# Euroopa Liidu C 244/2023

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 244 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 66. aastakäik11. juuli 2023 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 244

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

66. aastakäik11. juuli 2023

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 244/01 | Komisjoni teatis, millega pikendatakse lennujaamadele ja -ettevõtjatele antavat riigiabi käsitlevate suunistega piirkondlikele lennujaamadele ettenähtud üleminekuperioodi | 1 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2023/C 244/01

Komisjoni teatis, millega pikendatakse lennujaamadele ja -ettevõtjatele antavat riigiabi käsitlevate suunistega piirkondlikele lennujaamadele ettenähtud üleminekuperioodi

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2023/C 244/02 | Teatis teatavatele isikutele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/145/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 269/2014, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega | 4 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 244/03 | Euro vahetuskurss — 10. juuli 2023 | 5 |
| 2023/C 244/04 | Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused | 6 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2023/C 244/02

Teatis teatavatele isikutele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/145/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 269/2014, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega

4

Euroopa Komisjon

2023/C 244/03

Euro vahetuskurss — 10. juuli 2023

5

2023/C 244/04

Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused

6

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 244/05 | Põllumajandustoodete ja toiduainete sektoris kasutatava kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega toote spetsifikaadi heakskiidetud standardmuudatuse (nagu on osutatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 artikli 6b lõigetes 2 ja 3) avaldamine | 8 |

V   Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2023/C 244/05

Põllumajandustoodete ja toiduainete sektoris kasutatava kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega toote spetsifikaadi heakskiidetud standardmuudatuse (nagu on osutatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 artikli 6b lõigetes 2 ja 3) avaldamine

8

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 11.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 244/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 244/1

---

KOMISJONI TEATIS,

millega pikendatakse lennujaamadele ja -ettevõtjatele antavat riigiabi käsitlevate suunistega piirkondlikele lennujaamadele ettenähtud üleminekuperioodi

(2023/C 244/01)

1.

Suunistes lennujaamadele ja -ettevõtjatele antava riigiabi kohta (1) (edaspidi „suunised“) on sätestatud, millistel tingimustel kujutab lennujaamade ja lennuettevõtjate riiklik toetamine endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, ning kui see kujutab endast riigiabi, siis millistel tingimustel on võimalik tunnistada see siseturuga kokkusobivaks.

2.

Tegevusabi on põhimõtteliselt väga moonutav abivorm ja seda võib lubada üksnes erandjuhul. Komisjon on seisukohal, et lennujaamad ja -ettevõtjad peaksid tavaliselt oma tegevuskulud ise katma. Kuid seni on paljud piirkondlikud lennujaamad oma tegevust ikkagi rahastanud avaliku sektori toetuse abil. Seda silmas pidades on suunistega ette nähtud, et teatavatel tingimustel võib lennujaamadele anda teatavat liiki tegevusabi nende ärimudeli muutmiseks.

3.

Selleks on suunistega ette nähtud 10-aastane üleminekuperiood, mille jooksul võivad saada tegevusabi lennujaamad, mida läbib aastas keskmiselt kuni 3 miljonit reisijat. See üleminekuperiood algas 4. aprillil 2014. Kõik lennujaamad peavad suutma ise oma tegevuskulud katta hiljemalt 2024. aastaks, üleminekuperioodi lõpuks. Pärast seda ei loeta lennujaamadele antavat tegevusabi, välja arvatud horisontaalse riigiabi eeskirjade (näiteks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste rahastamise eeskirjade) (2) alusel antavat tegevusabi, enam siseturuga kokkusobivaks.

4.

Suunised lähtuvad sellest, et aastas kuni 700 000 reisijaga lennujaamadel võib olla järjest enam raskusi kulude täieliku katmisega kümneaastase üleminekuperioodi jooksul. Sellistele lennujaamadele on ette nähtud erikord, mis pidi algselt kehtima viis aastat, kuni 3. aprillini 2019. 18. detsembril 2018 avaldas komisjon teatise aastas kuni 700 000 reisijat teenindavatele lennujaamadele antava tegevusabi erikorra pikendamise kohta, mis on sätestatud suunistes lennujaamadele ja -ettevõtjatele antava riigiabi kohta (3) (edaspidi „2018. aasta teatis“), millega pikendati kõnealust erikorda kuni 3. aprillini 2024, s.t üleminekuperioodi lõpuni.

5.

Pärast suuniste ja 2018. aasta teatise vastuvõtmist tabas lennundussektorit aga COVID-19 pandeemiast ja Venemaa Ukraina-vastasest agressioonist tingitud suur kriis. Pandeemia ning selle tõttu kehtestatud tervisenõuded ja reisipiirangud mõjusid lennundussektorile raskelt ja põhjustasid liikluse järsu vähenemise liidu lennujaamades (4). Euroopa lennundussektori majandusseisu raskendas veelgi Venemaa Ukraina-vastasest agressioonist tingitud energiakriis, mis suurendas märkimisväärselt lennujaama käitajate energiakulusid, eriti 2022. aastal. Seega on lennujaamad seisnud silmitsi tulude kahanemise ja kulude kasvuga, mis on kahjustanud nende kasumlikkust ja võib viia nende sulgemiseni. Selle all aga kannataksid lennuühendused. Seepärast tuleks erakorralisi sündmusi, eelkõige COVID-19 kriisi silmas pidades pikendada üleminekuperioodi, mille jooksul piirkondlikele lennujaamadele võib anda tegevusabi nende tegevuskulude ulatuses.

6.

Olukorda aitaks lahendada suuniste muutmine ja piirkondlikele lennujaamadele antavat tegevusabi käsitlevate eeskirjade kehtivusaja pikendamine. Üleminekuperioodi pikendamine tagaks kõnealust liiki abi järjepideva ja õiguskindla käsitlemise. Seepärast leiab komisjon, et suuniste punktides 13 ja 14, punkti 17 alapunktis d ja punktides 112–137 sätestatud korda ning suuniste punktis 130 sätestatud, kuni 700 000 reisijaga lennujaamade suhtes kehtivat erikorda tuleks pikendada kuni 3. aprillini 2027.

7.

Eespool esitatut arvesse võttes tuleks suuniseid muuta vastavalt allpool esitatud punktidele 8–16.

8.

Suuniste punkti 17 alapunkt d asendatakse järgmisega: „Piirkondlikele lennujaamadele antava tegevusabi võib 13aastase üleminekuperioodi jooksul tunnistada siseturuga kokkusobivaks kooskõlas aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktiga c.“

9.

Suuniste punkt 112 asendatakse järgmisega: „Lennujaamadele üksikabina või kavakohaselt antav tegevusabi loetakse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt siseturuga kokkusobivaks 13aastase üleminekuperioodi jooksul alates 4. aprillist 2014, kui punktis 79 esitatud kumulatiivsed tingimused on täidetud nii, nagu on sätestatud punktides 113–134.“

10.

| (a) | suurendab ELi kodanike liikuvust ja piirkondade ühendusvõimalusi, luues juurdepääsupunkte ELi-sisestele lendudele, või |
| --- | --- |

(a)

suurendab ELi kodanike liikuvust ja piirkondade ühendusvõimalusi, luues juurdepääsupunkte ELi-sisestele lendudele, või

| (b) | vähendab lennutranspordi ülekoormatust ELi suurtes sõlmlennujaamades või |
| --- | --- |

(b)

vähendab lennutranspordi ülekoormatust ELi suurtes sõlmlennujaamades või

| (c) | aitab kaasa regionaalarengule.“ |
| --- | --- |

(c)

aitab kaasa regionaalarengule.“

11.

Suuniste punkt 121 asendatakse järgmisega: „Selleks et lennujaama tõhusat haldamist tõeliselt stimuleerida, määratakse abisumma põhimõtteliselt eelnevalt kindlaks kindla summana, mis katab prognoositava tegevuse rahastamisvajaku (mis määratakse kindlaks eelnevalt koostatud äriplaani alusel) 13 aastat kestva üleminekuperioodi jooksul. Neil põhjustel ei tohiks abisumma hilisemat suurendamist põhimõtteliselt lugeda siseturuga kokkusobivaks. Liikmesriik võib eelnevalt kindlaks määratud summa tasuda ühekordse ettemaksena või osadena, näiteks aastapõhiselt.“

12.

Suuniste punkt 128 asendatakse järgmisega: „Terve üleminekuperioodi jooksul antava abi lubatav kogusumma piirdub 13 aasta jooksul igal juhul 50 %ga algsest rahastamisvajakust. Näiteks kui konkreetse lennujaama aastane keskmine rahastamisvajak on aastatel 2009–2013 üks miljon eurot, oleks lennujaamale eelnevalt kindlaks määratud kindla summana antava abi lubatav kogusumma 13 aasta jooksul 6,5 miljonit eurot (50 % x 1 miljon x 13). Selle lennujaama puhul ei loeta kõnealust summat ületavat tegevusabi siseturuga kokkusobivaks.“

13.

Suuniste joonealune märkus 93 asendatakse järgmisega: „Abi osakaal 50 % vastab 13aastasele rahastamisvajakule sellise lennujaama puhul, mis alates tegevuskulude algsest hüvitamisest üleminekuperioodi alguses jõuab 13 aasta järel tegevuskulude täieliku katmiseni.“

14.

Suuniste punkt 129 asendatakse järgmisega: „Kõik lennujaamad peavad oma tegevuskulud täielikult katma hiljemalt 13 aastat pärast üleminekuperioodi algust, pärast mida ei loeta lennujaamadele antavat tegevusabi, välja arvatud horisontaalse riigiabi eeskirjade, nt üldist majandushuvi pakkuvate teenuste rahastamise suhtes kohaldatavate eeskirjade alusel antavat tegevusabi, siseturuga kokkusobivaks.“

15.

Suuniste punkt 130 asendatakse järgmisega: „Praegustel turutingimustel võib aastas kuni 700 000 reisijaga lennujaamadel olla järjest enam raskusi kulude täielikul katmisel 13aastase üleminekuperioodi jooksul. Sel põhjusel on aastas kuni 700 000 reisijaga lennujaamade puhul lubatav suurim abisumma 80 % algsest tegevuse rahastamisvajakust 13 aasta jooksul alates üleminekuperioodi algusest. Näiteks kui väikese lennujaama aastane keskmine rahastamisvajak on aastatel 2009–2013 üks miljon eurot, oleks lennujaamale eelnevalt kindlaks määratud kindla summana antava tegevusabi maksimumsumma 13 aasta jooksul 10,4 miljonit eurot (80 % x 1 miljon x 13).“

16.

Suuniste punkt 134 asendatakse järgmisega: „Konkurentsile ja kaubandusele avalduva negatiivse mõju täiendavaks piiramiseks kiidab komisjon lennujaamadele antava tegevusabi heaks 13aastase üleminekuperioodi jooksul, mis algab 4. aprillil 2014.“

---

(1)  Komisjoni teatis „Suunised lennujaamadele ja -ettevõtjatele antava riigiabi kohta“ (ELT C 99, 4.4.2014, lk 3).

1

(2)  Vt komisjoni 20. detsembri 2011. aasta otsus 2012/21/EL Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes (ELT L 7, 11.1.2012, lk 3); komisjoni teatis „Euroopa Liidu raamistik riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena (2011)“ (ELT C 8, 11.1.2012, lk 15).

2

(3)  Komisjoni teatis aastas kuni 700 000 reisijat teenindavatele lennujaamadele antava tegevusabi erikorra pikendamise kohta, mis on sätestatud suunistes lennujaamadele ja -ettevõtjatele antava riigiabi kohta (ELT C 456, 18.12.2018, lk 27).

3

(4)  Näiteks läbis 2020. aastal Euroopa lennujaamu 1,7 miljardit reisijat ja 6,1 miljonit lendu vähem kui 2019. aastal (allikas: Eurocontrol).

4

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 11.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 244/4 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 244/4

---

Teatis teatavatele isikutele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/145/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 269/2014, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega

(2023/C 244/02)

Allpool esitatud teave tehakse teatavaks järgmistele isikutele, kes on kantud nõukogu otsuse 2014/145/ÜVJP (1) lisasse ja nõukogu määruse (EL) nr 269/2014 (2) I lisasse (mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega): Valeriy Mikhailovich PAKHNITS (nr 1384) ja Andrey Alexandrovich SPIVAK (nr 1420).

Nõukogu kavatseb säilitada piiravad meetmed eespool nimetatud isikute suhtes uute põhjendustega. Nimetatud isikuid teavitatakse käesolevaga, et nad võivad esitada kavandatud loetellu kandmise põhjenduste saamiseks nõukogule 18. juuliks 2023 taotluse järgmisel aadressil:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussels |
| BELGIQUE/BELGIĖ |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussels

BELGIQUE/BELGIĖ

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

---

(1)  ELT L 78, 17.3.2014, lk 16.

(2)  ELT L 78, 17.3.2014, lk 6.

---

Euroopa Komisjon

| 11.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 244/5 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 244/5

---

Euro vahetuskurss (1)

10. juuli 2023

(2023/C 244/03)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0956 |
| JPY | Jaapani jeen | 155,73 |
| DKK | Taani kroon | 7,4512 |
| GBP | Inglise nael | 0,85733 |
| SEK | Rootsi kroon | 11,8745 |
| CHF | Šveitsi frank | 0,9753 |
| ISK | Islandi kroon | 147,30 |
| NOK | Norra kroon | 11,5635 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 23,843 |
| HUF | Ungari forint | 382,65 |
| PLN | Poola zlott | 4,4508 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9490 |
| TRY | Türgi liir | 28,5900 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6488 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4552 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,5783 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7707 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4773 |
| KRW | Korea vonn | 1 429,51 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 20,6523 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,9291 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 655,60 |
| MYR | Malaisia ringit | 5,1165 |
| PHP | Filipiini peeso | 60,996 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 38,477 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,3246 |
| MXN | Mehhiko peeso | 18,7544 |
| INR | India ruupia | 90,4985 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0956

JPY

Jaapani jeen

155,73

DKK

Taani kroon

7,4512

GBP

Inglise nael

0,85733

SEK

Rootsi kroon

11,8745

CHF

Šveitsi frank

0,9753

ISK

Islandi kroon

147,30

NOK

Norra kroon

11,5635

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

23,843

HUF

Ungari forint

382,65

PLN

Poola zlott

4,4508

RON

Rumeenia leu

4,9490

TRY

Türgi liir

28,5900

AUD

Austraalia dollar

1,6488

CAD

Kanada dollar

1,4552

HKD

Hongkongi dollar

8,5783

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7707

SGD

Singapuri dollar

1,4773

KRW

Korea vonn

1 429,51

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

20,6523

CNY

Hiina jüaan

7,9291

IDR

Indoneesia ruupia

16 655,60

MYR

Malaisia ringit

5,1165

PHP

Filipiini peeso

60,996

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

38,477

BRL

Brasiilia reaal

5,3246

MXN

Mehhiko peeso

18,7544

INR

India ruupia

90,4985

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 11.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 244/6 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 244/6

---

Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused

(2023/C 244/04)

Vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (1) artikli 9 lõike 1 punktile a muudetakse Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavaid märkusi (2) järgmiselt.

Leheküljel 293 asendatakse rubriigi 7019 ja alamrubriikide 7019 11 00–7019 90 00 praegused selgitavad märkused järgmise tekstiga:

| „7019 | klaaskiud (sh klaasvatt) ja tooted sellest (näiteks klaasniit, klaasheie, klaasriie)

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 7019 . |
| --- | --- |
| 7019 11 00 | tükeldatud kiud pikkusega kuni 50 mm

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7019 11 . |
| 7019 12 00 | heie

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7019 12 . |
| 7019 13 00 | muu lõng, kamm- või kraaslindid

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7019 13 . |
| 7019 14 00 | mehaaniliselt seostatud matid

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7019 14 . |
| 7019 15 00 | keemiliselt seostatud matid

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7019 15 . |
| 7019 61 00 | kootud tihe heidest riie

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7019 61 . |
| 7019 62 00 | muu tihe heidest riie

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7019 62 . |
| 7019 63 00 | tihe kootud riie, labasekoeline, lõngast, pealistamata või lamineerimata

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7019 63 .
  Sellesse alamrubriiki kuulub labasekoeline tihe lõngast kootud riie, mis on üksnes impregneeritud (näiteks liimi, looduslike vaikude, plastiga). |
| 7019 64 00 | tihe kootud riie , labasekoeline, lõngast, pealistatud või lamineeritud

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7019 64 .
  Sellesse alamrubriiki kuulub ka pealistatud või nii impregneeritud kui ka pealistatud labasekoeline tihe lõngast kootud riie, millel on eri kuju (nt ristkülikukujuline või ümmargune) ja mis on ette nähtud näiteks grillmati või küpsetusmatina kasutamiseks.
  Sellesse alamrubriiki ei kuulu tihe labasekoeline kootud riie, mis on üksnes impregneeritud või valmistatud impregneeritud lõngast. |
| 7019 65 00 | hõre kuni 30 cm laiune kootud riie

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7019 65 . |
| 7019 66 00 | hõre üle 30 cm laiune kootud riie

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7019 66 .
  Sellesse alamrubriiki kuulub klaasfilamentkiust hõre kootud riie, millel on eri kuju (nt ristkülikukujuline või ümmargune) ja mis on ette nähtud näiteks grillmati või küpsetusmatina kasutamiseks. |
| 7019 71 00 | loorid (õhuke riie)

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7019 71 . |
| 7019 72 00 | muu tihe riie

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7019 72 . |
| 7019 73 00 | muu hõre riie

  Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7019 73 . |
| 7019 80 90 | muud

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad puistekiud, mis on omavahel segatud erineva pikkusega üksikute filamentide mass (klaasvill), mida kasutatakse soojusisolatsiooniks või heliisolatsiooniks ning mis on tavaliselt pallides või paberkottides.“ |

„7019

klaaskiud (sh klaasvatt) ja tooted sellest (näiteks klaasniit, klaasheie, klaasriie)

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 7019 .

7019 11 00

tükeldatud kiud pikkusega kuni 50 mm

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7019 11 .

7019 12 00

heie

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7019 12 .

7019 13 00

muu lõng, kamm- või kraaslindid

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7019 13 .

7019 14 00

mehaaniliselt seostatud matid

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7019 14 .

7019 15 00

keemiliselt seostatud matid

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7019 15 .

7019 61 00

kootud tihe heidest riie

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7019 61 .

7019 62 00

muu tihe heidest riie

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7019 62 .

7019 63 00

tihe kootud riie, labasekoeline, lõngast, pealistamata või lamineerimata

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7019 63 .

Sellesse alamrubriiki kuulub labasekoeline tihe lõngast kootud riie, mis on üksnes impregneeritud (näiteks liimi, looduslike vaikude, plastiga).

7019 64 00

tihe kootud riie , labasekoeline, lõngast, pealistatud või lamineeritud

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7019 64 .

Sellesse alamrubriiki kuulub ka pealistatud või nii impregneeritud kui ka pealistatud labasekoeline tihe lõngast kootud riie, millel on eri kuju (nt ristkülikukujuline või ümmargune) ja mis on ette nähtud näiteks grillmati või küpsetusmatina kasutamiseks.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu tihe labasekoeline kootud riie, mis on üksnes impregneeritud või valmistatud impregneeritud lõngast.

7019 65 00

hõre kuni 30 cm laiune kootud riie

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7019 65 .

7019 66 00

hõre üle 30 cm laiune kootud riie

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7019 66 .

Sellesse alamrubriiki kuulub klaasfilamentkiust hõre kootud riie, millel on eri kuju (nt ristkülikukujuline või ümmargune) ja mis on ette nähtud näiteks grillmati või küpsetusmatina kasutamiseks.

7019 71 00

loorid (õhuke riie)

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7019 71 .

7019 72 00

muu tihe riie

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7019 72 .

7019 73 00

muu hõre riie

Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7019 73 .

7019 80 90

muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad puistekiud, mis on omavahel segatud erineva pikkusega üksikute filamentide mass (klaasvill), mida kasutatakse soojusisolatsiooniks või heliisolatsiooniks ning mis on tavaliselt pallides või paberkottides.“

---

(1)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

1

(2)  ELT C 119, 29.3.2019, lk 1.

2

---

V Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 11.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 244/8 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 244/8

---

Põllumajandustoodete ja toiduainete sektoris kasutatava kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega toote spetsifikaadi heakskiidetud standardmuudatuse (nagu on osutatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 artikli 6b lõigetes 2 ja 3) avaldamine

(2023/C 244/05)

Käesolev teade on avaldatud vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 664/2014 (1) artikli 6 lõikele 5.

LIIKMESRIIGIST PÄRIT KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE VÕI KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADIS TEHTAVA STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

(määrus (EL) nr 1151/2012)

„Volailles de Bretagne“

ELi nr: PGI-FR-0155-AM01 – 28.3.2023

KPN ( ) KGT (X)

1.   Toote nimetus

„Volailles de Bretagne“

2.   Liikmesriik, kuhu geograafiline piirkond kuulub

Prantsusmaa

3.   Standardmuudatusest teavitav liikmesriigi ametiasutus

Põllumajanduse ja toidusõltumatuse ministeerium

—

4.   Heakskiidetud muudatus(t)e kirjeldus

1.   Toote kirjeldus

Kaitstud geograafilise tähisega toodete puhul nähakse muudatusega ette järgmiste täiendavate toodete tootmine:

| — | kollane noorkana, |
| --- | --- |

—

kollane noorkana,

| — | pärlkana kohikukk. |
| --- | --- |

—

pärlkana kohikukk.

Punkti on täiendatud iga liigi fenotüübi kirjeldusega ja kõikidele liikidele ühise organoleptilise kirjeldusega.

Täpsustatud on lõiketükkide omadusi. Need võivad pärineda väheoluliste defektidega rümpadest, kuid kasutatavad tükid peavad vastama A klassi esitlusviisi kriteeriumidele ning pärinema rümpadest, mille kaal on vähemalt 90 % tervelt turustatavate rümpade kindlaksmääratud kaalust.

Tootespetsifikaadi kohaldamisala on laiendatud rupsile. Rupsi hulka kuuluvad maks, pugu ja süda. Lubatud on ainult KGTga toote jaoks valitud rümpadelt pärinev rups.

Muudatus mõjutab koonddokumendis esitatud teavet.

2.   Geograafiline piirkond

Geograafilises piirkonnas toimuvate etappide hulgast on välja jäetud haudumine.

Muudatus mõjutab koonddokumendis esitatud teavet.

3.   Üksikasjad, mis tõendavad toote päritolu geograafilisest piirkonnast

Punkti on ajakohastatud vastavalt tootespetsifikaadi teistes osades tehtud muudatustele. Iga tootmisetapi kohta on esitatud toote jälgitavust kajastavad dokumendid.

Muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

4.   Tootmismeetodi kirjeldus

Alapunkt 5.1 „Tibude paigutamine“

Lisatud on tibude lindlatesse paigutamise tingimused (allapanu seisukord, lindla kütmine, juurdepääs veele ja söödale).

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

Alapunkt 5.2 „Tõuliinid või tõuliinide ristandid“

Selles punktis on uuesti esitatud kõikide liikide fenotüübid. Lubatud tõuliinide ja tõuliinide ristandite näol on tegemist aeglase kasvuga maalähedaste tõuliinidega.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

Alapunkt 5.3 „Kasvatamisviis ja -meetodid“

Täpsustatud on isendite lubatud tihedust ning üldarvu lindla kohta, sõltuvalt linnu vanusest, vabapidamisala minimaalset pindala isendi kohta, kodulindude maksimaalset vanust vabapidamisalale juurdepääsuks ning minimaalset tapavanust. Isendite tihedus lindlas ning vabapidamisalal väheneb kasvatamisperioodi jooksul. Minimaalne tapavanus on eri liikide puhul erinev. Need täpsustused on tehtud KGT registreerimise ajal koostatud tootespetsifikaati.

Üle on võetud isendite tihedus ning üldarv lindla kohta, sõltuvalt linnu vanusest, vabapidamisala minimaalne pindala isendi kohta, kodulindude maksimaalne vanus vabapidamisalale juurdepääsuks ning minimaalne tapavanus. Kõnealused väärtused on lisatud pärlkana kohikuke kohta ning neid on suurendatud noore nuumkana ja kalkuni puhul. Isendite tihedus lindlas ning vabapidamisalal väheneb kasvatamisperioodi jooksul. Need täpsustused on tehtud pärast KGT registreerimist koostatud tootespetsifikaati.

Nende kodulindude kohta, kelle puhul on lubatud nuumamine, on lisatud nuumamisperioodid ja nende kestus. Üle 90 päeva vanuste noorkanade puhul on lubatud nuumamine suletud tingimustes kuni 15 päeva jooksul, kohikukkede ja noorte nuumkanade puhul on lubatud nuumamine suletud tingimustes kuni 4 nädala jooksul. Sellisel juhul kohandab linnukasvataja kodulindudele antavat sööta, asendades selle söödaga, mille valgusisaldus on väiksem kui vabapidamisalal peetavatel kodulindudel.

Noorte nuumkanade ja kohikukkede puhul võivad lindla ruumid olla hämardatud, samuti võib kohaldada spetsiaalset valgustuskava. Noorte nuumkanade puhul tuleb hallata suguküpsuse saabumise ilminguid. Kohikukkede puhul tuleb piirata kodulindude agressiivsust, mis võib kahjustada liha kvaliteeti.

Täpsustud on pärlkanade kohitsemise ja tiibade kärpimise tingimusi. Sätestatud on kodulindude harja ja loti eemaldamise keeld.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

Alapunkt 5.4 „Lindlate omadused“

Esitatud on üksikasjalik teave lindlate ja nende sisseseade kohta. Täpsustatud on nõudeid nende pindala kohta ning teisaldatavate lindlate omadusi, sealhulgas nende paigaldamise eeskirju ja vabapidamisalade korralduse ning nendele juurdepääsu tagamise nõudeid.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

Alapunkt 5.5 „Vabapidamisala omadused“

Kirjeldatud on kodulindude välitingimustes pidamiseks kasutatavat vabapidamisala. See on valdavalt kaetud hästi väljaarenenud püsiva ja aasta ringi halja rohukattega. See sisaldab soovitatavalt looduslikke varjumiskohti, mis võimaldavad kodulindude pidamist optimeerida ning kaitsevad neid tugevate tuulte eest. Rõhutatud on eraldavate hekkide olulisust. Vabapidamisalal peab olema vähemalt 20 puud. Tootespetsifikaadis on esitatud soovitatavate liikide loend. Need liigid peavad moodustama vähemalt 50 % uutele või ümberkorraldatavatele vabapidamisaladele istutatavatest puuliikidest.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

Alapunkt 5.6 „Sööt ja söötmiskorraldus“

Täpsustatud on kodulindude pidamise kolme etappi, et täiendada nõudeid teraviljade, sealhulgas teraviljade seemnete ja teraviljasaaduste minimaalse osakaalu kohta söödas. Samuti on lisatud lubatud tooraine ja tehnoloogiliste lisandite nimekiri ning sätestatud mis tahes raviotstarbeliste söödalisandite korrapärase andmise keeld, välja arvatud parasiidivastased raviotstarbelised söödalisandid.

Need muudatused mõjutavad koonddokumendis esitatud teavet.

Alapunkt 5.7 „Kodulindude pidamise sanitaartingimused“

Mitu täpsustust on tehtud seoses lindlate funktsionaalsete eesruumide (õhulukk), kodulindude igapäevase ülevaatuse ning antibiootikumide manustamisega. Pärast kodulindude väljaviimist tuleb lindla ruumid ja kasutatud varustus puhastada ja desinfitseerida. Enne järgmiste kodulindude sissetoomist tuleb lindlat 14 päeva jooksul hoida tühjana, seda ajavahemikku võib teatud tingimustel vähendada 12 päevani.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

Alapunkt 5.8 „Kodulindude kogumine ja transport“

Täpsustatud on, et enne kodulindude kogumist ei või neid karjast eraldamise eelselt sööta 5 tunni jooksul. Lisaks sellele on sätestatud, et kodulindude transportimise vahemaa linnukasvatusettevõtte ja tapamaja vahel võib olla kuni 100 km ja transpordi maksimaalne kestus kuni 3 tundi.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

Alapunkt 5.9 „Tapmine“

Pärast tapamajja saabumist peab kodulindudele võimaldama vähemalt 30minutilise puhkeaja. Kodulinnud tapetakse keskkonnas, mis võimaldab piirata nende stressi. Rümpade kitkumise hõlbustamiseks tuleb neid töödelda kuuma veega. Seejärel rümbad jahutatakse, et saavutada kiiresti temperatuur 4 °C.

Kehtivas tootespetsifikaadis esitatud eemaldatud siseelunditega rümpade minimaalne kaal on ajakohastatud kujul esitatud uuesti. Lisatud on osaliselt puhastatud rümpade minimaalne kaal.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

Alapunkt 5.10 „Tükeldamine“

Tapmisele järgneva rümpade tükeldamise reguleerimiseks on ette nähtud mitu sätet, eelkõige maksimaalne ajavahemik pärast tapmist, mille jooksul peab toimuma tükeldamine, ning tingimused nende toimingute kontrollimiseks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

Alapunkt 5.11 „Kodulindude, lõiketükkide ja rupsi pakendamine“

Täiendatud on nõudeid kodulindude ja rupsi ettevalmistamisele pakendamise etapis.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

Alapunkt 5.12 „Sügavkülmutamine“

Lisatud on sügavkülmutamise tingimused. Kõikide tootespetsifikaadis ette nähtud müügivormide puhul on kindlaks määratud temperatuuri –18 °C saavutamise maksimaalne ajavahemik. Täpsustatud on, et sügavkülmutamine vedelikku kastmise teel ei ole lubatud.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

5.   Üksikasjad, mis tõendavad seost geograafilise piirkonnaga

Üksikasjad, mis tõendavad toote seost geograafilise piirkonnaga, on ümber sõnastatud; see võimaldab eristada geograafilise piirkonna, toote ja põhjusliku seose eripärasid. Üksikasju, millel põhineb toote seos geograafilise piirkonnaga, ei ole muudetud. Nendeks üksikasjadeks on jätkuvalt vabapidamisalal pidamisega kohanenud tõuliinide ja tõuliinide ristandite kasutamine, linnukasvatuse olulisus ja kõrge maine geograafilises piirkonnas, inimtegurid, mis on võimaldanud jätkata traditsioonilist linnukasvatust, ning keskkonnatingimused, mis soodustavad kodulindude pidamist vabapidamisaladel. Mitu kirjeldust ja ajaloolist viidet on välja jäetud.

Muudatus mõjutab koonddokumendis esitatud teavet.

6.   Märgistus

Olemasolev jaotis on välja jäetud ja asendatud lausega, milles on sätestatud õigusjärgsed kohustuslikud märgistuselemendid. Märgistus sisaldab registreeritud nimetust „Volailles de Bretagne“ ning sellega samas vaateväljas olevat Euroopa Liidu KGT sümbolit.

Muudatus mõjutab koonddokumendis esitatud teavet.

7.   Liikmesriigi pädev asutus

Vastavalt määrusele (EL) nr 1151/2012 on lisatud Prantsusmaa riikliku päritolunimetuste instituudi (Institut national de la qualité et de l’origine, INAO) kui liikmesriigi pädeva asutuse kontaktandmed.

Muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

8.   Taotlejate rühm

Esitatud on ühingu Fermiers s’Argoat kontaktandmed ja õiguslik vorm.

Muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

9.   Kontrolliasutus

Selles punktis on esitatud järgmiste Prantsusmaa pädevate kontrolliasutuste kontaktandmed: riiklik päritolunimetuste instituut (Institut national de l’origine et de la qualité, INAO) ning konkurentsi, tarbijakaitseküsimuste ja pettusevastase võitluse peadirektoraat (Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes, DGCCRF). Sertifitseerimisasutuse nimetus ja kontaktandmed on esitatud INAO veebisaidil ja Euroopa Komisjoni andmebaasis.

Muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

10.   Riiklikud nõuded

See punkt on esitatud tabeli kujul, mis sisaldab peamisi kontrollitavaid punkte ja nende hindamismeetodeid.

Muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

„Volailles de Bretagne“

ELi nr: PGI-FR-0155-AM01 – 28.3.2023

KPN ( ) KGT (X)

1.   [KPN või KGT] nimetus(ed)

„Volailles de Bretagne“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik [loetletud XI lisas]

Klass 1.1. Värske liha (ja rups)

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Kodulinnud „Volailles de Bretagne“ pärinevad aeglase kasvuga tõuliinidest, mis võimaldab kohaldada pikka kasvatusperioodi, mille kestel lindudel on juurdepääs vabas õhus asuvatele rohu ja puudega kaetud vabapidamisaladele. Neid kodulinde iseloomustab tihke liha ja hästi lihastega kaetud luustik, lihasmass on piisavalt välja arenenud ja kogu skeleti ulatuses ühtlaselt jaotunud.

Nad kuuluvad erinevatesse perekondadesse ja hõlmavad järgmist tüüpi linde:

| — | noorkana, noor nuumkana, kohikukk, |
| --- | --- |

—

noorkana, noor nuumkana, kohikukk,

| — | pärlkana, pärlkana kohikukk, |
| --- | --- |

—

pärlkana, pärlkana kohikukk,

| — | kalkun. |
| --- | --- |

—

kalkun.

Kodulinde „Volailles de Bretagne“ turustatakse toorelt, värskelt või sügavkülmutatult järgmisel kujul:

| — | rümbad (koos rupsiga või ilma selleta), |
| --- | --- |

—

rümbad (koos rupsiga või ilma selleta),

| — | lõiketükid, |
| --- | --- |

—

lõiketükid,

| — | rups. |
| --- | --- |

—

rups.

Kodulinnud „Volailles de Bretagne“ vastavad kasvatustingimustelt ja kvaliteedilt järgmistele kriteeriumidele:

| — | rümbad: A klass ja miinimumkaal vähemalt: | Minimaalne kasvatusaeg | Miinimumkaal ilma siseelundite ja rupsita | Miinimumkaal osaliselt puhastatuna |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Noorkana | 81  päeva | 1 000  g | 1 300  g |
| Noor nuumkana | 120  päeva | 1 650  g | 1 950  g |
| kohikukk | 150  päeva | 2 500  g | 2 900  g |
| Pärlkana | 94  päeva | 850  g | 1 100  g |
| Pärlkana kohikukk | 150  päeva | 1 400  g | 1 800  g |
| Kalkun | 140  päeva | Emaslinnud: 2 300  g
  Isaslinnud: 3 100  g | Emaslinnud: 2 700  g
  Isaslinnud: 3 600  g |

—

rümbad: A klass ja miinimumkaal vähemalt:

Minimaalne kasvatusaeg

Miinimumkaal ilma siseelundite ja rupsita

Miinimumkaal osaliselt puhastatuna

Noorkana

81  päeva

1 000  g

1 300  g

Noor nuumkana

120  päeva

1 650  g

1 950  g

kohikukk

150  päeva

2 500  g

2 900  g

Pärlkana

94  päeva

850  g

1 100  g

Pärlkana kohikukk

150  päeva

1 400  g

1 800  g

Kalkun

140  päeva

Emaslinnud: 2 300  g

Isaslinnud: 3 100  g

Emaslinnud: 2 700  g

Isaslinnud: 3 600  g

| — | lõiketükid: võivad pärineda väheoluliste defektidega rümpadest, kuid kasutatavad tükid peavad vastama A klassi esitlusviisi nõuetele. |
| --- | --- |

—

lõiketükid: võivad pärineda väheoluliste defektidega rümpadest, kuid kasutatavad tükid peavad vastama A klassi esitlusviisi nõuetele.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Kodulinnud „Volailles de Bretagne“ saavad sööta, mis sisaldab lindude nuumamise etapil vähemalt 70 % teravilja ja teraviljasaadusi.

Esimese kasvatusetapi sööt koosneb vähemalt 50 % ulatuses teraviljade seemnetest ja teraviljasaadustest.

Kasvatusperioodi vältel on asjakohane eristada 3 etappi, mis vastavad spetsiifilistele füsioloogilistele vajadustele:

| — | esimene kasvatusetapp alates 1. elupäevast kuni 28. elupäevani; |
| --- | --- |

—

esimene kasvatusetapp alates 1. elupäevast kuni 28. elupäevani;

| — | kasvuetapp alates vähemalt 29. elupäevast kuni hilisemalt 66. elupäevani; |
| --- | --- |

—

kasvuetapp alates vähemalt 29. elupäevast kuni hilisemalt 66. elupäevani;

| — | nuumamisetapp alates vähemalt 67. elupäevast kuni tapmiseni. |
| --- | --- |

—

nuumamisetapp alates vähemalt 67. elupäevast kuni tapmiseni.

Sööda tooraineks on eranditult taimsed tooted, piimatooted ja mineraalid.

Lubatud toorained on järgmised:

| | teraviljaterade seemned ja nendest saadud tooted; |
| --- | --- |

teraviljaterade seemned ja nendest saadud tooted;

| | õlitaimede seemned ja viljad ning nendest saadud tooted; |
| --- | --- |

õlitaimede seemned ja viljad ning nendest saadud tooted;

| | taimsetest õlidest on lubatud kasutada ainult toorõlisid ja rafineeritud õlisid; |
| --- | --- |

taimsetest õlidest on lubatud kasutada ainult toorõlisid ja rafineeritud õlisid;

| | kaunviljade seemned ja nendest saadud tooted; |
| --- | --- |

kaunviljade seemned ja nendest saadud tooted;

| | mugul- ja juurviljad ja nendest saadud tooted; |
| --- | --- |

mugul- ja juurviljad ja nendest saadud tooted;

| | muud seemned ja viljad ning nendest saadud tooted; |
| --- | --- |

muud seemned ja viljad ning nendest saadud tooted;

| | tugi- ja koresöödad ning nendest saadud tooted; |
| --- | --- |

tugi- ja koresöödad ning nendest saadud tooted;

| | muud taimed, vetikad ja nendest saadud tooted; |
| --- | --- |

muud taimed, vetikad ja nendest saadud tooted;

| | piimatooted ja nendest saadud tooted: piim, petipiim, laktoseerum; |
| --- | --- |

piimatooted ja nendest saadud tooted: piim, petipiim, laktoseerum;

| | maismaaloomad ja nendest saadud tooted: ainult selgrootud; |
| --- | --- |

maismaaloomad ja nendest saadud tooted: ainult selgrootud;

| | mineraalained ja nendest saadud tooted; | mikroorganismide fermenteerimise (kõrval)saadused: taimsel substraadil kasvatatud desaktiveeritud või surmatud õllepärmid; |
| --- | --- | --- |

mineraalained ja nendest saadud tooted;

mikroorganismide fermenteerimise (kõrval)saadused: taimsel substraadil kasvatatud desaktiveeritud või surmatud õllepärmid;

| | muud: taimede töötlemisel saadavad tooted, vürtside ja maitseainete töötlemisel saadavad tooted. |
| --- | --- |

muud: taimede töötlemisel saadavad tooted, vürtside ja maitseainete töötlemisel saadavad tooted.

Kohaldatakse järgmisi piiranguid: emulgaatorite, stabilisaatorite ja paksendajate funktsionaalrühmadesse kuuluvate tehnoloogiliste lisandite kasutamine on keelatud.

Mis tahes raviotstarbeliste söödalisandite korrapärane andmine on keelatud, välja arvatud parasiidivastased raviotstarbelised söödalisandid.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Järgmised toimingud peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas: kodulindude kasvatamine, sööda valmistamine.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Etapid, mis peavad toimuma geograafilises piirkonnas, on tapmine, tükeldamine, sügavkülmutamine ja pakendamine.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Toote märgistus hõlmab nimetust „Volailles de Bretagne“ ning sellega samas vaateväljas olevat Euroopa Liidu KGT sümbolit.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafiline piirkond koosneb järgmistest departemangudest ja kommuunidest:

| — | tervikuna järgmised departemangud: Côtes d’Armor (22), Finistère (29), Ille-et-Vilaine (35) ja Morbihan (56) |
| --- | --- |

—

tervikuna järgmised departemangud: Côtes d’Armor (22), Finistère (29), Ille-et-Vilaine (35) ja Morbihan (56)

| — | Loire-Atlantique’i departemangu (44)






  — | järgmised kommuunid: Assérac, Avessac, La Chapelle-des-Marais, Châteaubriant, Conquereuil, Derval, Drefféac, Fégréac, Fercé, Guémené-Penfao, Guenrouet, Herbignac, Jans, Lusanger, Marsac-sur-Don, Massérac, Missillac, Mouais, Noyal-sur-Brutz, Pierric, Plessé, Rougé, Ruffigné, Saint-Aubin-des-Châteaux, Saint-Gildas-des-Bois, Saint-Lyphard, Saint-Nicolas-de-Redon, Saint-Vincent-des-Landes, Sévérac, Sion-les-Mines, Soudan, Soulvache, Villepot. |
| --- | --- | --- |

—

Loire-Atlantique’i departemangu (44)

—

järgmised kommuunid: Assérac, Avessac, La Chapelle-des-Marais, Châteaubriant, Conquereuil, Derval, Drefféac, Fégréac, Fercé, Guémené-Penfao, Guenrouet, Herbignac, Jans, Lusanger, Marsac-sur-Don, Massérac, Missillac, Mouais, Noyal-sur-Brutz, Pierric, Plessé, Rougé, Ruffigné, Saint-Aubin-des-Châteaux, Saint-Gildas-des-Bois, Saint-Lyphard, Saint-Nicolas-de-Redon, Saint-Vincent-des-Landes, Sévérac, Sion-les-Mines, Soudan, Soulvache, Villepot.

| — | La Manche’i departemangu (50)






  — | järgmised kommuunid: Aucey-la-Plaine, Beauvoir, Grandparigny, Hamelin, Huisnes-sur-Mer, Lapenty, Les Loges-Marchis, Le Mesnillard, Le Mont-Saint-Michel, Montjoie-Saint-Martin, Moulines, Pontorson, Sacey, Saint-Aubin-de-Terregatte, Saint-Brice-de-Landelles, Saint-Hilaire-du-Harcouët, Saint-James, Saint-Laurent-de-Terregatte, Saint-Senier-de-Beuvron, Servon, Tanis. |
| --- | --- | --- |

—

La Manche’i departemangu (50)

—

järgmised kommuunid: Aucey-la-Plaine, Beauvoir, Grandparigny, Hamelin, Huisnes-sur-Mer, Lapenty, Les Loges-Marchis, Le Mesnillard, Le Mont-Saint-Michel, Montjoie-Saint-Martin, Moulines, Pontorson, Sacey, Saint-Aubin-de-Terregatte, Saint-Brice-de-Landelles, Saint-Hilaire-du-Harcouët, Saint-James, Saint-Laurent-de-Terregatte, Saint-Senier-de-Beuvron, Servon, Tanis.

| — | Mayenne’i departemangu (53)






  — | järgmised kommuunid: Andouillé, La Baconnière, Ballots, Beaulieu-sur-Oudon, La Bigottière, Le Bourgneuf-la-Forêt, Bourgon, Brains-sur-les-Marches, La Brûlatte, Chailland, La Chapelle-Craonnaise, Congrier, Cosmes, Cossé-le-Vivien, La Croixille, Cuillé, Désertines, La Dorée, Ernée, Fontaine-Couverte, Fougerolles-du-Plessis, Gastines, Le Genest-Saint-Isle, La Gravelle, Juvigné, Landivy, Larchamp, Laubrières, Launay-Villiers, Loiron-Ruillé, Méral, Montaudin, Montenay, Montjean, Olivet, La Pellerine, Peuton, Pontmain, Port-Brillet, Quelaines-Saint-Gault, Renazé, La Roë, La Rouaudière, Saint-Aignan-sur-Roë, Saint-Berthevin-la-Tannière, Saint-Cyr-le-Gravelais, Saint-Denis-de-Gastines, Saint-Ellier-du-Maine, Saint-Erblon, Saint-Germain-le-Guillaume, Saint-Hilaire-du-Maine, Saint-Mars-sur-la-Futaie, Saint-Michel-de-la-Roë, Saint-Ouën-des-Toits, Saint-Pierre-des-Landes, Saint-Pierre-la-Cour, Saint-Poix, Saint-Saturnin-du-Limet, Senonnes, Simplé, Vautorte. |
| --- | --- | --- |

—

Mayenne’i departemangu (53)

—

järgmised kommuunid: Andouillé, La Baconnière, Ballots, Beaulieu-sur-Oudon, La Bigottière, Le Bourgneuf-la-Forêt, Bourgon, Brains-sur-les-Marches, La Brûlatte, Chailland, La Chapelle-Craonnaise, Congrier, Cosmes, Cossé-le-Vivien, La Croixille, Cuillé, Désertines, La Dorée, Ernée, Fontaine-Couverte, Fougerolles-du-Plessis, Gastines, Le Genest-Saint-Isle, La Gravelle, Juvigné, Landivy, Larchamp, Laubrières, Launay-Villiers, Loiron-Ruillé, Méral, Montaudin, Montenay, Montjean, Olivet, La Pellerine, Peuton, Pontmain, Port-Brillet, Quelaines-Saint-Gault, Renazé, La Roë, La Rouaudière, Saint-Aignan-sur-Roë, Saint-Berthevin-la-Tannière, Saint-Cyr-le-Gravelais, Saint-Denis-de-Gastines, Saint-Ellier-du-Maine, Saint-Erblon, Saint-Germain-le-Guillaume, Saint-Hilaire-du-Maine, Saint-Mars-sur-la-Futaie, Saint-Michel-de-la-Roë, Saint-Ouën-des-Toits, Saint-Pierre-des-Landes, Saint-Pierre-la-Cour, Saint-Poix, Saint-Saturnin-du-Limet, Senonnes, Simplé, Vautorte.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Kodulinnud „Volailles de Bretagne“ on linnud, kes on kohanenud Bretagne’i ilmastikutingimustega ja pidamisega vabapidamisaladel. Tänu teraviljade suurele osakaalule söödas on nende lihasmass hästi välja arenenud, tugev ja kogu skeleti ulatuses ühtlaselt jaotunud.

Bretagne on Prantsusmaa loodeosas asuv poolsaar. Selle asukoht ja suurus mõjutavad olulisel määral piirkonna ilmastikku, territooriumi ja territoriaalset korraldust.

Bretagne’i pinnavorme ja geoloogilist ehitust mõjutab Armorikaani mägismaa. See hertsüünia kurrutusest pärinev mägismaa on tugevalt mõjutatud erosioonist. Esile kerkib kaks ida-läänesuunalist mäeahelikku: Arrée mäed ja Montagnes Noires.

Bretagne’i piirkonda iseloomustab samuti rohkelt oligoelemente ja mikroorganisme sisaldav graniitaluspõhi, hüdromeetrilised iseärasused ja joodirikkad idatuuled. Kaljud (kiltkivi, gneiss ja graniit) on aja jooksul oluliselt muutunud. Bretagne’i piirkonna pigem happelised mullad annavad samuti tunnistust geoloogilisest ajaloost, kuna lubjakivikaljusid on säilinud suhteliselt vähe. Mullastik on soodne kohalike liikide jaoks.

Bretagne’is valitseb ookeaniline kliima, mida iseloomustavad mahedad suved ning sajused, tuulised ja soojad talved. Äärmuslikke temperatuure ja talviseid miinuskraade esineb harva.

Sademeid on rohkelt ja need jagunevad aasta lõikes ühtlaselt. Sademeid on rohkem läänerannikul, kus sademete hulk ulatub üle 1 100 mm aastas, lõuna pool langeb nende hulk 950 mm-ni, põhjarannikul alla 800 mm ja piirkonna idapoolses siseosas ligikaudu 700 mm-ni aastas. Bretagne’ile on iseloomulik rohelus ning kõikjal kasvavad mitmesugustesse liikidesse kuuluvad puud.

Ajalooliselt kasvatati kodulinde Bretagne’is kuni 1950. aastateni linnuhoovides, peaaegu kõikides taludes oli väike linnukari (30–100 lindu); kanu peeti munade saamiseks, kukkesid nuumati ja kasutati ära oma majapidamises ning müügiks asulates elavatele perekondadele, kes kodulinde ei pidanud.

Kaasaegne linnukasvatus, st kodulinnuliha tootmine kasvas traditsioonilisest organiseeritud vormiks 1950. aastate alguses, vastusena tarbijate suuremale nõudlusele. Tõeline pööre toimus Bretagne’is aastatel 1954–55.

Sellel Bretagne’i kodulinnukasvatuse kaasajastamise etapil arenes välja kaks tootmissuunda – esimene põhines kodulindude intensiivkasvatamisel lindlates ja teine traditsioonilise kvaliteediga kodulindude kasvatamisel geograafilisele piirkonnale iseloomulikel puudega kaetud rohumaadel. Kvaliteedi säilitamiseks moodustasid kodulinnukasvatajad piirkondliku komitee (Comité Régional). Nende soov oli säilitada kodulinnukasvatus vabas õhus, suure teravilja osakaaluga sööt ja pikk kodulindude kasvatusaeg, mis on tingitud aeglase kasvuga tõuliinide kasutamisest.

Kodulinde „Volailles de Bretagne“ kasvatatakse alates kindlaksmääratud minimaalsest elueast nii, et neil on vaba juurdepääs puudega kaetud rohumaal asuvale vabapidamisalale.

Kodulinnud pärinevad aeglase kasvuga tõuliinidest ja tõuliinide ristanditest, mis on sobivad vabapidamisaladel kasvatamiseks ja võimaldavad saada tugeva tekstuuriga liha.

Tänu suure teravilja osakaaluga söödale iseloomustab kodulinde eripärane lihakus: lihasmass on hästi välja arenenud, tugev ja kogu luustiku ulatuses ühtlaselt jaotunud.

Tulenevalt geograafilise piirkonna eripäradest on kodulindudel „Volailles de Bretagne“ kasutada soodne looduslik keskkond puudega kaetud vabapidamisaladel. Kodulindude vabas õhus pidamine on säilinud mitme linnukasvatajate põlvkonna jooksul, kes on selle väga vana traditsiooni Bretagne’is põlistanud.

Põllumajandusakadeemia liige Jean CHOMBART DE LAUWE (1955–2001) märgib oma teoses „Pour une agriculture organisée, Danemark et Bretagne“ (Põllumajanduse korraldus, Taani ja Bretagne) (Presse Universitaire de France, 1949), et Bretagne’is on „erakordsed ilmastikutingimused linnukasvatuseks“, mahe ja niiske ookeaniline kliima võimaldab pikka kasvatusaega ja leebed tingimused lubavad paremini kui mujal kasutada kasvatamist välitingimustes.

Kasutatavad tõuliinid ja nende ristandid on tugevad ja liikuvad ning väga hästi nende kasvatustingimustega kohastunud.

Et võimaldada kodulindudel vabapidamisalasid maksimaalselt kasutada, kasvavad nendel puud, mis kaitsevad linde päikese ja tuule eest, vabapidamisalad on kaetud tugevakasvulise rohtkattega, mis pakub kodulindudele lisasööta (rohi, putukad).

Puude liigirikkus ja paljusus on Bretagne’i piirkonna metsadele iseloomulik. See tuleneb suurel määral mulla- ja ilmastikutingimuste mitmekesisusest. Vabapidamisaladel kohalike puuliikide kasvatamine tugevdab piirkonna identiteeti ja hoiab alal piirkonna erinevate maastike iseloomulikke jooni. Need puud on kohanenud mulla- ja ilmastikutingimustega.

Vabapidamisalasid piiravad sageli tasasel pinnal või mäekülgedel asuvad hekid, mis koosnevad biotoobiga (pinnas, kliima, loomastik ja taimestik) kohanenud kohalikest liikidest. Hekkides võib olla kõrge võraga puid, hekiks lõigatud puid või põõsaid. Omal ajal kasutati neid hekke maatükkide eraldamiseks, tänapäeval on need heaks kaitseks tuule, külma, päikese, erosiooni, veevoolude vastu, nad on elupaigaks mitmele eluvormile, aitavad kaasa liigilisele mitmekesisusele, seovad süsihappegaasi ning on maastikusse sulandudes väga maalilised.

Need püsirohumaad pakuvad kodulindudele täiendavat sööta, kuid on ühtlasi liigilise mitmekesisuse allikaks, neil on oluline filtreeriv roll vee kvaliteedi tagamisel ning nad võimaldavad vältida teatavaid ohte, nagu erosioon.

Ilmastik ja vabapidamisalade loomulik ülesehitus soodustavad kodulindude pidamist välitingimustes aasta ringi, mis mõjutab positiivselt kodulindude „Volailles de Bretagne“ arengut ja nende liha tekstuuri ning lõhna- ja maitseomadusi.

Paralleelselt Bretagne’i üldise põllumajandusarenguga, mida iseloomustab intensiivkasvatus, on traditsioonilise kvaliteediga kodulinnukasvatus säilinud ja edasi arenenud. See on võimaldanud linnukasvatajatel säilitada tunnustatud kvaliteediga linnuliha tootmise.

Bretagne’i köök, mis on kuulus oma meretoodete, pannkookide ja siidri poolest, on samas suutnud alati lisada oma toidusedelisse ka kvaliteetset linnuliha. Louis LE CUNFF’i sõnul tegutseb siin palju meisterkokki, kes rakendavad oma oskusi ja suudavad neid ka levitada (Bible de Louis le GUNFF „Cuisine et Gastronomie de Bretagne“ (Bretagne’i köök ja kokakunst).

Selle toodangu kaitseks on Bretagne’is moodustatud ka piirkondlik komitee. Alates 1975. aastast kasutatakse taludest pärit noorkanade turustamiseks nimetust „de Bretagne“. Põhiliste sarnaste tunnusjoonte tõttu on selle toodangu mainele aidanud kaasa ka muud talumajapidamise kodulinnud (kalkunid, pärlkanad, kohikuked, noored nuumkanad).

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-5a15268a-78b3-45a4-bfad-e2ebeffd3ec7

---

(1)  ELT L 179, 19.6.2014, lk 17.

---