aicināt visa reģiona valstu valdības nodrošināt, ka humānās palīdzības darbinieki var piekļūt cilvēkiem, kam vajadzīga palīdzība; |
| --- | --- |

m)

strādāt sadarbībā ar ES Āfrikas partneriem un palielināt sadarbību ar pilsonisko sabiedrību, lai apzinātu un risinātu galvenās cilvēktiesību problēmas un prioritātes reģionā, tostarp cilvēka cieņu un tiesības, demokrātiskās tiesības un pamattiesības, izaicinājumus tiesiskuma jomā un Covid-19 veselības krīzes seku mazināšanu; aicināt valsts iestādes ievērot Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību komisijas pieņemtās pamatnostādnes par biedrošanās brīvību un pulcēšanās brīvību un ievērot mediju brīvību, tostarp nodrošinot, ka mediji var darboties neatkarīgi; paust bažas par pastāvīgo vardarbību un diskrimināciju seksuālās orientācijas, dzimumidentitātes, dzimumizpausmes un dzimumpazīmju dēļ; aicināt valsts iestādes atcelt diskriminējošus noteikumus, tostarp pārskatot kriminālkodeksus; palielināt atbalstu cilvēktiesību aizstāvjiem reģionā; izrādīt elastību, izmantojot visus to rīcībā esošos instrumentus, un pilnībā īstenot ES pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem, nodrošinot iekšējo aizsardzības mehānismu ievērošanu un koordinējot vīzu piešķiršanu personām, kas vēlas pamest valsti; aicināt valsts iestādes reģionā nodrošināt pilsoniskajai sabiedrībai labvēlīgu darba vidi, kā arī īpašus likumdošanas pasākumus, lai atzītu un aizsargātu cilvēktiesību aizstāvjus un novērstu viņu vajāšanu un patvaļīgu aizturēšanu; atzīt saikni starp korupciju un plaši izplatītiem cilvēktiesību pārkāpumiem un stiprināt ES atbalstu korupcijas apkarošanai reģionā; palielināt dzīvības glābšanas un dzīvību uzturošas palīdzības sniegšanu, lai palīdzētu sausuma skartajiem cilvēkiem un kopienām, vienlaikus strādājot pie tā, lai kopienas varētu paļauties uz sevi un veidot noturību pret turpmākiem satricinājumiem; aicināt visa reģiona valstu valdības nodrošināt, ka humānās palīdzības darbinieki var piekļūt cilvēkiem, kam vajadzīga palīdzība;

| n) | iekļaut pārejas tiesiskumu savā konfliktu pārvaldības pieejā reģionā; kā daļu no ES atbalsta pārejas tiesiskuma centieniem par prioritāti noteikt procesus vietējā un valsts līmenī, kā arī vietējos un reģionālos ekspertus; pastiprināt ES sadarbību ar partnervalstīm un starptautiskām un reģionālām organizācijām, lai atbalstītu cīņu pret nesodāmību un veicinātu patiesību, taisnīgumu, reparācijas un neatkārtošanās garantijas; |
| --- | --- |

n)

iekļaut pārejas tiesiskumu savā konfliktu pārvaldības pieejā reģionā; kā daļu no ES atbalsta pārejas tiesiskuma centieniem par prioritāti noteikt procesus vietējā un valsts līmenī, kā arī vietējos un reģionālos ekspertus; pastiprināt ES sadarbību ar partnervalstīm un starptautiskām un reģionālām organizācijām, lai atbalstītu cīņu pret nesodāmību un veicinātu patiesību, taisnīgumu, reparācijas un neatkārtošanās garantijas;

| o) | aicināt valdības rīkoties, lai aizsargātu sieviešu un meiteņu tiesības uz līdztiesību, veselību, tostarp seksuālo un reproduktīvo veselību un tiesībām un izglītību, un ļaut viņām dzīvot bez dzimumbalstītas vardarbības un diskriminācijas, nodrošinot dzimumsensitīvu pieeju, lai samazinātu dzimumu atšķirību krīžu un konfliktu laikā; atzinīgi vērtēt progresu, kas panākts, uzlabojot piekļuvi veselības aprūpei reģionā, piemēram, Kenijā un Ugandā, jo īpaši piekļuvi dzīvību glābjošai HIV ārstēšanai un citu seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumu pieejamību, un stiprināt ES atbalstu seksuālajai un reproduktīvajai veselībai un tiesībām, kas ir neaizstājamas, lai sasniegtu ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus un dzimumu līdztiesību; visās ES ārējās darbībās racionalizēt darbības pret sieviešu dzimumorgānu kropļošanu, kā atkārtoti norādīts Eiropas Parlamenta 2020. gada 12. februāra rezolūcijā, īpašu uzmanību pievēršot Āfrikas raga reģionam, kurā sieviešu dzimumorgānu kropļošana ir visizplatītākā pasaulē, tostarp vissmagākajos veidos; aicināt valsts iestādes Āfrikas ragā īstenot tiesību aktus, ar kuriem aizliedz sieviešu dzimumorgānu kropļošanu, un nodrošināt šo tiesību aktu ievērošanu; izvērst iniciatīvas sieviešu iesaistīšanai politikā, lai veicinātu labāku politikas veidošanu un palīdzētu izbeigt sieviešu dzimumorgānu kropļošanu un piespiedu laulības; |
| --- | --- |

o)

aicināt valdības rīkoties, lai aizsargātu sieviešu un meiteņu tiesības uz līdztiesību, veselību, tostarp seksuālo un reproduktīvo veselību un tiesībām un izglītību, un ļaut viņām dzīvot bez dzimumbalstītas vardarbības un diskriminācijas, nodrošinot dzimumsensitīvu pieeju, lai samazinātu dzimumu atšķirību krīžu un konfliktu laikā; atzinīgi vērtēt progresu, kas panākts, uzlabojot piekļuvi veselības aprūpei reģionā, piemēram, Kenijā un Ugandā, jo īpaši piekļuvi dzīvību glābjošai HIV ārstēšanai un citu seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumu pieejamību, un stiprināt ES atbalstu seksuālajai un reproduktīvajai veselībai un tiesībām, kas ir neaizstājamas, lai sasniegtu ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus un dzimumu līdztiesību; visās ES ārējās darbībās racionalizēt darbības pret sieviešu dzimumorgānu kropļošanu, kā atkārtoti norādīts Eiropas Parlamenta 2020. gada 12. februāra rezolūcijā, īpašu uzmanību pievēršot Āfrikas raga reģionam, kurā sieviešu dzimumorgānu kropļošana ir visizplatītākā pasaulē, tostarp vissmagākajos veidos; aicināt valsts iestādes Āfrikas ragā īstenot tiesību aktus, ar kuriem aizliedz sieviešu dzimumorgānu kropļošanu, un nodrošināt šo tiesību aktu ievērošanu; izvērst iniciatīvas sieviešu iesaistīšanai politikā, lai veicinātu labāku politikas veidošanu un palīdzētu izbeigt sieviešu dzimumorgānu kropļošanu un piespiedu laulības;

Ilgtspējīga un iekļaujoša ekonomikas attīstība — sabiedrība

| p) | ņemt vērā reģiona demogrāfisko attīstību un atzīt jauniešu un sieviešu lomu ilgtspējīgas ekonomiskās attīstības sasniegšanā; stiprināt ES atbalstu izglītības un profesionālās apmācības pieejamībai un darbaspēka prasmju pilnveidei un pārkvalifikācijai saskaņā ar darba tirgus vajadzībām; uzstāt, ka iespēju došana un reālu perspektīvu nodrošināšana jaunajām paaudzēm un sievietēm varētu sniegt daudzējādu labumu visam reģionam; atbalstīt spēju veidošanu vietējā vakcīnu ražošanā un palīdzēt stiprināt vietējās veselības sistēmas un atbalstīt veselības nozares strukturālās reformas; mudināt valstu iestādes nodrošināt vispārēju piekļuvi veselības aprūpei, pamatojoties uz nediskriminācijas un vienlīdzīgas attieksmes principiem; ņemt vērā, ka terorisms un džihādisms būtiski kavē ekonomikas izaugsmi visā Āfrikas ragā; ņemt vērā grupējuma “al Shabaab” ekonomisko klātbūtni Āfrikas ragā, kas izpaužas kā kokogļu kontrabanda un līdzekļu izspiešana no lauksaimniekiem, uzņēmumiem un palīdzības organizācijām; sniegt tehnisku atbalstu, lai dotu iespēju diasporai Eiropā pastiprināt darījumu attiecības ar reģionu, jo īpaši ļaujot nosūtīt naudas pārvedumus pa likumīgiem, pārredzamiem un uzticamiem kanāliem; |
| --- | --- |

p)

ņemt vērā reģiona demogrāfisko attīstību un atzīt jauniešu un sieviešu lomu ilgtspējīgas ekonomiskās attīstības sasniegšanā; stiprināt ES atbalstu izglītības un profesionālās apmācības pieejamībai un darbaspēka prasmju pilnveidei un pārkvalifikācijai saskaņā ar darba tirgus vajadzībām; uzstāt, ka iespēju došana un reālu perspektīvu nodrošināšana jaunajām paaudzēm un sievietēm varētu sniegt daudzējādu labumu visam reģionam; atbalstīt spēju veidošanu vietējā vakcīnu ražošanā un palīdzēt stiprināt vietējās veselības sistēmas un atbalstīt veselības nozares strukturālās reformas; mudināt valstu iestādes nodrošināt vispārēju piekļuvi veselības aprūpei, pamatojoties uz nediskriminācijas un vienlīdzīgas attieksmes principiem; ņemt vērā, ka terorisms un džihādisms būtiski kavē ekonomikas izaugsmi visā Āfrikas ragā; ņemt vērā grupējuma “al Shabaab” ekonomisko klātbūtni Āfrikas ragā, kas izpaužas kā kokogļu kontrabanda un līdzekļu izspiešana no lauksaimniekiem, uzņēmumiem un palīdzības organizācijām; sniegt tehnisku atbalstu, lai dotu iespēju diasporai Eiropā pastiprināt darījumu attiecības ar reģionu, jo īpaši ļaujot nosūtīt naudas pārvedumus pa likumīgiem, pārredzamiem un uzticamiem kanāliem;

| q) | atzīt, ka klimata pārmaiņas nopietni ietekmē Āfrikas ragu, radot tālejošas sekas reģiona stabilitātei; izvērst kopīgas darbības cīņā pret klimata pārmaiņām, jo īpaši seku mazināšanas, pielāgošanās, izturētspējas un katastrofu riska pārvaldības jomā; dalīties ar mūsu partneriem ieguvumos, ko sniedz Eiropas Klimata aktā paredzētais Eiropas zaļais kurss, un atbalstīt tos klimatiskās pārkārtošanās programmu pieņemšanā, apmainoties ar paraugpraksi un saskaņojot ES iniciatīvas šajā jomā ar esošajām Āfrikas iniciatīvām; pievērst īpašu uzmanību tam, kā klimata pārmaiņas ietekmē cilvēku drošību un nodrošinātību ar pārtiku un ka ES un tās partneriem ir jāīsteno pret klimata pārmaiņām vērsta drošības un aizsardzības politika saskaņā ar mērķiem, kas izvirzīti ES Klimata pārmaiņu un aizsardzības ceļvedī, kurš ietverts Stratēģiskajā drošības un aizsardzības kompasā; sadarboties ar Āfrikas partneriem, lai pieņemtu jaunus un inovatīvus veidus, kā pilnībā izmantot reģiona potenciālu, tostarp apmainoties ar paraugpraksi un pieņemot jaunas tehnoloģijas ilgtspējīgai lauksaimniecībai, kas stiprinātu vietējo uzņēmējdarbību, par galīgo mērķi nosakot atkarības samazināšanu no pārtikas un lauksaimniecības produktu importa un iekļaujošas un ilgtspējīgas ekonomikas izaugsmes stimulēšanu; atbalstīt VAV lūgumus nodrošināt īpašu finansējumu, ar ko segt zaudējumus, kuri saistīti ar klimata pārmaiņu nelabvēlīgo ietekmi, un atbalstīt skarto reģionu atjaunošanu un to ekonomikas atveseļošanu, pieņemot īpašus papildu pasākumus atjaunošanas un atveseļošanas finansēšanai; apsvērt iespēju mudināt dalībvalstis, katru gadījumu izskatot atsevišķi, turpināt piemērot attiecīgi pielāgotu parādu apturēšanu, atvieglošanu vai dzēšanu visneaizsargātākajām VAV un mazajām salu jaunattīstības valstīm, lai konkrēti sekmētu cīņu pret klimata pārmaiņām plašākas starptautiskas programmas ietvaros; |
| --- | --- |

q)

atzīt, ka klimata pārmaiņas nopietni ietekmē Āfrikas ragu, radot tālejošas sekas reģiona stabilitātei; izvērst kopīgas darbības cīņā pret klimata pārmaiņām, jo īpaši seku mazināšanas, pielāgošanās, izturētspējas un katastrofu riska pārvaldības jomā; dalīties ar mūsu partneriem ieguvumos, ko sniedz Eiropas Klimata aktā paredzētais Eiropas zaļais kurss, un atbalstīt tos klimatiskās pārkārtošanās programmu pieņemšanā, apmainoties ar paraugpraksi un saskaņojot ES iniciatīvas šajā jomā ar esošajām Āfrikas iniciatīvām; pievērst īpašu uzmanību tam, kā klimata pārmaiņas ietekmē cilvēku drošību un nodrošinātību ar pārtiku un ka ES un tās partneriem ir jāīsteno pret klimata pārmaiņām vērsta drošības un aizsardzības politika saskaņā ar mērķiem, kas izvirzīti ES Klimata pārmaiņu un aizsardzības ceļvedī, kurš ietverts Stratēģiskajā drošības un aizsardzības kompasā; sadarboties ar Āfrikas partneriem, lai pieņemtu jaunus un inovatīvus veidus, kā pilnībā izmantot reģiona potenciālu, tostarp apmainoties ar paraugpraksi un pieņemot jaunas tehnoloģijas ilgtspējīgai lauksaimniecībai, kas stiprinātu vietējo uzņēmējdarbību, par galīgo mērķi nosakot atkarības samazināšanu no pārtikas un lauksaimniecības produktu importa un iekļaujošas un ilgtspējīgas ekonomikas izaugsmes stimulēšanu; atbalstīt VAV lūgumus nodrošināt īpašu finansējumu, ar ko segt zaudējumus, kuri saistīti ar klimata pārmaiņu nelabvēlīgo ietekmi, un atbalstīt skarto reģionu atjaunošanu un to ekonomikas atveseļošanu, pieņemot īpašus papildu pasākumus atjaunošanas un atveseļošanas finansēšanai; apsvērt iespēju mudināt dalībvalstis, katru gadījumu izskatot atsevišķi, turpināt piemērot attiecīgi pielāgotu parādu apturēšanu, atvieglošanu vai dzēšanu visneaizsargātākajām VAV un mazajām salu jaunattīstības valstīm, lai konkrēti sekmētu cīņu pret klimata pārmaiņām plašākas starptautiskas programmas ietvaros;

| r) | veicināt koordināciju un sadarbību ar attiecīgajiem Komisijas ģenerāldirektorātiem, lai nodrošinātu, ka ES tirdzniecības politikas pārskatīšana nodrošina ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi reģionā, jo īpaši padarot pilnībā izpildāmas brīvās tirdzniecības nolīgumu tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļas; ņemt vērā, ka ir jāpieliek pūles, lai novērstu cilvēktiesību pārkāpumus un vides pārkāpumus, ko veic ES reģistrētas korporācijas, kuras darbojas Āfrikas ragā, un nodrošinātu, ka gaidāmā Direktīva par uzņēmumu pienācīgu rūpību ilgtspējas jomā atbilst paredzētajam mērķim un nodrošina vietējām kopienām reālu progresu cilvēktiesību un vides jomā; pievērst īpašu uzmanību tādu pārkāpumu izvērtēšanai un novēršanai, kuri saistīti ar pašas ES politiku, projektiem un finansējumu reģionā, tostarp izveidojot sūdzību iesniegšanas mehānismu, kas paredzēts personām vai grupām, kuru tiesību ievērošanu, iespējams, būtu apdraudējušas ES darbības attiecīgajās valstīs; mudināt publiskās finanšu iestādes, tostarp Eiropas Investīciju banku, kopā ar Komisiju nodrošināt to, ka ES investīcijas ir saskaņotas ar starptautiskajiem vides un klimata mērķiem, jo īpaši Parīzes nolīgumu un Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, un tiek izmantotas, lai virzītu taisnīgu klimatisko pārkārtošanos saskaņā ar Eiropas zaļā kursa mērķiem; nodrošināt, ka investīcijas reģionā netiek izmantotas, lai finansētu nozares, kas veicina klimata krīzi, galvenokārt fosilā kurināmā nozares; |
| --- | --- |

r)

veicināt koordināciju un sadarbību ar attiecīgajiem Komisijas ģenerāldirektorātiem, lai nodrošinātu, ka ES tirdzniecības politikas pārskatīšana nodrošina ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi reģionā, jo īpaši padarot pilnībā izpildāmas brīvās tirdzniecības nolīgumu tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļas; ņemt vērā, ka ir jāpieliek pūles, lai novērstu cilvēktiesību pārkāpumus un vides pārkāpumus, ko veic ES reģistrētas korporācijas, kuras darbojas Āfrikas ragā, un nodrošinātu, ka gaidāmā Direktīva par uzņēmumu pienācīgu rūpību ilgtspējas jomā atbilst paredzētajam mērķim un nodrošina vietējām kopienām reālu progresu cilvēktiesību un vides jomā; pievērst īpašu uzmanību tādu pārkāpumu izvērtēšanai un novēršanai, kuri saistīti ar pašas ES politiku, projektiem un finansējumu reģionā, tostarp izveidojot sūdzību iesniegšanas mehānismu, kas paredzēts personām vai grupām, kuru tiesību ievērošanu, iespējams, būtu apdraudējušas ES darbības attiecīgajās valstīs; mudināt publiskās finanšu iestādes, tostarp Eiropas Investīciju banku, kopā ar Komisiju nodrošināt to, ka ES investīcijas ir saskaņotas ar starptautiskajiem vides un klimata mērķiem, jo īpaši Parīzes nolīgumu un Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, un tiek izmantotas, lai virzītu taisnīgu klimatisko pārkārtošanos saskaņā ar Eiropas zaļā kursa mērķiem; nodrošināt, ka investīcijas reģionā netiek izmantotas, lai finansētu nozares, kas veicina klimata krīzi, galvenokārt fosilā kurināmā nozares;

| s) | pievērst īpašu uzmanību plaši izplatītiem vietējā līmeņa projektiem, jo īpaši visattālākajos reģionos, kas ir mazāk invazīvi no vides viedokļa, bet efektīvāki cilvēku dzīves uzlabošanā, t. i., ārpustīkla saules enerģijas sistēmām, apūdeņošanas sistēmām, ūdens attīrīšanas un sanitārijas sistēmām, un nodrošināt to, ka ES investīcijas ilgtspējīgā enerģijā Āfrikā galvenokārt sniedz labumu vietējiem iedzīvotājiem un tādējādi izskauž enerģētisko nabadzību; aicināt ES palīdzēt lauksaimniekiem Āfrikas ragā samazināt atkarību no minerālmēsliem un, izmantojot savu ārpolitiku un attīstības politiku, rast agronomiskas alternatīvas, lai novērstu mēslošanas līdzekļu ietekmi uz klimatu un vidi; aicina dalībvalstis sadarboties ar Komisiju, lai piešķirtu lielāku prioritāti partnerībām ar VAV vietējiem uzņēmumiem, kuri īsteno ilgtspējīgus un iekļaujošus uzņēmējdarbības modeļus; |
| --- | --- |

s)

pievērst īpašu uzmanību plaši izplatītiem vietējā līmeņa projektiem, jo īpaši visattālākajos reģionos, kas ir mazāk invazīvi no vides viedokļa, bet efektīvāki cilvēku dzīves uzlabošanā, t. i., ārpustīkla saules enerģijas sistēmām, apūdeņošanas sistēmām, ūdens attīrīšanas un sanitārijas sistēmām, un nodrošināt to, ka ES investīcijas ilgtspējīgā enerģijā Āfrikā galvenokārt sniedz labumu vietējiem iedzīvotājiem un tādējādi izskauž enerģētisko nabadzību; aicināt ES palīdzēt lauksaimniekiem Āfrikas ragā samazināt atkarību no minerālmēsliem un, izmantojot savu ārpolitiku un attīstības politiku, rast agronomiskas alternatīvas, lai novērstu mēslošanas līdzekļu ietekmi uz klimatu un vidi; aicina dalībvalstis sadarboties ar Komisiju, lai piešķirtu lielāku prioritāti partnerībām ar VAV vietējiem uzņēmumiem, kuri īsteno ilgtspējīgus un iekļaujošus uzņēmējdarbības modeļus;

Migrācija

| t) | uzsvērt, ka Āfrikas raga valstis ir vienas no galvenajām ievērojamu migrācijas plūsmu izcelsmes, tranzīta un galamērķa valstīm, no kurām notiek migrācija uz citām reģiona valstīm, kā arī uz ES; pieņemt holistisku, uz kontekstuālu konflikta izpratni un konkrētu situāciju balstītu un uz cilvēkiem vērstu pieeju sadarbībai migrācijas jomā saskaņā ar Hartūmas procesu, Globālo paktu par drošu, sakārtotu un likumīgu migrāciju un darbu, ko veic Reģionālais ministru forums par migrāciju Austrumāfrikā un Āfrikas ragā, ņemot vērā dažādos migrācijas virzītājspēkus reģionā un migrantu pastāvīgo neaizsargātību, ievērojot migrantu un bēgļu tiesības un atzīstot cirkulārās migrācijas un reģionālās mobilitātes sniegtās priekšrocības plašākā reģionā; sadarboties ar ES partneriem, lai atsāktu Hartūmas procesa darbības un to pārveidotu tā, lai atspoguļotu pašreizējo situāciju un dažādos ceļošanas ierobežojumus; veidot ilgtermiņa partnerību, kas vērsta uz drošu, sakārtotu un likumīgu migrāciju; kopā ar partnervalstīm Āfrikas ragā rast ilgtspējīgu risinājumu, lai mazinātu sekas, ko rada migrācija virzienā uz Eiropas ārējām robežām; veicināt ciešāku sadarbību robežu drošības jomā un cīņā pret pārrobežu noziedzīgām darbībām, tostarp cilvēku tirdzniecību un ieroču un kultūras mantojuma objektu nelikumīgu tirdzniecību; nodrošināt to, lai visi sadarbības un atpakaļuzņemšanas nolīgumi migrācijas jomā ar šo reģionu stingri atbilst starptautiskajām cilvēktiesībām un bēgļu tiesībām, jo īpaši 1951. gada Konvencijai par bēgļu statusu un tās 1967. gada protokolam; nodrošināt, ka finanšu resursi, kas mobilizēti, izmantojot ES trasta fondus, tiek koncentrēti uz projektiem, kas var novērst migrācijas pamatcēloņus ilgtermiņā; |
| --- | --- |

t)

uzsvērt, ka Āfrikas raga valstis ir vienas no galvenajām ievērojamu migrācijas plūsmu izcelsmes, tranzīta un galamērķa valstīm, no kurām notiek migrācija uz citām reģiona valstīm, kā arī uz ES; pieņemt holistisku, uz kontekstuālu konflikta izpratni un konkrētu situāciju balstītu un uz cilvēkiem vērstu pieeju sadarbībai migrācijas jomā saskaņā ar Hartūmas procesu, Globālo paktu par drošu, sakārtotu un likumīgu migrāciju un darbu, ko veic Reģionālais ministru forums par migrāciju Austrumāfrikā un Āfrikas ragā, ņemot vērā dažādos migrācijas virzītājspēkus reģionā un migrantu pastāvīgo neaizsargātību, ievērojot migrantu un bēgļu tiesības un atzīstot cirkulārās migrācijas un reģionālās mobilitātes sniegtās priekšrocības plašākā reģionā; sadarboties ar ES partneriem, lai atsāktu Hartūmas procesa darbības un to pārveidotu tā, lai atspoguļotu pašreizējo situāciju un dažādos ceļošanas ierobežojumus; veidot ilgtermiņa partnerību, kas vērsta uz drošu, sakārtotu un likumīgu migrāciju; kopā ar partnervalstīm Āfrikas ragā rast ilgtspējīgu risinājumu, lai mazinātu sekas, ko rada migrācija virzienā uz Eiropas ārējām robežām; veicināt ciešāku sadarbību robežu drošības jomā un cīņā pret pārrobežu noziedzīgām darbībām, tostarp cilvēku tirdzniecību un ieroču un kultūras mantojuma objektu nelikumīgu tirdzniecību; nodrošināt to, lai visi sadarbības un atpakaļuzņemšanas nolīgumi migrācijas jomā ar šo reģionu stingri atbilst starptautiskajām cilvēktiesībām un bēgļu tiesībām, jo īpaši 1951. gada Konvencijai par bēgļu statusu un tās 1967. gada protokolam; nodrošināt, ka finanšu resursi, kas mobilizēti, izmantojot ES trasta fondus, tiek koncentrēti uz projektiem, kas var novērst migrācijas pamatcēloņus ilgtermiņā;

| u) | sniegt tūlītēju palīdzību un ilgtermiņa atbalstu valstīm, kas uzņem un palīdz bēgļiem, lai nodrošinātu viņu aizsardzību; veicināt pārvietoto personu un iekšzemē pārvietoto personu pārmitināšanu; koordinēt diplomātiskos centienus un aicināt reģiona valstu valdības, kas iesaistītas pašreizējos konfliktos, pārtraukt neselektīvus uzbrukumus civiliedzīvotājiem un civilajai infrastruktūrai un aizsargāt civiliedzīvotājus, tostarp veikt visus pasākumus, lai nodrošinātu bēgļu un iekšzemē pārvietoto personu aizsardzību un pilnīgu piekļuvi humānajai palīdzībai, tostarp pārtikai, ūdenim un pajumtei; sniegt atbalstu reģiona valstīm, lai tās integrētu centienus, kuru mērķis ir atbalstīt atbilstīgas reformas, ar ko tiktu nodrošināta ganu mobilitātes labāka pārvaldība un mazināta ekonomiskā neaizsargātība krīžu, piemēram, sausuma, laikā, lai labāk kontrolētu faktorus, kas veicina spriedzi un konfliktus, kuros iesaistītas kopienas, kas nodarbojas ar lopu ganīšanu; |
| --- | --- |

u)

sniegt tūlītēju palīdzību un ilgtermiņa atbalstu valstīm, kas uzņem un palīdz bēgļiem, lai nodrošinātu viņu aizsardzību; veicināt pārvietoto personu un iekšzemē pārvietoto personu pārmitināšanu; koordinēt diplomātiskos centienus un aicināt reģiona valstu valdības, kas iesaistītas pašreizējos konfliktos, pārtraukt neselektīvus uzbrukumus civiliedzīvotājiem un civilajai infrastruktūrai un aizsargāt civiliedzīvotājus, tostarp veikt visus pasākumus, lai nodrošinātu bēgļu un iekšzemē pārvietoto personu aizsardzību un pilnīgu piekļuvi humānajai palīdzībai, tostarp pārtikai, ūdenim un pajumtei; sniegt atbalstu reģiona valstīm, lai tās integrētu centienus, kuru mērķis ir atbalstīt atbilstīgas reformas, ar ko tiktu nodrošināta ganu mobilitātes labāka pārvaldība un mazināta ekonomiskā neaizsargātība krīžu, piemēram, sausuma, laikā, lai labāk kontrolētu faktorus, kas veicina spriedzi un konfliktus, kuros iesaistītas kopienas, kas nodarbojas ar lopu ganīšanu;

Reģionālā integrācija

| v) | pieņemt Eiropas komandas pieeju reģionā, sadarbojoties ar ĀS, reģionālajām organizācijām un plašu partneru un dalībnieku loku, tostarp no privātā sektora, lai atbalstītu Āfrikas iniciatīvas; turpināt pārraudzīt un atbalstīt Āfrikas raga iniciatīvu, kurā ES ir stratēģiska partnere, un tās mērķi piesaistīt kapitālu, lai atbalstītu savienojamību un atraisītu iespējas reģionā, radītu darbvietas, mazinātu jaunos riskus, stiprinātu noturību un veicinātu kaimiņattiecību uzlabošanu; |
| --- | --- |

v)

pieņemt Eiropas komandas pieeju reģionā, sadarbojoties ar ĀS, reģionālajām organizācijām un plašu partneru un dalībnieku loku, tostarp no privātā sektora, lai atbalstītu Āfrikas iniciatīvas; turpināt pārraudzīt un atbalstīt Āfrikas raga iniciatīvu, kurā ES ir stratēģiska partnere, un tās mērķi piesaistīt kapitālu, lai atbalstītu savienojamību un atraisītu iespējas reģionā, radītu darbvietas, mazinātu jaunos riskus, stiprinātu noturību un veicinātu kaimiņattiecību uzlabošanu;

| w) | atzīt, ka droša un efektīva infrastruktūra ir būtiska konsekventai, ilgtspējīgai un taisnīgai attīstībai reģionā; pilnībā izmantot potenciālu, ko sniedz jaunas ES finansētas iniciatīvas, kuru mērķis ir uzlabot reģionālo integrāciju un savienojamību; pastiprināt apspriešanos un koordināciju ar Āfrikas partneriem, definējot konkrētus projektus, kas jāizstrādā globālās vārtejas ietvaros, pamatojoties uz ES un ĀS sestā samita pozitīvajiem rezultātiem; pienācīgi parādīt globālo vārteju kā zaļāku, taisnīgāku un ilgtspējīgāku ilgtermiņa plānu, jo īpaši salīdzinājumā ar citu dalībnieku ierosinātajām alternatīvām; atbalstīt reģiona valstis, kas cenšas pievienoties Pasaules Tirdzniecības organizācijai, un atbalstīt Āfrikas Kontinentālās brīvās tirdzniecības zonas īstenošanu, kā arī turpināt atbalstīt un stiprināt ĀS, Austrumāfrikas valstu kopienu un IGAD, lai veicinātu ekonomisko sadarbību, palielinātu reģionālo integrāciju un sekmētu stabilitāti un diplomātiju; atzīt, ka Āfrikas raga stabilizācijas un ilgtspējīgas attīstības izredzes ir cieši saistītas ar kaimiņu reģionu izredzēm; apsvērt iespēju izstrādāt ES stratēģiju attiecībā uz Sarkano jūru un Adenas līci; |
| --- | --- |

w)

atzīt, ka droša un efektīva infrastruktūra ir būtiska konsekventai, ilgtspējīgai un taisnīgai attīstībai reģionā; pilnībā izmantot potenciālu, ko sniedz jaunas ES finansētas iniciatīvas, kuru mērķis ir uzlabot reģionālo integrāciju un savienojamību; pastiprināt apspriešanos un koordināciju ar Āfrikas partneriem, definējot konkrētus projektus, kas jāizstrādā globālās vārtejas ietvaros, pamatojoties uz ES un ĀS sestā samita pozitīvajiem rezultātiem; pienācīgi parādīt globālo vārteju kā zaļāku, taisnīgāku un ilgtspējīgāku ilgtermiņa plānu, jo īpaši salīdzinājumā ar citu dalībnieku ierosinātajām alternatīvām; atbalstīt reģiona valstis, kas cenšas pievienoties Pasaules Tirdzniecības organizācijai, un atbalstīt Āfrikas Kontinentālās brīvās tirdzniecības zonas īstenošanu, kā arī turpināt atbalstīt un stiprināt ĀS, Austrumāfrikas valstu kopienu un IGAD, lai veicinātu ekonomisko sadarbību, palielinātu reģionālo integrāciju un sekmētu stabilitāti un diplomātiju; atzīt, ka Āfrikas raga stabilizācijas un ilgtspējīgas attīstības izredzes ir cieši saistītas ar kaimiņu reģionu izredzēm; apsvērt iespēju izstrādāt ES stratēģiju attiecībā uz Sarkano jūru un Adenas līci;

Trešo dalībnieku ietekme

| x) | uzsvērt savas bažas par aizvien izplatītāko un daudzšķautņaināko ietekmi un sāncensību, ko rada trešās puses, tostarp Ķīna un Krievija, kurām nav tādas pašas vērtības un mērķi reģionā kā ES un kuras darbojas tikai, lai veicinātu divpusējas intereses; atzīt, ka šo dalībnieku aizvien lielākā klātbūtne reģionā, jo īpaši ekonomikas, enerģētikas, drošības, tostarp jūras drošības, un militārajā jomā, tostarp izmantojot propagandu un dezinformācijas kampaņas, kuru mērķis ir akcentēt to lomu šajā reģionā, vienlaikus apdraudot to konkurentu, tostarp ES, rīcību, apdraud mieru reģionā, Eiropas centienus un palīdzību, kā arī ES kā priviliģēta partnera lomu; apsvērt iespēju veikt visas atbilstīgās darbības, lai novērstu šādu iejaukšanos; veicināt ES atbalstu, izmantojot holistisku pieeju reģionam, veicinot ekonomisko sadarbību un konfliktu novēršanu pretstatā trešo dalībnieku pieejai, kuras mērķis ir pastiprināt sadrumstaloto vidi un saasināt ģeopolitiskās problēmas; izvērtēt Ķīnas konsekventās un daudznozaru investīcijas reģionā, vienlaikus novērtējot to sekas, tostarp Āfrikas valstu pieaugošo atkarību, un risinot jautājumu par Ķīnas pieaugošo klātbūtni un ietekmi; aicināt Turcijas iestādes pieskaņoties ES politikas nostādnēm un labāk saskaņot savus centienus ar ES iniciatīvām, jo īpaši ar ES apmācību misiju Somālijā, lai tās būtu efektīvākas un sasniegtu labākus rezultātus drošības un stabilitātes ziņā, tādējādi dodot iespēju īstenot reālu un ātru pāreju uz demokrātiju; pastiprināt koordināciju ar Āfrikas partneriem, nosakot prioritātes, kurām būtu jāpiešķir ES investīcijas, un apņemties nodrošināt pietiekamus resursus to īstenošanai; ņemt vērā trešo pušu militāro spēku koncentrēšanos reģionā, jo īpaši Krievijas tālu attīstītos plānus būvēt jūras spēku bāzi Sudānas piekrastē pie Sarkanās jūras un Ķīnas militārās bāzes atklāšanu Džibutijā 2017. gadā; pievērst īpašu uzmanību tam, ka savu darbību ir aktivizējuši privātie drošības uzņēmumi, piemēram, Krievijas sponsorētā Vāgnera grupa, kas darbojas Sudānā, kavējot pāreju uz demokrātiju un izmantojot vietējos trūkumus uz vietējo iedzīvotāju rēķina, un tādējādi izvairīties no līdzīgām negatīvām sekām, kas vērojamas citos reģionos, un cieši sadarboties ar ĀS un atsevišķām Āfrikas raga valstīm, lai izveidotu un īstenotu efektīvu, atbildīgu un uzticamu valsts drošības struktūru katrā valstī; aicināt visas ES dalībvalstis ratificēt Starptautisko konvenciju pret algotņu vervēšanu, izmantošanu, finansēšanu un apmācību; izvērtēt Krievijas kara pret Ukrainu sekas attiecībā uz ES ietekmi reģionā; |
| --- | --- |

x)

uzsvērt savas bažas par aizvien izplatītāko un daudzšķautņaināko ietekmi un sāncensību, ko rada trešās puses, tostarp Ķīna un Krievija, kurām nav tādas pašas vērtības un mērķi reģionā kā ES un kuras darbojas tikai, lai veicinātu divpusējas intereses; atzīt, ka šo dalībnieku aizvien lielākā klātbūtne reģionā, jo īpaši ekonomikas, enerģētikas, drošības, tostarp jūras drošības, un militārajā jomā, tostarp izmantojot propagandu un dezinformācijas kampaņas, kuru mērķis ir akcentēt to lomu šajā reģionā, vienlaikus apdraudot to konkurentu, tostarp ES, rīcību, apdraud mieru reģionā, Eiropas centienus un palīdzību, kā arī ES kā priviliģēta partnera lomu; apsvērt iespēju veikt visas atbilstīgās darbības, lai novērstu šādu iejaukšanos; veicināt ES atbalstu, izmantojot holistisku pieeju reģionam, veicinot ekonomisko sadarbību un konfliktu novēršanu pretstatā trešo dalībnieku pieejai, kuras mērķis ir pastiprināt sadrumstaloto vidi un saasināt ģeopolitiskās problēmas; izvērtēt Ķīnas konsekventās un daudznozaru investīcijas reģionā, vienlaikus novērtējot to sekas, tostarp Āfrikas valstu pieaugošo atkarību, un risinot jautājumu par Ķīnas pieaugošo klātbūtni un ietekmi; aicināt Turcijas iestādes pieskaņoties ES politikas nostādnēm un labāk saskaņot savus centienus ar ES iniciatīvām, jo īpaši ar ES apmācību misiju Somālijā, lai tās būtu efektīvākas un sasniegtu labākus rezultātus drošības un stabilitātes ziņā, tādējādi dodot iespēju īstenot reālu un ātru pāreju uz demokrātiju; pastiprināt koordināciju ar Āfrikas partneriem, nosakot prioritātes, kurām būtu jāpiešķir ES investīcijas, un apņemties nodrošināt pietiekamus resursus to īstenošanai; ņemt vērā trešo pušu militāro spēku koncentrēšanos reģionā, jo īpaši Krievijas tālu attīstītos plānus būvēt jūras spēku bāzi Sudānas piekrastē pie Sarkanās jūras un Ķīnas militārās bāzes atklāšanu Džibutijā 2017. gadā; pievērst īpašu uzmanību tam, ka savu darbību ir aktivizējuši privātie drošības uzņēmumi, piemēram, Krievijas sponsorētā Vāgnera grupa, kas darbojas Sudānā, kavējot pāreju uz demokrātiju un izmantojot vietējos trūkumus uz vietējo iedzīvotāju rēķina, un tādējādi izvairīties no līdzīgām negatīvām sekām, kas vērojamas citos reģionos, un cieši sadarboties ar ĀS un atsevišķām Āfrikas raga valstīm, lai izveidotu un īstenotu efektīvu, atbildīgu un uzticamu valsts drošības struktūru katrā valstī; aicināt visas ES dalībvalstis ratificēt Starptautisko konvenciju pret algotņu vervēšanu, izmantošanu, finansēšanu un apmācību; izvērtēt Krievijas kara pret Ukrainu sekas attiecībā uz ES ietekmi reģionā;

| y) | stiprināt stratēģisko komunikāciju, izmantojot efektīvas un uz faktiem balstītas kampaņas, lai nodrošinātu lielāku klātbūtni vietējā līmenī, un informēt par ES darbībām, mērķiem un atbalstītajām iniciatīvām reģionā, tādējādi palielinot ES redzamību un uzsverot mērķi radīt pievienoto vērtību vietējām kopienām, ilgtspējīgu attīstību, mieru, drošību un iekļaujošu izaugsmi, vienlaikus arī apkarojot trešo pušu izplatīto dezinformāciju un nepatiesus vēstījumus; pilnvarot ES īpašo pārstāvi Āfrikas ragā koncentrēties uz reģionāliem pasākumiem un uzlabot ES redzamību, klātbūtni un iesaisti visās reģiona valstīs, lai veicinātu ar tām ciešākas attiecības; nodrošināt ES īpašā pārstāvja darba lielāku pārredzamību un pamanāmību, rūpējoties par to, lai ES īpašais pārstāvis piešķirtu prioritāti konfliktu risināšanai, cilvēktiesību un demokrātijas atbalstam, sadarbojoties ar saviem partneriem reģionā, un proaktīvi sadarbotos ar pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem, cilvēktiesību aizstāvjiem un disidentiem, kurus vietējās iestādes var apdraudēt vai pret kuriem tās var vērsties; |
| --- | --- |

y)

stiprināt stratēģisko komunikāciju, izmantojot efektīvas un uz faktiem balstītas kampaņas, lai nodrošinātu lielāku klātbūtni vietējā līmenī, un informēt par ES darbībām, mērķiem un atbalstītajām iniciatīvām reģionā, tādējādi palielinot ES redzamību un uzsverot mērķi radīt pievienoto vērtību vietējām kopienām, ilgtspējīgu attīstību, mieru, drošību un iekļaujošu izaugsmi, vienlaikus arī apkarojot trešo pušu izplatīto dezinformāciju un nepatiesus vēstījumus; pilnvarot ES īpašo pārstāvi Āfrikas ragā koncentrēties uz reģionāliem pasākumiem un uzlabot ES redzamību, klātbūtni un iesaisti visās reģiona valstīs, lai veicinātu ar tām ciešākas attiecības; nodrošināt ES īpašā pārstāvja darba lielāku pārredzamību un pamanāmību, rūpējoties par to, lai ES īpašais pārstāvis piešķirtu prioritāti konfliktu risināšanai, cilvēktiesību un demokrātijas atbalstam, sadarbojoties ar saviem partneriem reģionā, un proaktīvi sadarbotos ar pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem, cilvēktiesību aizstāvjiem un disidentiem, kurus vietējās iestādes var apdraudēt vai pret kuriem tās var vērsties;

Specifiski valstu jautājumi

| z) | risināt šādus konkrētus jautājumus saistībā ar Āfrikas raga valstīm: |
| --- | --- |

z)

risināt šādus konkrētus jautājumus saistībā ar Āfrikas raga valstīm:

Džibutija

| i) | atzīt Džibutijas ģeostratēģisko nozīmi; ņemt vērā Džibutijas pozitīvo ieguldījumu miera, drošības un reģionālās sadarbības veicināšanā Āfrikas raga reģionā, jo īpaši uzņemot operācijas “Atalanta” loģistikas platformu un ES dalībvalstu militāros spēkus; norādīt, ka būvniecības projektus Džibutijā lielā mērā finansē Ķīna, kuras investīcijas infrastruktūrā saskaņā ar aplēsēm ir 9,8 miljardi ASV dolāru; pauž bažas par to, ka Ķīna ir izveidojusi Džibutijā jūras spēku bāzi tāldarbības militārajām aktivitātēm un pārņēmusi stratēģisko Doraleh ostu un ka pieaug Džibutijas valsts ārējais parāds, ko rada aizdevumu saņemšana no Ķīnas; sadarboties ar valsti, kas atrodas vienu no pasaulē visplašāk izmantoto migrācijas maršrutu krustcelēs, lai palīdzētu tās centienos uzņemt bēgļus no reģiona un īstenot savas globālās un reģionālās saistības; dalīties ES zināšanās un paraugpraksē attiecībā uz ūdens resursu apsaimniekošanu, jo Džibutija ir viena no arīdākajām valstīm pasaulē, kas piedzīvo ārkārtīgu sausumu; paust nožēlu par to, ka neatkarīgiem medijiem ir liegtas apraides iespējas Džibutijā; prasīt aizsargāt neatkarīgos Džibutijas medijus, kuriem nav citas izvēles kā vien pārraidīt un paust savu viedokli no ārvalstīm; |
| --- | --- |

i)

atzīt Džibutijas ģeostratēģisko nozīmi; ņemt vērā Džibutijas pozitīvo ieguldījumu miera, drošības un reģionālās sadarbības veicināšanā Āfrikas raga reģionā, jo īpaši uzņemot operācijas “Atalanta” loģistikas platformu un ES dalībvalstu militāros spēkus; norādīt, ka būvniecības projektus Džibutijā lielā mērā finansē Ķīna, kuras investīcijas infrastruktūrā saskaņā ar aplēsēm ir 9,8 miljardi ASV dolāru; pauž bažas par to, ka Ķīna ir izveidojusi Džibutijā jūras spēku bāzi tāldarbības militārajām aktivitātēm un pārņēmusi stratēģisko Doraleh ostu un ka pieaug Džibutijas valsts ārējais parāds, ko rada aizdevumu saņemšana no Ķīnas; sadarboties ar valsti, kas atrodas vienu no pasaulē visplašāk izmantoto migrācijas maršrutu krustcelēs, lai palīdzētu tās centienos uzņemt bēgļus no reģiona un īstenot savas globālās un reģionālās saistības; dalīties ES zināšanās un paraugpraksē attiecībā uz ūdens resursu apsaimniekošanu, jo Džibutija ir viena no arīdākajām valstīm pasaulē, kas piedzīvo ārkārtīgu sausumu; paust nožēlu par to, ka neatkarīgiem medijiem ir liegtas apraides iespējas Džibutijā; prasīt aizsargāt neatkarīgos Džibutijas medijus, kuriem nav citas izvēles kā vien pārraidīt un paust savu viedokli no ārvalstīm;

Eritreja

| ii) | nosodīt Eritrejas pilnīgo pielāgošanos Krievijas vēstījumam un propagandai un paust bažas par to, ka Eritreja varētu kļūt par platformu Krievijas ietekmei Āfrikas ragā; aicināt Eritrejas iestādes pārtraukt militāro iesaisti Etiopijas civilajā konfliktā, vienlaikus veicinot arī miera nolīgumu starp Etiopijas federālajām iestādēm un Tigrajas Tautas atbrīvošanas fronti (TPLF), kurā būtu paredzēts izbeigt TPLF raķešu uzbrukumus Eritrejas teritorijā; aicināt Eritrejas iestādes veikt konkrētus pasākumus, lai panāktu iekšējo izlīgumu, un bez nosacījumiem atbrīvot visus politieslodzītos, tostarp zviedru un eritrejiešu rakstnieku un žurnālistu David Isaak, kurš atrodas apcietinājumā kopš 2001. gada; pastāvīgi uzraudzīt iekšējo situāciju un apsvērt pakāpenisku un samērīgu ES sankciju samazināšanu, ja tiek reģistrēti konkrēti un objektīvi uzlabojumi; |
| --- | --- |

ii)

nosodīt Eritrejas pilnīgo pielāgošanos Krievijas vēstījumam un propagandai un paust bažas par to, ka Eritreja varētu kļūt par platformu Krievijas ietekmei Āfrikas ragā; aicināt Eritrejas iestādes pārtraukt militāro iesaisti Etiopijas civilajā konfliktā, vienlaikus veicinot arī miera nolīgumu starp Etiopijas federālajām iestādēm un Tigrajas Tautas atbrīvošanas fronti (TPLF), kurā būtu paredzēts izbeigt TPLF raķešu uzbrukumus Eritrejas teritorijā; aicināt Eritrejas iestādes veikt konkrētus pasākumus, lai panāktu iekšējo izlīgumu, un bez nosacījumiem atbrīvot visus politieslodzītos, tostarp zviedru un eritrejiešu rakstnieku un žurnālistu David Isaak, kurš atrodas apcietinājumā kopš 2001. gada; pastāvīgi uzraudzīt iekšējo situāciju un apsvērt pakāpenisku un samērīgu ES sankciju samazināšanu, ja tiek reģistrēti konkrēti un objektīvi uzlabojumi;

Etiopija

| iii) | atbalstīt visus diplomātiskos centienus, kas vērsti uz pašreizējo konfliktu izbeigšanu Etiopijā — svarīgā Āfrikas raga valstī —, un kas tiek īstenoti gan valsts līmenī, gan jo īpaši ĀS īstenotās starpniecības satvarā, kurā tiks iecelti trīs augsta līmeņa starpnieki un kuru vadīs augstais pārstāvis Āfrikas raga jautājumos Olusegun Obasanjo, lai par prioritāti noteiktu vienošanos par pastāvīgu pamieru, netraucētu humānās palīdzības piekļuvi visām teritorijām un tūlītēju Eritrejas spēku izvešanu un veicinātu pārskatatbildību un iekšējo izlīgumu; uzstāt, ka nacionālajam dialogam ir jābūt pēc iespējas iekļaujošākam, plašākam un pārredzamākam un jāietver pilsoniskās sabiedrības pārstāvji un opozīcijas partijas, lai tas sasniegtu mērķi kļūt par patiesu izlīguma katalizatoru; koordinēt atbalstu starp attiecīgajām valsts un starptautiskajām iestādēm un Etiopijas valdību, lai atsāktu veselības aprūpes, izglītības un citu sabiedrisko iestāžu un pakalpojumu sniegšanu, tostarp palīdzības pakalpojumus iekšzemē pārvietotām personām un konfliktu skartajiem iedzīvotājiem; ņemt vērā Amnesty International un Human Rights Watch ziņojumu par noziegumiem pret cilvēci un etnisko tīrīšanu Tigrajas rietumu daļā; atzinīgi vērtēt to, ka ANO Cilvēktiesību padome ir izveidojusi starptautisku cilvēktiesību ekspertu komisiju Etiopijas (ICHREE) jautājumos, lai veiktu rūpīgu un objektīvu izmeklēšanu saistībā ar apgalvojumiem par pārkāpumiem un aizskārumiem, ko Etiopijā kopš 2020. gada 3. novembra izdarījušas visas konfliktā iesaistītās puses, papildinot Etiopijas Starpministriju darba grupu (IMTF) pārskatatbildības jautājumos un kopējās izmeklēšanas grupas konstatējumus, kas 2021. gada novembrī tika publicēti Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā cilvēktiesību komisāra/ Etiopijas Cilvēktiesību komisijas ziņojumā; atbalstīt pārejas tiesiskumu, lai sauktu pie atbildības personas, kas izdarījušas cilvēktiesību pārkāpumus un vainojamas nopietnos noziegumos saistībā ar konfliktu Etiopijā, un īpaši atbalstīt visu iesaistīto iestāžu, piemēram, Etiopijas Cilvēktiesību komisijas, ANO Cilvēktiesību padomes un Starptautiskās Krimināltiesas, lomu; ņemt vērā dažus pozitīvus notikumus valstī, piemēram, 2022. gada 24. martā panākto pamieru humanitāriem mērķiem un dažu politieslodzīto atbrīvošanu, lielāku humānās palīdzības piekļuvi pamiera laikā un Etiopijas valdības un Tigrajas vadītāju publiskās deklarācijas par to, ka tās apņemsies iesaistīties ĀS vadītās miera sarunās; rūpīgi izvērtēt notikumu attīstību Etiopijā, lai veiktu turpmākus pasākumus, ja situācija pasliktinātos; vienlaikus turpināt aicināt konfliktu atrisināt miermīlīgā ceļā un nekavējoties sākt miera sarunas, kā arī izpētīt ES iespējamo lomu starpniecības procesā; vienlaikus būt gatavām pakāpeniski atjaunot budžeta atbalstu un ES palīdzību, ja tiks izpildīti konkrēti nosacījumi, cita starpā karadarbības pārtraukšana, pilnīga un netraucēta humānās palīdzības pieejamība visā Etiopijā, tostarp Tigrajas reģionā, pārskatatbildību par noziegumiem, kas izdarīti saistībā ar konfliktu, un Eritrejas karaspēka izvešana no valsts; |
| --- | --- |

iii)

atbalstīt visus diplomātiskos centienus, kas vērsti uz pašreizējo konfliktu izbeigšanu Etiopijā — svarīgā Āfrikas raga valstī —, un kas tiek īstenoti gan valsts līmenī, gan jo īpaši ĀS īstenotās starpniecības satvarā, kurā tiks iecelti trīs augsta līmeņa starpnieki un kuru vadīs augstais pārstāvis Āfrikas raga jautājumos Olusegun Obasanjo, lai par prioritāti noteiktu vienošanos par pastāvīgu pamieru, netraucētu humānās palīdzības piekļuvi visām teritorijām un tūlītēju Eritrejas spēku izvešanu un veicinātu pārskatatbildību un iekšējo izlīgumu; uzstāt, ka nacionālajam dialogam ir jābūt pēc iespējas iekļaujošākam, plašākam un pārredzamākam un jāietver pilsoniskās sabiedrības pārstāvji un opozīcijas partijas, lai tas sasniegtu mērķi kļūt par patiesu izlīguma katalizatoru; koordinēt atbalstu starp attiecīgajām valsts un starptautiskajām iestādēm un Etiopijas valdību, lai atsāktu veselības aprūpes, izglītības un citu sabiedrisko iestāžu un pakalpojumu sniegšanu, tostarp palīdzības pakalpojumus iekšzemē pārvietotām personām un konfliktu skartajiem iedzīvotājiem; ņemt vērā Amnesty International un Human Rights Watch ziņojumu par noziegumiem pret cilvēci un etnisko tīrīšanu Tigrajas rietumu daļā; atzinīgi vērtēt to, ka ANO Cilvēktiesību padome ir izveidojusi starptautisku cilvēktiesību ekspertu komisiju Etiopijas (ICHREE) jautājumos, lai veiktu rūpīgu un objektīvu izmeklēšanu saistībā ar apgalvojumiem par pārkāpumiem un aizskārumiem, ko Etiopijā kopš 2020. gada 3. novembra izdarījušas visas konfliktā iesaistītās puses, papildinot Etiopijas Starpministriju darba grupu (IMTF) pārskatatbildības jautājumos un kopējās izmeklēšanas grupas konstatējumus, kas 2021. gada novembrī tika publicēti Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā cilvēktiesību komisāra/ Etiopijas Cilvēktiesību komisijas ziņojumā; atbalstīt pārejas tiesiskumu, lai sauktu pie atbildības personas, kas izdarījušas cilvēktiesību pārkāpumus un vainojamas nopietnos noziegumos saistībā ar konfliktu Etiopijā, un īpaši atbalstīt visu iesaistīto iestāžu, piemēram, Etiopijas Cilvēktiesību komisijas, ANO Cilvēktiesību padomes un Starptautiskās Krimināltiesas, lomu; ņemt vērā dažus pozitīvus notikumus valstī, piemēram, 2022. gada 24. martā panākto pamieru humanitāriem mērķiem un dažu politieslodzīto atbrīvošanu, lielāku humānās palīdzības piekļuvi pamiera laikā un Etiopijas valdības un Tigrajas vadītāju publiskās deklarācijas par to, ka tās apņemsies iesaistīties ĀS vadītās miera sarunās; rūpīgi izvērtēt notikumu attīstību Etiopijā, lai veiktu turpmākus pasākumus, ja situācija pasliktinātos; vienlaikus turpināt aicināt konfliktu atrisināt miermīlīgā ceļā un nekavējoties sākt miera sarunas, kā arī izpētīt ES iespējamo lomu starpniecības procesā; vienlaikus būt gatavām pakāpeniski atjaunot budžeta atbalstu un ES palīdzību, ja tiks izpildīti konkrēti nosacījumi, cita starpā karadarbības pārtraukšana, pilnīga un netraucēta humānās palīdzības pieejamība visā Etiopijā, tostarp Tigrajas reģionā, pārskatatbildību par noziegumiem, kas izdarīti saistībā ar konfliktu, un Eritrejas karaspēka izvešana no valsts;

Kenija

| iv) | uzsvērt Kenijas kā nozīmīgas Āfrikas raga politiskās un ekonomiskās dalībnieces potenciālu uzlabot reģionālo stabilitāti un konstruktīvi piedalīties miera un drošības panākšanā; atbalstīt apņemšanos atjaunot stratēģisko partnerību ar Keniju; padziļināt ES un Kenijas attiecības, pilnībā izmantojot ES un Kenijas stratēģiskā dialoga potenciālu; atzinīgi vērtēt lēmumu nosūtīt ES vēlēšanu novērošanas misiju uz prezidenta vēlēšanām 2022. gada augustā; uzteikt vēlēšanu strīda miermīlīgo atrisināšanu pēc prezidenta vēlēšanām un ņemt vērā Kenijas tiesu atbildīgo lomu tajā; aicināt Kenijas iestādes pienācīgi izvērtēt gaidāmo vēlēšanu novērošanas misijas galīgo ziņojumu un izdarīt vajadzīgos secinājumus, lai turpinātu reformas un uzlabotu valsts vēlēšanu procesus; atzinīgi vērtēt Kenijas centienus sadarboties vides problēmu risināšanā, jo īpaši 2022. gada martā Nairobi notikušajā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides asamblejā pieņemto rezolūciju par plastmasas piesārņojuma apturēšanu un juridiski saistoša starptautiska nolīguma izstrādi līdz 2024. gadam; |
| --- | --- |

iv)

uzsvērt Kenijas kā nozīmīgas Āfrikas raga politiskās un ekonomiskās dalībnieces potenciālu uzlabot reģionālo stabilitāti un konstruktīvi piedalīties miera un drošības panākšanā; atbalstīt apņemšanos atjaunot stratēģisko partnerību ar Keniju; padziļināt ES un Kenijas attiecības, pilnībā izmantojot ES un Kenijas stratēģiskā dialoga potenciālu; atzinīgi vērtēt lēmumu nosūtīt ES vēlēšanu novērošanas misiju uz prezidenta vēlēšanām 2022. gada augustā; uzteikt vēlēšanu strīda miermīlīgo atrisināšanu pēc prezidenta vēlēšanām un ņemt vērā Kenijas tiesu atbildīgo lomu tajā; aicināt Kenijas iestādes pienācīgi izvērtēt gaidāmo vēlēšanu novērošanas misijas galīgo ziņojumu un izdarīt vajadzīgos secinājumus, lai turpinātu reformas un uzlabotu valsts vēlēšanu procesus; atzinīgi vērtēt Kenijas centienus sadarboties vides problēmu risināšanā, jo īpaši 2022. gada martā Nairobi notikušajā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides asamblejā pieņemto rezolūciju par plastmasas piesārņojuma apturēšanu un juridiski saistoša starptautiska nolīguma izstrādi līdz 2024. gadam;

Somālija

| v) | atgādināt, ka bīstamā drošības situācija Somālijā rada lielas bažas un, ja tā netiks stingri ierobežota, var kļūt par būtisku destabilizējošu faktoru visā Āfrikas raga reģionā un ārpus tā; atzinīgi vērtēt Somālijas prezidenta vēlēšanu noslēgumu un miermīlīgo varas nodošanu; aicināt jaunievēlēto prezidentu izveidot iekļaujošu ministru kabinetu un aicināt jauno valdību panākt progresu attiecībā uz būtiskām valsts prioritātēm, tostarp pievēršoties smagajai humanitārajai situācijai valstī; izvērtēt atbalsta atsākšanu no Eiropas; atzinīgi vērtēt priekšrocības, ko sniedz ES iesaiste Somālijā; uzsvērt padomdevēju misiju acīmredzamo pievienoto vērtību vadības struktūrās un tādējādi mudināt Eiropas dalībniekus iesaistīties ES apmācības misijas operācijās; pilnībā atbalstīt ATMIS centienus veicināt cilvēktiesības Somālijā un miera uzturēšanas centienus, kas tiek izvērsti pret grupējumu “al Shabaab”, kurš apdraud demokrātijas un tiesiskuma drošību valstī; sadarboties ar ĀS un Somālijas iestādēm, lai pārskatītu ATMIS pilnvaras, koncentrējoties uz iestāžu veidošanu un sniedzot pietiekamu finansiālu atbalstu arī ar EPF starpniecību; koordinēt centienus ar ĀS un IGAD, lai stimulētu Somālijā valsts veidošanas procesu, kura centrā būtu pilsoniskā sabiedrība; nodrošināt to, lai vienlaikus ar ATMIS pārskatīšanu tiktu pakāpeniski stiprināti Somālijas bruņotie spēki un civilās drošības aparāts, kam būtu jākļūst par galīgajiem drošības garantiem valstī; apspriesties ar Somālijas iestādēm, lai apzinātu jaunus divpusējas sadarbības veidus ar ES nolūkā stiprināt Somālijas spējas garantēt jūras drošību un novērst jebkādu pirātisma atkārtošanās risku tās teritoriālajos ūdeņos; atbalstīt rūpīgu ATMIS karaspēka darbības novērtējumu, ņemot vērā centienus novērst noziegumus, ko Somālijā izdarījušas regulārās armijas; |
| --- | --- |

v)

atgādināt, ka bīstamā drošības situācija Somālijā rada lielas bažas un, ja tā netiks stingri ierobežota, var kļūt par būtisku destabilizējošu faktoru visā Āfrikas raga reģionā un ārpus tā; atzinīgi vērtēt Somālijas prezidenta vēlēšanu noslēgumu un miermīlīgo varas nodošanu; aicināt jaunievēlēto prezidentu izveidot iekļaujošu ministru kabinetu un aicināt jauno valdību panākt progresu attiecībā uz būtiskām valsts prioritātēm, tostarp pievēršoties smagajai humanitārajai situācijai valstī; izvērtēt atbalsta atsākšanu no Eiropas; atzinīgi vērtēt priekšrocības, ko sniedz ES iesaiste Somālijā; uzsvērt padomdevēju misiju acīmredzamo pievienoto vērtību vadības struktūrās un tādējādi mudināt Eiropas dalībniekus iesaistīties ES apmācības misijas operācijās; pilnībā atbalstīt ATMIS centienus veicināt cilvēktiesības Somālijā un miera uzturēšanas centienus, kas tiek izvērsti pret grupējumu “al Shabaab”, kurš apdraud demokrātijas un tiesiskuma drošību valstī; sadarboties ar ĀS un Somālijas iestādēm, lai pārskatītu ATMIS pilnvaras, koncentrējoties uz iestāžu veidošanu un sniedzot pietiekamu finansiālu atbalstu arī ar EPF starpniecību; koordinēt centienus ar ĀS un IGAD, lai stimulētu Somālijā valsts veidošanas procesu, kura centrā būtu pilsoniskā sabiedrība; nodrošināt to, lai vienlaikus ar ATMIS pārskatīšanu tiktu pakāpeniski stiprināti Somālijas bruņotie spēki un civilās drošības aparāts, kam būtu jākļūst par galīgajiem drošības garantiem valstī; apspriesties ar Somālijas iestādēm, lai apzinātu jaunus divpusējas sadarbības veidus ar ES nolūkā stiprināt Somālijas spējas garantēt jūras drošību un novērst jebkādu pirātisma atkārtošanās risku tās teritoriālajos ūdeņos; atbalstīt rūpīgu ATMIS karaspēka darbības novērtējumu, ņemot vērā centienus novērst noziegumus, ko Somālijā izdarījušas regulārās armijas;

Dienvidsudāna

| vi) | ņemt vērā valdības pilnvaru pagarināšanu vēl uz diviem gadiem, bet uzsvērt tās pienākumu panākt progresu miera līguma īstenošanā un sagatavoties brīvām un godīgām vēlēšanām; pilnībā atbalstīt to, ka ar galveno uzraudzības struktūru, piemēram, atjaunotās Apvienotās uzraudzības un novērtēšanas komisijas un Ugunspārtraukšanas un pārejas posma drošības pasākumu uzraudzības un pārbaudes mehānisma, starpniecību un ciešā sadarbībā ar ĀS un IGAD tiek ātri īstenots miera nolīgums; koordinēt un atbalstīt citus starptautiskos un reģionālos dalībniekus Dienvidsudānā, piemēram, ĀS, IGAD, ANO un trijotni (ASV, Apvienoto Karalisti un Norvēģiju), lai turpinātu stingri iesaistīties spiediena izdarīšanā uz Atjaunoto Nacionālās vienotības pārejas valdību un tādējādi panāktu, ka tā turpina īstenot Atjaunoto nolīgumu par konflikta risinājumu Dienvidsudānas Republikā, jo īpaši tās pirmspārejas posma uzdevumus, tostarp sieviešu pārstāvību, kā sīki izklāstīts nolīgumā; |
| --- | --- |

vi)

ņemt vērā valdības pilnvaru pagarināšanu vēl uz diviem gadiem, bet uzsvērt tās pienākumu panākt progresu miera līguma īstenošanā un sagatavoties brīvām un godīgām vēlēšanām; pilnībā atbalstīt to, ka ar galveno uzraudzības struktūru, piemēram, atjaunotās Apvienotās uzraudzības un novērtēšanas komisijas un Ugunspārtraukšanas un pārejas posma drošības pasākumu uzraudzības un pārbaudes mehānisma, starpniecību un ciešā sadarbībā ar ĀS un IGAD tiek ātri īstenots miera nolīgums; koordinēt un atbalstīt citus starptautiskos un reģionālos dalībniekus Dienvidsudānā, piemēram, ĀS, IGAD, ANO un trijotni (ASV, Apvienoto Karalisti un Norvēģiju), lai turpinātu stingri iesaistīties spiediena izdarīšanā uz Atjaunoto Nacionālās vienotības pārejas valdību un tādējādi panāktu, ka tā turpina īstenot Atjaunoto nolīgumu par konflikta risinājumu Dienvidsudānas Republikā, jo īpaši tās pirmspārejas posma uzdevumus, tostarp sieviešu pārstāvību, kā sīki izklāstīts nolīgumā;

Sudāna

| vii) | atkārtoti nosodīt 2021. gada oktobrī notikušo militāro apvērsumu un tam sekojošajās represijās izmantoto vardarbību; koordinēt darbību ar citiem reģiona dalībniekiem, lai izdarītu spiedienu uz militārajiem spēkiem un tādējādi panākt, ka tiek noteikts skaidrs grafiks civilās pārvaldes atjaunošanai, kā rezultātā pēc iespējas drīzāk tiktu rīkotas godīgas, atklātas un pārredzamas vispārējās vēlēšanas; ņemt vērā militāro spēku pausto nodomu nodot varu civilajām iestādēm un aicināt šo pāreju īstenot bez liekas kavēšanās; aicināt civilās politiskās iestādes palielināt savstarpējo koordināciju un sadarbību, lai iesniegtu skaidrus plānus miermīlīgas pārejas nodrošināšanai; uzsvērt to, ka ir vajadzīgs ātrs risinājums, jo jebkāda turpmāka kavēšanās saasinās ekonomikas un humanitārās situācijas pasliktināšanos visā valstī un jau tā milzīgās problēmas, ar kurām saskaras Sudānas iedzīvotāji; atbalstīt pilsonisko sabiedrību un aktīvistus uz vietas un aicināt atbrīvot aizturētos miermīlīgos aktīvistus un politieslodzītos; atkārtoti paust stingru atbalstu pašreizējiem trīspusējā mehānisma centieniem palīdzēt mazināt domstarpības starp Sudānas pusēm un iniciatīvām, veicināt pārejas uz demokrātiju atjaunošanu un atvieglot tās virzību uz pilsonisku un demokrātisku pārveidi; uzsvērt, ka ir jāsāk pārejas tiesiskuma process, lai sauktu pie atbildības cilvēktiesību pārkāpumu izdarītājus un liktu pamatus nacionālajam izlīgumam; pastiprināt ES rīcību uz vietas attiecībā uz humāno palīdzību un tiešu atbalstu iedzīvotājiem, uzlabojot vietējo kopienu dzīves apstākļus un vienlaikus samazinot to saskarsmi ar Krievijas un Ķīnas ietekmi; paust dziļas bažas par plānoto Krievijas jūras spēku bāzes izveidi Portsudānā, kas negatīvi ietekmētu mieru un drošību Sarkanajā jūrā; |
| --- | --- |

vii)

atkārtoti nosodīt 2021. gada oktobrī notikušo militāro apvērsumu un tam sekojošajās represijās izmantoto vardarbību; koordinēt darbību ar citiem reģiona dalībniekiem, lai izdarītu spiedienu uz militārajiem spēkiem un tādējādi panākt, ka tiek noteikts skaidrs grafiks civilās pārvaldes atjaunošanai, kā rezultātā pēc iespējas drīzāk tiktu rīkotas godīgas, atklātas un pārredzamas vispārējās vēlēšanas; ņemt vērā militāro spēku pausto nodomu nodot varu civilajām iestādēm un aicināt šo pāreju īstenot bez liekas kavēšanās; aicināt civilās politiskās iestādes palielināt savstarpējo koordināciju un sadarbību, lai iesniegtu skaidrus plānus miermīlīgas pārejas nodrošināšanai; uzsvērt to, ka ir vajadzīgs ātrs risinājums, jo jebkāda turpmāka kavēšanās saasinās ekonomikas un humanitārās situācijas pasliktināšanos visā valstī un jau tā milzīgās problēmas, ar kurām saskaras Sudānas iedzīvotāji; atbalstīt pilsonisko sabiedrību un aktīvistus uz vietas un aicināt atbrīvot aizturētos miermīlīgos aktīvistus un politieslodzītos; atkārtoti paust stingru atbalstu pašreizējiem trīspusējā mehānisma centieniem palīdzēt mazināt domstarpības starp Sudānas pusēm un iniciatīvām, veicināt pārejas uz demokrātiju atjaunošanu un atvieglot tās virzību uz pilsonisku un demokrātisku pārveidi; uzsvērt, ka ir jāsāk pārejas tiesiskuma process, lai sauktu pie atbildības cilvēktiesību pārkāpumu izdarītājus un liktu pamatus nacionālajam izlīgumam; pastiprināt ES rīcību uz vietas attiecībā uz humāno palīdzību un tiešu atbalstu iedzīvotājiem, uzlabojot vietējo kopienu dzīves apstākļus un vienlaikus samazinot to saskarsmi ar Krievijas un Ķīnas ietekmi; paust dziļas bažas par plānoto Krievijas jūras spēku bāzes izveidi Portsudānā, kas negatīvi ietekmētu mieru un drošību Sarkanajā jūrā;

Uganda

| viii) | atzīt Ugandas svarīgo lomu starpniecības procesā, kura rezultātā tika noslēgts miera nolīgums Dienvidsudānā; atzinīgi vērtēt Ugandas bruņoto spēku ieguldījumu ATMIS un koordinēt ar valsti jautājumus, kas saistīti ar misijas nākotni; atbalstīt valsts jauno reģionālo modeli un citus centienus apkarot nabadzību, izmantojot vietējā līmeņa pieeju; paust nožēlu par apstākļiem, kādos notika prezidenta vēlēšanas 2021. gada janvārī, un aicina Ugandas valsts iestādes veicināt atvērtu politisko telpu, kurā var tikt organizētas godīgas un pārredzamas vēlēšanas, vienlaikus arī atturoties no mediju un sociālo mediju pieejamības ierobežošanas; uzsvērt to, ka pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu tiesības uz brīvu un iepriekš norunātu piekrišanu ir nostiprinātas starptautiskajās tiesībās, un aicina Ugandas valsts iestādes visos gadījumos ievērot visas cilvēka pamattiesības; šajā sakarībā paust bažas par ziņojumiem, ka Austrumāfrikas Neapstrādātās naftas cauruļvada projekta īstenošanas laikā ir izdarīti smagi cilvēktiesību pārkāpumi, kā arī par saistītajiem neatgriezeniska kaitējuma riskiem videi un klimatam; aicināt ES steidzami pieņemt Direktīvu par uzņēmumu pienācīgu rūpību ilgtspējas jomā, lai sauktu Eiropas uzņēmumus pie atbildības, ja to darbības ir saistītas ar šādiem pārkāpumiem; |
| --- | --- |

viii)

atzīt Ugandas svarīgo lomu starpniecības procesā, kura rezultātā tika noslēgts miera nolīgums Dienvidsudānā; atzinīgi vērtēt Ugandas bruņoto spēku ieguldījumu ATMIS un koordinēt ar valsti jautājumus, kas saistīti ar misijas nākotni; atbalstīt valsts jauno reģionālo modeli un citus centienus apkarot nabadzību, izmantojot vietējā līmeņa pieeju; paust nožēlu par apstākļiem, kādos notika prezidenta vēlēšanas 2021. gada janvārī, un aicina Ugandas valsts iestādes veicināt atvērtu politisko telpu, kurā var tikt organizētas godīgas un pārredzamas vēlēšanas, vienlaikus arī atturoties no mediju un sociālo mediju pieejamības ierobežošanas; uzsvērt to, ka pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu tiesības uz brīvu un iepriekš norunātu piekrišanu ir nostiprinātas starptautiskajās tiesībās, un aicina Ugandas valsts iestādes visos gadījumos ievērot visas cilvēka pamattiesības; šajā sakarībā paust bažas par ziņojumiem, ka Austrumāfrikas Neapstrādātās naftas cauruļvada projekta īstenošanas laikā ir izdarīti smagi cilvēktiesību pārkāpumi, kā arī par saistītajiem neatgriezeniska kaitējuma riskiem videi un klimatam; aicināt ES steidzami pieņemt Direktīvu par uzņēmumu pienācīgu rūpību ilgtspējas jomā, lai sauktu Eiropas uzņēmumus pie atbildības, ja to darbības ir saistītas ar šādiem pārkāpumiem;

2.   uzdod priekšsēdētājai šo ieteikumu nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos un informēšanas nolūkā Āfrikas Savienībai, Starpvaldību attīstības iestādei un ANO.

---

(1)  OV C 385, 22.9.2021., 24. lpp.

(2)  OV C 494, 8.12.2021., 80. lpp.

(3)  OV C 224, 8.6.2022., 99. lpp.

(4)  OV C 117, 11.3.2022., 114. lpp.

(5)  OV C 336, 2.9.2022., 14. lpp.

(6)  OV C 425, 20.10.2021., 132. lpp.

(7)  OV C 132, 24.3.2022., 205. lpp.

(8)  OV C 465, 17.11.2021., 154. lpp.

(9)  OV C 202, 28.5.2021., 54. lpp.

(10)  OV C 395, 29.9.2021., 50. lpp.

(11)  OV C 50, 9.2.2018., 57. lpp.

(12)  OV C 307, 30.8.2018., 92. lpp.

(13)  OV C 76, 28.2.2018., 35. lpp.

(14)  OV C 294, 23.7.2021., 8. lpp.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2022. gada 4. oktobris

| 14.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 132/130 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 132/130

---

P9_TA(2022)0332

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 4. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 851/2004, ar ko izveido Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru (COM(2020)0726 – C9-0366/2020 – 2020/0320(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2023/C 132/17)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2020)0726), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2020)0726),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 168. panta 5. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0366/2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 168. panta 5. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0366/2020),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Francijas parlamenta Senāts un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Francijas parlamenta Senāts un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 27. aprīļa atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 27. aprīļa atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2021. gada 7. maija atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2021. gada 7. maija atzinumu (2),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2021. gada 8. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2021. gada 8. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas atzinumu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A9-0253/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A9-0253/2021),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 286, 16.7.2021., 109. lpp.

(2)  OV C 300, 27.7.2021., 76. lpp.

(3)  Ar šo nostāju aizstāj 2021. gada 14. septembrī pieņemtos grozījumus (Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0376).

---

P9_TC1-COD(2020)0320

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 4. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 851/2004, ar ko izveido Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2370.)

---

| 14.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 132/132 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 132/132

---

P9_TA(2022)0333

Nopietni pārrobežu veselības apdraudējumi ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 4. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 1082/2013/ES (COM(2020)0727 – C9-0367/2020 – 2020/0322(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2023/C 132/18)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2020)0727), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2020)0727),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 168. panta 5. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0367/2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 168. panta 5. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0367/2020),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Francijas parlamenta Senāts un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Francijas parlamenta Senāts un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 27. aprīļa atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 27. aprīļa atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2021. gada 7. maija atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2021. gada 7. maija atzinumu (2),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2022. gada 29. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2022. gada 29. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A9-0247/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A9-0247/2021),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 286, 16.7.2021., 109. lpp.

(2)  OV C 300, 27.7.2021., 76. lpp.

(3)  Ar šo nostāju aizstāj 2021. gada 14. septembrī un 11. novembrī pieņemtos grozījumus (Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0377 un P9_TA(2021)0449).

---

P9_TC1-COD(2020)0322

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 4. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/... par nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 1082/2013/ES

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2371.)

---

| 14.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 132/133 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 132/133

---

P9_TA(2022)0336

Indijas okeāna tunzivju komisijas (IOTC) kompetences apgabalā piemērojamie pārvaldības, saglabāšanas un kontroles pasākumi ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 4. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka pārvaldības, saglabāšanas un kontroles pasākumus, kuri piemērojami Indijas okeāna tunzivju komisijas (IOTC) kompetences apgabalā, un groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1936/2001, (EK) Nr. 1984/2003 un (EK) Nr. 520/2007 (COM(2021)0113 – C9-0095/2021 – 2021/0058(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2023/C 132/19)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0113), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0113),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0095/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0095/2021),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu 2021. gada 9. jūnija komitejas atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu 2021. gada 9. jūnija komitejas atzinumu (1),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2022. gada 22. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2022. gada 22. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A9-0312/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A9-0312/2021),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 341, 24.8.2021., 106. lpp.

---

P9_TC1-COD(2021)0058

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 4. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko nosaka pārvaldības, saglabāšanas un kontroles pasākumus, kuri piemērojami Indijas okeāna tunzivju komisijas (IOTC) kompetences apgabalā, un groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1936/2001, (EK) Nr. 1984/2003 un (EK) Nr. 520/2007

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2343.)

---

| 14.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 132/134 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 132/134

---

P9_TA(2022)0337

Elastīga palīdzība teritorijām (FAST-CARE) ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 4. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 1303/2013 un Regulu (ES) 2021/1060 groza attiecībā uz papildu elastību nolūkā novērst Krievijas Federācijas militārās agresijas sekas FAST (elastīga palīdzība teritorijām) — CARE (COM(2022)0325 – C9-0218/2022 – 2022/0208(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2023/C 132/20)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0325), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0325),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 177. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0218/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 177. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0218/2022),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2022. gada 20. jūlija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2022. gada 20. jūlija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A9-0232/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A9-0232/2022),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0208

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 4. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) 2021/1060 attiecībā uz papildu elastību nolūkā novērst Krievijas Federācijas militārās agresijas sekas FAST (elastīga palīdzība teritorijām) — CARE

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2039.)

---

| 14.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 132/135 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 132/135

---

P9_TA(2022)0338

Radioiekārtu direktīva: vienots lādētājs elektroniskajām ierīcēm ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 4. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par grozījumiem Direktīvā 2014/53/ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz radioiekārtu pieejamību tirgū (COM(2021)0547 – C9-0366/2021 – 2021/0291(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2023/C 132/21)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0547), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0547),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0366/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0366/2021),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 8. decembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 8. decembra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2022. gada 29. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2022. gada 29. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A9-0129/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A9-0129/2022),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 152, 6.4.2022., 82. lpp.

---

P9_TC1-COD(2021)0291

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 4. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2022/..., ar ko groza Direktīvu 2014/53/ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz radioiekārtu pieejamību tirgū

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai (ES) 2022/2380.)

---

| 14.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 132/136 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 132/136

---

P9_TA(2022)0340

ES vienloga vide muitas jomā ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 4. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Savienības vienloga vidi muitas jomā un groza Regulu (ES) Nr. 952/2013 (COM(2020)0673 – C9-0338/2020 – 2020/0306(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2023/C 132/22)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2020)0673), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2020)0673),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 33., 114. un 207. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0338/2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 33., 114. un 207. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0338/2020),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 24. marta atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 24. marta atzinumu (1),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2022. gada 15. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2022. gada 15. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A9-0279/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A9-0279/2021),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 220, 9.6.2021., 62. lpp.

---

P9_TC1-COD(2020)0306

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 4. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko izveido Eiropas Savienības vienloga vidi muitas jomā un groza Regulu (ES) Nr. 952/2013

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2399.)

---

| 14.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 132/137 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 132/137

---

P9_TA(2022)0341

Statistika par lauksaimniecības ielaidi un izlaidi ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 4. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par statistiku par lauksaimniecības ielaidi un izlaidi un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1165/2008, (EK) Nr. 543/2009, (EK) Nr. 1185/2009 un Padomes Direktīvu 96/16/EK (COM(2021)0037 – C9-0009/2021 – 2021/0020(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2023/C 132/23)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0037), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0037),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 338. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0009/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 338. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0009/2021),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2022. gada 17. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2022. gada 17. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A9-0285/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A9-0285/2021),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | apstiprina Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgo paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai un kas tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai un kas tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

---

P9_TC1-COD(2021)0020

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 4. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., par statistiku par lauksaimniecības ielaidi un izlaidi un ar ko groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 617/2008 un atceļ Eiropa Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1165/2008, (EK) Nr. 543/2009 un (EK) Nr. 1185/2009, un Padomes Direktīvu 96/16/EK

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2379.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES KOPĪGAIS PAZIŅOJUMS SAISTĪBĀ AR REGULU (ES) 2022/2379 PAR TO, CIK SVARĪGI IR VISĀS DALĪBVALSTĪS IZVEIDOT VALSTS KOMPETENTO IESTĀŽU GLABĀTU REĢISTRU PAR AUGU AIZSARDZĪBAS LĪDZEKĻU IZMANTOŠANU LAUKSAIMNIECĪBĀ

Stratēģijā “No lauka līdz galdam” un Biodaudzveidības stratēģijā, kuras ietilpst Eiropas zaļajā kursā, uzsvērts, ka ir jāpāriet uz ilgtspējīgu pārtikas sistēmu, proti, līdz 2030. gadam par 50 % jāsamazina pesticīdu izmantošana, to radītais apdraudējums un jāpalielina bioloģiskās lauksaimniecības un biodaudzveidīgas ainavas īpatsvars lauksaimniecībā izmantojamā zemē.

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/2379 (1) (SAIO) pilnīga datu vākšana par lauksaimnieciskā darbībā profesionālo lietotāju izmantotajiem augu aizsardzības līdzekļiem, kas aptver 95 % no katrā dalībvalstī izmantotā apjoma, būs iespējama tikai tad, ja augu aizsardzības līdzekļu profesionālajiem lietotājiem saskaņā ar Savienības tiesību aktiem tiks piemērota juridiska prasība savus datus elektroniskā formātā nosūtīt valsts kompetentajām iestādēm.

Eiropas Parlaments un Padome izprot, cik būtiski ir ieviest šādu prasību Savienības tiesību aktos, un apņemas šajā ziņā sadarboties.

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS SAISTĪBĀ AR REGULU (ES) 2022/2379, PAR NOTIEKOŠO DARBU, LAI NODROŠINĀTU, KA INFORMĀCIJA, KAS SASKAŅĀ AR REGULAS (EK) NR. 1107/2009 67. PANTA 1. PUNKTU JĀGLABĀ PROFESIONĀLIEM AUGU AIZSARDZĪBAS LĪDZEKĻU LIETOTĀJIEM, IR PIEEJAMA ELEKTRONISKĀ FORMĀTĀ

Eiropas zaļajā kursā un stratēģijā “No lauka līdz galdam” kā viens no galvenajiem Savienības mērķiem ir noteikta ķīmisko pesticīdu lietošanas un riska samazināšana. Lai nodrošinātu efektīvu un ietekmīgu politiku, izšķiroša nozīme ir pārliecinošiem un visaptverošiem datiem par pesticīdu lietošanu lauku saimniecību līmenī. Pašreizējais darbs pie tā, lai nodrošinātu, ka profesionālo augu aizsardzības līdzekļu lietotāju glabātā informācija ir pieejama elektroniskā formātā, ir svarīgs faktors, kas ļauj īstenot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2022/2379 (2) (SAIO) ietvertos ziņošanas pienākumus par pesticīdiem.

Tāpēc Komisija, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1107/2009 (3) 67. panta 4. punktu, ir sagatavojusi priekšlikumu Komisijas īstenošanas regulai attiecībā uz tās informācijas par augu aizsardzības līdzekļu izmantošanu saturu un formātu, kura profesionāliem lietotājiem jāglabā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 67. panta 1. punktu.

Minētā īstenošanas regula, ja to pieņems, kā pašlaik paredzēts, detalizēti reglamentētu informācijas glabāšanu, kas prasīta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, arī nosakot informāciju, kura profesionāliem lietotājiem jāreģistrē, un nodrošinot, ka šī informācija būs pieejama elektroniskā formātā vēlākais no 2025. gada 1. janvāra.

Minētās īstenošanas regulas priekšlikums pašlaik tiek apspriests Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas Fitofarmaceitisko līdzekļu tiesību aktu nodaļā. Komisija plāno turpmākajos mēnešos lūgt komitejas atzinumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011 (4) 5. pantu.

Komisija gatavojas pieņemt minēto īstenošanas regulu līdz 2022. gada beigām.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes regula (ES) 2022/2379 (2022. gada 23. novembris) par statistiku par lauksaimniecības ielaidi un izlaidi un ar ko groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 617/2008 un atceļ Regulas (EK) Nr. 1165/2008, (EK) Nr. 543/2009, Eiropas Parlamenta un Padomes (EK) Nr. 1185/2009 un Padomes Direktīvu 96/16/EK (OV L 315, 7.12.2022., 1. lpp.)

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/2379 (2022. gada 23. novembris) par statistiku par lauksaimniecības ielaidi un izlaidi, ar ko groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 617/2008 un atceļ Regulas (EK) Nr. 1165/2008, (EK) Nr. 543/2009 un Eiropas Parlamenta un Padomes (EK) Nr. 1185/2009 un Padomes Direktīvu 96/16/EK (OV L 315, 7.12.2022., 1. lpp.).

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1107/2009 (2009. gada 21. oktobris) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.).

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

---

| 14.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 132/139 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 132/139

---

P9_TA(2022)0342

Grozījumi IV un V pielikumā Regulai (ES) 2019/1021 par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 4. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1021 par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem IV un V pielikumu (COM(2021)0656 – C9-0396/2021 – 2021/0340(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2023/C 132/24)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0656), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0656),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 192. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0396/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 192. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0396/2021),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 8. decembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 8. decembra atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2022. gada 29. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2022. gada 29. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A9-0092/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A9-0092/2022),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OV C 152, 6.4.2022., 197. lpp.

(2)  Ar šo nostāju aizstāj 2022. gada 3. maijā pieņemtos grozījumus (Pieņemtie teksti P9_TA(2022)0130).

---

P9_TC1-COD(2021)0340

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 4. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko groza Regulas (ES) 2019/1021 par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem IV un V pielikumu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2400.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Komisijas paziņojums

Komisijas paziņojums saistībā ar Regulas (ES) 2022/2400 (1)
  pieņemšanu par atkritumu pozīcijas 17 05 04“Augsne un akmeņi, kas nav minēti 17 05 03 pozīcijā” iekļaušanu Regulas (ES) 2019/1021 V pielikuma 2. daļā

Atkritumu pozīcijas “Augsne un akmeņi, kas nav minēti 170503 pozīcijā” iekļaušana V pielikuma 2. daļā nebūtu jāsaprot kā tāda, kas dod priekšroku augsnes kā atkritumu apglabāšanai, nevis attīrīšanai, lai novērstu atkritumu rašanos.

Ja apglabāšana piedāvā videi labāko atkritumu apsaimniekošanas iespēju, izņēmuma atkāpei no atkritumu iznīcināšanas piemēro Regulas (ES) 2019/1021 7. panta 4. punkta prasības.”

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/2400 (2022. gada 23. novembris), ar ko groza Regulas (ES) 2019/1021 par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem IV un V pielikumu (OV L 317, 9.12.2022., 24. lpp.).

---

Ceturtdiena, 2022. gada 6. oktobris

| 14.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 132/141 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 132/141

---

P9_TA(2022)0348

Laika nišu izmantošanas noteikumi Savienības lidostās: pagaidu atvieglojumi ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Padomes Regulu (EEK) Nr. 95/93 groza attiecībā uz pagaidu atbrīvojumu no laika nišu izmantošanas noteikumiem Kopienas lidostās Covid-19 pandēmijas dēļ (COM(2022)0334 – C9-0225/2022 – 2022/0214(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2023/C 132/25)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0334), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0334),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 91. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0225/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 91. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0225/2022),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2022. gada 22. septembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2022. gada 22. septembra atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu un 163. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu un 163. pantu,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

---

P9_TC1-COD(2022)0214

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 6. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko Padomes Regulu (EEK) Nr. 95/93 groza attiecībā uz pagaidu atbrīvojumu no laika nišu izmantošanas noteikumiem Savienības lidostās, ņemot vērā epidemioloģisko situāciju vai militāru agresiju

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2038.)

---