# Europeiska unionens C 222/2023

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 222 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 66 årgången26 juni 2023 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 222

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

66 årgången26 juni 2023

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2023/C 222/01 | Kommissionens tillkännagivande om tolkningsriktlinjer för förordning (EG) nr 1370/2007 om kollektivtrafik på järnväg och väg | 1 |
| 2023/C 222/02 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10865 – ASTORG / IPCOM) (
  1
  ) | 28 |
| 2023/C 222/03 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10886 – INEOS / SINOPEC / SHANGHAI SECCO PETROCHEMICAL) (
  1
  ) | 29 |
| 2023/C 222/04 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10958 – CARLYLE / GARNICA) (
  1
  ) | 30 |
| 2023/C 222/05 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.11101 – CEPSA / BOH / BWT) (
  1
  ) | 31 |
| 2023/C 222/06 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10823 – CLEARLAKE / TA ASSOCIATES / EPHESOFT) (
  1
  ) | 32 |
| 2023/C 222/07 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10674 – INTERPARKING SERVIZI / OSR / PARKING LOT JV) (
  1
  ) | 33 |
| 2023/C 222/08 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.11110 – EFMS / PSPIB / RADIUS) (
  1
  ) | 34 |
| 2023/C 222/09 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.11030 – AWARE SUPER / ABP / DV4 / OMERS / REAL ESTATE JV) (
  1
  ) | 35 |
| 2023/C 222/10 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10879 – EMZ PARTNERS / IK INVESTMENT / OAKLEY CAPITAL / MR VALENTIN SCHÜTT / WISHCARD) (
  1
  ) | 36 |
| 2023/C 222/11 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.11131 – PIERER / LEONI) (
  1
  ) | 37 |

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2023/C 222/01

Kommissionens tillkännagivande om tolkningsriktlinjer för förordning (EG) nr 1370/2007 om kollektivtrafik på järnväg och väg

1

2023/C 222/02

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10865 – ASTORG / IPCOM) (
  1
  )

1

28

2023/C 222/03

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10886 – INEOS / SINOPEC / SHANGHAI SECCO PETROCHEMICAL) (
  1
  )

1

29

2023/C 222/04

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10958 – CARLYLE / GARNICA) (
  1
  )

1

30

2023/C 222/05

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.11101 – CEPSA / BOH / BWT) (
  1
  )

1

31

2023/C 222/06

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10823 – CLEARLAKE / TA ASSOCIATES / EPHESOFT) (
  1
  )

1

32

2023/C 222/07

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10674 – INTERPARKING SERVIZI / OSR / PARKING LOT JV) (
  1
  )

1

33

2023/C 222/08

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.11110 – EFMS / PSPIB / RADIUS) (
  1
  )

1

34

2023/C 222/09

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.11030 – AWARE SUPER / ABP / DV4 / OMERS / REAL ESTATE JV) (
  1
  )

1

35

2023/C 222/10

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10879 – EMZ PARTNERS / IK INVESTMENT / OAKLEY CAPITAL / MR VALENTIN SCHÜTT / WISHCARD) (
  1
  )

1

36

2023/C 222/11

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.11131 – PIERER / LEONI) (
  1
  )

1

37

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2023/C 222/12 | Meddelande till RT Balkan, Oriental Review, Tsargrad, New Eastern Outlook och Katehon om deras uppförande på förteckningen i rådets beslut 2014/512/Gusp om restriktiva åtgärder med hänsyn till Rysslands åtgärder som destabiliserar situationen i Ukraina och rådets förordning (EU) nr 833/2014 om restriktiva åtgärder mot bakgrund av Rysslands åtgärder som destabiliserar situationen i Ukraina | 38 |
| 2023/C 222/13 | Meddelande till de fysiska eller juridiska personer, enheter och organ som är föremål för de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2014/145/Gusp, ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2023/1218, och i rådets förordning (EU) nr 269/2014, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2023/1216, om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende | 39 |
| 2023/C 222/14 | Meddelande till de fysiska eller juridiska personer, enheter och organ som är föremål för de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2014/145/Gusp, ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2023/1218, och i rådets förordning (EU) nr 269/2014, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2023/1216, om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende | 40 |
| 2023/C 222/15 | Meddelande till registrerade som är föremål för restriktiva åtgärder enligt rådets beslut 2014/145/Gusp och rådets förordning (EU) nr 269/2014 om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende | 41 |
| | Europeiska kommissionen |
| 2023/C 222/16 | Eurons växelkurs – 22 juni 2023 | 43 |
| 2023/C 222/17 | Eurons växelkurs – 23 juni 2023 | 44 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2023/C 222/18 | Förteckning över hamnar i EU-medlemsstater där landning och omlastning av fiskeriprodukter tillåts och hamntjänster är tillgängliga för tredjelands fiskefartyg, i enlighet med artikel 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1005/2008. Förteckning över hamnar i Nordirland där landning och omlastning av fiskeriprodukter tillåts och hamntjänster är tillgängliga för tredjelands fiskefartyg, i enlighet med protokollet om Irland/Nordirland till avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen | 45 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

2023/C 222/12

Meddelande till RT Balkan, Oriental Review, Tsargrad, New Eastern Outlook och Katehon om deras uppförande på förteckningen i rådets beslut 2014/512/Gusp om restriktiva åtgärder med hänsyn till Rysslands åtgärder som destabiliserar situationen i Ukraina och rådets förordning (EU) nr 833/2014 om restriktiva åtgärder mot bakgrund av Rysslands åtgärder som destabiliserar situationen i Ukraina

38

2023/C 222/13

Meddelande till de fysiska eller juridiska personer, enheter och organ som är föremål för de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2014/145/Gusp, ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2023/1218, och i rådets förordning (EU) nr 269/2014, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2023/1216, om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende

39

2023/C 222/14

Meddelande till de fysiska eller juridiska personer, enheter och organ som är föremål för de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2014/145/Gusp, ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2023/1218, och i rådets förordning (EU) nr 269/2014, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2023/1216, om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende

40

2023/C 222/15

Meddelande till registrerade som är föremål för restriktiva åtgärder enligt rådets beslut 2014/145/Gusp och rådets förordning (EU) nr 269/2014 om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende

41

Europeiska kommissionen

2023/C 222/16

Eurons växelkurs – 22 juni 2023

43

2023/C 222/17

Eurons växelkurs – 23 juni 2023

44

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2023/C 222/18

Förteckning över hamnar i EU-medlemsstater där landning och omlastning av fiskeriprodukter tillåts och hamntjänster är tillgängliga för tredjelands fiskefartyg, i enlighet med artikel 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1005/2008. Förteckning över hamnar i Nordirland där landning och omlastning av fiskeriprodukter tillåts och hamntjänster är tillgängliga för tredjelands fiskefartyg, i enlighet med protokollet om Irland/Nordirland till avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen

45

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2023/C 222/19 | Offentliggörande av det sammanfattande dokument som avses i artikel 94.1 d i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 och av hänvisningen till offentliggörandet av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn | 50 |
| 2023/C 222/20 | Offentliggörande av en ansökan om ändring av en produktspecifikation för ett namn inom vinsektorn i enlighet med artikel 105 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 | 57 |
| 2023/C 222/21 | Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33. Detta meddelande offentliggörs | 65 |

V   Yttranden

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2023/C 222/19

Offentliggörande av det sammanfattande dokument som avses i artikel 94.1 d i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 och av hänvisningen till offentliggörandet av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn

50

2023/C 222/20

Offentliggörande av en ansökan om ändring av en produktspecifikation för ett namn inom vinsektorn i enlighet med artikel 105 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013

57

2023/C 222/21

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33. Detta meddelande offentliggörs

65

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 26.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 222/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 222/1

---

KOMMISSIONENS TILLKÄNNAGIVANDE

om tolkningsriktlinjer för förordning (EG) nr 1370/2007 om kollektivtrafik på järnväg och väg

(2023/C 222/01)

1.   INLEDNING

Såsom anges i kommissionens meddelande om en strategi för hållbar och smart mobilitet (1) krävs beslutsamma åtgärder för att ställa om mer verksamhet till mer hållbara transportsätt. Kollektivtrafiktjänster är avgörande för att uppnå den europeiska gröna givens mål om hållbar, smart och inkluderande mobilitet. I detta sammanhang är tillgången till resurseffektiva och miljövänliga kollektivtrafiktjänster av största vikt. För landtransporter regleras dessa tjänster av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1370/2007 av den 23 oktober 2007 om kollektivtrafik på järnväg och väg och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 1191/69 och (EEG) nr 1107/70 (2) (förordning (EG) nr 1370/2007 eller förordningen).

I enlighet med protokoll nr 26 om tjänster av allmänt intresse spelar nationella, regionala och lokala myndigheter en viktig roll och har stort utrymme för skönsmässig bedömning när det gäller att tillhandahålla, beställa och organisera tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Kollektivtrafik av allmänt ekonomiskt intresse kan inte alltid bedrivas på kommersiell grund, utan kan kräva offentligt ekonomiskt stöd. Det är upp till medlemsstaterna att fastställa sina invånares behov av rörlighet och vilket stöd som kan behövas vid behov.

Samtidigt bör det ekonomiska stödet omfattas av villkor som säkerställer att den inre marknaden fungerar utan snedvridningar. Dessa villkor anges i förordning (EG) nr 1370/2007.

Förordning (EG) nr 1370/2007 trädde i kraft den 3 december 2009. Den ändrades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/2338 av den 14 december 2016 (3), inom ramen för det fjärde järnvägspaketet (4).

I förordning (EG) nr 1370/2007 fastställs villkoren för att organisera och finansiera kollektivtrafik på järnväg och andra spårbundna transportsätt och på väg: det gäller särskilt buss, spårvagn, tunnelbana och järnväg. Den kan också tillämpas på inre vattenvägar och nationella havsvatten om medlemsstaterna så beslutar.

Villkoren gäller bland annat definitionen av allmän trafikplikt, tillämpningsområdet för avtal om allmän trafik, villkoren för tilldelning av sådana avtal och fastställandet av den ersättning som betalas ut till kollektivtrafikföretag. Om bestämmelserna i förordning (EG) nr 1370/2007 följs anses ersättningen vara förenlig med den inre marknaden och undantagen från kravet på förhandsanmälan till kommissionen enligt artikel 108.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget eller fördraget).

År 2014 antog kommissionen ett meddelande om tolkningsriktlinjer för förordning (EG) nr 1370/2007 (5) (2014 års tolkningsriktlinjer), i syfte att informera berörda parter om sin förståelse av ett antal bestämmelser i förordningen, även inspirerade av bästa praxis i medlemsstaterna.

Under tiden har den rättsliga ramen utvecklats: under 2016 ändrades förordning (EG) nr 1370/2007 väsentligt, särskilt för att utvidga principen om konkurrensutsatt upphandling av offentliga tjänster till järnvägssektorn. Ändringen inbegrep införandet av en övergångsperiod under vilken ovillkorlig direkttilldelning av avtal om allmän trafik för persontrafik på järnväg fortfarande är möjlig till och med den 24 december 2023 för att sektorn ska kunna förbereda sig för öppnandet av marknaden.

Europeiska unionens domstol (unionsdomstolarna) tolkade också vissa bestämmelser i förordning (EG) nr 1370/2007 och regler som är tillämpliga på tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Tillämpningen av dessa regler påverkas särskilt av det faktum att järnvägsföretag sedan den 1 januari 2019, i enlighet med det fjärde järnvägspaketet, har rätt till tillträde till järnvägsinfrastruktur, vilket enligt unionsrätten gör det möjligt för dem att utveckla kommersiella tjänster.

Det är nödvändigt att se över 2014 års tolkningsriktlinjer mot bakgrund av denna utveckling, särskilt för att hjälpa de behöriga myndigheterna att förbereda sig inför utgången av den ovannämnda övergångsperioden den 24 december 2023. Dessa reviderade riktlinjer bör också möjliggöra en ordnad lansering av nya initiativ, såsom möjligheten att organisera och stödja internationell kollektivtrafik, såsom gränsöverskridande persontrafik på järnväg som ett attraktivt resealternativ på långa sträckor.

Innan kommissionen antog detta tillkännagivande genomförde den ett samråd med medlemsstaterna och de intressenter som företräder de berörda parterna på detta område, till exempel europeiska sammanslutningar inom sektorn för kollektivtrafik, inbegripet transportpersonal- och passagerarorganisationer.

Detta tillkännagivande från kommissionen, som endast omfattar utvalda bestämmelser i förordning (EG) nr 1370/2007, skapar inga nya regler. Det ger medlemsstaterna klargöranden och vägledning om hur kommissionen tolkar bestämmelserna i förordningen, särskilt med beaktande av relevant rättspraxis från unionsdomstolarna. Det är i sista hand unionsdomstolarna som har befogenhet att tolka unionsrätten.

2.   KOMMISSIONENS TOLKNING AV FÖRORDNING (EG) nr 1370/2007

2.1.   Tillämpningsområdet för förordning (EG) nr 1370/2007

I detta avsnitt ges tolkningsvägledning om förhållandet mellan förordning (EG) nr 1370/2007 och följande direktiv: Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv 2004/18/EG (6) (direktiv 2014/24/EU). Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU av den 26 februari 2014 om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster och om upphävande av direktiv 2004/17/EG (7) (direktiv 2014/25/EU). Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU av den 26 februari 2014 om tilldelning av koncessioner (8) (direktiv 2014/23/EU). I detta avsnitt förklaras också hur förordning (EG) nr 1370/2007 ska tillämpas på inre vattenvägar och nationella havsvatten. Dessutom ges vägledning om internationell kollektivtrafik, allmän trafikplikt för godstrafik och multimodala transporttjänster samt särskilda kollektivtrafikslag.

2.1.1.   
  Artikel 5.1 och artikel 1.3 Förhållandet mellan förordning (EG) nr 1370/2007 och direktiven om offentlig upphandling och koncessioner

Förordning (EG) nr 1370/2007 reglerar avtal om allmän trafik enligt definitionen i artikel 2 i i den förordningen för kollektivtrafik med järnväg och andra spårbaserade transportsätt samt på väg. Beroende på deras egenskaper kan de dock ses även som offentliga tjänstekontrakt som omfattas av tillämpningsområdet för direktiven om offentlig upphandling (direktiv 2014/24/EU och direktiv 2014/25/EU) (9). Koncessioner för kollektivtrafik i den mening som avses i förordning (EG) nr 1370/2007 är undantagna från tillämpningsområdet för direktiv 2014/23/EU (10).

Skillnaden mellan tjänstekontrakt och tjänstekoncessioner är viktig för att avgöra vilket rättsligt instrument som är tillämpligt på tilldelningen.

I artikel 2.1, 2.2 och 2.5 i direktiv 2014/25/EU definieras tjänstekontrakt som skriftliga kontrakt med ekonomiska villkor mellan en eller flera upphandlande enheter som bedriver sådan verksamhet som avses i artiklarna 8–14 i direktivet och en eller flera ekonomiska aktörer och som avser tillhandahållande av tjänster. När dessa kontrakt inbegriper ”upphandlande myndigheter” i den mening som avses i artikel 2.1 punkt l i direktiv 2014/24/EU och inte utövar den verksamhet som avses i artiklarna 8–14 i direktiv 2014/25/EU betraktas de som ”offentliga tjänstekontrakt” i enlighet med artikel 2.1, 2.6 och 2.9 i direktiv 2014/24/EU.

I artikel 5.1 b i direktiv 2014/23/EU om tilldelning av koncessioner definieras tjänstekoncessioner som ett ”skriftligt kontrakt med ekonomiska villkor genom vilket en eller flera upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter anförtror tillhandahållande och förvaltning av tjänster som inte avser utförande av byggentreprenad enligt led a till en eller flera ekonomiska aktörer, där ersättningen för tjänsterna endast utgörs av rätten att utnyttja de tjänster som är föremål för kontraktet eller av dels en sådan rätt, dels betalning”.

I artikel 5.1 anges vidare att ”[t]illdelningen av en byggkoncession eller tjänstekoncession innefattar att verksamhetsrisken vid utnyttjandet av dessa byggnadsverk eller tjänster, som omfattar efterfrågerisken eller utbudsrisken eller bådadera, överförs till koncessionshavaren. Koncessionshavaren ska anses överta verksamhetsrisken om denne, vid normala verksamhetsförhållanden, inte är garanterad att få tillbaka de investeringar som gjorts och de kostnader som uppstått under utnyttjandet av det byggnadsverk eller tillhandahållandet av de tjänster som är föremål för koncessionen. Den del av risken som överförs på koncessionshavaren ska omfatta verklig exponering för marknadens nycker, vilket innebär att eventuella uppskattade förluster för koncessionshavaren inte ska vara endast nominella eller försumbara”.

Denna åtskillnad mellan avtal om allmän trafik och tjänstekoncessioner är viktig eftersom detta direktiv enligt artikel 10.3 i direktiv 2014/23/EU inte ska tillämpas på koncessioner för kollektivtrafik i den mening som avses i förordning (EG) nr 1370/2007. Tilldelningen av tjänstekoncessioner för dessa kollektivtrafiktjänster regleras därför enbart av förordning (EG) nr 1370/2007, oavsett transportsätt.

För tjänstekontrakt är det dock transportsättet som är avgörande. I artikel 5.1 i förordning (EG) nr 1370/2007 anges att tilldelning av avtal om allmän trafik för transporttjänster med buss eller spårvagn regleras av direktiv 2004/17/EG (upphävt och ersatt av direktiv 2014/25/EU) och 2004/18/EG (upphävt och ersatt av direktiv 2014/24/EU), utom när sådana kontrakt har formen av tjänstekoncessioner. Tilldelning av avtal om allmän trafik för buss- eller spårvagnstjänster regleras således enbart av upphandlingsdirektiven (direktiven 2014/24/EU och 2014/25/EU).

Däremot regleras tilldelningen av avtal om allmän trafik för kollektivtrafik på järnväg och tunnelbana (inbegripet sådana som sker i form av koncessioner) enbart av förordning (EG) nr 1370/2007 (och undantas från tillämpningsområdet för direktiv 2014/24/EU, enligt skäl 27 och artikel 10 i, från tillämpningsområdet för direktiv 2014/25/EU, enligt skäl 35 och artikel 21 g i det direktivet, och från tillämpningsområdet för direktiv 2014/23/EU enligt artikel 10.3 i det direktivet). Reglerna för tilldelning av multimodala kontrakt diskuteras i avsnitt 2.1.5.

För byggkoncessioner anges i artikel 1.3 i förordning (EG) nr 1370/2007 att ”denna förordning ska inte gälla offentliga byggkoncessioner i den mening som avses i artikel 1.3 a i direktiv 2004/17/EG eller artikel 1.3 i direktiv 2004/18/EG”. Efter ikraftträdandet av direktiv 2014/23/EU om tilldelning av koncessioner regleras byggkoncessioner för kollektivtrafik på järnväg och andra spårbundna transportsätt och på väg uteslutande av detta direktiv. Begreppet byggkoncession definieras nu i artikel 5.1 a i direktiv 2014/23/EU.

Tabell

Sammanfattning av tillämplig rättslig grund för tilldelning av avtal per typ av avtal och transportsätt

| Kommersiell transporttjänst eller transporttjänst enligt avtal om allmän trafik för förbindelse av två eller flera platser och som erbjuds av ett järnvägsföretag enligt en offentliggjord tidtabell. En transporttjänst utförs vanligtvis med ett särskilt transportslag. | Avtal om allmän trafik enligt definitionen i direktiven 2014/24/EU och 2014/25/EU | Tjänstekoncessioner enligt definitionen i direktiv 2014/23/EU |
| --- | --- | --- |
| Buss och spårvagn | Direktiven 2014/24/EU och 2014/25/EU | Förordning (EG) nr 1370/2007 |
| Järnväg och tunnelbana | Förordning (EG) nr 1370/2007 | Förordning (EG) nr 1370/2007 |

Kommersiell transporttjänst eller transporttjänst enligt avtal om allmän trafik för förbindelse av två eller flera platser och som erbjuds av ett järnvägsföretag enligt en offentliggjord tidtabell. En transporttjänst utförs vanligtvis med ett särskilt transportslag.

Avtal om allmän trafik enligt definitionen i direktiven 2014/24/EU och 2014/25/EU

Tjänstekoncessioner enligt definitionen i direktiv 2014/23/EU

Buss och spårvagn

Direktiven 2014/24/EU och 2014/25/EU

Förordning (EG) nr 1370/2007

Järnväg och tunnelbana

Förordning (EG) nr 1370/2007

Förordning (EG) nr 1370/2007

Det bör klargöras att alla bestämmelser (och inte enbart de som rör upphandlingsförfaranden) i direktiven om offentlig upphandling fortfarande är tillämpliga på avtal om allmänna tjänster för buss- och spårvagnstransporter. Detta gäller till exempel bestämmelserna om ändring av avtal under avtalens löptid (se avsnitt 2.5.5).

2.1.2.   
  Artikel 1.2 Nationella beslut att tillämpa förordning (EG) nr 1370/2007 på inre vattenvägar och nationella havsvatten

Enligt artikel 1.2 får medlemsstaterna tillämpa förordning (EG) nr 1370/2007 på kollektivtrafik på inre vattenvägar och, utan att det påverkar tillämpningen av rådets förordning (EEG) nr 3577/92 av den 7 december 1992 om tillämpning av principen om frihet att tillhandahålla tjänster på sjötransportområdet inom medlemsstaterna (cabotage), nationella farvatten (11).

För att säkerställa rättssäkerheten bör en medlemsstats beslut att tillämpa förordning (EG) nr 1370/2007 på kollektivtrafik på inre vattenvägar eller nationella havsvatten antas på ett öppet sätt, genom en rättsligt bindande akt. Att tillämpa förordning (EG) nr 1370/2007 på passagerartransporter på inre vattenvägar eller nationella havsvatten kan vara särskilt användbart om dessa tjänster är integrerade i ett bredare kollektivtrafiknät.

I avsaknad av ett beslut om att tillämpa förordning (EG) nr 1370/2007 på persontransporter på inre vattenvägar regleras den offentliga finansieringen av dessa tjänster direkt av artikel 93 i EUF-fördraget. I sitt meddelande om tolkningen av rådets förordning (EEG) nr 3577/92 (12) ger kommissionen vägledning om tillämpningen av förordning (EG) nr 1370/2007 på cabotagetjänster.

2.1.3.   
  Artikel 1.2 Tillämpning av förordning (EG) nr 1370/2007 på internationell kollektivtrafik

I artikel 1.2 anges att förordning (EG) nr 1370/2007 även ska tillämpas på internationell kollektivtrafik, och att den allmänna trafikplikten får avse gränsöverskridande trafik, inbegripet trafik som tillgodoser lokala och regionala transportbehov, förutsatt att de behöriga myndigheterna i de medlemsstater på vars territorium tjänsterna tillhandahålls samtycker.

Medan artikel 1.2 särskilt hänvisar till lokala och regionala transportbehov omfattar begreppet internationell allmän trafik även kollektivtrafik på långa sträckor. En förutsättning för att etablera en internationell allmännyttig tjänst är att de behöriga myndigheterna i den medlemsstat på vars territorium tjänsterna tillhandahålls har lämnat sitt samtycke. Det står dessa behöriga myndigheter fritt att besluta huruvida de ska erkänna den föreslagna tjänstens status som allmännyttig på det territorium som omfattas av deras jurisdiktion. Det avtal som avses i artikel 1.2 kan utformas på olika sätt. Det avtal som krävs för upprättandet av den internationella allmänna trafiken kan inte begränsas till en allmän bestämmelse som säkerställer tillträde till transportinfrastrukturen, eftersom den sistnämnda redan garanteras genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/34/EU av den 21 november 2012 om inrättande av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde (13). Om en internationell förbindelse endast passerar en medlemsstat i transit (dvs. utan att ta upp eller hyra av passagerare) krävs inte tillstånd från transitmedlemsstaten, eftersom det kan anses att inga tjänster tillhandahålls på dess territorium.

De behöriga myndigheterna har dock ett stort utrymme för skönsmässig bedömning när det gäller avtalets innehåll. Gränsöverskridande samarbete kan genomföras på olika sätt, t.ex. genom att bilda ett konsortium av berörda myndigheter på grundval av avtalsarrangemang dem emellan (t.ex. europeiska grupperingar för territoriellt samarbete eller europeiska ekonomiska intressegrupperingar).

Under förutsättning att alla behöriga myndigheter på vars territorium den internationella kollektivtrafiken tillhandahålls är överens om detta, finns det inget som hindrar att den allmänna trafikplikten för hela trafiken eller den ersättning som ska beviljas i samband därmed fastställs av endast en eller några av de berörda behöriga myndigheterna.

Om en behörig myndighet inte ger sitt samtycke till den planerade internationella allmänna trafiken, kan denna inte tillhandahållas som allmän trafik på den medlemsstatens territorium. I sådana fall är det enligt förordning (EG) nr 1370/2007 inte förbjudet att etablera hybridtrafik, där en del av gränsöverskridande trafik tillhandahålls på kommersiella grunder och en annan del som en allmännyttig tjänst. Det ankommer emellertid på medlemsstaterna att se till att sådana tjänster inte snedvrider konkurrensen och i synnerhet att det inte förekommer någon korssubventionering mellan den kompenserade och den kommersiella delen av resan. De kan till exempel, med förbehåll för skyddet av känsliga kommersiella uppgifter, begära fullständig och transparent information från operatörerna om kostnaderna och intäkterna för varje etapp, vilket visar att det inte förekommer korssubventionering mellan den kommersiella delen och den kompenserade delen av resan. De kan också kräva att den aktör som får ersättning väljer sin affärspartner på grundval av ett rättvist och öppet urvalsförfarande, snarare än på grundval av historiska relationer.

2.1.4.   
  Allmän trafikplikt avseende godstransporttjänster

Förordning (EG) nr 1370/2007 är inte tillämplig på godstransporttjänster. Godstransporttjänster kan endast betraktas som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse om den berörda medlemsstaten konstaterar att det finns ett verkligt behov av sådana tjänster som inte, eller inte i tillräcklig utsträckning, tillgodoses av marknaden (se avsnitt 2.2.3). Om medlemsstaterna vill införa stödåtgärder för godstransporttjänster på järnväg som inte uppfyller villkoren i Altmarkdomen (14) och utgör statligt stöd, måste de anmäla dessa åtgärder till kommissionen i enlighet med artikel 108.3 i EUF-fördraget.

2.1.5.   
  Artikel 1.2 Multimodal allmän trafikplikt

Enligt artikel 1.2 i förordningen är den tillämplig på kollektivtrafik på järnväg och andra spårbundna transportsätt samt på väg. Om medlemsstaterna så beslutar kan den också tillämpas på kollektivtrafik på inre vattenvägar och nationella farvatten (se avsnitt 2.1.2). De behöriga myndigheterna kan därför besluta att ingå avtal om allmän trafik med allmän trafikplikt som omfattar ett eller flera av de transportsätt som omfattas av förordningen. När det gäller löptiden för multimodala avtal föreskrivs i artikel 4.3 att den ska vara begränsad till 15 år om transporten på järnväg eller annat spårbaserat avtal utgör mer än 50 % av värdet av de berörda tjänsterna. Tilldelning av tjänstekontrakt som omfattar både kollektivtrafik med buss eller spårvagn samt tunnelbana eller järnväg omfattas fortfarande av både kraven i direktiven om offentlig upphandling (direktiv 2014/24/EU eller 2014/25/EU) och förordning (EG) nr 1370/2007.

Enligt skäl 17 står det de behöriga myndigheterna fritt att fastställa sociala och kvalitativa kriterier för skyldigheten att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, inbegripet för miljöskydd. Behöriga myndigheter kan specificera allmän trafikplikt för flera transportsätt i syfte att främja en miljömässigt hållbar multimodal kollektivtrafik.

2.1.6.   
  Artikel 1.2 Särskilda kollektivtrafikslag

För att förbättra utbudet av kollektivtrafik, särskilt på den första/sista kilometern av passagerarnas resor, får de behöriga myndigheterna komplettera erbjudandet av regelbunden, fast linjetrafik baserad på kollektivtrafik med beställtjänster. Sådana beställtjänster, vanligtvis med vägfordon, gör det möjligt för passagerare att boka resor med hjälp av elektronisk eller annan kommunikation för insamling och avstigning av passagerare, mellan hållplatser som anvisats av operatören på begäran eller uppehåll i regelbunden kollektivtrafik. Om kollektivtrafik på begäran är föremål för en ensamrätt och/eller ersättning som motprestation för fullgörande av allmän trafikplikt, särskilt när det gäller den obligatoriska trafikens tillgänglighet, och uppfyller kraven i artikel 2 a i förordningen, dvs. de är av allmänt ekonomiskt intresse och tillhandahålls allmänheten på ett icke-diskriminerande och kontinuerligt sätt, anser kommissionen att de också omfattas av artikel 1.2 i förordningen.

Vissa behöriga myndigheter inkluderar i sin kollektivtrafik tjänster som tillhandahålls med hjälp av kabeldrivna fordon (t.ex. linbanebilar och bergbanor). Kommissionen anser att sådana tjänster omfattas av artikel 1.2 i förordningen så länge de tillhandahålls av fordon som har ständig kontakt med antingen vägen eller spåren.

2.2.   Definition av allmän trafikplikt och allmänna bestämmelser/innehåll i avtal om allmän trafik

I detta kapitel ges tolkningsvägledning om huvuddragen i de allmänna reglerna och om hur behöriga myndigheter definierar arten och omfattningen av skyldigheterna att tillhandahålla allmännyttiga tjänster och av exklusiva rättigheter inom ramen för förordning (EG) nr 1370/2007. Dessutom behandlas de villkor enligt vilka förlängningar av löptiden för avtal om allmän trafik kan beviljas, liksom villkoren för underentreprenad, även när det gäller interna företag.

2.2.1.   
  Artikel 2 i Grunddragen i ett avtal om allmän trafik

För att ta hänsyn till de olika rättsordningarna och traditionerna i medlemsstaterna är definitionen av avtal om allmän trafik i förordning (EG) nr 1370/2007 mycket bred och omfattar olika typer av rättsligt bindande akter som inte alltid har formen av ett avtal enligt nationell lagstiftning.

Enligt artikel 2 i består ett avtal om allmän trafik av ”ett eller flera dokument som är rättsligt bindande och som bekräftar att en behörig myndighet och ett kollektivtrafikföretag har enats om att låta detta kollektivtrafikföretag sköta och tillhandahålla kollektivtrafik som omfattas av allmän trafikplikt”. Avtalet kan också bestå av ett beslut som antas av en behörig myndighet i form av en enskild lag eller regleringsakt eller som innehåller villkor enligt vilka den behöriga myndigheten själv tillhandahåller tjänsterna eller anförtror dem åt ett internt företag. En kombination av en rättsakt om tilldelning av tjänster till en operatör och ett förvaltningsbeslut om detaljerade krav på tjänster och en metod för att beräkna ersättningen kan också utgöra ett avtal om allmän trafik. Begreppet ”avtal om allmän trafik” enligt definitionen i förordning (EG) nr 1370/2007 omfattar även offentliga tjänstekoncessioner.

2.2.2.   
  Artikel 2 l och artikel 3.2 och 3.3 Allmänna regler

Allmänna regler definieras i artikel 2 l som åtgärder som ”utan diskriminering tillämpas på alla kollektivtrafiktjänster av samma slag inom ett givet geografiskt område som en behörig myndighet ansvarar för”. Allmänna regler är därför åtgärder som tillämpas på alla operatörer av en eller flera typer av kollektivtrafik på ett icke-diskriminerande sätt. Åtgärden kan begränsas till det geografiska område som en behörig myndighet ansvarar för, men behöver inte nödvändigtvis omfatta hela det geografiska området.

En behörig myndighet får besluta att använda allmänna regler för att fastställa sociala eller kvalitativa standarder i enlighet med skäl 17 i förordning (EG) nr 1370/2007.

Medlemsstaterna och/eller de behöriga myndigheterna får organisera kollektivtrafiken genom allmänna bestämmelser såsom lagar, författningar eller andra lagstiftningsåtgärder. Artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1370/2007 omfattar endast allmänna regler i form av kompenserade maximipriser för alla passagerare eller för vissa kategorier av passagerare. För dessa allmänna bestämmelser finns det ingen skyldighet att ingå avtal om allmän trafik.

Enligt artikel 3.3 får medlemsstaterna undanta allmänna bestämmelser om ekonomisk ersättning för allmän trafikplikt där högsta tillåtna taxor för elever, studenter och personer med nedsatt rörlighet fastställs från tillämpningsområdet för förordning (EG) nr 1370/2007. Om en medlemsstat beslutar att göra detta måste de nationella myndigheterna bedöma om ersättning som beviljas enligt dessa allmänna regler utgör statligt stöd. Om så är fallet ska reglerna anmälas till kommissionen i enlighet med artikel 108 i EUF-fördraget.

Medlemsstaterna är inte förhindrade att fastställa andra allmänna regler som omfattar allmän trafikplikt. Om det rör sig om ersättning föreligger en skyldighet att ingå ett avtal om allmän trafik i enlighet med artikel 3.1 i förordning (EG) nr 1370/2007. Sådana avtal bör vara tillgängliga för alla operatörer, även nya aktörer.

2.2.3.   
  Artikel 2 e och artikel 2a Definition av den allmänna trafikpliktens art och omfattning och av omfattningen av avtal om allmän trafik

—   Allmänna principer och definition av allmän trafikplikt

I artikel 14 i EUF-fördraget och protokoll nr 26 om tjänster av allmänt intresse, som fogats till EUF-fördraget, fastställs de allmänna principerna för hur medlemsstaterna definierar och tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Som redan nämnts spelar nationella, regionala och lokala myndigheter enligt protokoll nr 26 en viktig roll och har stort utrymme för skönsmässig bedömning när det gäller att tillhandahålla, beställa och organisera tjänster av allmänt ekonomiskt intresse som är så väl anpassade som möjligt till användarnas behov. Specificeringen av en allmän trafikplikt kan endast ifrågasättas av kommissionen om det rör sig om ett uppenbart fel (15). Medlemsstatens befogenhet att definiera en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse är emellertid inte obegränsad och får inte utövas godtyckligt enbart i syfte att göra det möjligt för en viss sektor att kringgå tillämpningen av konkurrensreglerna (16).

I förordning (EG) nr 1370/2007 fastställs den rättsliga ram inom vilken medlemsstaterna kan tillhandahålla, beställa och organisera tjänster av allmänt ekonomiskt intresse på området kollektivtrafik på järnväg och väg. I artikel 1 i förordning (EG) nr 1370/2007 fastställs att förordningens syfte ”är att fastställa hur de behöriga myndigheterna, i enlighet med gemenskapslagstiftningen, kan ingripa på området för kollektivtrafik för att se till att det tillhandahålls tjänster av allmänt intresse som bland annat är tätare, säkrare, av bättre kvalitet eller billigare än vad den fria marknaden skulle kunna erbjuda.”

Såsom nämns i artikel 2 e i förordning (EG) nr 1370/2007 är allmän trafikplikt ett krav på att säkerställa kollektivtrafik av allmänt intresse som ett företag, om det tog hänsyn till sina egna kommersiella intressen, inte skulle åta sig eller inte skulle åta sig i samma utsträckning eller på samma villkor utan ersättning (17).

Den allmänna trafikplikten ställer vanligtvis krav på operatören när det gäller till exempel turtäthet, tjänstekvalitet, taxeskyldigheter och tillhandahållande av tjänster, särskilt på mindre mellanstationer eller på destinationer som kanske inte är kommersiellt attraktiva, samt tillhandahållande av tjänster tidigt på morgonen och sent på kvällen. Andra krav är möjliga.

Såsom anges i artikel 2a i förordning (EG) nr 1370/2007 ankommer det på de behöriga myndigheterna att fastställa specifikationer för allmän trafikplikt i enlighet med artikel 2 e.

—   Överensstämmelse med målen för medlemsstaternas kollektivtrafikpolitik

Vid tillämpningen av artikel 2a.1 i förordning (EG) nr 1370/2007 ska den behöriga myndigheten se till att specifikationerna för allmänna tjänster överensstämmer med de politiska mål som anges i policydokumenten för kollektivtrafik i medlemsstaterna. Medlemsstaterna har stort handlingsutrymme när det gäller att fastställa innehållet i och formatet för sådana dokument och förfarandena för samråd med berörda parter. Sådana dokument bör fastställa kollektivtrafikpolitikens mål, t.ex. territoriell konnektivitet, inbegripet gränsöverskridande förbindelser, och utvecklingen av hållbara transporter, och identifiera metoder för att uppnå dessa mål för de olika transportsätten. Såsom anges i skäl 10 i förordning (EU) 2016/2338 kan samråd ske med transportföretag som faktiskt eller potentiellt befinner sig i det berörda geografiska området, infrastrukturförvaltare och representativa passagerarorganisationer, arbetstagarorganisationer och miljöorganisationer.

—   Huruvida det finns ett verkligt behov av allmän trafikplikt

Artikel 2 e i förordning (EG) nr 1370/2007 som citeras ovan bör läsas i enlighet med unionsdomstolarnas rättspraxis (18).

Det följer av denna rättspraxis att innan den behöriga myndigheten fastställer specifikationer för allmän trafikplikt bör den bedöma om det finns ett verkligt behov av den planerade kollektivtrafiken.

I enlighet med denna rättspraxis ska de behöriga myndigheterna, för att bedöma om detta verkliga behov föreligger,

| 1. | bedöma om det finns en efterfrågan från användarna, |
| --- | --- |

1.

bedöma om det finns en efterfrågan från användarna,

| 2. | bedöma om denna efterfrågan inte ens delvis kan tillgodoses av marknadsoperatörer utan allmän trafikplikt, och |
| --- | --- |

2.

bedöma om denna efterfrågan inte ens delvis kan tillgodoses av marknadsoperatörer utan allmän trafikplikt, och

| 3. | prioritera den strategi som är minst restriktiv för de grundläggande friheterna och minst skadlig för en väl fungerande inre marknad för att tillgodose det behov som identifierats på detta sätt. |
| --- | --- |

3.

prioritera den strategi som är minst restriktiv för de grundläggande friheterna och minst skadlig för en väl fungerande inre marknad för att tillgodose det behov som identifierats på detta sätt.

Enligt unionsdomstolarna kan ”avsaknaden av bevis från medlemsstaten för att [omfattningen av den allmänna trafikplikten är nödvändig och står i proportion till ett verkligt behov av allmännyttiga tjänster] utgöra en uppenbart oriktig bedömning som kommissionen ska beakta” (19).

—   Förhandsbedömning av efterfrågan på kollektivtrafik

I enlighet med artikel 1 i protokoll nr 26 har medlemsstaterna ett stort utrymme för skönsmässig bedömning när det gäller att tillhandahålla, beställa och organisera offentliga tjänster så nära användarnas behov som möjligt. Kollektivtrafiken bör organiseras utifrån användarnas behov.

Vid bedömningen av efterfrågan på transporter kan de behöriga myndigheterna beakta inte bara befintlig och framtida efterfrågan från användarna, utan även förväntad efterfrågan som rimligen kan uppstå genom att man eftersträvar politiska mål såsom främjande av hållbara transporter, regional konnektivitet, folkhälsa eller social sammanhållning. Med tanke på målen i den europeiska gröna given är till exempel kravet på förhandsbedömning av efterfrågan inte oförenligt med möjligheten för behöriga myndigheter att utöka erbjudandet om kollektivtrafik på järnväg eller väg och att driva på en omställning, särskilt från egen bil till grönare tjänster, även på internationell nivå i samarbete med andra medlemsstater. Detta mål kan till exempel återspeglas i de policydokument för kollektivtrafik som avses i artikel 2a.1 i förordningen.

Förhandsbedömningen av efterfrågan på kollektivtrafik kan göras med hjälp av olika metoder, t.ex. användning av historiska data, representativa opinionsundersökningar eller offentligt samråd med användarna för att identifiera deras förväntningar på de allmännyttiga tjänsterna.

—   Analys av marknadserbjudandet

I enlighet med artiklarna 1.1 och 2 e i förordning (EG) nr 1370/2007 kan det inte föreligga ett verkligt behov av allmännyttiga tjänster om användarnas efterfrågan redan kan tillgodoses av operatörerna i avsaknad av en skyldighet som de offentliga myndigheterna har fastställt för detta ändamål (20).

En analys av marknadserbjudandet krävs endast om öppen tillträdesrätt för den typ av tjänster som omfattas av avtalet om allmän trafik har införts genom unionslagstiftning eller nationell lagstiftning.

Bedömningen av marknadserbjudandet bör i princip inbegripa samråd med operatörerna om deras intresse av att erbjuda de relevanta tjänsterna genom tjänster med öppen tillgång och bedöma dess resultat. Marknadsoperatörer kan till exempel rådfrågas om arten, volymen och frekvensen av de tjänster som de redan tillhandahåller eller planerar att tillhandahålla i det berörda geografiska området eller om nivån på de taxor som de tillämpar eller avser att tillämpa.

När kommersiella tjänster tillhandahålls eller förväntas eller tillkännages av en marknadsoperatör inom en rimligt kort tidsfrist (till exempel på järnväg, där operatören har informerat regleringsorganet och infrastrukturförvaltaren om sin avsikt att inleda tjänsten i enlighet med artikel 38.4 i direktiv 2012/34/EU), bör de behöriga myndigheterna beakta dem när de specificerar omfattningen av den allmänna trafikplikten, såvida det inte finns objektiva skäl för detta.

Bedömningen av marknadserbjudandet kan, men behöver inte, ta hänsyn till förekomsten av jämförbara transporttjänster som tillhandahålls av andra transportsätt. Vid denna bedömning av transportsättens jämförbarhet får de behöriga myndigheterna ta hänsyn till varje transportmedels särdrag. När det gäller järnvägstransporter omfattar dessa särdrag frågan om investeringsbörda och infrastrukturkostnader (21). De kan också inbegripa miljöfördelar jämfört med andra transportsätt.

—   Val av den minst skadliga strategin för den inre marknadens funktion

När den behöriga myndigheten överväger om den allmänna trafikplikt som fastställs i ett avtal om allmän trafik är minst begränsande för de grundläggande friheterna och minst skadlig för den inre marknadens funktion, får den överväga alternativa åtgärder i enlighet med unionsrätten. Om syftet till exempel är att garantera transporttjänster till överkomliga priser kan den behöriga myndigheten överväga att införa allmänna regler om högsta taxor i stället för att tilldela ett enda företag ett avtal om allmän trafik. Denna analys krävs endast om öppen tillträdesrätt för den typ av tjänster som omfattas av avtalet om allmän trafik har införts genom unionslagstiftning eller nationell lagstiftning.

—   Möjlighet att gruppera kostnadstäckande och icke-kostnadsrelaterade tjänster i avtalet om allmän trafik

Enligt artikel 2a.1 i förordning (EG) nr 1370/2007 får de behöriga myndigheterna gruppera kostnadstäckande och icke-täckta tjänster. Denna text måste läsas tillsammans med den allmänna definitionen av allmän trafikplikt i artikel 2 e i förordning (EG) nr 1370/2007, enligt vilken tjänster som omfattas av allmän trafikplikt är tjänster som en operatör, om den tog hänsyn till sina egna kommersiella intressen, inte skulle ta på sig eller inte i samma utsträckning åta sig. De behöriga myndigheterna kan därför endast i vederbörligen motiverade fall gruppera kostnader som täcker och inte täcker tjänster.

I skäl 8 i förordning (EU) 2016/2338, som ligger till grund för denna bestämmelse, anges att ”specifikationer av allmän trafikplikt inom kollektivtrafiken om möjligt bör ge positiva nätverkseffekter”. Kommissionen anser därför att beslutet att inkludera kostnadstäckande tjänster i tillämpningsområdet för den allmänna trafikplikten även bör återspegla målet att säkerställa ett sammanhängande transportsystem, särskilt på geografisk nivå, och att dra nytta av positiva nätverkseffekter, snarare än att begränsa ersättningsbeloppet.

När de behöriga myndigheterna specificerar skyldigheterna att tillhandahålla allmännyttiga tjänster och definierar deras geografiska räckvidd är de bundna av proportionalitetsprincipen, i enlighet med unionsrätten, såsom det erinras om i artikel 2a.1 i förordning (EG) nr 1370/2007. Grupperingen av tjänster som täcker respektive inte täcker måste vara nödvändig och proportionerlig.

Sammanfattningsvis i avsnitt 2.2.3 bör de behöriga myndigheterna ägna särskild uppmärksamhet åt att följa de villkor som anges i detta avsnitt för att inte utsätta sig för en risk för ett uppenbart fel i definitionen av omfattningen av den allmänna trafikplikten och ett eventuellt återkrav av ersättningen enligt reglerna om statligt stöd.

2.2.4.   
  Artikel 2 f, artikel 3.1 och artikel 4.1 Definition av ensamrätters form och omfattning för att garantera överensstämmelse med unionslagstiftningen

Enligt artikel 3.1 ska, med förbehåll för de begränsade undantagen i artikel 3.2, ett avtal om allmän trafik ingås om en behörig myndighet beslutar att bevilja ett företag ensamrätt och/eller ersättning som motprestation för fullgörande av allmän trafikplikt. En ensamrätt definieras i artikel 2 f som ”ett kollektivtrafikföretags rätt att bedriva viss kollektivtrafik på en sträcka, inom ett nät eller inom ett visst område utan att andra sådana företag har en sådan rätt”. Enligt artikel 4.1 ska det i avtalet om allmän trafik anges villkoren för att utöva ensamrätten, särskilt vilken typ av transporttjänster det avser, dess geografiska räckvidd och ensamrättens varaktighet. Ordalydelsen i definitionen i artikel 2 f begränsar tillämpningsområdet för ensamrätterna till vissa kollektivtrafiktjänster och till särskilda rutter, nät eller särskilda områden.

Utvecklingen av den inre marknaden, särskilt järnvägsföretagens rätt till tillträde till infrastruktur för tillhandahållande av tjänster med öppet tillträde på medlemsstaternas inhemska marknader, som infördes genom artikel 10 i direktiv 2012/34/EU, påverkar begreppet exklusiva rättigheter som beviljas som en form av ersättning för fullgörande av allmän trafikplikt.

Samspelet mellan ensamrätt och nyttjanderätt förklaras i artikel 6 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1795 (22) om bedömningen av ekonomisk jämvikt: även om medlemsstaterna får bevilja exklusiva rättigheter får de inte begränsa andra operatörers rätt till tillträde till den berörda järnvägsinfrastrukturen för tillhandahållande av persontrafik på järnväg, såvida inte sådan trafik skulle äventyra den ekonomiska jämvikten för avtalet om allmän trafik, i enlighet med artiklarna 11 och 11a i direktiv 2012/34/EU.

Med undantag för avtal om allmän trafik som omfattas av artikel 11.5 i direktiv 2012/34/EU, för vilka tillträdet kan begränsas villkorslöst, säkerställs i alla andra fall det nödvändiga skyddet av avtal om allmän trafik som ger exklusiva rättigheter från uttag av intäkter från tjänster med öppet tillträde uteslutande genom bedömningen av ekonomisk jämvikt, i enlighet med artiklarna 11 och 11a i direktiv 2012/34/EU. Såsom anges i artikel 6 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1795 om bedömningen av ekonomisk jämvikt måste regleringsorganet vid genomförandet av testet ta vederbörlig hänsyn till det monetära värdet av sådana exklusiva rättigheter.

Medlemsstaterna får bevilja vissa rättigheter som kan framstå som icke-exklusiva men i praktiken hindra andra företag från att delta på marknaden genom rättsliga regler eller administrativ praxis. Till exempel kan administrativa arrangemang för beviljande av tillstånd att bedriva kollektivtrafik på grundval av kriterier, såsom önskvärd volym och kvalitet på tjänsterna, i praktiken leda till att antalet operatörer på marknaden begränsas. Sådana de facto-exklusiva rättigheter måste också vara förenliga med förordning (EG) nr 1370/2007.

2.2.5.   
  Artikel 4 och artikel 8 Löptiden för avtal om allmän trafik och villkor enligt vilka en förlängning på upp till 50 % av löptiden för avtalet om allmän trafik kan beviljas

I artikel 4 och artikel 8 fastställs bestämmelser om den maximala löptiden för avtal om allmän trafik och tidsfrister för deras ingående och upphörande.

”Avtalets löptid” ska fastställas med hänsyn till transportverksamheten påbörjas. Denna tolkning bekräftas också av det faktum att centrala bestämmelser i förordning (EG) nr 1370/2007 börjar tillämpas från och med den dagen, till exempel bestämmelserna om behöriga myndigheters skyldighet att ge ersättning för allmän trafikplikt. Det är kommissionens uppfattning att ”avtalets löptid” i flera medlemsstater fastställs med hänvisning till när transportverksamheten påbörjas.

Fullgörandet av ett avtal om allmän trafik kan föregås av en ”mobiliseringsfas”, under vilken kollektivtrafikföretaget förbereder driftstarten. Den tid som krävs för att mobilisera resurser kan variera kraftigt beroende på skillnaderna i den allmänna trafikplikten enligt det gamla och det nya avtalet, från några veckor för direkttilldelning som inte kräver några större förberedelser till tre eller till och med fyra år för kollektivtrafikföretag som måste investera kraftigt, t.ex. genom att upphandla ny rullande materiel, för att tillhandahålla de tjänster som krävs.

Mobiliseringsperioden mellan den tidpunkt då de avtalsenliga skyldigheterna uppstår (som vanligtvis sammanfaller med undertecknandet av avtalet) och inledandet av transportverksamheten ingår dock inte i avtalets löptid och bör alltid stå i proportion till operatörens påvisbara behov av att förbereda sig för verksamheten och vara förenlig med tidigare praxis i den berörda medlemsstaten. Tidpunkten för tilldelningen i samband med driftstarten bör inte leda till att bestämmelserna i förordning (EG) nr 1370/2007 om utfasning av villkorslös direkttilldelning, som fastställs i artikel 8.2 iii, kringgås. Detta kan vara fallet om ett avtal om allmän trafik direkt tilldelas en etablerad operatör i närheten av brytdatumet den 25 december 2023 avseende krav på direkttilldelning och offentlighet, medan verksamheten enligt det nya avtalet planeras inledas betydligt efter detta datum, om det inte finns någon objektiv motivering för mobiliseringsperiodens varaktighet.

Förskottsbetalningar av kompensationen är möjliga under en mobiliseringsperiod, förutsatt att reglerna för statligt stöd också följs.

Enligt artikel 4.4 får löptiden för ett avtal om allmän trafik förlängas med högst 50 %, om det är nödvändigt och med hänsyn till villkoren för avskrivning av tillgångar. En sådan förlängning kan beviljas om kollektivtrafikföretaget tillhandahåller tillgångar, såsom rullande materiel, underhållsanläggningar eller infrastruktur för vilka avskrivningstiden är exceptionellt lång, som är betydande i förhållande till värdet av de totala tillgångar som behövs för att utföra den persontrafik som omfattas av avtalet om allmän trafik och som huvudsakligen är kopplade till den persontrafik som omfattas av avtalet.

I skäl 15 förklaras vidare att ”[d]et måste vara möjligt att förlänga avtal om allmän trafik med högst halva deras ursprungliga löptid, om kollektivtrafikföretaget är tvunget att investera i tillgångar med osedvanligt lång avskrivningstid och, på grund av deras särskilda särdrag och begränsningar, när det gäller de yttersta randområdena” som anges i artikel 349 i EUF-fördraget.

Eftersom det är ett undantag från den allmänna regeln om varaktigheten för offentliga kontakter bör möjligheten att förlänga deras varaktighet med upp till 50 % tillämpas restriktivt. Från fall till fall måste den behöriga myndigheten bedöma om en förlängning är nödvändig för att göra det möjligt för verksamhetsutövaren att skriva av sina tillgångar till en typisk eller rättsligt föreskriven avskrivningstakt och om den ytterligare varaktigheten står i proportion till detta mål. Vid denna bedömning tar den behöriga myndigheten endast hänsyn till den andel av tillgångarna som finansieras av operatören själv, och inte den andel som finansieras med offentliga medel.

I princip kommer den behöriga myndigheten att besluta att förlänga avtalets löptid innan ett nytt avtal tilldelas, så att avtalets löptid framgår tydligt från den dag då avtalet tilldelades. En förlängning av löptiden under avtalets löptid är endast möjlig på vissa villkor. De planerade investeringarna i ny rullande materiel måste vara objektivt motiverade, till exempel av tekniska skäl som uppkommit i ett senare skede. Det bör visas att avtalets återstående löptid utan förlängning inte bör möjliggöra en meningsfull amortering av investeringen. Möjligheten och villkoren för en sådan förlängning bör tydligt anges i upphandlingsdokumenten och i kontraktet. Dessutom kan en sådan förlängning påverka ersättningsnivån, som bör justeras till följd av detta.

Med tillämpning av artikel 8.2 får löptiden för avtal som tilldelats i enlighet med artikel 5.6 mellan den 3 december 2019 och den 24 december 2023 inte överstiga tio år. Detta är en specifik och absolut gräns som syftar till att bevara effekterna av brytdatumet den 24 december 2023 och förhindra att avtal som tilldelats i enlighet med artiklarna 5.6 och 7.3 fortsätter att gälla under lång tid. Löptiden för sådana avtal kan därför inte förlängas med tillämpning av artikel 4.4.

2.2.6.   
  Artikel 4.7 och artikel 5.2 e Villkor för underentreprenad

Enligt artikel 4.7 i förordning (EG) nr 1370/2007 ska det i ett avtal om allmän trafik anges om, och i så fall i vilken utsträckning, underentreprenad är möjlig. Om underentreprenad äger rum är kollektivtrafikföretaget alltid skyldigt att själv tillhandahålla ”en stor del” av kollektivtrafiken.

Avtal om allmän trafik som direkttilldelas ett internt företag kan också läggas ut på underentreprenad, om än på strängare villkor. Enligt artikel 5.2 e ska det interna företaget självt tillhandahålla ”större delen” av kollektivtrafiken. Med denna bestämmelse avsåg lagstiftaren att hindra det interna företaget från att lägga ut mer än en blygsam del av transporttjänsterna på entreprenad till en annan enhet, eftersom begreppet ”internt företag” under den behöriga myndighetens kontroll i en sådan situation skulle sakna betydelse.

Utan att det påverkar en analys från fall till fall förefaller det rimligt att anse att mer än en tredjedel av kollektivtrafiktjänsterna måste läggas ut på entreprenad, särskilt med tanke på målen i artikel 5.2 e, såsom försök att undvika att falska interna företag etableras. Vanligtvis mäts den del av transporttjänsterna som ska läggas ut på underentreprenad i värdetermer eller i tidtabellskilometer (23).

När det gäller avtal om allmän trafik som tilldelas enligt artikel 5.1 andra meningen i förordning (EG) nr 1370/2007, dvs. i enlighet med de förfaranden som föreskrivs i direktiven om offentlig upphandling, har bestämmelserna om underentreprenad i artikel 4.7 i förordning (EG) nr 1370/2007 företräde framför bestämmelserna i dessa direktiv (24).

Underentreprenad måste under alla omständigheter ske i enlighet med relevant lagstiftning om offentlig upphandling.

Slutligen hindrar inte förordning (EG) nr 1370/2007 att avtal om allmän trafik kan innehålla bestämmelser om att en minimiandel av transporttjänsterna i termer av värde ska läggas ut på entreprenad av det företag som tilldelats avtalet. Detta kan föreskrivas i avtalet, förutsatt att bestämmelserna i förordningen följs, särskilt bestämmelserna om den maximala andel av ett avtal om allmän trafik som får läggas ut på underentreprenad.

2.3.   artikel 4.4a, 4.4b, 4.5 och 4.6 Personalskydd vid byte av operatör

I skäl 12 i förordning (EU) 2016/2338 anges att medlemsstaterna vid inrättandet av det gemensamma europeiska järnvägsområdet bör säkerställa en adekvat nivå av socialt skydd för kollektivtrafikföretagens personal. I artikel 4.4a och 4.4b erinras om de relevanta regler och skyldigheter som är tillämpliga på kollektivtrafik.

I enlighet med artikel 4.5 i förordning (EG) nr 1370/2007, och såsom förklaras i skälen 16 och 17, finns följande scenarier när det gäller personalskydd vid byte av operatör:

| (i) | Om villkoren för tillämpning av rådets direktiv 2001/23/EG av den 12 mars 2001 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om skydd för arbetstagares rättigheter vid överlåtelse av företag, verksamheter eller delar av företag eller verksamheter är uppfyllda (25), till exempel vid överlåtelse av betydande materiella tillgångar, såsom rullande materiel, från den utgående operatören till den tillträdande operatören (26), härrör skyddet av arbetstagarnas rättigheter, som särskilt omfattar kontinuiteten i anställningsavtal, direkt från detta direktiv. |
| --- | --- |

(i)

Om villkoren för tillämpning av rådets direktiv 2001/23/EG av den 12 mars 2001 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om skydd för arbetstagares rättigheter vid överlåtelse av företag, verksamheter eller delar av företag eller verksamheter är uppfyllda (25), till exempel vid överlåtelse av betydande materiella tillgångar, såsom rullande materiel, från den utgående operatören till den tillträdande operatören (26), härrör skyddet av arbetstagarnas rättigheter, som särskilt omfattar kontinuiteten i anställningsavtal, direkt från detta direktiv.

| (ii) | Om det inte sker någon överlåtelse i den mening som avses i direktiv 2001/23/EG får de behöriga myndigheterna icke desto mindre kräva en överföring av personal som tidigare anställts för att tillhandahålla tjänster med de rättigheter som personalen skulle ha haft rätt till om direktiv 2001/23/EG hade tillämpats. |
| --- | --- |

(ii)

Om det inte sker någon överlåtelse i den mening som avses i direktiv 2001/23/EG får de behöriga myndigheterna icke desto mindre kräva en överföring av personal som tidigare anställts för att tillhandahålla tjänster med de rättigheter som personalen skulle ha haft rätt till om direktiv 2001/23/EG hade tillämpats.

| (iii) | De behöriga myndigheterna får fatta beslut om krav på att kollektivtrafikföretaget respekterar vissa sociala normer för all personal som tillhandahåller kollektivtrafiktjänster för att ”säkra öppna och jämförbara konkurrensvillkor mellan företag och undvika risken för social dumpning”, såsom anges i skäl 17 i förordning (EG) nr 1370/2007. Dessa standarder kan till exempel avse ett kollektivavtal på företagsnivå eller ett kollektivavtal som ingåtts för det relevanta marknadssegmentet. |
| --- | --- |

(iii)

De behöriga myndigheterna får fatta beslut om krav på att kollektivtrafikföretaget respekterar vissa sociala normer för all personal som tillhandahåller kollektivtrafiktjänster för att ”säkra öppna och jämförbara konkurrensvillkor mellan företag och undvika risken för social dumpning”, såsom anges i skäl 17 i förordning (EG) nr 1370/2007. Dessa standarder kan till exempel avse ett kollektivavtal på företagsnivå eller ett kollektivavtal som ingåtts för det relevanta marknadssegmentet.

| (iv) | De behöriga myndigheterna får tillämpa en kombination av alternativ ii och iii. |
| --- | --- |

(iv)

De behöriga myndigheterna får tillämpa en kombination av alternativ ii och iii.

I artikel 4.6 föreskrivs att information om tillämpliga regler och bestämmelser om personalskydd, såsom kvalitetsnormer och sociala normer, kvalitetskriterier och sociala kriterier samt rättigheter och skyldigheter i samband med överföring av personal vid byte av operatör, ska ingå i anbudshandlingarna och i avtalen om allmän trafik. Sådana standarder och kriterier kan till exempel avse tillgången till sociala och sanitära inrättningar, regelbunden och kontinuerlig utbildning av personalen, befordringsplaner för kvinnor, äldre arbetstagare och personer med funktionsnedsättning samt efterlevnad av skyldigheter på arbetsplatsen och säkerhetsskyldigheter och av reglerna för arbetstagarinflytande.

2.4.   Tillgång till väsentliga produktionsfaktorer och information

I detta avsnitt ges tolkningsvägledning om tillträde till rullande materiel samt information som är nödvändig för tilldelning av avtal om allmän trafik.

2.4.1.   
  Artikel 5a Tillgång till rullande materiel på järnväg

Tillträde till rullande järnvägsmateriel är av avgörande betydelse för att operatörerna ska kunna lämna anbud i förfaranden för konkurrensutsatt tilldelning av avtal om allmän trafik, särskilt när de är nya aktörer utan en stor flotta av rullande materiel som står till deras förfogande.

Enligt artikel 5a ska de behöriga myndigheterna bedöma om åtgärder är nödvändiga för att säkerställa effektivt och icke-diskriminerande tillträde till lämplig rullande materiel. Vid bedömningen av i vilken utsträckning operatörer har effektivt tillträde till rullande materiel bör den behöriga myndigheten bedöma alla relevanta hinder, t.ex. finansiella, tekniska eller regleringsmässiga hinder som kan hindra sådant tillträde. Leveranser från leasingföretag, från andra marknadsaktörer som tillhandahåller rullande materiel eller från pooler av rullande materiel som drivs av behöriga myndigheter bör beaktas. Denna bedömning bör också ta hänsyn till mobiliseringsperioden, dvs. den tid som krävs för att operatörerna ska kunna använda den rullande materielen för transporter. När de behöriga myndigheterna överväger om tillträdet till rullande materiel är icke-diskriminerande måste de bedöma om vissa operatörer har tillgång till rullande materiel på mindre gynnsamma villkor än konkurrenter. Slutligen bör de analysera om den tillgängliga rullande materielen är lämplig, dvs. om den uppfyller de krav i fråga om pris, kvalitet och tekniska standarder som föreskrivs i anbudsunderlaget.

Denna bedömningsrapport måste offentliggöras i tillräckligt god tid för att alla berörda parter ska kunna reagera. Rapportens riktighet kan också ifrågasättas i samband med en granskning enligt artikel 5.7.

När det i bedömningsrapporten konstateras att åtgärder är nödvändiga för att säkerställa ett effektivt och icke-diskriminerande tillträde till lämplig rullande materiel är de behöriga myndigheterna inte rättsligt skyldiga enligt artikel 5a.2 att vidta sådana åtgärder. En behörig myndighet som inte vidtar lämpliga åtgärder riskerar dock att få tilldelningen av avtalet om allmän trafik prövad enligt artikel 5.7, eftersom tilldelningsförfarandet inte var rättvist och inte respekterade principerna om insyn och icke-diskriminering, i enlighet med artikel 5.3.

Artikel 5a.2 innehåller en förteckning över åtgärder som de behöriga myndigheterna får vidta för att säkerställa effektivt och icke-diskriminerande tillträde till rullande materiel. Denna förteckning är inte uttömmande. Bland andra möjliga åtgärder kan den behöriga myndigheten också i avtalet om allmän trafik införa en skyldighet att överföra den rullande materielen när avtalet löper ut till den tillträdande operatören. Om sådan rullande materiel ursprungligen köptes med offentliga medel bör det pris till vilket den överförs på lämpligt sätt återspegla den offentliga finansiering som den avgående operatören erhåller.

2.4.2.   
  Artikel 4.8 Tillgång till information som är nödvändig för tilldelning av avtal om allmän trafik

De behöriga myndigheterna ska ge alla berörda parter tillgång till den information som krävs för att utarbeta anbud för konkurrensutsatta anbudsförfaranden. För detta ändamål ska avtalen om allmän trafik innehålla en skyldighet för trafikoperatören att förse den behöriga myndigheten med all information som krävs för tilldelningen av nästa kommande avtal. Om befintliga avtal inte innehåller någon sådan bestämmelse bör de ändras i enlighet med detta. Den behöriga myndigheten är skyldig att säkerställa ett legitimt skydd av konfidentiell affärsinformation.

Artikel 4.8 innehåller en förteckning över information som normalt görs tillgänglig av de behöriga myndigheterna. Denna förteckning är inte uttömmande. Det är upp till den behöriga myndigheten att från fall till fall bedöma vilken information som är nödvändig, med beaktande av relevanta faktorer såsom exempelvis egenskaperna hos det avtal som ska tilldelas (t.ex. nettokostnads- eller bruttokostnadsavtal) och det legitima skyddet av konfidentiell affärsinformation. Informationsposter som inte förtecknas i denna bestämmelse, men som kan anses vara väsentliga för anbudsgivarna, omfattar exempelvis underhållsjournaler för den rullande materiel som kan överföras till det nya kollektivtrafikföretaget.

2.5.   Tilldelning av avtal om allmän trafik

I detta avsnitt ges tolkningsvägledning om ett antal bestämmelser om tilldelning av avtal om allmän trafik. Vägledningen omfattar villkoren enligt vilka avtal om allmän trafik kan tilldelas direkt samt förfarandebestämmelser för konkurrensutsatta anbudsförfaranden för avtal.

2.5.1.   
  Artikel 5.2 b Villkor för direkttilldelning av ett avtal om allmän trafik till ett internt företag

Enligt förordning (EG) nr 1370/2007 får behöriga lokala myndigheter själva tillhandahålla kollektivtrafik på järnväg och väg eller tilldela ett avtal om allmän trafik direkt till ett internt företag. Om de emellertid väljer den andra lösningen måste de följa ett antal stränga regler och villkor som anges i artikel 5.2. Kommissionen konstaterar följande:

| (i) | Enligt artikel 5.2 får ett avtal om allmän trafik tilldelas direkt till interna företag av en behörig lokal myndighet eller en grupp av sådana myndigheter som tillhandahåller integrerad kollektivtrafik. Det innebär att kollektivtrafik som omfattas av ett avtal som tilldelats direkt av en grupp av behöriga lokala myndigheter måste integreras geografiskt och ur transport- och avgiftssynpunkt inom hela det territorium som den gruppen lokala myndigheter ansvarar för. Den geografiska omfattningen av sådana tjänster som tillhandahålls under ansvar av en behörig lokal myndighet eller en grupp av sådana myndigheter får endast täcka behoven i en tätort (27) eller i landsbygdsområden, eller båda. |
| --- | --- |

(i)

Enligt artikel 5.2 får ett avtal om allmän trafik tilldelas direkt till interna företag av en behörig lokal myndighet eller en grupp av sådana myndigheter som tillhandahåller integrerad kollektivtrafik. Det innebär att kollektivtrafik som omfattas av ett avtal som tilldelats direkt av en grupp av behöriga lokala myndigheter måste integreras geografiskt och ur transport- och avgiftssynpunkt inom hela det territorium som den gruppen lokala myndigheter ansvarar för. Den geografiska omfattningen av sådana tjänster som tillhandahålls under ansvar av en behörig lokal myndighet eller en grupp av sådana myndigheter får endast täcka behoven i en tätort (27) eller i landsbygdsområden, eller båda.

| (ii) | De regler för den behöriga myndighetens kontroll av det interna företaget som anges i artikel 2 j och som anges i artikel 5.2 ska under alla omständigheter respekteras. Ett internt företag måste vara ”en i rättsligt hänseende fristående enhet som den behöriga lokala myndigheten – eller om det gäller en grupp av myndigheter åtminstone en behörig lokal myndighet – kontrollerar på samma sätt som sina egna avdelningar”. I artikel 5.2 a fastställs en uppsättning kriterier som ska beaktas vid bedömningen av huruvida en behörig myndighet effektivt kontrollerar sitt interna företag. Dessa kriterier är ”representationsnivå i förvaltnings-, lednings- och kontrollorgan, stadgans bestämmelser om detta, ägandeförhållanden, faktiskt inflytande och faktisk påverkan på strategiska beslut och enskilda verksamhetsbeslut”. Bedömningen av kontrollen måste baseras på alla relevanta kriterier.
  Beträffande kriteriet om ägandeförhållanden innehåller förordning (EG) nr 1370/2007 inget krav på att de behöriga myndigheterna ska inneha 100 % av det interna företagets kapital. Detta kan till exempel vara relevant vid offentlig-privata partnerskap. I detta avseende är begreppet internt företag enligt förordning (EG) nr 1370/2007 bredare än begreppet ”in house”-företag enligt unionsdomstolarnas rättspraxis (28). Effektiv kontroll som utövas av den behöriga myndigheten måste emellertid bevisas genom andra kriterier vilket också påpekas i artikel 5.2 a. |
| --- | --- |

(ii)

De regler för den behöriga myndighetens kontroll av det interna företaget som anges i artikel 2 j och som anges i artikel 5.2 ska under alla omständigheter respekteras. Ett internt företag måste vara ”en i rättsligt hänseende fristående enhet som den behöriga lokala myndigheten – eller om det gäller en grupp av myndigheter åtminstone en behörig lokal myndighet – kontrollerar på samma sätt som sina egna avdelningar”. I artikel 5.2 a fastställs en uppsättning kriterier som ska beaktas vid bedömningen av huruvida en behörig myndighet effektivt kontrollerar sitt interna företag. Dessa kriterier är ”representationsnivå i förvaltnings-, lednings- och kontrollorgan, stadgans bestämmelser om detta, ägandeförhållanden, faktiskt inflytande och faktisk påverkan på strategiska beslut och enskilda verksamhetsbeslut”. Bedömningen av kontrollen måste baseras på alla relevanta kriterier.

Beträffande kriteriet om ägandeförhållanden innehåller förordning (EG) nr 1370/2007 inget krav på att de behöriga myndigheterna ska inneha 100 % av det interna företagets kapital. Detta kan till exempel vara relevant vid offentlig-privata partnerskap. I detta avseende är begreppet internt företag enligt förordning (EG) nr 1370/2007 bredare än begreppet ”in house”-företag enligt unionsdomstolarnas rättspraxis (28). Effektiv kontroll som utövas av den behöriga myndigheten måste emellertid bevisas genom andra kriterier vilket också påpekas i artikel 5.2 a.

| (iii) | För att minska snedvridningen av konkurrensen krävs enligt artikel 5.2 b att den transportverksamhet som bedrivs av interna företag och varje enhet över vilken detta företag utövar även ett minimalt inflytande är geografiskt begränsad till den behöriga myndighetens eller gruppen av lokala behöriga myndigheters territorium.
  Det interna företaget eller den enhet som påverkas av det interna företaget får inte bedriva kollektivtrafik, inbegripet som underleverantör, eller delta i anbudsförfaranden utanför den behöriga myndighetens territorium inom unionen eller, på grund av en eventuell indirekt effekt på den inre marknaden, någon annanstans i världen.
  Artikel 5.2 b är formulerad i allmänna ordalag för att förhindra att det skapas företagsstrukturer som syftar till att kringgå denna geografiska begränsning. Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna om avgående linjer eller andra kompletterande element som förs in på angränsande behöriga lokala myndigheters territorium, enligt led v, ska denna bestämmelse om geografisk inneslutning tillämpas strikt. |
| --- | --- |

(iii)

För att minska snedvridningen av konkurrensen krävs enligt artikel 5.2 b att den transportverksamhet som bedrivs av interna företag och varje enhet över vilken detta företag utövar även ett minimalt inflytande är geografiskt begränsad till den behöriga myndighetens eller gruppen av lokala behöriga myndigheters territorium.

Det interna företaget eller den enhet som påverkas av det interna företaget får inte bedriva kollektivtrafik, inbegripet som underleverantör, eller delta i anbudsförfaranden utanför den behöriga myndighetens territorium inom unionen eller, på grund av en eventuell indirekt effekt på den inre marknaden, någon annanstans i världen.

Artikel 5.2 b är formulerad i allmänna ordalag för att förhindra att det skapas företagsstrukturer som syftar till att kringgå denna geografiska begränsning. Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna om avgående linjer eller andra kompletterande element som förs in på angränsande behöriga lokala myndigheters territorium, enligt led v, ska denna bestämmelse om geografisk inneslutning tillämpas strikt.

| (iv) | Kommissionen anser att ett internt företags deltagande i ett konkurrensutsatt anbudsförfarande för tilldelning av ett avtal om allmän trafik skulle kunna ifrågasätta giltigheten av en direkt tilldelning av ett avtal om allmän trafik till detta företag (29), såvida inte villkoren i artikel 5.2 c är uppfyllda. |
| --- | --- |

(iv)

Kommissionen anser att ett internt företags deltagande i ett konkurrensutsatt anbudsförfarande för tilldelning av ett avtal om allmän trafik skulle kunna ifrågasätta giltigheten av en direkt tilldelning av ett avtal om allmän trafik till detta företag (29), såvida inte villkoren i artikel 5.2 c är uppfyllda.

| (v) | Enligt artikel 5.2 b får interna operatörer bedriva ”utgående linjer eller andra underordnade delar av denna verksamhet som sträcker sig in på angränsande behöriga lokala myndigheters territorium”. Den här bestämmelsen ger viss flexibilitet eftersom den omfattar transporter mellan angränsande regioner. Interna företag kan därför i viss utsträckning bedriva trafik utanför den behöriga lokala myndighetens territorium. För att bedöma om de tjänster som omfattas av avtal om allmän trafik är förenliga med denna bestämmelse ska följande kriterier tillämpas: huruvida dessa tjänster förbinder den behöriga myndighetens territorium med ett angränsande område och huruvida de är underordnade och inte huvudsyftet med kollektivtrafikverksamheten inom ramen för avtalet om allmän trafik. Kommissionen kommer att bedöma huruvida kollektivtrafikverksamheten är av underordnad karaktär genom att jämföra dess volym i fordons- eller järnvägskilometer med den totala volymen hos den kollektivtrafikverksamhet som det interna företagets avtal omfattar. |
| --- | --- |

(v)

Enligt artikel 5.2 b får interna operatörer bedriva ”utgående linjer eller andra underordnade delar av denna verksamhet som sträcker sig in på angränsande behöriga lokala myndigheters territorium”. Den här bestämmelsen ger viss flexibilitet eftersom den omfattar transporter mellan angränsande regioner. Interna företag kan därför i viss utsträckning bedriva trafik utanför den behöriga lokala myndighetens territorium. För att bedöma om de tjänster som omfattas av avtal om allmän trafik är förenliga med denna bestämmelse ska följande kriterier tillämpas: huruvida dessa tjänster förbinder den behöriga myndighetens territorium med ett angränsande område och huruvida de är underordnade och inte huvudsyftet med kollektivtrafikverksamheten inom ramen för avtalet om allmän trafik. Kommissionen kommer att bedöma huruvida kollektivtrafikverksamheten är av underordnad karaktär genom att jämföra dess volym i fordons- eller järnvägskilometer med den totala volymen hos den kollektivtrafikverksamhet som det interna företagets avtal omfattar.

| (vi) | Artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1370/2007 är inte tillämplig på direkttilldelning av avtal för kollektivtrafik med buss eller spårvagn, som inte sker i form av tjänstekoncessioner i den mening som avses i artikel 5.1 i direktiv 2014/23/EU. Direkttilldelning av sådana avtal till en intern operatör måste ske i enlighet med artikel 12 i direktiv 2014/24/EU eller artikel 28 i direktiv 2014/25/EU (30). |
| --- | --- |

(vi)

Artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1370/2007 är inte tillämplig på direkttilldelning av avtal för kollektivtrafik med buss eller spårvagn, som inte sker i form av tjänstekoncessioner i den mening som avses i artikel 5.1 i direktiv 2014/23/EU. Direkttilldelning av sådana avtal till en intern operatör måste ske i enlighet med artikel 12 i direktiv 2014/24/EU eller artikel 28 i direktiv 2014/25/EU (30).

2.5.2.   
  Artikel 5.3 Principen om konkurrensutsatt upphandling av avtal om allmän trafik och dess förfarandebestämmelser

Enligt artikel 5.3 ska en behörig myndighet som använder en annan tredje part än ett internt företag för att tillhandahålla kollektivtrafik tilldela avtal om allmän trafik genom ett anbudsförfarande som är rättvist, öppet och följer principerna om insyn och icke-diskriminering.

I artikel 5.3 föreskrivs att de behöriga myndigheterna ska tilldela avtal om allmän trafik på grundval av ett konkurrensutsatt anbudsförfarande, ”utom i de fall som anges i punkterna 3a, 4, 4a, 4b, 5 och 6.” I denna bestämmelse fastställs således tydligt att anbudsförfarandet enligt artikel 5.3 är principen, medan det i punkterna 3a, 4, 4a, 4b, 5 och 6 föreskrivs undantag från denna regel. Enligt rättspraxis bör alla avvikelser från eller undantag från en allmän regel tolkas restriktivt (31).

I artikel 5.3 ges också några andra detaljer om villkoren för att anordna ett konkurrensutsatt anbudsförfarande. Såsom anges i punkt 2.5.1 måste förfaranden för tilldelning av avtal utformas så att de skapar villkor för effektiv konkurrens. Tillämpningen av fördragets allmänna principer, såsom principerna om insyn och icke-diskriminering, innebär exempelvis att bedömningskriterierna för urvalet av anbuden ska offentliggöras tillsammans med anbudshandlingarna. De mer detaljerade förfarandereglerna i unionens lagstiftning om offentlig upphandling, såsom de som fastställs i direktiven 2014/24/EU och 2014/25/EU, eller i direktiv 2014/23/EU om koncessioner, kan, även om de inte krävs, tillämpas om medlemsstaterna så önskar.

För att uppfylla kraven i artikel 5.3 i förordning (EG) nr 1370/2007 måste förfarandena för offentlig upphandling utformas så att de bästa förutsättningarna för effektiv konkurrens skapas. Ett tilldelningsförfarande som inbegriper förhandlingar mellan den behöriga myndigheten och anbudsgivarna kan vara förenligt med principen om icke-diskriminering, förutsatt att förhandlingarna är opartiska, rättvisa och öppna. Ett rent förhandlat förfarande utan föregående offentliggörande skulle till exempel strida mot principerna om öppenhet och icke-diskriminering i artikel 5.3. På samma sätt skulle ett anbudsförfarande som på ett otillbörligt sätt begränsar antalet potentiella anbudsgivare inte heller uppfylla kraven i artikel 5.3.

Enligt artikel 5.3 i förordning (EG) nr 1370/2007 får den behöriga myndigheten också välja att förhandla med förhandsutvalda parter, efter ett preliminärt urval av anbud, om det finns särskilda eller komplexa krav. Ett exempel på detta är när anbudsgivande företag måste lägga fram tekniskt innovativa transportlösningar för att uppfylla de krav som anges i anbudshandlingarna. Urvals- och tilldelningsförfarandet ska dock uppfylla alla villkor i artikel 5.3 även när förurval och förhandling används.

För att ge potentiella anbudsgivare rättvisa och lika möjligheter måste perioden mellan inledandet av det konkurrensutsatta anbudsförfarandet och inlämnandet av anbuden, liksom perioden mellan inledandet av det konkurrensutsatta anbudsförfarandet och den tidpunkt då transporttjänsterna ska inledas, vara lämplig och rimlig.

2.5.3.   
  Undantag från principen om konkurrensutsatt upphandling av avtal om allmän trafik

2.5.3.1.   Artikel 5.3a Villkor enligt vilka behöriga myndigheter får direkttilldela ett avtal om allmän trafik på järnväg under exceptionella omständigheter

När det gäller avtal om allmän trafik för järnvägstransporter får de behöriga myndigheterna besluta att tillfälligt tilldela nya avtal direkt om myndigheten anser att detta är motiverat på grund av exceptionella omständigheter, särskilt om

| — | det finns ett antal konkurrensutsatta anbudsförfaranden som redan genomförs av den behöriga myndigheten eller andra behöriga myndigheter som skulle kunna påverka antalet anbud och deras kvalitet om avtalet är föremål för ett konkurrensutsatt anbudsförfarande eller |
| --- | --- |

—

det finns ett antal konkurrensutsatta anbudsförfaranden som redan genomförs av den behöriga myndigheten eller andra behöriga myndigheter som skulle kunna påverka antalet anbud och deras kvalitet om avtalet är föremål för ett konkurrensutsatt anbudsförfarande eller

| — | tillämpningsområdet för ett eller flera avtal om allmän trafik behöver ändras för att optimera tillhandahållandet av kollektivtrafik. |
| --- | --- |

—

tillämpningsområdet för ett eller flera avtal om allmän trafik behöver ändras för att optimera tillhandahållandet av kollektivtrafik.

Sådana exceptionella omständigheter inbegriper situationer där en behörig myndighet vill ändra den geografiska täckningen eller storleken på avtalsdelarna. Om till exempel en behörig myndighet planerar att tillhandahålla kollektivtrafiktjänster inom ramen för ett enda avtal, medan de för närvarande tillhandahålls enligt två befintliga avtal med olika förfallodatum, kan det vara nödvändigt att tillfälligt direkttilldela avtalet med tidigaste förfallodag, så att båda avtalen kan avslutas vid samma tidpunkt.

Även om förteckningen över situationer i förordning (EG) nr 1370/2007 som utgör exceptionella omständigheter är öppen, måste begreppet ”exceptionella omständigheter” tolkas strikt. Som nämns i skäl 21 i förordning (EU) 2016/2338 är denna bestämmelse avsedd att användas om den gör det möjligt för de behöriga myndigheterna att säkerställa att tjänsterna tillhandahålls på det mest kostnadseffektiva sättet. Löptiden för de avtal som tilldelas i enlighet med denna bestämmelse ska begränsas till vad som förefaller stå i proportion till de exceptionella omständigheterna i fråga och under inga omständigheter överstiga 5 år. Den behöriga myndigheten måste uppfylla vissa insynskrav. Det ska utan dröjsmål underrätta kommissionen om beslutet att tilldela ett avtal på denna grund, vilket måste vara vederbörligen motiverat. Detaljerade hänvisningar till offentliggörande (t.ex. länk till relevant webbplats) ska skickas till Europeiska kommissionens generaldirektorat för transport och rörlighet (32) för analys och eventuell uppföljning. Detta informationskrav innebär inte att tilldelningen är beroende av kommissionens godkännande. Den behöriga myndigheten ska också offentliggöra avtalet om allmän trafik. En behörig myndighet kan inte använda detta rättsliga alternativ för att tilldela två på varandra följande avtal om allmän trafik som omfattar samma allmänna trafikplikt.

2.5.3.2.   Artikel 5.4 Villkor enligt vilka en behörig myndighet får direkttilldela ett avtal om allmän trafik i fråga om en liten avtalsvolym eller små och medelstora operatörer

Vid direkt tilldelning av ett avtal om allmän trafik av ringa värde (artikel 5.4) får den behöriga myndigheten direkttilldela avtalet utan ett konkurrensutsatt anbudsförfarande. Ett avtal om allmän trafik anses vara av ringa värde om det genomsnittliga årliga värdet uppskattas till mindre än 1 miljoner euro eller om det omfattar tillhandahållande av mindre än 300 000 kilometer kollektivtrafik per år. När det gäller avtal som omfattar kollektivtrafik på järnväg är dessa två tröskelvärden 7,5 miljoner euro per år respektive 500 000 kilometer kollektivtrafik. Om ett avtal tilldelas ett litet eller medelstort företag som bedriver trafik med högst 23 vägfordon får tröskelvärdena höjas till ett genomsnittligt årligt värde som uppskattas till mindre än 2 miljoner euro eller ett årligt tillhandahållande av mindre än 600 000 kilometer kollektivtrafik.

Förekomsten av ett tröskelvärde för små och medelstora företag som definieras som ”vägfordon” tyder på att denna bestämmelse endast gäller busstransporter och inte transporter med spårvagn, tunnelbana eller tåg. Tröskeln på 23 vägfordon måste tolkas restriktivt mot bakgrund av den exceptionella karaktären hos artikel 5.4. Begreppet ”fordon i trafik” ska således tolkas så, att det avser det totala antalet fordon som drivs av kollektivtrafikföretaget och inte antalet fordon som används för trafik som omfattas av ett särskilt avtal om allmän trafik. Kriterierna i rekommendationen om små och medelstora företag (33) gäller definitionen av små och medelstora företag.

Med tillämpning av artikel 5.4 får medlemsstaterna besluta att kräva konkurrensutsatt upphandling för alla avtal, även avtal av ringa värde och avtal som tilldelas små och medelstora operatörer. På samma sätt kan de också välja att sänka de tröskelvärden under vilka direkttilldelning är tillåten.

2.5.3.3.   Artikel 5.4a Villkor enligt vilka de behöriga myndigheterna får direkttilldela ett avtal om allmän trafik på järnväg när det gäller vissa strukturella och geografiska egenskaper hos marknaden och nätet och förbättringar av prestandan

Enligt artikel 5.4a får den behöriga myndigheten direkttilldela avtal om allmän trafik för kollektivtrafik på järnväg när två villkor är uppfyllda. Som ett undantag från principen om ett konkurrensutsatt anbudsförfarande för tilldelning av avtal om allmän trafik bör denna bestämmelse tolkas restriktivt.

Det första villkoret är att direkttilldelningen motiveras av relevanta strukturella och geografiska särdrag på den berörda marknaden och det berörda nätet, särskilt storlek, efterfrågeegenskaper, nätets komplexitet, teknisk och geografisk isolering samt de tjänster som omfattas av avtalet.

Förteckningen över de särskilda egenskaperna är inte uttömmande. Den behöriga myndigheten kan därför överväga behovet av direkt tilldelning även med hänvisning till andra egenskaper än de som anges i texten. En behörig myndighets slutsats att marknadens och nätets egenskaper motiverar direkttilldelningen bör grundas på objektiva grunder. Det följer av fast rättspraxis att det ankommer på den som åberopar dessa omständigheter att bevisa att det verkligen föreligger omständigheter som motiverar undantag. Därför måste den behöriga myndigheten, i sitt motiverade beslut att tilldela ett avtal enligt artikel 5.4a, lägga fram tillräckliga bevis för att villkoren i den bestämmelsen i förordning (EG) nr 1370/2007 är uppfyllda.

Med hänsyn till motiveringen till artikel 5.4a, dvs. att förordningens mål i vissa fall, dvs. tillhandahållandet av kostnadseffektiva tjänster av hög kvalitet, inte kan uppnås genom konkurrensutsatt upphandling, på grund av vissa marknadsegenskaper och nätegenskaper, är det avgörande inte så mycket antalet och arten av de egenskaper som medlemsstaten åberopar, utan det faktum att dessa egenskaper i det enskilda fallet objektivt motiverar användningen av direkt tilldelning i stället för konkurrensutsatt upphandling.

Utan att det påverkar bedömningen av varje enskilt fall är kommissionens förståelse av innebörden och mätningen av de relevanta egenskaperna följande: marknadens storlek bör mätas i tågkilometer medan nätets storlek bör mätas i spårkilometer. Nätets komplexitet kan t.ex. kännetecknas av att det finns många intermodala knutpunkter, vanligtvis i lokala nät eller förortsnät. Teknisk isolering kan t.ex. avse en situation där viktiga nätkomponenter avviker från EU-standarder såsom tekniska specifikationer för driftskompatibilitet. Geografisk isolering kan innebära nät som inte har några fysiska förbindelser med angränsande nät, till exempel när de är belägna på en ö. Begreppet ”tjänster som omfattas av avtalet” kan till exempel avse tjänsternas ”strategiska värde”.

Det andra villkoret som ska vara uppfyllt för att motivera en direkttilldelning enligt artikel 5.4a är att avtalet ska leda till en förbättring av tjänsternas kvalitet eller kostnadseffektivitet jämfört med det tidigare tilldelade avtalet om allmän trafik. I förordning (EG) nr 1370/2007 specificeras inte förbättringsmarginalen, vilket innebär att det är upp till den behöriga myndigheten att besluta om detta. För att förhindra att skyldigheten enligt förordning (EG) nr 1370/2007 kringgås och säkerställa dess ändamålsenliga verkan bör dock förbättringen av tjänsterna vara meningsfull.

Enligt förordning (EG) nr 1370/2007 ska den behöriga myndigheten också offentliggöra sitt motiverade beslut att använda direkttilldelningen och informera kommissionen om detta inom en månad efter offentliggörandet. Syftet med detta är att göra det möjligt för marknadsaktörerna och kommissionen att ta del av användningen av förfarandet för direkttilldelning och dess motivering. Detaljerade hänvisningar till offentliggörande (t.ex. länk till relevant webbplats) ska skickas till Europeiska kommissionens generaldirektorat för transport och rörlighet (34) för analys och eventuell uppföljning. Detta informationskrav innebär inte att tilldelningen är beroende av kommissionens godkännande.

Medlemsstater med en årlig marknadsvolym av persontrafik på järnväg på mindre än 23 miljoner tågkilometer den 24 december 2017, endast en behörig myndighet på nationell nivå och ett avtal om allmän trafik som omfattar hela järnvägsnätet, anses uppfylla det första villkoret. Även i dessa medlemsstater måste dock det andra villkoret för direkttilldelning fortfarande vara uppfyllt. De måste därför också offentliggöra ett motiverat beslut och informera kommissionen om detta. En förteckning över medlemsstater vars marknad för persontrafik på järnväg var mindre än 23 miljoner tågkilometer per år den 24 december 2017 finns i bilagan till dessa riktlinjer.

Avtalet ska innehålla särskilda prestandakrav som omfattar aspekter av tjänsternas kvalitet och kostnadseffektivitet. Prestandakraven ska vara mätbara, öppna och kontrollerbara. De ska uttryckligen baseras på indikatorer som gör det möjligt för den behöriga myndigheten att regelbundet bedöma och dra slutsatser om tjänsterna. Dessa indikatorer måste på ett otvetydigt sätt kunna återspegla förbättringen av kvaliteten på tjänsterna och/eller kostnadseffektiviteten i det direkttilldelade avtalet jämfört med det föregående. I annat fall skulle kravet på att avtalet måste medföra förbättringar jämfört med det föregående inte kunna uppfyllas och övervakas på ett effektivt sätt. Prestandakraven bör särskilt omfatta tjänsternas punktlighet, tågtrafikens frekvens, den rullande materielens kvalitet och transportkapaciteten för passagerare. Denna förteckning är öppen, vilket innebär att de uppräknade kvalitetskraven måste ingå i avtalet om allmän trafik som ett minimum. De behöriga myndigheterna kan använda ytterligare krav.

Den behöriga myndigheten är skyldig att regelbundet, minst vart femte år, bedöma om de avtalsenliga förbättringskraven är uppfyllda. För att säkerställa en kontinuerlig och meningsfull övervakning av efterlevnaden och för att kunna upptäcka bristande efterlevnad i ett tidigt skede och, i tillämpliga fall, vidta åtgärder för att återfå efterlevnaden, kan det vara motiverat med tätare bedömningar. Den behöriga myndigheten bör se till att den effektivt kan övervaka resultaten. Den måste därför – till exempel genom avtalskrav – se till att den på ett effektivt sätt erhåller uppgifter från relevanta aktörer som gör det möjligt för den att bedöma efterlevnaden. Den behöriga myndigheten ska offentliggöra resultaten av sina regelbundna utvärderingar.

Avtalet ska också innehålla effektiva och avskräckande åtgärder som ska vidtas om järnvägsföretaget inte uppfyller prestandakraven. Detta innebär att alla krav måste uppfyllas vid de regelbundna bedömningarna för att undvika att sådana effektiva och avskräckande åtgärder tillämpas. Därför har den behöriga myndigheten inte rätt att avstå från att tillämpa dessa åtgärder. Sådana åtgärder kan ha olika former och kan inbegripa böter.

Om operatören inte uppfyller prestandakraven får den behöriga myndigheten när som helst helt eller delvis tillfälligt upphäva eller säga upp det avtal som tilldelats direkt på grundval av artikel 5.4a.

Avtal som tilldelas på grundval av artikel 5.4a får inte vara längre än 10 år, eller mer än 15 år om de omfattar betydande investeringar i enlighet med artikel 4.4. Dessa avtal måste också offentliggöras.

2.5.3.4.   Artikel 5.5 Utmärkelser för nödsituationer

Vid ett faktiskt eller överhängande avbrott i trafiken, oavsett om det sker i enlighet med allmän trafikplikt eller inte, ges de behöriga myndigheterna genom artikel 5.5 befogenhet att direkt tilldela, förlänga eller ålägga ett avtal om allmän trafik för en period som inte överstiger två år.

Tillämpningsområdet för tilldelning av krisstöd omfattar även väsentliga ändringar av avtal, till exempel som svar på krissituationer som pandemier. Sådana ändringar ska vara tillfälliga till sin natur och begränsade till en kris varaktighet, vars konsekvenser de akuta tilldelningarna avser, och under alla omständigheter inte får överstiga två år. Om det ursprungliga avtalet har skjutits upp i stället för att sägas upp och ännu inte har löpt ut när nödåtgärderna löper ut, gäller de ursprungliga avtalsvillkoren på nytt. I de ändrade avtalen ska villkoren för en återgång till det tidigare avtalet anges, i tillämpliga fall.

Brådskande avtal om allmän trafik kan inte tillämpas retroaktivt, eftersom innehållet i dessa avtal måste fastställas i enlighet med artikel 4 innan de börjar tillämpas. Om orsaken till den faktiska eller överhängande trafikstörningen kvarstår när dessa nödåtgärder löper ut vid utgången av tvåårsperioden, får den behöriga myndigheten anta nya nödåtgärder enligt artikel 5.5, förutsatt att den kan visa att en tilldelning av ett avtal om allmän trafik på grundval av övriga bestämmelser i förordning (EG) nr 1370/2007 inte har varit praktiskt möjlig med tanke på de exceptionella omständigheterna.

Enligt artikel 5.1 i förordning (EG) nr 1370/2007 ska avtal om allmän trafik enligt definitionen i direktiven om offentlig upphandling (direktiv 2014/24/EU och direktiv 2014/25/EU) för kollektivtrafik med buss eller spårvagn tilldelas i enlighet med dessa direktiv, om sådana avtal inte har formen av koncessionsavtal om tjänster enligt definitionen i dessa direktiv. Artikel 5.5 i förordning nr 1370/2007 är således inte tillämplig på tilldelning av sådana avtal. I direktiven om offentlig upphandling föreskrivs dock särskilda brådskande tilldelningsförfaranden, inbegripet möjligheten till ett förhandlat förfarande utan offentliggörande under särskilda omständigheter (35).

I förordning (EG) nr 1370/2007 föreskrivs att skyldigheten att offentliggöra viss information minst ett år före direkttilldelningen i enlighet med artikel 7.2 inte gäller vid nödtilldelning av ett avtal om allmän trafik enligt artikel 5.5. Kommissionen anser att denna skyldighet analogt inte gäller vare sig vid tilldelning av avtal om allmän trafik för busstrafik eller för spårvagn på grundval av de brådskande tilldelningsförfaranden som fastställs i direktiven om offentlig upphandling, eftersom det skulle utesluta en sådan brådskande tilldelning.

2.5.3.5.   Artikel 5.6 Järnvägstransporter som får omfattas av förfarandet för direkttilldelning

Enligt artikel 5.6 får de behöriga myndigheterna direkttilldela avtal om allmän trafik för järnvägstransporter, ”med undantag för andra spårbundna transportsätt som tunnelbana och spårväg”.

En myndighets tilldelning av avtal för tillhandahållande av tjänster av allmänt intresse till tredje man måste respektera de allmänna principerna i fördraget, såsom principerna om öppenhet och likabehandling (36). Avtal som direkttilldelas enligt artikel 5.6 måste fortfarande uppfylla dessa principer i fördraget. Detta är skälet till att förordning (EG) nr 1370/2007 i synnerhet, i artikel 7.2 och 7.3, kräver att behöriga myndigheter offentliggör viss information om direkttilldelade avtal om allmän trafik på järnväg minst ett år före och inom ett år efter tilldelningen.

Undantaget från den allmänna regeln för ett konkurrensutsatt anbudsförfarande ska också tillämpas restriktivt. Ersättningstjänster på järnväg, såsom busstransporttjänster som enligt avtal kan krävas av kollektivtrafikföretaget vid störningar i järnvägsnätet, kan inte betraktas som järnvägstransporttjänster och omfattas därför inte av artikel 5.6. Järnvägsföretaget bör lägga ut sådana järnvägstjänster på entreprenad med buss i enlighet med relevant lagstiftning om offentlig upphandling.

Huruvida vissa typer av järnvägstransportsystem för stads- eller förortstrafik, såsom S-Bahn (i Österrike, Tyskland och Danmark) och RER (i Frankrike), eller transportsätt som liknar ”andra spårbaserade transportsätt” (t.ex. tunnelbanetrafik eller spårvagnstrafik), såsom spårvagnstjänster och vissa automatiska tågtjänster som drivs med optiska styrsystem, omfattas av järnvägsundantaget i artikel 5.6 måste bedömas från fall till fall med tillämpning av lämpliga kriterier. Detta kommer i synnerhet bero på sådana faktorer som om systemen i fråga normalt sett är driftskompatibla och/eller delar infrastruktur med det traditionella tunga järnvägsnätet. Även om spårvagnstjänster använder sig av tung järnvägsinfrastruktur innebär deras särskilda egenskaper att de ändå bör betraktas som ”andra spårbaserade transportsätt”.

2.5.4.   
  Artikel 5.7 Prövning av tilldelningsbeslut

I denna bestämmelse föreskrivs att medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att de behöriga myndigheternas beslut som fattas i enlighet med artikel 5.2–5.6 kan omprövas effektivt och skyndsamt på begäran av en person som har eller har haft intresse av att få ett visst avtal och som har lidit skada eller riskerar att skadas av en påstådd överträdelse (berörda parter), om det hävdas att sådana beslut har inneburit en överträdelse av unionsrätten eller nationella bestämmelser om genomförande av den lagstiftningen. Sådana prövningsorgan kan vara av rättslig karaktär.

I artikel 5.7 andra stycket anges vidare att i fall av direkttilldelning som omfattas av punkterna 4a och 4b ska sådana åtgärder inbegripa möjligheten för berörda parter att begära en bedömning av det motiverade beslut som fattats av den behöriga myndigheten av ett oberoende organ som utsetts av den berörda medlemsstaten.

Såsom förklaras i skäl 27 i förordning (EU) 2016/2338 får medlemsstaterna besluta att bedömningen ska göras som en del av en rättslig prövning. Denna bedömning kan således särskilt tillhandahållas av det utsedda oberoende organet, som ska användas inom ramen för det prövningsförfarande som avses i artikel 5.7 första stycket. Kommissionen anser att detta oberoende organ bör ha lämplig kunskap om marknaden och tillgång till nödvändig information för att kunna göra en expertbedömning. Av dessa skäl är järnvägsregleringsorgan i den mening som avses i artikel 55 i direktiv 2012/34/EU väl lämpade att utföra denna uppgift. Om en medlemsstat utser ett annat oberoende organ än sitt regleringsorgan för järnvägssektorn bör dess grad av oberoende vara tillräcklig för att säkerställa rättsligt och operativt oberoende i förhållande till behöriga myndigheters och järnvägsföretags intressen och minst motsvara graden av oberoende för regleringsorganet på järnvägsområdet.

Resultatet av en sådan bedömning måste offentliggöras i enlighet med nationell lagstiftning. Kommissionen har förstått att åtminstone de viktigaste punkterna i bedömningen och slutresultatet, som anger om motiveringen till tilldelningsbeslutet är förenlig med bestämmelserna i förordning (EG) nr 1370/2007, måste offentliggöras.

Om prövningsorganen ej utgörs av rättsliga instanser ska skriftliga beslutsmotiveringar alltid ges. I ett sådant fall ska deras beslut dessutom kunna bli föremål för domstolsprövning eller prövning av ett annat organ, som är en domstol i den mening som avses i artikel 267 i EUF-fördraget.

2.5.5.   
  Ändringar av avtal om allmän trafik

Om ett löpande avtal om allmän trafik behöver ändras, till exempel när trafikvolymen och motsvarande ersättningsbelopp behöver anpassas på grund av en utbyggnad av en tunnelbanelinje, uppstår frågan om den behöriga myndigheten bör inleda ett nytt tilldelningsförfarande eller om avtalet kan ändras utan en ny tilldelning.

Unionsdomstolarna ansåg att det i fråga om mindre, icke väsentliga ändringar kanske inte är nödvändigt att säkerställa att de allmänna principerna i fördraget, såsom öppenhet och icke-diskriminering, följs och att det räcker med en enkel ändring av avtalet. För att säkerställa insyn i förfarandena och likabehandling av anbudsgivare anser unionsdomstolarna å andra sidan att väsentliga ändringar av väsentliga bestämmelser i ett koncessionsavtal om tjänster eller av kontrakt som omfattas av direktiven om offentlig upphandling kräver tilldelning av ett nytt kontrakt i vissa fall. Så är bland annat fallet om de nya bestämmelserna skiljer sig väsentligt från det ursprungliga avtalet och således visar att parterna har för avsikt att omförhandla de väsentliga villkoren i avtalet (37).

Enligt unionsdomstolarna kan en ändring av ett kontrakt under dess löptid anses vara väsentlig om den inför villkor som, om de hade ingått i det ursprungliga upphandlingsförfarandet, skulle ha gjort det möjligt att godkänna andra anbudsgivare än dem som ursprungligen godkändes eller som skulle ha gjort det möjligt att godta ett annat anbud än det som ursprungligen antogs (38).

I avsaknad av särskilda bestämmelser i förordning (EG) nr 1370/2007 är principerna i ovannämnda rättspraxis fullt tillämpliga på ändringar av avtal om allmän trafik som omfattas av den förordningen. Vad som utgör mindre betydande ändringar måste bedömas från fall till fall utifrån objektiva kriterier (39).

Dessa principer gäller för kontrakt som tilldelas på grundval av ett konkurrensutsatt anbudsförfarande. Om väsentliga ändringar av väsentliga bestämmelser i avtal som tilldelats enligt artikel 5.6 görs efter den 24 december 2023 bör detta kräva tilldelning av ett nytt avtal.

De särskilda regler om ändring av kontrakt under deras löptid som fastställs i direktiv 2014/24/EU (40) och direktiv 2014/25/EU är dessutom tillämpliga på kontrakt som tilldelas i enlighet med de direktiven, i enlighet med artikel 5.1 i förordning (EG) nr 1370/2007.

2.6.   Ersättning för offentliga tjänster

Unionens regler om villkoren för när ersättning för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse utgör stöd enligt artikel 107 i EUF-fördraget är tillämpliga på landtransporter. Artikel 106.2 i EUF-fördraget är inte tillämplig i fall där ersättning utgör statligt stöd och betalas för allmän trafikplikt på landtransportområdet. Sådana ersättningar omfattas av artikel 93 i EUF-fördraget. Unionens regler om förenlighet avseende ersättning för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (41) på grundval av artikel 106.2 i EUF-fördraget är därför inte tillämpliga på landtransporter (42).

De regler om ersättning som fastställs i förordning (EG) nr 1370/2007 syftar till att säkerställa att operatörerna inte överkompenseras, med beaktande av en rimlig vinst, att ersättningen säkerställer den ekonomiska hållbarheten för tillhandahållandet av kollektivtrafik på lång sikt (43) och att systemet främjar övergripande effektivitet. I förordning (EG) nr 1370/2007 anges också närmare uppgifter om kommissionens förhands- och efterhandskontroller av storleken på den ersättning som beviljas.

Förutsatt att ersättning för kollektivtrafik på järnväg och väg betalas ut i enlighet med förordning (EG) nr 1370/2007 ska sådan ersättning anses vara förenlig med den inre marknaden och undantas från kravet på förhandsanmälan enligt artikel 108.3 i EUF-fördraget, i enlighet med artikel 9.1 i den förordningen.

Denna presumtion om förenlighet och undantaget från anmälningsskyldigheten är endast relevanta om ersättningen utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Ersättning för allmännyttiga tjänster som uppfyller de villkor som fastställts av unionsdomstolarna i Altmark-domen (44) utgör inte statligt stöd och omfattas därför inte i något fall av krav på förhandsanmälan. För att vara förenlig med unionsrätten skulle dock sådan ersättning för allmän trafik fortfarande behöva uppfylla övriga krav i förordning (EG) nr 1370/2007 som rör organisationen av landtransporttjänster enligt reglerna för den inre marknaden, till exempel bestämmelserna om löptiden för ett avtal om allmän trafik, om personalskydd, tillgång till rullande materiel, tilldelningsförfaranden eller underentreprenad.

2.6.1.   
  Avtal som tilldelas på grundval av ett konkurrensutsatt anbudsförfarande

I artikel 4.1 b i förordning (EG) nr 1370/2007 föreskrivs att avtal om allmän trafik och allmänna regler på förhand och på ett objektivt och öppet sätt ska fastställa de parametrar som ska ligga till grund för beräkningen av ersättningen samt arten och omfattningen av beviljade exklusiva rättigheter, på ett sätt som förhindrar överkompensation.

Förordning (EG) nr 1370/2007 innehåller dock inga särskilda villkor för hur ersättningen för allmän trafik ska utformas när det relaterade avtalet om allmän trafik tilldelas på grundval av ett konkurrensutsatt anbudsförfarande i enlighet med artikel 5.3 i förordning (EG) nr 1370/2007. Bilagan till förordning (EG) nr 1370/2007 (bilagan) är inte tillämplig på dessa avtal.

Ett konkurrensutsatt anbudsförfarande som är öppet, transparent och icke-diskriminerande bör i princip säkerställa att det pris som den behöriga myndigheten betalar för att erhålla den allmännyttiga tjänst som beskrivs i kravspecifikationerna medför den lägsta kostnaden för det allmänna. De behöriga myndigheterna bör dock vara särskilt uppmärksamma på tecken som tyder på brist på effektiv konkurrens om anbudet.

Det bör noteras att inte ens ett konkurrensutsatt anbudsförfarande i sig säkerställer att det inte förekommer någon överkompensation, dvs. att den ersättning som faktiskt betalas ut under avtalets löptid inte överstiger vad som är nödvändigt för att täcka hela eller delar av de kostnader som har uppkommit i samband med skyldigheterna att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, med hänsyn tagen till de intäkter som därvid har erhållits och till en rimlig vinst i den mening som avses i artikel 4.1 b i förordning (EG) nr 1370/2007.

2.6.2.   
  Ersättning för direkttilldelade avtal

När ett avtal om allmän trafik direkttilldelas i enlighet med artikel 5.2, 5.3a, 5.4, 5.4a, 5.4b, 5.5 eller 5.6, eller om en behörig myndighet inför allmänna regler i den mening som avses i artikel 3.2, är ersättningsnivån inte resultatet av konkurrensutsatta marknadskrafter, utan av direkta förhandlingar eller direkt påbjuds av den behöriga myndigheten. Under dessa omständigheter måste, i enlighet med artiklarna 4 och 6.1, den metod för att beräkna det högsta ersättningsbeloppet som anges i bilagan tillämpas för att undvika överkompensation.

Om bilagan följs (utöver alla andra relevanta bestämmelser i förordning (EG) nr 1370/2007) anses sådan ersättning vara förenlig med den inre marknaden och omfattas därmed av gruppundantaget enligt artikel 9.1 i förordning (EG) nr 1370/2007.

2.6.3.   
  Överkompensation

Avtalet mellan kollektivtrafikföretaget och den behöriga myndigheten kan ha olika former, särskilt när det gäller riskdelningsarrangemang och den maximala rimliga vinst som företaget har rätt att behålla.

De behöriga myndigheterna kommer vanligtvis att behöva genomföra regelbundna efterhandskontroller för att upptäcka eventuell överkompensation och i avtalen om allmän trafik föreskriva mekanismer för återbetalning av eventuella överkompenserade belopp.

Denna princip gäller för konkurrensutsatta och direkttilldelade avtal, eftersom förbudet mot överkompensation enligt artikel 4.1 gäller för alla avtal.

Kommissionen rekommenderar att sådana kontroller av överkompensation utförs med hänsyn till de kostnader och intäkter och den högsta vinstnivå som normalt fastställs i avtalet. Den metod som används för kontroller av överkompensation bör också ta hänsyn till nätverkseffekter, om dessa är kvantifierbara.

När det gäller koncessionskontrakt som tilldelats konkurrensmässigt finns det en presumtion om att den vinnande anbudsgivaren redan i anbudet har tagit hänsyn till eventuella effektivitetsvinster som den förväntar sig kommer att göra under kontraktets löptid. Kommissionen anser därför att kravet på efterhandskontroll av överkompensation kan anpassas för sådana avtal för att ta hänsyn till dessa avtals särdrag.

I samtliga fall står det de behöriga myndigheterna fritt att fastställa hur ofta och i vilken omfattning överkompensationskontrollerna ska utföras beroende på kontraktets varaktighet och komplexitet.

2.6.4.   
  Begreppet ”rimlig vinst”

I artikel 4.1 c föreskrivs att de kostnader som ska beaktas i ett avtal om allmän trafik kan omfatta ”rimlig avkastning på eget kapital”, det vill säga en rimlig vinst. Denna bestämmelse gäller oavsett om avtalen tilldelas direkt eller upphandlas i konkurrens.

Det finns i förordningen ingen exakt vägledning om hur en rimlig vinst ska definieras, vare sig för konkurrensutsatt upphandling eller direkttilldelade avtal.

I enlighet med de allmänna principer som är tillämpliga på statligt stöd definieras i bilagan ”rimlig vinst” som ”den avkastning på eget kapital som är vanlig inom branschen i en viss medlemsstat, med hänsyn till den risk som kollektivtrafikföretaget tar eller undviker på grund av myndighetens ingripande”. Bilagan innehåller ingen ytterligare vägledning om hur denna vinstnivå ska fastställas och är i vilket fall som helst endast tillämplig på direkttilldelade avtal.

Användbara indikationer på hur en lämplig nivå av rimlig vinst ska fastställas kan dock hämtas från meddelandet om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

I meddelandet om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse förklaras att ”om det finns en allmänt accepterad marknadsersättning för en viss tjänst utgör den marknadsersättningen det bästa riktmärket för ersättningen i avsaknad av ett anbudsförfarande” (45). Ett exempel är marknadsavtal inom samma verksamhetssektor, med liknande egenskaper och i samma medlemsstat.

I så fall kan nivån på den rimliga vinsten fastställas genom en jämförelse mellan den vinstmarginal som ett genomsnittligt och välskött företag som är verksamt inom samma sektor behöver för att tillhandahålla tjänsten i fråga (46). Marknadsreferensvärden finns dock inte alltid (47) och när de finns kan de behöva justeras om deras egenskaper inte är jämförbara med transaktionen i fråga (48).

Standardmätningen av kapitalavkastningen för ett avtal om allmän trafik är företagets internränta på sitt investerade kapital under projektets löptid, dvs. internräntan på avtalets kassaflöden. Redovisningsåtgärder som avkastning på eget kapital, avkastning på sysselsatt kapital eller andra allmänt accepterade ekonomiska indikatorer för kapitalavkastning kan dock också användas.

Man bör komma ihåg att indikatorerna kan påverkas av de redovisningsmetoder som används av aktören och endast återspegla dennes situation under ett visst år. Om så är fallet bör man se till att använda indikatorer som återspeglar den långsiktiga ekonomiska verkligheten i samband med fullgörandet av avtalet om allmän trafik. När så är möjligt bör nivån på den rimliga vinsten bedömas under avtalets löptid. Hänsyn bör tas till skillnaderna i ekonomiska modeller för järnvägs-, spårvagns-, tunnelbane- och busstransporter. Järnvägstransporterna är till exempel mycket kapitalintensiva, medan busstransportpersonal tenderar att vara den huvudsakliga kostnadsfaktorn.

Den behöriga myndigheten ska fastställa den rimliga vinstnivån på grundval av en bedömning från fall till fall som i huvudsak bör bestå i att jämföra avtalets vinstnivå med jämförbara avtal på marknaden. Ersättningen ska ta hänsyn till den normala marknadsersättningen för liknande tjänster och till den risknivå som är förknippad med avtalet. Ett avtal om allmän trafik enligt vilket ersättningen kan justeras för att ta hänsyn till oförutsedda kostnader kommer till exempel att vara mindre riskfyllt än ett avtal där ersättningen fastställs. Under i övrigt lika förhållanden bör den rimliga vinsten vara lägre för det mindre riskabla avtalet. I avtalet bör det uttryckligen anges om, och under vilka omständigheter, ersättningsbeloppet kan justeras för att återspegla relevant extern utveckling, eftersom en ökning av ersättningen som avviker från förhandsvillkoren normalt anses strida mot förordning (EG) nr 1370/2007.

Kompensationsmekanismen bör i allmänhet främja en effektiv förvaltning (49). Ersättningssystem som mekaniskt täcker faktiska kostnader uppmuntrar inte transportföretaget att bli mer kostnadseffektivt med tiden. Sådana mekanismer är endast godtagbara om kostnaderna är mycket osäkra och transportören behöver en hög grad av skydd mot osäkerhet.

2.6.5.   
  Artikel 4.1 och 4.2 och bilagan Förhindrande av korssubventionering av kommersiell verksamhet

När en leverantör av allmännyttiga tjänster också bedriver kommersiell verksamhet bör det säkerställas att denne inte kan använda den offentliga ersättningen för att stärka sin konkurrensställning på andra marknader där den bedriver kommersiell verksamhet. För detta ändamål föreskrivs i bilagan en särredovisning mellan public service-verksamhet och kommersiell verksamhet samt en sund kostnadsfördelningsmetod som återspeglar de verkliga kostnaderna för att tillhandahålla den allmännyttiga tjänsten.

Enligt artikel 4.1 och 4.2, jämförd med bilagan, ska operatörens kostnader och intäkter fördelas korrekt mellan de allmänna tjänsterna (avtal för avtal) och de kommersiella tjänsterna (se avsnitt 2.5.2).

Om exempelvis kostnaderna för tjänster som tillhandahålls på stationer för allmän trafik och kommersiell verksamhet endast hänförs till den allmänna trafiken, skulle detta utgöra en korssubventionering som är oförenlig med förordning (EG) nr 1370/2007. Särskilda skyldigheter när det gäller särredovisning av järnvägsföretag fastställs också i direktiv 2012/34/EG (50).

Alla avtal om allmän trafik ska innehålla särskilda bestämmelser om ersättning och ge upphov till särskilda bokföringsposter. Om ett företag har ingått flera avtal om allmän trafik bör dess bokföring göra det möjligt att identifiera den ersättning som mottagits för fullgörande av allmän trafikplikt i de olika avtal om allmän trafik som är åtskilda från intäkter från kommersiell verksamhet på marknaden. På en skriftlig begäran från kommissionen måste denna redovisning göras tillgänglig i enlighet med artikel 6.2 i förordning (EG) nr 1370/2007.

2.6.6.   
  Artikel 4.1 Effektivitetsincitament

Enligt skäl 27 i förordning (EG) nr 1370/2007 ska man vid direkttilldelning och allmänna bestämmelser fastställa parametrarna för ersättning så att ersättningen är skälig och ”tjänsternas effektivitet och kvalitet betonas”. I punkt 7 i bilagan anges att ersättningsmetoden ska ”kollektivtrafikföretaget uppmuntras att fortsätta med eller utveckla en effektiv affärsverksamhet, som är objektivt bedömbar”.

Detta innebär att incitament för ett ekonomiskt effektivt tillhandahållande av tjänsten bör integreras i ersättningsmekanismen. Effektiviteten bör förbättras med tiden och förbättringarna bör vara objektivt mätbara.

Effektivitet bör förstås som förhållandet mellan de offentliga tjänsternas kvalitet (eller nivå) och de resurser som används. Incitament kan därför utformas för att minska kostnaderna och/eller höja kvaliteten på/nivån på tjänsterna. Kostnadsminskningar som uppnås på bekostnad av tjänstekvalitet/servicenivå räknas dock inte som effektivitetsförbättringar.

Effektivitetsincitament bör vara realistiska, proportionerliga och exakt definierade i avtalet. Effektivitetsvinsterna bör fördelas på lämpligt sätt mellan verksamhetsutövaren, de offentliga myndigheterna och, i förekommande fall, användarna. Verksamhetsutövaren bör inte tillåtas att behålla en oproportionerlig del av dessa fördelar. Alla sådana mekanismer för att stimulera effektivitetsförbättringar måste baseras på objektiva och mätbara kriterier som anges i beslutet om tilldelning och vara föremål för en öppen efterhandsbedömning som utförs av den behöriga myndigheten.

2.6.7.   
  Artikel 6.1 Kontroll av efterlevnaden av förordning (EG) nr 1370/2007

De behöriga myndigheterna är skyldiga att utföra regelbundna kontroller under löptiden för avtalet om allmän trafik, särskilt om de tilldelas direkt, inte bara för att kontrollera att villkoren i avtalet är uppfyllda, utan även för att upptäcka (och återfå) eventuell överkompensation i ett tidigt skede. Detta är särskilt viktigt för långfristiga avtal.

2.6.8.   Artiklarna 1.1 och 6.1. Skyldighet att betala ”lämplig” ersättning till trafikoperatörerna för allmän trafikplikt

I punkt 7 i bilagan till förordningen anges att ”ersättning ska beviljas på sådant sätt att kollektivtrafikföretaget uppmuntras att fortsätta med eller utveckla [...] tillhandahållande av persontransporttjänster av tillräckligt god kvalitet”. Denna princip finns också inskriven i artikel 2a.2 b, där det anges att ersättningen för den ekonomiska nettoinsatsen för den allmänna trafikplikten måste ge ekonomiskt stöd till tillhandahållandet av kollektivtrafik på lång sikt.

Detta innebär att den ersättning som tillhandahålls av de behöriga myndigheterna bör göra det möjligt för operatörerna att tillhandahålla tjänster av hög kvalitet på en ekonomiskt hållbar grund. Underfinansiering skulle leda till en försämring av tjänsternas kvalitet. För konkurrensutsatta avtal skulle dessutom en alltför låg ersättning avskräcka potentiella anbudsgivare från att delta i anbudsförfaranden.

2.7.   Artikel 7.2, 7.3 och 7.4 Offentliggörande och insyn

Tolkningsvägledningen i detta avsnitt omfattar de behöriga myndigheternas skyldighet att säkerställa insyn i tilldelningen av avtal om allmän trafik före och efter tilldelningsförfarandet.

Enligt artikel 7.2 ska de behöriga myndigheterna åtminstone ett år innan anbudsförfarandet eller direkttilldelningen av ett avtal om allmän trafik offentliggörs se till att vissa uppgifter om det planerade avtalet offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. Skyldigheten att offentliggöra denna information gäller även när avtal om allmän trafik tilldelas enligt artikel 5.1 andra meningen i förordning (EG) nr 1370/2007 i enlighet med det förfarande som föreskrivs i direktiven om offentlig upphandling, även om det i dessa direktiv inte föreskrivs något sådant offentliggörande (51).

Syftet med artikel 7.2 är dels att göra det möjligt för de ekonomiska aktörerna att reagera på den behöriga myndighetens avsikter, särskilt vad gäller den typ av tilldelning som den avser att använda sig av (anbudsinfordran eller direkttilldelning), dels att ge de ekonomiska aktörerna tid att bättre förbereda sig inför en anbudsinfordran. Till följd av detta kan underlåtenhet att offentliggöra information enligt artikel 7.2 leda till att anbudsinfordran ogiltigförklaras om avsaknaden av förhandsinformation har medfört en betydande nackdel för operatörerna jämfört med den operatör som för närvarande fullgör avtalet och därför har exakt kännedom om alla dess egenskaper (52). En sådan underlåtenhet kommer också att beröva medlemsstaterna undantaget från anmälningsskyldigheten enligt artikel 108.3 i EUF-fördraget (53).

I artikel 7.3 fastställs att de behöriga myndigheterna vid direkttilldelning av avtal om allmän trafik för järnvägstransport ska offentliggöra vissa uppgifter om det tilldelade avtalet inom ett år efter att det tilldelats.

Kommissionen har tagit fram standardformulär och förfaranden som gör det möjligt för de behöriga myndigheterna att uppfylla dessa krav på offentliggörande: För att informationen ska kunna offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning bör de behöriga myndigheterna använda det särskilda verktyget ”eNotices” (54) för att fylla i och lämna in meddelanden för offentliggörande på ”Tenders Electronic Daily” (TED).

Enligt artikel 7.4 ska en behörig myndighet på begäran av en berörd part redogöra för skälen till sitt beslut om direkttilldelningen av ett avtal om allmän trafik. En behörig myndighet ska fastställa sin avsikt att tilldela ett avtal direkt minst ett år i förväg, eftersom denna information ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning (artikel 7.2, särskilt led b). Berörda parter har således möjlighet att ställa frågor långt innan avtalet tilldelas, det vill säga tidigast ett år senare. För att tillgodose effektivt rättsligt skydd ska den information som begärs i enlighet med artikel 7.4 lämnas utan onödig fördröjning.

Enligt artikel 7.2 och 7.4 i förordning (EG) nr 1370/2007 krävs det inte att en behörig myndighet offentliggör eller till berörda ekonomiska aktörer lämnar all den information som krävs för att de ska kunna lämna ett tillräckligt detaljerat anbud som skulle kunna bli föremål för en jämförande bedömning, och inte heller för att göra en sådan jämförande bedömning av alla anbud som kan ha mottagits efter offentliggörandet av denna information (55).

2.8.   Övergångsbestämmelser

I detta avsnitt ges tolkningsvägledning om vissa aspekter av bestämmelserna om övergångsbestämmelser för avtal som tilldelats före ikraftträdandet av förordning (EG) nr 1370/2007 och för avtal som tilldelats under de övergångsperioder som anges i artikel 8.

2.8.1.   
  Artikel 8.3 b och c Maximal varaktighet på 30 år

I artikel 8.3 b och c anges att avtal om allmän trafik som tilldelats ”före den 26 juli 2000 på grundval av ett annat förfarande än ett rättvist konkurrensutsatt anbudsförfarande” eller som tilldelats ”från och med den 26 juli 2000 och före den 3 december 2009, på grundval av ett rättvist konkurrensutsatt anbudsförfarande [...] får fortsätta tills de löper ut, dock högst 30 år”.

Även om denna bestämmelse inte uttryckligen anger från vilken tidpunkt den maximala perioden på 30 år ska beräknas, ansåg unionsdomstolarna att denna period börjar löpa den dag då förordning (EG) nr 1370/2007 (56) träder i kraft. Med tanke på att förordningen trädde i kraft den 3 december 2009 får följaktligen alla avtal om allmän trafik som omfattas av bestämmelserna i artikel 8.3 b och c fortsätta att gälla senast till och med den 3 december 2039.

2.8.2.   
  Artikel 8.3 d Vad innebär det att ”löptiden är begränsad och motsvarar de löptider som anges i artikel 4”

I artikel 8.3 d anges att avtal om allmän trafik som tilldelats ”från och med den 26 juli 2000 och före den 24 december 2017 på grundval av ett annat förfarande än ett rättvist konkurrensutsatt anbudsförfarande [...] får fortsätta att gälla till slutet av sin löptid, förutsatt att löptiden är begränsad och motsvarar de löptider som anges i artikel 4”.

Kommissionen anser att begreppet ”jämförbar med de tidsperioder som anges i artikel 4” bör tolkas restriktivt för att säkerställa att medlemsstaterna arbetar för att uppnå målen i förordning (EG) nr 1370/2007 från och med den dag då den träder i kraft den 3 december 2009. Kommissionen anser därför att det vore rimligt att anse att löptiden för avtal om allmän trafik bör vara mycket lik den som anges i artikel 4.

---

(1)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: Strategi för hållbar och smart mobilitet – att sätta EU-transporterna på rätt spår för framtiden (COM(2020) 789 final), 9.12.2020.

(2)  EUT L 315, 3.12.2007, s. 1.

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/2338 av den 14 december 2016 om ändring av förordning (EG) nr 1370/2007 vad gäller öppnandet av marknaden för inrikes persontrafik på järnväg (EUT L 354, 23.12.2016, s. 22).

(4)  Det fjärde järnvägspaketet består av sex lagstiftningstexter som syftar till att fullborda den inre marknaden för järnvägstjänster. Se https://transport.ec.europa.eu/transport-modes/rail/railway-packages/fourth-railway-package-2016_en.

(5)  Meddelande från kommissionen om tolkningsriktlinjer för förordning (EG) nr 1370/2007 om kollektivtrafik på järnväg och väg av den 29 mars 2014 (EUT C 92, 29.3.2014, s. 1).

(6)  EUT L 94, 28.3.2014, s. 65.

(7)  EUT L 94, 28.3.2014, s. 243.

(8)  EUT L 94, 28.3.2014, s. 1.

(9)  Det bör noteras att förordning (EG) nr 1370/2007 fortfarande hänvisar till direktiven 2004/17/EG och 2004/18/EG, som sedan dess har upphävts och ersatts av direktiven 2014/24/EU och 2014/25/EU. Alla dessa hänvisningar bör förstås som hänvisningar till de nya direktiven.

(10)  Artikel 10.3 i direktiv 2014/23/EU.

(11)  EGT L 364, 12.12.1992, s. 7.

(12)  Meddelande från kommissionen om tolkningen av rådets förordning (EEG) nr 3577/92 om tillämpning av principen om frihet att tillhandahålla tjänster på sjötransportområdet inom medlemsstaterna (cabotage) (COM(2014) 232 final), 22.4.2014.

(13)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 32.

(14)  Dom av den 24 juli 2003, Altmark Trans, C-280/00, EU:C:2003:415 (Altmarkdomen).

(15)  Dom av den 29 november 2018, ARFEA/Europeiska kommissionen, T-720/16, EU:T:2018:853, punkt 88, dom av den 24 november 2020, Viasat Broadcasting UK Ltd, C-445/19, EU:C:2020:952, punkt 33.

(16)  Dom av den 12 februari 2008, BUPA m.fl./Europeiska kommissionen, T-289/03, EU:T:2008:29, punkt 168.

(17)  Detta synsätt stämmer överens med kommissionens allmänna synsätt på tjänster av allmänt ekonomiskt intresse inom andra sektorer. Se särskilt punkt 48 i meddelandet från kommissionen om tillämpningen av Europeiska unionens regler om statligt stöd på ersättning för tillhandahållande av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (meddelandet om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse) (EUT C 8, 11.1.2012, s. 4).

(18)  Se särskilt dom av den 1 mars 2017, Société nationale maritime Corse Méditerranée (SNCM)/Europeiska kommissionen, T-454/13, EU:T:2017:134, punkt 134 (SNCM-domen).

(19)  Dom av den 1 mars 2017, Frankrike/Europeiska kommissionen, T-366/13, ECLI:EU:T:2017:135, punkt 105.

(20)  SNCM-domen, punkt 134.

(21)  Dom av den 18 januari 2017, Andersen/Europeiska kommissionen, T-92/11 RENV, EU:T:2017:14, punkt 70. Tribunalen hänvisar till järnvägstransporternas särdrag som nämns i skäl 25 i förordning (EG) nr 1370/2007. I det skälet hänvisas till de särskilda frågorna om investeringsbörda och investeringskostnader.

(22)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1795 av den 20 november 2018 om fastställande av förfarande och kriterier för tillämpningen av bedömningen av ekonomisk jämvikt i enlighet med artikel 11 i direktiv 2012/34/EU (EUT L 294, 21.11.2018, s. 5).

(23)  För ett fall av mätning i tidtabellskilometer, se dom av den 27 oktober 2016, Hörmann Reisen, C-292/15, EU:C:2016:817 (domen i målet Hörmann Reisen).

(24)  Se, för ett liknande resonemang, domen i målet Hörmann Reisen, punkterna 34–48.

(25)  EGT L 82, 22.3.2001, s. 16.

(26)  I enlighet med unionsdomstolarnas rättspraxis är direktiv 2001/23/EG tillämpligt på en överlåtelse av företag som sker efter ett anbudsförfarande för tilldelning av ett avtal om allmän trafik. Inom verksamhetssektorer som bygger på materiella tillgångar, såsom buss- eller järnvägstransporter, är direktiv 2001/23/EG tillämpligt om betydande materiella tillgångar överförs. Förekomsten av en överlåtelse i den mening som avses i direktiv 2001/23/EG utgör inte något hinder för att ägandet av de materiella tillgångarna som tidigare användes av en överlåtare och som övertagits av en mottagare inte överlåts, exempelvis om de materiella tillgångarna som övertagits av den nya entreprenören inte tillhörde föregångaren utan tillhandahölls av den upphandlande myndigheten. Se, för ett liknande resonemang, dom av den 20 november 2003, Abler, C-340/01, EU:C:2003:629 och även dom av den 26 november 2015, ADIF, C-509/14, EU:C:2015:781.

(27)  Detta kan omfatta funktionella stadsområden som består av en stad och dess pendlingszon.

(28)  Dom av den 13 november 2008, Coditel Brabant, C-324/07, EU:C:2008:621, punkt 30.

(29)  Generaladvokatens förslag till avgörande, framlagt den 25 oktober 2018 i de förenade målen C-350/17 och C-351/17, Mobit, EU:C:2018:869, punkt 104.

(30)  Dom av den 21 mars 2019, Rhein-Sieg-Kreis, de förenade målen C-266/17 och C-267/17, EU:C:2019:241.

(31)  Se, ex multis, dom av den 18 januari 2001, Europeiska gemenskapernas kommission mot Konungariket Spanien, C-83/99, EU:C:2001:31, punkt 19 och dom av den 7 juli 2022, Pricoforest SRL/Inspectoratul de Stat pentru Controlul în Transportul Rutier (ISCTR), C-13/21, EU:C:2022:531, punkt 30.

(32)  MOVE-PSO-REGULATION@ec.europa.eu.

(33)  Kommissionens rekommendation av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag (EUT L 124, 20.5.2003, s. 36).

(34)  MOVE-PSO-REGULATION@ec.europa.eu.

(35)  Se artiklarna 32 och 72 i direktiv 2014/24/EU och artiklarna 50 och 89 i direktiv 2014/25/EU.

(36)  Se t.ex. skäl 20 i förordning (EG) nr 1370/2007: ”Om en myndighet beslutar att anförtro en uppgift som gäller en tjänst av allmänt intresse åt tredje part, måste kollektivtrafikföretaget väljas ut i överensstämmelse med gemenskapsrätten om offentlig upphandling och koncessioner, som har sin grund i artiklarna 43–49 i fördraget, och med principen om insyn och principen om lika behandling”.

(37)  Dom av den 5 oktober 2000, Europeiska gemenskapernas kommission/Republiken Frankrike, C-337/98, EU:C:2000:543, punkterna 44 och 46, Dom av den 19 juni 2008, pressetext Nachrichtenagentur, C-454/06, EU:C:2008:351, punkt 34 och dom av den 13 april 2010, Wall, C-91/08, EU:C:2010:182, punkterna 37 och 38 (Walldomen). Dom av den 14 maj 2020, T-Systems Magyarország Zrt., C-263/19, EU:C:2020:373, punkt 61. Unionsdomstolarnas rättspraxis beaktades också vid fastställandet av de villkor enligt vilka ändringar av ett kontrakt under dess fullgörande kräver ett nytt upphandlingsförfarande enligt artikel 72 i direktiv 2014/24/EU och artikel 89 i direktiv 2014/25/EU. Liknande bestämmelser fastställs också i artikel 43 i direktiv 2014/23/EU.

(38)  Dom av den 19 juni 2008, pressetext Nachrichtenagentur, C-454/06, EU:C:2008:351, punkterna 35–37, Wall-domen punkt 38, Dom av den 7 september 2016, Finn Frogne, C-549/14, EU:C:2016:634, punkt 28, Domstolens dom av den 3 oktober 2019 i mål C-267/18, Delta Antrepriză de Construcță i Montaj 93, EU:C:2019:826, punkt 33.

(39)  Unionsdomstolarna påpekade i domen i målet Wall att ett byte av underleverantör, även om möjligheten till en ändring föreskrivs i kontraktet, i undantagsfall kan utgöra en väsentlig ändring av en av de väsentliga bestämmelserna i ett koncessionsavtal, när användningen av en underleverantör i stället för en annan, med hänsyn till de berörda tjänsternas särdrag, var en avgörande faktor vid ingåendet av avtalet, vilket det under alla omständigheter ankommer på den hänskjutande domstolen att kontrollera.

(40)  Artikel 72 i direktiv 2014/24/EU och artikel 89 i direktiv 2014/25/EU.

(41)  I synnerhet kommissionens beslut om tillämpningen av artikel 106.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på statligt stöd i form av ersättning för allmännyttiga tjänster som beviljas vissa företag som fått i uppdrag att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (EUT L 7, 11.1.2012, s. 3) och Europeiska unionens rambestämmelser för statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster (EUT C 8, 11.1.2012, s. 15).

(42)  Kommissionens förordning (EU) nr 360/2012 om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 på stöd av mindre betydelse som beviljas företag som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (EUT L 114, 26.4.2012, s. 8) är dock tillämplig på stöd som beviljas företag som tillhandahåller landtransporttjänster, med undantag för stöd som beviljas företag som utför godstransporter på väg för annans räkning (se skäl 7 och artikel 1.2 g i förordning (EU) nr 360/2012).

(43)  Artikel 2a.2.

(44)  Se Altmarkdomen, särskilt avsnitt 3 i meddelandet om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

(45)  Punkt 69 i meddelandet om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

(46)  I meddelandet om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse ges ytterligare vägledning om vad som ska anses vara ett ”typiskt företag, välskött och tillräckligt utrustat med materiella resurser för att kunna uppfylla de krav som tillhandahållandet av en allmännyttig tjänst ställer”. Se särskilt punkterna 70–76.

(47)  Det finns fortfarande stora skillnader mellan de nationella järnvägsmarknaderna (vilket framhålls i den sjunde rapporten om övervakning av utvecklingen av järnvägsmarknaden, som offentliggjordes av kommissionen i januari 2021) samt mycket betydande statliga ingripanden som snedvrider priserna på denna marknad. Se https://ec.europa.eu/transport/modes/rail/market/market_monitoring_en.

(48)  Detta innebär att det inte alltid är möjligt att använda den genomsnittliga vinstmarginalen i sektorn som riktmärke. Avtalets särdrag och särskilt den risk som avtalet medför kan kräva en justering av vinstmarginalen i ett enskilt fall för att säkerställa att denna vinstmarginal förblir rimlig.

(49)  Särskilt punkt 7 i bilagan till förordning (EG) nr 1370/2007.

(50)  Artikel 6 om särredovisning för järnvägsföretag och järnvägsinfrastrukturförvaltare.

(51)  Dom av den 20 september 2018, Stefan Rudigier, C-518/17, EU:C:2018:757 (Rudigiterdomen).

(52)  I enlighet med Rudigiterdomen.

(53)  Se, för ett liknande resonemang, dom av den 12 oktober 1978, kommissionen och Belgien, C-156/77, punkt 10, och dom av den 21 juli 2016, Dilly’s Wellnesshotel GmbH, C-493/14, ECLI:EU:C:2016:577, punkt 38.

(54)  Verktyget finns tillgängligt på alla EU-språk på adressen https://enotices.ted.europa.eu.

(55)  Dom av den 24 oktober 2019, Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato, C-515/18, EU:C:2019:893.

(56)  Dom av den 19 mars 2020, Compañía de Tranvías de La Coruña, C-45/19, EU:C:2020:224.

---

BILAGA

Medlemsstater med en marknadsvolym av persontrafik på järnväg på mindre än 23 miljoner tågkilometer i december 2017

Bulgarien

Estland

Grekland

Kroatien

Irland

Litauen

Luxemburg

Lettland

Slovenien

---

| 26.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 222/28 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 222/28

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.10865 – ASTORG / IPCOM)

(Text av betydelse för EES)

(2023/C 222/02)

Kommissionen beslutade den 30 augusti 2022 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32022M10865. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32022M10865. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 26.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 222/29 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 222/29

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.10886 – INEOS / SINOPEC / SHANGHAI SECCO PETROCHEMICAL)

(Text av betydelse för EES)

(2023/C 222/03)

Kommissionen beslutade den 25 oktober 2022 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32022M10886. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32022M10886. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 26.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 222/30 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 222/30

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.10958 – CARLYLE / GARNICA)

(Text av betydelse för EES)

(2023/C 222/04)

Kommissionen beslutade den 29 november 2022 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32022M10958. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32022M10958. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 26.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 222/31 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 222/31

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.11101 – CEPSA / BOH / BWT)

(Text av betydelse för EES)

(2023/C 222/05)

Kommissionen beslutade den 14 juni 2023 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32023M11101. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32023M11101. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 26.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 222/32 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 222/32

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.10823 – CLEARLAKE / TA ASSOCIATES / EPHESOFT)

(Text av betydelse för EES)

(2023/C 222/06)

Kommissionen beslutade den 12 augusti 2022 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32022M10823. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32022M10823. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 26.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 222/33 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 222/33

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.10674 – INTERPARKING SERVIZI / OSR / PARKING LOT JV)

(Text av betydelse för EES)

(2023/C 222/07)

Kommissionen beslutade den 11 maj 2022 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32022M10674. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32022M10674. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 26.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 222/34 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 222/34

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.11110 – EFMS / PSPIB / RADIUS)

(Text av betydelse för EES)

(2023/C 222/08)

Kommissionen beslutade den 7 juni 2023 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32023M11110. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32023M11110. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 26.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 222/35 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 222/35

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.11030 – AWARE SUPER / ABP / DV4 / OMERS / REAL ESTATE JV)

(Text av betydelse för EES)

(2023/C 222/09)

Kommissionen beslutade den 13 juni 2023 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32023M11030. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32023M11030. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 26.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 222/36 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 222/36

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.10879 – EMZ PARTNERS / IK INVESTMENT / OAKLEY CAPITAL / MR VALENTIN SCHÜTT / WISHCARD)

(Text av betydelse för EES)

(2023/C 222/10)

Kommissionen beslutade den 27 september 2022 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32022M10879. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32022M10879. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 26.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 222/37 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 222/37

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.11131 – PIERER / LEONI)

(Text av betydelse för EES)

(2023/C 222/11)

Kommissionen beslutade den 13 juni 2023 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32023M11131. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32023M11131. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

| 26.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 222/38 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 222/38

---

Meddelande till ”RT Balkan”, ”Oriental Review”, ”Tsargrad”, ”New Eastern Outlook” och ”Katehon” om deras uppförande på förteckningen i rådets beslut 2014/512/Gusp om restriktiva åtgärder med hänsyn till Rysslands åtgärder som destabiliserar situationen i Ukraina och rådets förordning (EU) nr 833/2014 om restriktiva åtgärder mot bakgrund av Rysslands åtgärder som destabiliserar situationen i Ukraina

(2023/C 222/12)

Rådet har uppfört de ovannämnda enheterna på förteckningen i bilaga IX till rådets beslut 2014/512/Gusp (1) om restriktiva åtgärder med hänsyn till Rysslands åtgärder som destabiliserar situationen i Ukraina och i bilaga XV till rådets förordning (EU) nr 833/2014 om restriktiva åtgärder mot bakgrund av Rysslands åtgärder som destabiliserar situationen i Ukraina (2) i syfte att tillämpa dessa åtgärder från och med den 1 oktober 2023 med förbehåll för ett beslut av rådet efter prövning av berörda sakförhållanden.

De berörda enheterna underrättas härmed om att de, före den 3 juli 2023, får lämna in en begäran till rådet om att få ta del av informationen om uppförandet på förteckningen till följande adress:

| Europeiska unionens råd |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi 175/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Europeiska unionens råd

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi 175/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

---

(1)  EUT L 229, 31.7.2014, s. 13.

(2)  EUT L 229, 31.7.2014, s. 1.

---

| 26.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 222/39 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 222/39

---

Meddelande till de fysiska eller juridiska personer, enheter och organ som är föremål för de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2014/145/Gusp, ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2023/1218, och i rådets förordning (EU) nr 269/2014, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2023/1216, om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende

(2023/C 222/13)

Följande information lämnas för kännedom till de personer, enheter och organ som anges i bilagan till rådets beslut 2014/145/Gusp (1), ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2023/1218 (2), och i bilaga I till rådets förordning (EU) nr 269/2014 (3), genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2023/1216 (4), om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende.

Europeiska unionens råd har beslutat att dessa personer, enheter och organ ska föras upp på förteckningen över personer, enheter och organ som är föremål för restriktiva åtgärder enligt beslut 2014/145/Gusp och förordning (EU) nr 269/2014 om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende. Skälen till att dessa personer, enheter och organ ska föras upp på förteckningen framgår av de relevanta posterna i bilagorna i fråga.

Dessa personer, enheter och organ uppmärksammas på möjligheten att vända sig till de behöriga myndigheter i medlemsstaten/medlemsstaterna i fråga som anges på webbplatserna i bilaga II till förordning (EU) nr 269/2014 med en ansökan om tillstånd att få använda frysta tillgångar för grundläggande behov eller särskilda betalningar (jfr artikel 4 i förordningen).

De berörda personerna, enheterna och organen kan inkomma med en begäran till rådet före den 14 juli 2023, åtföljd av styrkande handlingar, om omprövning av beslutet att föra upp dem på den ovannämnda förteckningen. Begäran ska sändas till följande adress:

Europeiska unionens råd

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi 175/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

De personer, enheter och organ som berörs uppmärksammas också på möjligheten att väcka talan mot rådets beslut vid Europeiska unionens tribunal i enlighet med villkoren i artiklarna 275 andra stycket och 263 fjärde och sjätte styckena i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

---

(1)  EUT L 78, 17.3.2014, s. 16.

(2)  EUT L 159 I, 23.6.2023, s. 526.

(3)  EUT L 78, 17.3.2014, s. 6.

(4)  EUT L 159 I, 23.6.2023, s. 335.

---

| 26.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 222/40 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 222/40

---

Meddelande till de fysiska eller juridiska personer, enheter och organ som är föremål för de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2014/145/Gusp, ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2023/1218, och i rådets förordning (EU) nr 269/2014, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2023/1216, om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende

(2023/C 222/14)

Följande information lämnas för kännedom till de personer, enheter och organ som anges i bilagan till rådets beslut 2014/145/Gusp (1), ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2023/1218 (2), och i bilaga I till rådets förordning (EU) nr 269/2014 (3), genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2023/1216 (4), om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende.

Enligt artikel 9.2 i förordning (EU) nr 269/2014 ska de personerna, enheterna eller organen före den 1 september 2022 eller inom sex veckor från datumet för uppförandet på förteckningen i bilaga I, beroende på vilket som inträffar sist, lämna uppgifter om penningmedel eller ekonomiska resurser inom en medlemsstats jurisdiktion som tillhör, ägs, innehas eller kontrolleras av dem till den behöriga myndigheten i den medlemsstat där dessa penningmedel eller ekonomiska resurser finns. De måste samarbeta med den nationella behöriga myndigheten vid alla kontroller av dessa uppgifter. Underlåtenhet att följa dessa krav kommer att betraktas som ett kringgående av åtgärderna om frysning av penningmedel eller ekonomiska resurser.

Rapporterade uppgifter ska skickas till den behöriga myndigheten i relevant medlemsstat via myndighetens webbplats (se bilaga II till förordning (EU) nr 269/2014) (5).

---

(1)  EUT L 78, 17.3.2014, s. 16.

(2)  EUT L 159 I, 23.6.2023, s. 526.

(3)  EUT L 78, 17.3.2014, s. 6.

(4)  EUT L 159 I, 23.6.2023, s. 335.

(5)  Den senaste konsoliderade versionen finns på https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=CELEX%3A02014R0269-20230426

---

| 26.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 222/41 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 222/41

---

Meddelande till registrerade som är föremål för restriktiva åtgärder enligt rådets beslut 2014/145/Gusp och rådets förordning (EU) nr 269/2014 om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende

(2023/C 222/15)

De registrerade ombedes uppmärksamma följande information i enlighet med artikel 16 i Europaparlamentets och rådets i förordning (EU) 2018/1725 (1).

De rättsliga grunderna för denna behandling är rådets beslut 2014/145/Gusp (2), ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2023/1218 (3), och förordning (EU) nr 269/2014 (4), genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2023/1216 (5).

Den personuppgiftsansvarige för denna behandling är Europeiska unionens råd, som företräds av generaldirektören för generaldirektoratet för yttre förbindelser (Relex) vid rådets generalsekretariat, och den avdelning som har anförtrotts behandlingen är direktoratet för övergripande och globala frågor (Relex.1), som kan kontaktas på följande adress:

| Europeiska unionens råd |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi 175/Wetstraat 175 |
| 1048 Bryssel |
| BELGIEN |

Europeiska unionens råd

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi 175/Wetstraat 175

1048 Bryssel

BELGIEN

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Generalsekretariatets dataskyddsombud kan kontaktas på:

Dataskyddsombudet

data.protection@consilium.europa.eu

Syftet med behandlingen är att upprätta och uppdatera en förteckning över personer som är föremål för restriktiva åtgärder enligt beslut 2014/145/Gusp, ändrat genom beslut (Gusp) 2023/1218, och förordning (EU) nr 269/2014, genomförd genom genomförandeförordning (EU) 2023/1216.

De registrerade är de fysiska personer som uppfyller kriterierna för uppförande på förteckningen i beslut 2014/145/Gusp och förordning (EU) nr 269/2014.

De personuppgifter som samlats in omfattar uppgifter som är nödvändiga för en korrekt identifiering av den berörda personen, redogörelsen för skälen och andra uppgifter med koppling till skälen för uppförandet på förteckningen.

De rättsliga grunderna för hanteringen av personuppgifter är de rådsbeslut som antagits i enlighet med artikel 29 i EU-fördraget och de rådsförordningar som antagits i enlighet med artikel 215 i EUF-fördraget där fysiska personer (registrerade) förtecknas, tillgångar fryses och reserestriktioner införs.

Behandlingen är nödvändig för att utföra en uppgift av allmänt intresse i enlighet med artikel 5.1 a och för att fullgöra sådana rättsliga förpliktelser som fastställs i de ovannämnda rättsakterna och som åvilar den personuppgiftsansvarige i enlighet med artikel 5.1 b i förordning (EU) 2018/1725.

Behandlingen är nödvändig av hänsyn till ett viktigt allmänt intresse i enlighet med artikel 10.2 g i förordning (EU) 2018/1725.

Rådet får inhämta personuppgifter om registrerade från medlemsstaterna och/eller Europeiska utrikestjänsten. Mottagarna av personuppgifterna är medlemsstaterna, Europeiska kommissionen och Europeiska utrikestjänsten.

Alla personuppgifter som behandlas av rådet inom ramen för autonoma EU-sanktioner kommer att bevaras i fem år från och med den dag då den registrerade har avförts från förteckningen över personer som är föremål för frysningen av tillgångar eller åtgärdens giltighetstid har löpt ut eller, om talan väcks vid domstolen, tills en slutlig dom har meddelats. Personuppgifter i handlingar som registrerats av rådet sparas av rådet för arkivändamål av allmänt intresse i den mening som avses i artikel 4.1 e i förordning (EU) 2018/1725.

Rådet kan behöva utbyta personuppgifter om en registrerad med ett tredjeland eller en internationell organisation i samband med rådets införlivande av uppföranden som FN gjort på sin förteckning eller inom ramen för internationellt samarbete när det gäller EU:s politik för restriktiva åtgärder.

I avsaknad av ett beslut om adekvat skyddsnivå eller lämpliga skyddsåtgärder grundar sig överföringen av personuppgifter till ett tredjeland eller en internationell organisation på följande villkor, i enlighet med artikel 50 i förordning (EU) 2018/1725:

| — | Överföringen är nödvändig av viktiga skäl som rör allmänintresset. |
| --- | --- |

—

Överföringen är nödvändig av viktiga skäl som rör allmänintresset.

| — | Överföringen är nödvändig för att kunna fastställa, göra gällande eller försvara rättsliga anspråk. |
| --- | --- |

—

Överföringen är nödvändig för att kunna fastställa, göra gällande eller försvara rättsliga anspråk.

Inget automatiserat beslutsfattande ingår i behandlingen av den registrerades personuppgifter.

Registrerade har rätt till information och rätt att få tillgång till sina personuppgifter. De har också rätt att få sina uppgifter korrigerade och kompletterade. Under vissa omständigheter kan de även ha rätt att få sina personuppgifter raderade, att göra invändningar mot behandlingen av deras personuppgifter eller att begära att behandlingen ska begränsas.

De registrerade kan utöva dessa rättigheter genom att skicka ett e-postmeddelande till den personuppgiftsansvarige med en kopia till dataskyddsombudet på e-postadressen ovan.

De registrerade ska till sin begäran bifoga en kopia av en identitetshandling för att bekräfta sin identitet (id-kort eller pass). Denna handling ska innehålla ett identifikationsnummer, utfärdandeland, giltighetstid, namn, adress och födelsedatum. Andra uppgifter på identitetshandlingen, t.ex. foto eller personliga kännetecken, får döljas.

Registrerade har rätt att lämna in ett klagomål till Europeiska datatillsynsmannen i enlighet med förordning (EU) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

Dessförinnan rekommenderas de registrerade att först försöka få problemet åtgärdat genom att kontakta den personuppgiftsansvarige och/eller rådets dataskyddsombud.

Utan att det påverkar något rättsmedel, administrativt prövningsförfarande eller prövningsförfarande utanför domstol får registrerade lämna in ett klagomål till Europeiska datatillsynsmannen i enlighet med förordning (EU) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  EUT L 295, 21.11.2018, s. 39.

(2)  EUT L 78, 17.3.2014, s. 16.

(3)  EUT L 159 I, 23.6.2023, s. 526.

(4)  EUT L 78, 17.3.2014, s. 6.

(5)  EUT L 159 I, 23.6.2023, s. 335.

---

Europeiska kommissionen

| 26.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 222/43 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 222/43

---

Eurons växelkurs (1)

22 juni 2023

(2023/C 222/16)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,0985 |
| JPY | japansk yen | 156,05 |
| DKK | dansk krona | 7,4486 |
| GBP | pund sterling | 0,86115 |
| SEK | svensk krona | 11,7224 |
| CHF | schweizisk franc | 0,9825 |
| ISK | isländsk krona | 148,50 |
| NOK | norsk krona | 11,5990 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 23,683 |
| HUF | ungersk forint | 369,43 |
| PLN | polsk zloty | 4,4253 |
| RON | rumänsk leu | 4,9631 |
| TRY | turkisk lira | 26,6249 |
| AUD | australisk dollar | 1,6194 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4463 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,5987 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,7698 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,4741 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 424,62 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 20,2575 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,8866 |
| IDR | indonesisk rupiah | 16 425,99 |
| MYR | malaysisk ringgit | 5,1091 |
| PHP | filippinsk peso | 61,133 |
| RUB | rysk rubel | |
| THB | thailändsk baht | 38,535 |
| BRL | brasiliansk real | 5,2331 |
| MXN | mexikansk peso | 18,8431 |
| INR | indisk rupie | 90,0300 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,0985

JPY

japansk yen

156,05

DKK

dansk krona

7,4486

GBP

pund sterling

0,86115

SEK

svensk krona

11,7224

CHF

schweizisk franc

0,9825

ISK

isländsk krona

148,50

NOK

norsk krona

11,5990

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

23,683

HUF

ungersk forint

369,43

PLN

polsk zloty

4,4253

RON

rumänsk leu

4,9631

TRY

turkisk lira

26,6249

AUD

australisk dollar

1,6194

CAD

kanadensisk dollar

1,4463

HKD

Hongkongdollar

8,5987

NZD

nyzeeländsk dollar

1,7698

SGD

singaporiansk dollar

1,4741

KRW

sydkoreansk won

1 424,62

ZAR

sydafrikansk rand

20,2575

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,8866

IDR

indonesisk rupiah

16 425,99

MYR

malaysisk ringgit

5,1091

PHP

filippinsk peso

61,133

RUB

rysk rubel

THB

thailändsk baht

38,535

BRL

brasiliansk real

5,2331

MXN

mexikansk peso

18,8431

INR

indisk rupie

90,0300

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 26.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 222/44 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 222/44

---

Eurons växelkurs (1)

23 juni 2023

(2023/C 222/17)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,0884 |
| JPY | japansk yen | 155,84 |
| DKK | dansk krona | 7,4485 |
| GBP | pund sterling | 0,85479 |
| SEK | svensk krona | 11,6750 |
| CHF | schweizisk franc | 0,9773 |
| ISK | isländsk krona | 148,90 |
| NOK | norsk krona | 11,8565 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 23,654 |
| HUF | ungersk forint | 369,90 |
| PLN | polsk zloty | 4,4238 |
| RON | rumänsk leu | 4,9538 |
| TRY | turkisk lira | 27,4781 |
| AUD | australisk dollar | 1,6285 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4380 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,5216 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,7758 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,4726 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 425,92 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 20,3652 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,8141 |
| IDR | indonesisk rupiah | 16 337,69 |
| MYR | malaysisk ringgit | 5,0899 |
| PHP | filippinsk peso | 60,696 |
| RUB | rysk rubel | |
| THB | thailändsk baht | 38,323 |
| BRL | brasiliansk real | 5,2235 |
| MXN | mexikansk peso | 18,7706 |
| INR | indisk rupie | 89,2205 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,0884

JPY

japansk yen

155,84

DKK

dansk krona

7,4485

GBP

pund sterling

0,85479

SEK

svensk krona

11,6750

CHF

schweizisk franc

0,9773

ISK

isländsk krona

148,90

NOK

norsk krona

11,8565

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

23,654

HUF

ungersk forint

369,90

PLN

polsk zloty

4,4238

RON

rumänsk leu

4,9538

TRY

turkisk lira

27,4781

AUD

australisk dollar

1,6285

CAD

kanadensisk dollar

1,4380

HKD

Hongkongdollar

8,5216

NZD

nyzeeländsk dollar

1,7758

SGD

singaporiansk dollar

1,4726

KRW

sydkoreansk won

1 425,92

ZAR

sydafrikansk rand

20,3652

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,8141

IDR

indonesisk rupiah

16 337,69

MYR

malaysisk ringgit

5,0899

PHP

filippinsk peso

60,696

RUB

rysk rubel

THB

thailändsk baht

38,323

BRL

brasiliansk real

5,2235

MXN

mexikansk peso

18,7706

INR

indisk rupie

89,2205

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 26.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 222/45 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 222/45

---

Förteckning över hamnar i EU-medlemsstater där landning och omlastning av fiskeriprodukter tillåts och hamntjänster är tillgängliga för tredjelands fiskefartyg, i enlighet med artikel 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1005/2008. Förteckning över hamnar i Nordirland där landning och omlastning av fiskeriprodukter tillåts och hamntjänster är tillgängliga för tredjelands fiskefartyg, i enlighet med protokollet om Irland/Nordirland till avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen

(2023/C 222/18)

Denna förteckning offentliggörs i enlighet med artikel 5.4 i rådets förordning (EG) nr 1005/2008 av den 29 september 2008 (1).

| Medlemsstat | Utsedda hamnar |
| --- | --- |
| | |
| Belgien | Oostende
  Zeebrugge |
| | |
| Bulgarien | Бургас (Burgas)
  Варна (Varna) |
| | |
| Danmark | Ålborg
  Århus
  Esbjerg
  Fredericia
  Frederikshamn  (2), (14), (15)

  Hanstholm
  Hirtshals
  Hvide Sande  (2), (14), (15)

  Köpenhamn
  Skagen
  Strandby  (2), (14), (15)

  Thyborøn  (2), (14), (15) |
| | |
| Tyskland | Bremerhaven
  Cuxhaven
  Rostock (omlastningar är inte tillåtna)
  Sassnitz/Mukran (omlastningar är inte tillåtna) |
| | |
| Estland | För närvarande inga |
| | |
| Irland | Killybegs  (2), (3)

  Castletown Berehaven  (2), (3)

  Bunagee  (2), (3), (8), (13)(omlastningar är inte tillåtna)
  Burtonport  (2), (3), (8), (9) (omlastningar är inte tillåtna)
  Dunmore East  (2), (3), (8), (10) (omlastningar är inte tillåtna)
  Glengad  (2), (3), (8), (13) (omlastningar är inte tillåtna)
  Greencastle  (2), (3), (8), (13) (omlastningar är inte tillåtna)
  Howth  (2), (3), (8), (10) (omlastningar är inte tillåtna)
  Malin Head  (2), (3), (8), (13)(omlastningar är inte tillåtna)
  Moville  (2), (3), (8), (11) (omlastningar är inte tillåtna)
  Quigley’s Point  (2), (3), (8), (12) (omlastningar är inte tillåtna)
  Rathmullan  (2), (3), (8), (9) (omlastningar är inte tillåtna)
  Rossaveal  (2), (3), (8), (10) (omlastningar är inte tillåtna) |
| Grekland | Πειραιάς (Pireus)
  Θεσσαλονίκη (Thessaloniki) |
| | |
| Spanien | A Coruña
  A Pobra do Caramiñal
  Algeciras
  Alicante
  Almería
  Arrecife
  Barbate (2) (omlastningar och landningar är inte tillåtna)
  Barcelona
  Bilbao
  Burela
  Cádiz
  Cartagena
  Castellón
  Celeiro
  Gijón
  Huelva
  Las Palmas de Gran Canaria
  Málaga
  Marín
  Palma de Mallorca (2)

  Pasaia (Pasajes)
  Puerto del Rosario
  Ribeira
  Santa Cruz de Tenerife
  Santander
  Tarragona
  Valencia
  Vigo (Hamnområdet)
  Vilagarcía de Arousa |
| | |
| Frankrike | Den europeiska delen av Frankrike:
  Dunkerque
  Boulogne
  Le Havre
  Caen (2)

  Cherbourg en Cotentin (2)

  Barneville-Carteret
  Granville (2)

  Saint-Malo
  Roscoff (2)

  Brest
  Douarnenez (2)

  Concarneau (2)

  Lorient (2)

  Nantes - Saint-Nazaire (2)

  La Rochelle (2)

  Rochefort sur Mer (2)

  Port la Nouvelle (2)

  Sète
  Marseille Port
  Utomeuropeiska Frankrike:
  Le Port (Réunion)
  Fort de France (Martinique)  (2)

  Port de Jarry (Guadeloupe)  (2)

  Port du Larivot (Franska Guyana)  (2) |
| | |
| Kroatien | Ploče
  Rijeka
  Zadar – Gaženica
  Split – Sjeverna luka |
| | |
| Italien | Ancona
  Brindisi
  Civitavecchia
  Fiumicino (2)

  Genua
  Gioia Tauro
  La Spezia
  Livorno
  Neapel
  Olbia
  Palermo
  Ravenna
  Reggio Calabria
  Salerno
  Taranto
  Trapani
  Trieste
  Venedig |
| | |
| Cypern | Λεμεσός (Limassol) |
| | |
| Lettland | Rīga
  Ventspils |
| | |
| Litauen | Klaipėda |
| | |
| Malta | Valletta (Deepwater Quay, Laboratory Wharf, Magazine Wharf)
  Marsaxlokk Port (MT DIS Malta Freeport Distripark, MT MAR Marsaxlokk) |
| | |
| Nederländerna | Vlissingen
  Scheveningen (2)

  Ijmuiden
  Harlingen
  Eemshaven
  Den Helder (2)

  Velsen (6)

  Amsterdam (6)

  Rotterdam (6)

  Stellendam (7)

  Den Oever (7)

  Oudeschild (7)

  Urk (7)

  Lauwersoog (7)

  Yerseke (7) |
| |
| Polen | Gdańsk
  Gdynia
  Szczecin
  Świnoujście (2) |
| | |
| Portugal | Aveiro [PT AVE 1] (2)

  Caniçal [PT CNL 1]
  Horta [PT HOR 1] (2)

  Lissabon [PT LIS 1]
  Peniche [PT PEN 1] (2)

  Ponta Delgada [PT PDL 1]
  Porto [PT OPO 1]
  Setúbal [PT SET 1] (2)

  Sines [PT SIE 1]
  Viana do Castelo [PT VDC 1] (2) |
| | |
| Rumänien | Constanța |
| | |
| Slovenien | För närvarande inga |
| | |
| Finland | Helsingfors (omlastningar är inte tillåtna) |
| | |
| Sverige | |
| | Ellös (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (omlastningar är inte tillåtna)
  Göteborg (3)
  ,
   (4)

  Karlskrona Handelshamnen  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (omlastningar är inte tillåtna)
  Kungshamn (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (omlastningar är inte tillåtna)
  Lysekil (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (omlastningar är inte tillåtna)
  Nogersund (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (omlastningar är inte tillåtna)
  Rönnäng (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (omlastningar är inte tillåtna)
  Simrishamn (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (omlastningar är inte tillåtna)
  Slite (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (omlastningar är inte tillåtna)
  Smögen (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (omlastningar är inte tillåtna)
  Strömstad (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (omlastningar är inte tillåtna)
  Trelleborg (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (omlastningar är inte tillåtna)
  Träslövsläge (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (omlastningar är inte tillåtna)
  Västervik (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (omlastningar är inte tillåtna) |
| | |

Medlemsstat

Utsedda hamnar

Belgien

Oostende

Zeebrugge

Bulgarien

Бургас (Burgas)

Варна (Varna)

Danmark

Ålborg

Århus

Esbjerg

Fredericia

Frederikshamn  (2), (14), (15)

Hanstholm

Hirtshals

Hvide Sande  (2), (14), (15)

Köpenhamn

Skagen

Strandby  (2), (14), (15)

Thyborøn  (2), (14), (15)

Tyskland

Bremerhaven

Cuxhaven

Rostock (omlastningar är inte tillåtna)

Sassnitz/Mukran (omlastningar är inte tillåtna)

Estland

För närvarande inga

Irland

Killybegs  (2), (3)

Castletown Berehaven  (2), (3)

Bunagee  (2), (3), (8), (13)(omlastningar är inte tillåtna)

Burtonport  (2), (3), (8), (9) (omlastningar är inte tillåtna)

Dunmore East  (2), (3), (8), (10) (omlastningar är inte tillåtna)

Glengad  (2), (3), (8), (13) (omlastningar är inte tillåtna)

Greencastle  (2), (3), (8), (13) (omlastningar är inte tillåtna)

Howth  (2), (3), (8), (10) (omlastningar är inte tillåtna)

Malin Head  (2), (3), (8), (13)(omlastningar är inte tillåtna)

Moville  (2), (3), (8), (11) (omlastningar är inte tillåtna)

Quigley’s Point  (2), (3), (8), (12) (omlastningar är inte tillåtna)

Rathmullan  (2), (3), (8), (9) (omlastningar är inte tillåtna)

Rossaveal  (2), (3), (8), (10) (omlastningar är inte tillåtna)

Grekland

Πειραιάς (Pireus)

Θεσσαλονίκη (Thessaloniki)

Spanien

A Coruña

A Pobra do Caramiñal

Algeciras

Alicante

Almería

Arrecife

Barbate (2) (omlastningar och landningar är inte tillåtna)

Barcelona

Bilbao

Burela

Cádiz

Cartagena

Castellón

Celeiro

Gijón

Huelva

Las Palmas de Gran Canaria

Málaga

Marín

Palma de Mallorca (2)

Pasaia (Pasajes)

Puerto del Rosario

Ribeira

Santa Cruz de Tenerife

Santander

Tarragona

Valencia

Vigo (Hamnområdet)

Vilagarcía de Arousa

Frankrike

Den europeiska delen av Frankrike:

Dunkerque

Boulogne

Le Havre

Caen (2)

Cherbourg en Cotentin (2)

Barneville-Carteret

Granville (2)

Saint-Malo

Roscoff (2)

Brest

Douarnenez (2)

Concarneau (2)

Lorient (2)

Nantes - Saint-Nazaire (2)

La Rochelle (2)

Rochefort sur Mer (2)

Port la Nouvelle (2)

Sète

Marseille Port

Utomeuropeiska Frankrike:

Le Port (Réunion)

Fort de France (Martinique)  (2)

Port de Jarry (Guadeloupe)  (2)

Port du Larivot (Franska Guyana)  (2)

Kroatien

Ploče

Rijeka

Zadar – Gaženica

Split – Sjeverna luka

Italien

Ancona

Brindisi

Civitavecchia

Fiumicino (2)

Genua

Gioia Tauro

La Spezia

Livorno

Neapel

Olbia

Palermo

Ravenna

Reggio Calabria

Salerno

Taranto

Trapani

Trieste

Venedig

Cypern

Λεμεσός (Limassol)

Lettland

Rīga

Ventspils

Litauen

Klaipėda

Malta

Valletta (Deepwater Quay, Laboratory Wharf, Magazine Wharf)

Marsaxlokk Port (MT DIS Malta Freeport Distripark, MT MAR Marsaxlokk)

Nederländerna

Vlissingen

Scheveningen (2)

Ijmuiden

Harlingen

Eemshaven

Den Helder (2)

Velsen (6)

Amsterdam (6)

Rotterdam (6)

Stellendam (7)

Den Oever (7)

Oudeschild (7)

Urk (7)

Lauwersoog (7)

Yerseke (7)

Polen

Gdańsk

Gdynia

Szczecin

Świnoujście (2)

Portugal

Aveiro [PT AVE 1] (2)

Caniçal [PT CNL 1]

Horta [PT HOR 1] (2)

Lissabon [PT LIS 1]

Peniche [PT PEN 1] (2)

Ponta Delgada [PT PDL 1]

Porto [PT OPO 1]

Setúbal [PT SET 1] (2)

Sines [PT SIE 1]

Viana do Castelo [PT VDC 1] (2)

Rumänien

Constanța

Slovenien

För närvarande inga

Finland

Helsingfors (omlastningar är inte tillåtna)

Sverige

Ellös (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (omlastningar är inte tillåtna)

Göteborg (3)
  ,
   (4)

Karlskrona Handelshamnen  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (omlastningar är inte tillåtna)

Kungshamn (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (omlastningar är inte tillåtna)

Lysekil (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (omlastningar är inte tillåtna)

Nogersund (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (omlastningar är inte tillåtna)

Rönnäng (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (omlastningar är inte tillåtna)

Simrishamn (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (omlastningar är inte tillåtna)

Slite (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (omlastningar är inte tillåtna)

Smögen (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (omlastningar är inte tillåtna)

Strömstad (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (omlastningar är inte tillåtna)

Trelleborg (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (omlastningar är inte tillåtna)

Träslövsläge (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (omlastningar är inte tillåtna)

Västervik (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (omlastningar är inte tillåtna)

| Protokoll om Irland/Nordirland till avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen | Utsedda hamnar |
| --- | --- |
| Nordirland | Londonderry
  Kilkeel
  Portavogie
  Ardglass
  Warrenpoint
  Bangor (Co. Down)
  Belfast |

Protokoll om Irland/Nordirland till avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen

Utsedda hamnar

Nordirland

Londonderry

Kilkeel

Portavogie

Ardglass

Warrenpoint

Bangor (Co. Down)

Belfast

---

(1)  EUT L 286, 29.10.2008, s. 1.

(2)  Inte en gränskontrollstation i EU.

(3)  Landning av alla fiskeriprodukter från fartyg som för flagg från Norge, Island, Andorra och Färöarna är tillåten.

(4)  Landning av mer än 10 ton av sill som fångats i områden utanför Östersjön samt av makrill och taggmakrill är inte tillåten.

(5)  Landning av fryst fisk är inte tillåten, utom för fartyg som för norsk, isländsk, andorransk eller färöisk flagg om så anges med (3).

(6)  Landningar godtas endast från fiskefartyg över 59 meter eller minimitonnagekrav på 1200 BT.

(7)  Endast för fiskefartyg från Förenade kungariket för underhållsarbete och efter godkännande av NVAW. Fysiska kontroller av lastrummet ska äga rum någon av dagarna från måndag till fredag mellan kl. 8:00 och 17:00 i en hamn som inte markerats med (6) eller (7)

(8)  Landningar godtas endast från fiskefartyg som för brittisk flagg och är registrerade i Nordirland.

(9)  Landningar godtas endast från fartyg med en total längd (LOA) under18 meter av färska exemplar av arter som inte omfattas av TAC:er mellan kl. 14:00 och 20:00 måndag-fredag

(10)  Landningar godtas endast från fartyg med en total längd (LOA) under 26 meter mellan kl. 10:00 och kl. 22:00 måndag-fredag

(11)  Landningar godtas endast från fartyg med en total längd (LOA) under18 meter av levande musslor som är undantagna från EU:s IUU-förordningar mellan kl. 14:00 och 20:00 tisdag och onsdag under februari, mars, oktober, november och december

(12)  Landningar godtas endast från fartyg med en total längd (LOA) under18 meter av levande musslor som är undantagna från EU:s IUU-förordning mellan kl. 10:00 och kl. 20:00 måndag-fredag och kl. 09:00–17:00 lördagar.

(13)  Landningar godtas endast från fartyg med en total längd (LOA) under18 meter av färska exemplar av arter som inte omfattas av TAC:er mellan kl. 10:00 och 20:00 måndag-fredag och kl. 09:00 och 17:00 lördag.

(14)  Landning och omlastning av färska fiskeriprodukter och hamntjänster är tillåten

(15)  Landning och omlastning av frysta fiskeriprodukter är inte tillåten, utom från fartyg som för flagg från Färöarna, Island och Norge.

---

V Yttranden

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 26.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 222/50 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 222/50

---

Offentliggörande av det sammanfattande dokument som avses i artikel 94.1 d i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 och av hänvisningen till offentliggörandet av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn

(2023/C 222/19)

I enlighet med artikel 98 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 (1) ges rätt att göra invändningar inom två månader från dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”Großräschener See”

PGI-DE-02660

Datum för ansökan: 25 februari 2021

1.   Namn som ska registreras

Großräschener See

2.   Typ av geografisk beteckning

SGB – skyddad geografisk beteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 5. | Mousserande kvalitetsviner |
| --- | --- |

5.

Mousserande kvalitetsviner

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

1.   Vin: torrt, fylligt vitt vin. DRUVSORT: solaris.

Utseende: gult till gyllengult, med inslag av orange.

Doft: mogen, gul frukt, med exotiska inslag.

Smak: intensiv, fruktig bouquet med en blandning av exotiska frukter som persika, litchi, fullmogna bananer och örtiga och vegetabiliska toner, en lätt eftersmak av muskot.

Analytiska egenskaper:

Om inga siffror anges för de analytiska egenskaperna gäller relevant lagstiftning.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

2.   Vin: torrt, fylligt vitt vin. DRUVSORT: cabernet blanc.

Utseende: blekgrönt till gult.

Doft: komplexa aromer av päron och tropiska frukter, inslag av fläderblom och grönpeppar.

Smak: mineralitet från moränjorden med kalkhaltig sandy loam, fyllig, fin fruktig karaktär som är specifik för druvsorten, med lång eftersmak.

Analytiska egenskaper:

Om inga siffror anges för de analytiska egenskaperna gäller relevant lagstiftning.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

3.   Vin: torrt fruktigt vitt vin. DRUVSORT: johanniter.

Utseende: blekgrönt till blekgult.

Doft: citrusfrukt, päron eller melon.

Smak: mineralitet från moränjorden med kalkhaltig sandy loam, livlig och delikat syra.

Analytiska egenskaper:

Om inga siffror anges för de analytiska egenskaperna gäller relevant lagstiftning.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

4.   Vin: medeltorrt fruktigt vitt vin. DRUVSORT: johanniter.

Utseende: blekgrönt till blekgult.

Doft: citrusfrukt, päron eller melon.

Smak: mineralitet från moränjorden med kalkhaltig sandy loam, livlig och delikat syra, behagligt samspel mellan syra och sötma.

Analytiska egenskaper:

Om inga siffror anges för de analytiska egenskaperna gäller relevant lagstiftning.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

5.   Vin: torrt fruktigt rosévin. DRUVSORT: pinotin.

Utseende: laxrosa, kopparrosa, blekrött.

Doft: fruktiga röda bär som jordgubbar och hallon.

Smak: fruktig karaktär, färsk frukt, harmonisk.

Analytiska egenskaper:

Om inga siffror anges för de analytiska egenskaperna gäller relevant lagstiftning.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

6.   Vin: fruktigt, fylligt rött vin. DRUVSORT: pinotin.

Utseende: rubinrött.

Doft: mörka körsbär, mörka bär.

Smak: vilda bär, svarta körsbär, intensiv, fyllig, lång eftersmak.

Analytiska egenskaper:

Om inga siffror anges för de analytiska egenskaperna gäller relevant lagstiftning.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

7.   Vin: fruktigt, fylligt rött vin lagrat på ekfat. DRUVSORT: pinotin.

Utseende: rubinrött, mörkrött; lagrat: rödbrunt.

Doft: mörka körsbär, mörka bär.

Smak: vilda bär, svarta körsbär, chokladaktig vid lång lagring, fyllig, lång eftersmak, väl integrerade tanniner, mjuka vaniljtoner.

Analytiska egenskaper:

Om inga siffror anges för de analytiska egenskaperna gäller relevant lagstiftning.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

8.   Mousserande kvalitetsvin: rosa, fruktigt vitt vin. DRUVSORT: johanniter, solaris, cabernet blanc, pinotin eller en blandning.

Utseende: blekgult, blekt kopparrosa, rosa, blekrött.

Doft: fruktig.

Smak: fruktig, ihållande bubblor, mycket njutbar.

Analytiska egenskaper:

Om inga siffror anges för de analytiska egenskaperna gäller relevant lagstiftning.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | 13,5 |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 11 |
| Lägsta totala syrahalt | |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

13,5

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

11

Lägsta totala syrahalt

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

5.   Vinframställningsmetoder

a.   Grundläggande oenologiska metoder

1.   Vin

Särskilda oenologiska metoder.

Vitt vin och rosévin.

Det finns inga särskilda oenologiska metoder.

Rött vin av pinotin.

Jäsning med fruktkött i minst tre dagar.

Rött vin av pinotin, lagrat på ekfat.

Jäsning med fruktkött i minst tre dagar.

Mognadslagring på träfat i 8–24 månader.

2.   Mousserande kvalitetsviner

Särskilda oenologiska metoder.

Den andra jäsningen på flaska får endast ske genom traditionell jäsning på flaska.

b.   Högsta avkastning

| 1. | Vin
  90 hektoliter per hektar. |
| --- | --- |

1.

Vin

90 hektoliter per hektar.

| 2. | Mousserande kvalitetsviner
  90 hektoliter per hektar. |
| --- | --- |

2.

Mousserande kvalitetsviner

90 hektoliter per hektar.

6.   Avgränsat geografiskt område

Den skyddade geografiska beteckningen ”Großräschener See” ingår i den skyddade geografiska beteckningen ”Brandenburger Landwein”, med registreringsnummer PGI-DE-A1281.

Den skyddade geografiska beteckningen ”Großräschener See” omfattar områden där vinstockar får planteras i distriktet Großräschen, där klimatet påverkas av sjön Großräschen, som har en yta på omkring 775 hektar.

Det område med den skyddade geografiska beteckningen ”Großräschener See” som avgränsas av skiften och delskiften ligger i området för den skyddade geografiska beteckningen Brandenburg. Följande delskiften ingår i det avgränsade området för den skyddade geografiska beteckningen ”Großräschener See”:

| Löpnr | Distrikt | Skifte | Delskifte |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Großräschen | 5 | 1 260 |
| 2 | Großräschen | 6 | 676 |
| 3 | Großräschen | 6 | 579 |
| 4 | Großräschen | 5 | 1 259 |
| 5 | Großräschen | 6 | 707 |

Löpnr

Distrikt

Skifte

Delskifte

1

Großräschen

5

1 260

2

Großräschen

6

676

3

Großräschen

6

579

4

Großräschen

5

1 259

5

Großräschen

6

707

7.   Huvudsakliga druvsorter

Cabernet blanc

Johanniter

Pinotin

Solaris

8.   Beskrivning av samband

Vinernas särskilda kvalitet har ett samband med det särskilda klimatet, med i genomsnitt 2 018 soltimmar per år, den särskilda geologiska miljön, valet av lokalt anpassade druvsorter och det faktum att druvorna plockas för hand. Vinerna (kategori 1) och de mousserande vinerna (kategori 5) skiljer sig från vinerna med den skyddade geografiska beteckningen Brandenburg genom det anseende de har fått tack vare de särskilt komplexa och mångbottnade aromer som uppstår till följd av det speciella ljuset från sjön Großräschen i kombination med moränjorden från den andra saaleistiden. Det ovannämnda geografiska området på den naturliga jordmånen skiljer sig från det sekundära landskapet med dagbrott och talusanhopningar samt från den sandiga, delvis grusiga, jordmånen i Brandenburg.

De områden som påverkas av sjön Großräschen har ett särskilt mikroklimat med 51,1 sommardagar (dagar >= 25 °C) och ett substrat av morän som vilar på kalkhaltig sandy loam bestående av morän som bildats under den andra saaleistiden. Den kalkrika jordmånen har ett pH-värde på 7,2. Den alkaliska jordens reaktion är en förutsättning för utmärkta odlingsförhållanden och tillgången till näringsämnen. Jordens goda förmåga att hålla kvar värme, näringsämnen och fukt gör att druvaromerna kan utvecklas fullt ut, vilket i sin tur ger fylliga viner.

Vinodlingsarealerna ligger omkring 100 meter över havet och har sydöstlig eller sydlig exponering. Den brantaste vinodlingen, som ligger direkt vid sjön, har en lutning på mellan 30 % och 33 % och exponeras för intensivt solljus. Det återstående området är beläget på en flack sluttning med en lutning på 5 %. Klimatförhållandena och de geografiska förhållandena i kombination med valet av druvsorter ger betydligt högre mustvikter än i den omgivande ”Landwein”-producerande regionen i Brandenburg (en lägsta naturliga alkoholhalt på 9,5 % jämfört med 5,9 % i Brandenburg Landwein).

Sjön Großräschen reflekterar värme och ljusenergi och fungerar som en buffert mot extrema temperaturvariationer. Ljuset reflekteras från vattenytan och spelar en särskilt viktig roll i fotosyntesen. Ljuset från vattnet har därför en betydande inverkan på bladens assimilation. Assimilationen leder i sin tur till att aromer införlivas, vilket ger särskilt aromatiska och fylliga viner från det område som påverkas av sjön Großräschen. Moränjorden ger en god näringstillförsel till växterna, och till skillnad från den huvudsakligen sandiga jordmånen i Brandenburg (även kallad ”Brandenburgsandlådan”) kan jorden i det avgränsade området i fråga hålla kvar vatten under längre tid och får därmed en positiv inverkan på vinerna, vilket beskrivs nedan för varje produkt.

Samspelet mellan klimat och jordmån ger druvsorten solaris särskilda organoleptiska egenskaper som inte kommer till uttryck när den odlas i andra geografiska områden – exotiska frukter som persika, litchi och fullmogna bananer är utmärkande för smaken endast i detta geografiska område. Till skillnad från när den odlas i andra geografiska områden ger cabernet blanc högre mustvikter och särskilda smakegenskaper som fläderblom och päron, med diskreta toner av grönpeppar som endast märks i eftersmaken. Druvsorten johanniter har en mineralitet till följd av den kalkhaltiga jordarten sandy loam och uppvisar ett livligt samspel mellan syra och sötma. Klimatet och jordmånen vid sjön Großräschen ger de gröna druvsorterna en unik syrahalt vid skörden. Jordmånen och klimatet lämpar sig särskilt väl för odling av druvsorten pinotin och ger vinerna en intensiv rubinröd färg och komplexa bäraromer. Jordmånen påverkar balansen i aromprofilen även i unga pinotinviner.

Alla druvor plockas selektivt för hand, vilket ger särskilt klara, rena viner. Datumet för druvskörden bestäms genom en noggrann kontroll av druvornas mognad, sockerhalt, syrahalt och pH-värde. De vita vinerna och rosévinerna framställs genom kalljäsning för att de ska få sin karakteristiska aromprofil. De röda vinerna är mörkrubinröda till följd av den långa tiden i kontakt med skalen. För att de ska få den karakteristiska smaken av vilda bär och svarta körsbär lagras de delvis i tankar av rostfritt stål. En del av de röda vinerna får mogna på fat med syftet att framställa mer smakrika viner med väl integrerade tanniner och god lagringspotential.

Avseende kategori 5: skillnaderna mellan dag- och nattemperaturerna ger en druvskörd med hög syrahalt, vilket är en viktig faktor i framställningen av det mousserande basvin som används för mousserande kvalitetsvin. De särskilda egenskaperna hos den druvskörd som används för det mousserande basvinet uppstår till följd av ljuset från sjön Großräschen, vilket påverkar aromprofilen även i tidiga skördar med hög syrahalt.

9.   Väsentliga ytterligare villkor

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Informationen som ska stå på etiketterna och förpackningarna fastställs i gällande lagar och förordningar i EU, Förbundsrepubliken Tyskland och delstaten Brandenburg. För att den skyddade geografiska beteckningen ”Großräschener See” ska få användas i märkningen måste vintapparen ha inkluderats i systemet för årliga kontroller av att produktspecifikationen följs.

Rättslig ram:

Unionsrätt

Typ av ytterligare villkor:

Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

Viner med den skyddade geografiska beteckningen ”Großräschener See” får lagras i Sachsen

Länk till produktspecifikationen

www.ble.de/eu-qualitaetskennzeichen-wein

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

---

| 26.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 222/57 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 222/57

---

Offentliggörande av en ansökan om ändring av en produktspecifikation för ett namn inom vinsektorn i enlighet med artikel 105 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013

(2023/C 222/20)

I enlighet med artikel 98 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 (1) ges rätt att göra invändningar inom två månader från dagen för detta offentliggörande.

ANSÖKAN OM ÄNDRING AV PRODUKTSPECIFIKATIONEN

”Graciosa”

PDO-PT-A1447-AM01

Datum för ansökan: 21 mars 2017

1.   Regler som gäller för ändringen

Artikel 105 i förordning (EU) nr 1308/2013 – annan ändring än en mindre ändring

2.   Beskrivning av och motivering till ändringen

2.1.   Uppgifter om sökanden

Beskrivning: Uppdatering av uppgifterna om sökanden.

Motivering: Uppgifterna om sökanden är föråldrade och behöver därför uppdateras. Ändringen är nödvändig för att anpassa det sammanfattande dokumentet och produktspecifikationen till gällande regler, och den syftar samtidigt till att förbättra och förtydliga den information som tidigare lämnats.

Punkter som ändrats i det sammanfattande dokumentet: Ändringen berör inte det sammanfattande dokumentet.

Punkter som ändrats i produktspecifikationen: ”Övriga upplysningar” – Uppgifter om sökanden.

2.2.   Uppgifter om de berörda parterna

Beskrivning: Strykning av upplysningarna om de berörda parterna.

Motivering: Eftersom innebörden av begreppet ”berörda parter” tolkades felaktigt infördes sökandens uppgifter i detta fält av misstag. Dessa uppgifter har därför tagits bort. Ändringen är nödvändig för att anpassa det sammanfattande dokumentet och produktspecifikationen till gällande regler, och den syftar samtidigt till att förbättra och förtydliga den information som tidigare lämnats.

Punkter som ändrats i det sammanfattande dokumentet: Ändringen berör inte det sammanfattande dokumentet.

Punkter som ändrats i produktspecifikationen: ”Övriga upplysningar” – Berörda parter.

2.3.   Uppgifter om kontrollorganen

Beskrivning: Uppdatering av uppgifterna om kontrollorganen:

Motivering: Uppgifterna om sökanden är föråldrade och behöver därför uppdateras. Ändringen är nödvändig för att anpassa det sammanfattande dokumentet och produktspecifikationen till gällande regler, och den syftar samtidigt till att förbättra och förtydliga den information som tidigare lämnats.

Punkter som ändrats i det sammanfattande dokumentet: Ändringen berör inte det sammanfattande dokumentet.

Punkter som ändrats i produktspecifikationen: ”Övriga upplysningar” – Uppgifter om kontrollorganen.

2.4.   Uppgifter om behöriga kontrollmyndigheter

Beskrivning: Uppdatering av uppgifterna om behöriga kontrollmyndigheter.

Motivering: Uppgifterna om de behöriga kontrollmyndigheterna är föråldrade och behöver därför uppdateras. Ändringen är nödvändig för att anpassa det sammanfattande dokumentet och produktspecifikationen till gällande regler, och den syftar samtidigt till att förbättra och förtydliga den information som tidigare lämnats.

Punkter som ändrats i det sammanfattande dokumentet: Ändringen berör inte det sammanfattande dokumentet.

Punkter som ändrats i produktspecifikationen: ”Övriga upplysningar” – Uppgifter om behöriga kontrollmyndigheter.

2.5.   Produktkategori – tillägg av en ny kategori vinprodukter

Beskrivning: Kategorin ”likörvin” har lagts till.

Motivering: Ändringen syftar till att öka det ekonomiska värdet hos en produkt som redan finns i området, genom att ge den en skyddad ursprungsbeteckning.

Denna typ av vin tillverkas redan av producenterna enligt områdets traditionella metoder och det är välkänt för sin kvalitet och särprägel. Att inkludera detta vin i den skyddade ursprungsbeteckningen ”Graciosa” är således ett erkännande av dess betydelse och kvalitet och av det mervärde det skapar för producenterna.

Punkter som ändrats i det sammanfattande dokumentet: ”Kategorier av vinprodukter”, ”Beskrivning av vinet eller vinerna”, ”Särskilda oenologiska metoder”, ”Samband med det geografiska området” och ”Ytterligare villkor”.

Punkter som ändrats i produktspecifikationen: ”Kategorier av vinprodukter”, ”Beskrivning av vinet eller vinerna”, ”Särskilda oenologiska metoder”, ”Samband med det geografiska området” och ”Ytterligare villkor”.

2.6.   Produktkategori – tillägg av en ny kategori vinprodukter

Beskrivning: Kategorin ”mousserande vin” har lagts till.

Motivering: Ändringen syftar till att öka det ekonomiska värdet hos en produkt som redan finns i området, genom att ge den en skyddad ursprungsbeteckning.

Denna typ av vin tillverkas redan av producenterna enligt områdets traditionella metoder och det är välkänt för sin kvalitet och särprägel. Att inkludera detta vin i den skyddade ursprungsbeteckningen ”Graciosa” är således ett erkännande av dess betydelse och kvalitet och av det mervärde det skapar för producenterna.

Punkter som ändrats i det sammanfattande dokumentet: ”Kategorier av vinprodukter”, ”Beskrivning av vinet eller vinerna”, ”Särskilda oenologiska metoder”, ”Samband med det geografiska området” och ”Ytterligare villkor”.

Punkter som ändrats i produktspecifikationen: ”Kategorier av vinprodukter”, ”Beskrivning av vinet eller vinerna”, ”Särskilda oenologiska metoder”, ”Samband med det geografiska området” och ”Ytterligare villkor”.

2.7.   Beskrivning av vinet eller vinerna – kategorin ”vin”

Beskrivning: Beskrivningen av vinerna har förbättrats och ändrats.

Motivering: Eftersom den tidigare beskrivningen av vinerna ansågs alltför allmänt hållen och vag bör den ändras, så att det framgår vilka egenskaper som förknippas med viner med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Graciosa”. Denna ändring är nödvändig för att anpassa det sammanfattande dokumentet och produktspecifikationen till gällande regler.

Punkter som ändrats i det sammanfattande dokumentet: ”Beskrivning av vinet eller vinerna” – kategorin ”vin”.

Punkter som ändrats i produktspecifikationen: ”Beskrivning av vinet eller vinerna” – kategorin ”vin”.

2.8.   Vinframställningsmetoder – högsta avkastning

Beskrivning: Strykning av undantaget.

Motivering: Ett tydligt och objektivt krav har fastställts för denna parameter, vilket garanterar enhetliga och förutsägbara produktionsförhållanden.

Punkter som ändrats i det sammanfattande dokumentet: ”Vinframställningsmetoder”.

Punkter som ändrats i produktspecifikationen: ”Vinframställningsmetoder”.

2.9.   Vinframställningsmetoder – oenologiska metoder – kategorin ”vin”

Beskrivning: De oenologiska metoder som tidigare angetts har rationaliserats och ändrats. Kravet på en minsta lagringsperiod för viner i denna kategori har också tagits bort.

Motivering: De krav och begränsningar som tidigare gällde för produktkategorin ”vin” har förenklats och förtydligats, utan att äventyra de egenskaper som förknippas med viner med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Graciosa”. Kravet på att vinerna ska lagras under en minimiperiod har tagits bort, eftersom det inte har visat sig vara en avgörande faktor för att garantera egenskaperna hos viner med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Graciosa”.

Punkter som ändrats i det sammanfattande dokumentet: ”Vinframställningsmetoder”.

Punkter som ändrats i produktspecifikationen: ”Vinframställningsmetoder”.

2.10.   Vinframställningsmetoder – oenologiska metoder – alla kategorier

Beskrivning: Införande av en restriktion för framställningen som gäller för alla produktkategorier: 85 % av den totala volymen av druvmust måste härröra från de huvudsakliga druvsorterna, medan återstoden får härröra från sekundära druvsorter.

Motivering: Upprättandet av en begränsad förteckning över druvsorter som är nödvändiga för att garantera äktheten och de särskilda egenskaperna hos viner med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Graciosa” har lett till att en minsta procentandel har fastställts för den totala mängd druvmust som måste härröra från dessa huvudsakliga druvsorter. Eftersom de sekundära druvsorterna också ingår bland de sorter som traditionellt odlas i det geografiska området, tillåts dock användning av dessa i begränsad utsträckning. Detta äventyrar inte de särskilda egenskaperna hos viner med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Graciosa”.

Punkter som ändrats i det sammanfattande dokumentet: ”Vinframställningsmetoder” – Restriktion som gäller för framställningen.

Punkter som ändrats i produktspecifikationen: ”Vinframställningsmetoder” – Restriktion som gäller för framställningen.

2.11.   Huvudsakliga druvsorter – ändring/anpassning av förteckningen över druvsorter

Beskrivning: Anpassning av druvsorterna till den nya nationella förteckningen. Sorterna bical, fernão pires, generosa, malvasia, rio grande, seara nova och sercial tas bort. Sorter som har blivit sekundära druvsorter: malvasia fina (boal).

Motivering: Förteckningen över de druvsorter som får användas för att framställa viner i området Graciosa bör uppdateras och anpassas till den nya rättsliga ram som utgörs av den nationella förteckningen över druvsorter som lämpar sig för vinodling i Portugal.

Begränsningen av de druvsorter som får användas har sin grund i upprättandet av en begränsad förteckning över druvsorter som är nödvändiga för att garantera äktheten och de särskilda egenskaperna hos viner med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Graciosa”. Denna process har också lett till att en druvsort som tidigare betraktades som en huvudsaklig druvsort har flyttats till förteckningen över sekundära druvsorter.

Punkter som ändrats i det sammanfattande dokumentet: ”Huvudsakliga druvsorter”.

Punkter som ändrats i produktspecifikationen: ”Huvudsakliga druvsorter”.

2.12.   Införande av sekundära druvsorter

Beskrivning: Två sekundära druvsorter har införts, närmare bestämt malvasia fina (boal), som har strukits från förteckningen över huvudsakliga druvsorter, och galego dourado, som har lagts till.

Motivering: Eftersom dessa druvsorter ingår bland de druvsorter som odlas traditionellt i det geografiska området äventyrar inkluderingen av dessa som sekundära druvsorter inte de särskilda egenskaperna hos viner med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Graciosa”.

Punkter som ändrats i det sammanfattande dokumentet: Det sammanfattande dokumentet påverkas inte.

Punkter som ändrats i produktspecifikationen: ”Sekundära druvsorter”.

2.13.   Samband med det geografiska området – alla kategorier

Beskrivning: Beskrivningen av sambandet med det geografiska området har förbättrats och ändrats.

Motivering: Eftersom den tidigare beskrivningen av sambandet med det geografiska området (för kategorin ”vin”) ansågs alltför allmänt hållen och vag, och detta samband också bör beskrivas för de nya produktkategorierna (”mousserande vin” och ”likörvin”), har innehållet i denna punkt ändrats och alla produktkategorier har inkluderats. Innehållet har således förtydligats, och hänsyn har tagits till att sambandet med det geografiska området omfattar alla kategorier.

Punkter som ändrats i det sammanfattande dokumentet: ”Samband med det geografiska området”.

Punkter som ändrats i produktspecifikationen: ”Samband med det geografiska området”.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1.   Produktens namn

Graciosa

2.   Typ av geografisk beteckning

SUB – Skyddad ursprungsbeteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 3. | Likörvin |
| --- | --- |

3.

Likörvin

| 5. | Mousserande vin |
| --- | --- |

5.

Mousserande vin

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

4.1.   Vin

KORTFATTAD BESKRIVNING

Vita viner

Vinerna är ljusgula till intensivt gula, med en arom där citrus och marina toner kombineras med inslag av tropiska frukter. Smaken präglas av en tydlig sälta och mineralitet, en uttalad syra, en måttlig alkoholsmak och en frisk eftersmak.

Övriga analytiska egenskaper fastställs i relevant lagstiftning.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 10,5 |
| Lägsta totala syrahalt | 46,6 milliekvivalenter per liter |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 18 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 200 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

10,5

Lägsta totala syrahalt

46,6 milliekvivalenter per liter

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

18

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

200

4.2.   Likörviner

KORTFATTAD BESKRIVNING

Vita viner

Vinerna har en bärnstensgul till brun färg med gyllene skiftningar. Deras bouquet präglas av toner av stenfrukter och kan även innehålla inslag av honung, kola och kryddor. Lagring på fat kan ge upphov till rostade och rökiga aromer.

Vinerna har en fyllig smak som sträcker sig från torr till halvsöt, med tydlig syra och sälta. Detta är fruktiga viner (stenfrukter) som också kan ha inslag av torkad frukt, honung, kola och kryddor.

Övriga analytiska egenskaper fastställs i relevant lagstiftning.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 16 |
| Lägsta totala syrahalt | 46,6 milliekvivalenter per liter |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 30 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 150 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

16

Lägsta totala syrahalt

46,6 milliekvivalenter per liter

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

30

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

150

4.3.   Mousserande vin

KORTFATTAD BESKRIVNING

Vita viner

De mousserande vita vinerna är ljusgula till intensivt gula, med en arom där citrus och marina toner kombineras med inslag av tropiska frukter. De har fina, ihållande bubblor, en fruktig och mineralisk smak med marina toner och uttalad syra och en frisk eftersmak.

Övriga analytiska egenskaper fastställs i relevant lagstiftning.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 11,5 |
| Lägsta totala syrahalt | 46,6 milliekvivalenter per liter |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 18 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 185 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

11,5

Lägsta totala syrahalt

46,6 milliekvivalenter per liter

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

18

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

185

5.   Vinframställningsmetoder

5.1.   Särskilda oenologiska metoder

1.   Viner, mousserande viner och likörviner – vinodlingsmetoder och jordmån

Odlingsmetoder

De druvor som används för att framställa viner med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Graciosa” måste komma från vinhas estremes (jordlotter med högst 20 träd per hektar), där beskärning och uppbindning av vinrankorna sker på fältet med antingen gobeletmetoden eller cordonmetoden.

Vinodlingar som är avsedda för framställning av viner med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Graciosa” måste planteras på tunn, andisk brunjord av standardtyp eller på regosoler som bildats av basalt eller av pyroklastiskt material ovanpå grund basalt.

2.   Viner, mousserande viner och likörviner – traditionella metoder

Restriktion som gäller för framställningen

Vid framställning av viner med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Graciosa” måste de enligt lag godkända traditionella oenologiska metoderna användas.

3.   Viner – naturlig alkoholhalt i volymprocent

Restriktion som gäller för framställningen

Den must som används ska ha en lägsta potentiell naturlig alkoholhalt på minst 10 volymprocent.

4.   Mousserande viner – naturlig alkoholhalt i volymprocent

Restriktion som gäller för framställningen

Den must som används för att framställa basvin för de mousserande vinerna ska ha en lägsta potentiell naturlig alkoholhalt på 9 volymprocent.

5.   Likörviner – naturlig alkoholhalt i volymprocent

Restriktion som gäller för framställningen

Den must som används för likörvinerna ska ha en lägsta potentiell naturlig alkoholhalt på 12 volymprocent.

6.   Viner, mousserande viner och likörviner – druvsorter

Restriktion som gäller för framställningen

Vid framställning av viner, mousserande viner och likörviner med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Graciosa” ska de druvsorter som klassificeras som huvudsakliga druvsorter utgöra 85 % av den totala mustvolymen. Återstoden av den totala mustvolymen får komma från sorter som finns upptagna i förteckningen över sekundära druvsorter.

7.   Likörviner – lagringsperiod

Särskild oenologisk metod

Likörviner med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Graciosa” får endast buteljeras efter en lagringsperiod på minst 36 månader.

5.2.   Högsta avkastning

Viner, mousserande viner och likörviner

70 hektoliter per hektar

6.   Avgränsat geografiskt område

Det geografiska området för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Graciosa” omfattar områden på högst 150 meters höjd i kommundelarna Santa Cruz, Guadalupe, Praia och Luz i kommunen Santa Cruz.

7.   Huvudsakliga druvsorter

| | Arinto dos açores – terrantez da terceira |
| --- | --- |

Arinto dos açores – terrantez da terceira

| | Terrantez do pico |
| --- | --- |

Terrantez do pico

| | Verdelho |
| --- | --- |

Verdelho

8.   Beskrivning av samband

Viner, mousserande viner och likörviner

Uppgifter om det geografiska området:

Denna information gäller viner, mousserande viner och likörviner.

Naturliga faktorer

Det geografiska området för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Graciosa” motsvarar ön Graciosa. Ön har en yta på omkring 61 km2, och den är 12,5 km lång och som mest 7,5 km bred. Graciosa ligger långt nordvästerut i Azorernas centrala ögrupp. Den är de minst bergiga av de azoriska öarna, med en högsta höjd på 402 meter.

Dess karakteristiska topografi innebär att det bildas färre moln här, vilket ger lägre nederbörd och en lägre relativ fuktighet jämfört med de övriga öarna i ögruppen. Dessa villkor är gynnsamma för vinodling och för framställning av viner med särpräglad identitet.

Ön har ett tempererat kustklimat med milda temperaturer som ligger mellan 16 och 26 °C på sommaren. Golfströmmens inverkan ger också havet en måttlig temperatur på i genomsnitt 14–22 °C.

I genomsnitt fås 3–4 soltimmar per dag på vintern och omkring 7–8 timmar på sommaren. Årsgenomsnittet i fråga om relativ fuktighet ligger på cirka 75 %.

Nederbörden är regelbunden under hela året, men den är i allmänhet kraftigare och mer frekvent på vintern. Under var och en av de mest nederbördsrika månaderna (oktober–mars) fås i genomsnitt omkring 20 regndagar och en nederbörd på över 100 mm.

Vinden, som orsakas av kollisioner mellan Atlantens luftmassor, präglar klimatet i stor utsträckning, genom den höga luftfuktighet och salthalt som den medför.

Jordarna är vulkaniska och har huvudsakligen bildats av basalt. Basalten har i viss mån vittrat sönder, men det kvarstår en viss mängd grovt material (stenar).

Mänskliga faktorer

Graciosa är en avlägsen, lantlig ö där jordbruket alltid har haft en stark ställning: redan på 1500-talet exporterade ön ett antal jordbruksprodukter, däribland vin. Vinproduktionen förblev ekonomiskt viktig för ön under många år.

Vinstockarna planteras antingen på platser där det finns ett naturligt skydd från havets påverkan, eller så skyddas de genom mänsklig inblandning som tar sig ett speciellt uttryck. För att skydda vinstockarna mot Atlantvindarna inrättas jordlotterna genom att man avlägsnar de lavastenar som ligger ovanpå jorden, och dessa stenar används därefter för att konstruera väggar kring jordlotten. Dessa jordlotter – som kallas curraletas – ger landskapet ett helt unikt utseende. På grund av den jämna terrängen anläggs strukturerna på ett geometriskt regelbundet sätt.

Särskilda produktegenskaper som förknippas med det geografiska området:

Viner, mousserande viner och likörviner

De viktigaste egenskaperna hos viner, likörviner och mousserande viner med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Graciosa” är deras mineralitet och sälta, som särskiljer dem från andra viner.

Viner, likörviner och mousserande viner med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Graciosa” är friska, måttligt alkoholhaltiga viner med en bouquet som påminner om frukt, en utpräglad syra och mineraliska toner.

Samband med det geografiska området:

Den positiva utvecklingen av Graciosas jordmån över tid, med få större stenar, gör att värmen reflekteras och leder till att druvorna mognar långsamt. Det ger viner, mousserande viner och likörviner som är friska och, jämfört med viner från andra öar, något mer syrliga och mindre alkoholhaltiga.

Den höga nederbörden och luftfuktigheten bidrar till den långsamma mognadsprocessen som ger druvor med en relativt låg sockerhalt, vilket i sin tur ger viner med måttlig alkoholhalt och utpräglad syra.

Den vulkaniska jorden, i kombination med Atlantens starka inflytande som orsakas av Graciosas ökaraktär, ger vinerna med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Graciosa” deras karakteristiska mineralitet och sälta.

Den mänskliga faktorn bygger på traditioner som går flera hundra år tillbaka i tiden och tar sig uttryck i konstruktionen av jordlotterna (curraletas), som krävs för att skydda vinstockarna från Atlantvindarna och för att skapa optimala växtförhållanden. Det möjliggör en långsam mognad för druvorna och skapar balans mellan aromerna i de viner, mousserande viner och likörviner som framställs. Det mycket begränsade antalet druvsorter som är väl lämpade för förhållandena i det geografiska området är en avgörande och särskiljande faktor för kvalitetsegenskaperna hos vinerna från området (viner, mousserande viner och likörviner) och återspeglar den sakkunskap som byggts upp under årens lopp.

9.   Väsentliga ytterligare villkor

Viner, mousserande viner och likörviner

| | Rättslig ram: |
| --- | --- |

Rättslig ram:

| | Nationell lagstiftning |
| --- | --- |

Nationell lagstiftning

| | Typ av ytterligare villkor: |
| --- | --- |

Typ av ytterligare villkor:

| | Kompletterande bestämmelser om märkning |
| --- | --- |

Kompletterande bestämmelser om märkning

| | Beskrivning av villkoret: |
| --- | --- |

Beskrivning av villkoret:

| | Bedömning av märkningen före saluföring. |
| --- | --- |

Bedömning av märkningen före saluföring.

| | Logotypen för den skyddade ursprungsbeteckningen ska finnas med på märkningen. |
| --- | --- |

Logotypen för den skyddade ursprungsbeteckningen ska finnas med på märkningen.

Länk till produktspecifikationen

https://www.ivv.gov.pt/np4/8617.html

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

---

| 26.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 222/65 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 222/65

---

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33. Detta meddelande offentliggörs

(2023/C 222/21)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1)
  .

MEDDELANDE OM GODKÄNNANDE AV STANDARDÄNDRING

”Champagne”

PDO-FR-A1359-AM04

Datum för meddelandet: 31 mars 2023

BESKRIVNING AV OCH MOTIVERING TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1.   Druvsorter

I kapitel I avsnitt V punkt 1 i produktspecifikationen har orden ”– Huvudsakliga druvsorter:” lagts till för att inkludera voltis B, en sort som kan användas för anpassningsändamål.

Den behöriga nationella kommittén vid Institut national de l’origine et de la qualité (nationella institutet för ursprung och kvalitet) har beslutat att, för de beteckningar för vilka ansökningshandlingar lämnas in, införa sorter anpassade för klimatförändringarna eller för samhällets förväntningar när det gäller användningen av växtskyddsmedel. Införandet av denna typ av druvsort i en produktspecifikation åtföljs av vissa regler.

I kapitel I avsnitt V punkt 2 i produktspecifikationen ska regler om planteringsandelar läggas till.

| a) | Den huvudsakliga druvsorten ska utgöra minst 95 % av druvbeståndet. |
| --- | --- |

a)

Den huvudsakliga druvsorten ska utgöra minst 95 % av druvbeståndet.

| b) | Druvsorten voltis B ska utgöra högst 5 % av druvbeståndet. |
| --- | --- |

b)

Druvsorten voltis B ska utgöra högst 5 % av druvbeståndet.

Det sammanfattande dokumentet ändras inte till följd av dessa ändringar.

2.   Planteringstäthet

I kapitel I avsnitt VI punkt 1 a i produktspecifikationen har de allmänna bestämmelserna om planteringstäthet ändrats för att göra det möjligt att öka avståndet mellan raderna och minska avståndet mellan plantorna när vinstockarna planteras.

Dessa nya regler, som har antagits efter flera års försök, kommer att göra det lättare för vinodlingarna att anpassa sig till klimatförändringarna och till aktuella miljövänliga produktionsmetoder inom jordbruket. En minskning av det minsta avståndet mellan plantorna kompenserar delvis för den lägre planteringstätheten.

Denna ändring innebär en ändring av punkt 5 i det sammanfattande dokumentet.

3.   Beskärningsbestämmelser

I kapitel I avsnitt VI punkt 1 b i produktspecifikationen har ordalydelsen i beskärningsmetoderna – chablis, cordon de royat, vallée de la marne och (enkel eller dubbel) guyot – ändrats för att ta hänsyn till de nya bestämmelserna om täthet.

Dessa ändringar påverkar inte det sammanfattande dokumentet.

4.   Övriga odlingsmetoder

Två odlingsmetoder har lagts till i kapitel I avsnitt VI punkt 2 i produktspecifikationen:

| — | Naturligt förekommande eller planterat vegetationstäcke ska finnas mellan raderna från och med den 30 november till och med den 31 januari påföljande år. |
| --- | --- |

—

Naturligt förekommande eller planterat vegetationstäcke ska finnas mellan raderna från och med den 30 november till och med den 31 januari påföljande år.

| — | Vinstockarna planteras och ersätts med plantor vars beståndsdelar (ympkvistar och grundstammar) har behandlats med varmt vatten före ympningen. I annat fall behandlas plantorna med varmt vatten innan de planteras. Varmvattenbehandlingen ska utföras på en station som godkänts av FranceAgriMer. |
| --- | --- |

—

Vinstockarna planteras och ersätts med plantor vars beståndsdelar (ympkvistar och grundstammar) har behandlats med varmt vatten före ympningen. I annat fall behandlas plantorna med varmt vatten innan de planteras. Varmvattenbehandlingen ska utföras på en station som godkänts av FranceAgriMer.

Dessa nya regler har ett agroekologiskt mål.

Dessa tillägg påverkar inte det sammanfattande dokumentet.

5.   Avkastning – avlägsnande av fasta ämnen

Enligt kapitel I avsnitt VIII punkt 5 a i produktspecifikationen ska fasta ämnen från pressningen avlägsnas före ”den 31 januari året efter skörden” i stället för ”den 15 december skördeåret”.

Tidsfristen för avlägsnande av fasta ämnen har ändrats på grund av svårigheter för företag som återvinner fasta ämnen att slutföra alla avlägsnanden i verksamhetsutövarens lokaler inom den första tidsfristen.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

6.   Bearbetning

I kapitel I avsnitt IX punkt 2 c i produktspecifikationen har följande regel lagts till:

Vinerna framställs av en eller flera druvsorter. De får inte framställas enbart av den sort som används för anpassningsändamål.

Den eller de huvudsakliga druvsorterna ska utgöra minst 90 % av blandningen.

Andelen av den sort som används för anpassningsändamål är högst 10 % av blandningen.

Införandet av en eller flera sorter för anpassningsändamål kräver att de framställda vinerna utgör högst 10 % av blandningen i slutprodukten.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

7.   Framställning och förpackning

I kapitel I avsnitt IX punkt 3 a i produktspecifikationen har bestämmelserna om storleken på de flaskor i vilka den andra jäsningen äger rum och i vilka vinerna säljs ändrats.

Följande text förs nu in: ”Vinerna framställs och släpps ut på marknaden i samma flaskor som kolsyreutvecklingen har skett, med undantag för flaskor med en volym på högst 75 centiliter (i stället för 37,5 centiliter) eller minst 150 centiliter (i stället för 300 centiliter)”.

Efterfrågan på halvflaskor har ökat avsevärt sedan den första produktspecifikationen utarbetades. Ändringarna av reglerna gör det lättare för företagen att hantera denna ökning.

Denna ändring innebär en ändring av punkt 9 i det sammanfattande dokumentet.

I enlighet med dessa nya regler har reglerna för att tappa vin på en annan flaska efter den andra jäsningen ändrats.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

8.   Bestämmelser om presentation och märkning

I kapitel I avsnitt XII led b i produktspecifikationen har ordalydelsen i villkoren för att förtydliga namnen på godkända mindre geografiska enheter i märkningen av viner som omfattas av den kontrollerade ursprungsbeteckningen ändrats utan att innebörden ändrats.

I och med dessa ändringar måste också punkt 9 i det sammanfattande dokumentet ändras.

9.   Hänvisningar till kontrollorganet

I kapitel III avsnitt II i produktspecifikationen har adressen till kontrollorganet uppdaterats.

Andra stycket har omformulerats och det tredje stycket har strukits för att följa de nya skrivreglerna för avsnitt II i produktspecifikationen.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1.   Produktens namn

Champagne

2.   Typ av geografisk beteckning

SUB – Skyddad ursprungsbeteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 5. | Mousserande kvalitetsvin |
| --- | --- |

5.

Mousserande kvalitetsvin

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

KORTFATTAD SKRIFTLIG BESKRIVNING

Vinerna är mousserande kvalitetsroséviner och mousserande vita kvalitetsviner

Vinernas naturliga alkoholhalt i volymprocent är minst 9 %.

Efter berikningen och efter koldioxidutvecklingen överstiger vinernas totala alkoholhalt i volymprocent inte 13 %.

Halten flyktiga syror, den totala syrahalten, svaveldioxidhalten och koldioxidhalten ska följa de regler som fastställs i unionslagstiftningen.

Vinerna kan vara vita (framställda genom blandning av gröna och blå druvor, framställda enbart av gröna druvor [”blanc de blancs”] eller enbart av blå druvor [”blanc de noirs”]) eller vara roséviner (framställda genom blandning eller genom avblödning) och kan framställas av druvor från en eller flera kommuner. De kan vara årgångsvin, men behöver inte vara det.

Alla viner har en sak gemensamt: sin syra, som garanterar deras friskhet och lämplighet för lagring. De yngsta vinerna har mycket friska toner: blommor och vita frukter, citrus, mineraliska toner. Mogna viner har en palett av mer avrundade aromer: gula frukter, inkokt frukt, kryddor. I de mest utvecklade vinerna, som kallas ”de plénitude”, framträder djupa tertiära aromer: kanderad frukt, fat, rostning. Bubblorna, som är kännetecknande för ”Champagne”, är intensiva och långlivade hos de unga vinerna. Med tiden minskar de och blir mer ömtåliga och krämiga.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | i milliekvivalenter per liter |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

i milliekvivalenter per liter

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

5.   Vinframställningsmetoder

5.1.   Särskilda oenologiska metoder

1.   Planttäthet – allmänna bestämmelser

Odlingsmetod

Radavståndet mellan vinrankorna får inte vara mer än 2,00 meter.

Avståndet mellan plantor i samma rad ska vara mellan 0,70 och 1,50 meter.

Det totala avståndet mellan raderna och avståndet mellan plantorna i samma rad får inte överstiga 3,00 meter.

All omvandling av jordbrukslotter som leder till ändrad planteringstäthet är förbjuden till dess att jordbrukslotterna har röjts.

2.   Planttäthet – särskilda bestämmelser

Odlingsmetod

För att göra det möjligt att använda lämpliga maskiner får jordbrukslotter

| — | med en lutning på mer än 35 %, eller |
| --- | --- |

—

med en lutning på mer än 35 %, eller

| — | med en lutning på mer än 25 % kombinerat med en lutning i sidled på mer än 10 %,
  ha 1,5–3 meter breda gångar högst var sjätte rad. I detta fall får det totala avståndet mellan de övriga raderna och avståndet mellan plantorna i samma rad inte överstiga 2,30 meter. |
| --- | --- |

—

med en lutning på mer än 25 % kombinerat med en lutning i sidled på mer än 10 %,

ha 1,5–3 meter breda gångar högst var sjätte rad. I detta fall får det totala avståndet mellan de övriga raderna och avståndet mellan plantorna i samma rad inte överstiga 2,30 meter.

3.   Beskärningsbestämmelser

Odlingsmetod

Plantorna får inte röra varandra, och de fruktbärande grenarna får inte ligga på varandra. Det får finnas högst 18 skott per kvadratmeter. Beskärningen görs senare före det fenologiska stadiet (F) (Lorenz-stadium 12), vid fyra utslagna blad.

Vinrankorna ska beskäras på något av följande sätt:

| — | beskärningsmetoden taille chablis |
| --- | --- |

—

beskärningsmetoden taille chablis

| — | cordon (de Royat-beskärning) |
| --- | --- |

—

cordon (de Royat-beskärning)

| — | beskärningsmetoden taille de la vallée de la Marne |
| --- | --- |

—

beskärningsmetoden taille de la vallée de la Marne

| — | enkel eller dubbel guyotbeskärning, eller asymmetrisk guyotbeskärning. |
| --- | --- |

—

enkel eller dubbel guyotbeskärning, eller asymmetrisk guyotbeskärning.

Varje metod som inte gör det möjligt att skörda hela druvklasar är förbjuden.

4.   Särskilda oenologiska metoder

Särskilda oenologiska metoder

All användning av träspån är förbjuden.

Under berikningen får ökningen av volymen av den druvmust som används under fermenteringen inte överstiga 1,12 % för varje 1 % naturlig alkoholhalt i volymprocent.

Förutom ovannämnda bestämmelser ska de oenologiska metoder som används vid tillverkningen av dessa viner uppfylla de bestämmelser som fastställs på EU-nivå och i den franska jordbrukslagen (Code rural).

Vinerna framställs enbart med en andra jäsning på glasflaskor.

5.2.   Högsta avkastningar

1.   Gräns för skördeuttag

15 500 kg druvor per hektar

6.   Avgränsat geografiskt område

Skörd av druvorna, vinframställning och vinberedning, inklusive lagring och förpackning, utförs i de områden som definieras i artikel 17 i lagen av den 6 maj 1919.

7.   Druvsort(er)

| | Arbane B |
| --- | --- |

Arbane B

| | Chardonnay B |
| --- | --- |

Chardonnay B

| | Meunier N |
| --- | --- |

Meunier N

| | Petit meslier B |
| --- | --- |

Petit meslier B

| | Pinot blanc B |
| --- | --- |

Pinot blanc B

| | Pinot gris G |
| --- | --- |

Pinot gris G

| | Pinot noir N |
| --- | --- |

Pinot noir N

8.   Beskrivning av samband

8.1.   Uppgifter om det geografiska området – Naturliga faktorer

–   Beskrivning av de naturliga faktorerna bakom sambandet

Det geografiska området ligger i nordöstra Frankrike och omfattar kommuner i departementen Aisne, Aube, Haute-Marne, Marne och Seine-et-Marne.

Jordbrukslotterna, som är noggrant avgränsade för skörd av druvor, utgör en del av ett landskap som präglas av vinodling på sluttningarna längs bergskammarna öster om Parisbäckenet, som är imponerande geomorfologiska strukturer:

| — | Côte d’Ile-de-France i Marne, samt sluttningarna i de tillhörande dalarna, som från norr till söder omfattar Montagne de Reims, Marne-dalen (som sträcker sig söder om Aisne till Seine-et-Marne), Côte de Blancs och Côte du Sezannais, som är de mest symboliska områdena. |
| --- | --- |

—

Côte d’Ile-de-France i Marne, samt sluttningarna i de tillhörande dalarna, som från norr till söder omfattar Montagne de Reims, Marne-dalen (som sträcker sig söder om Aisne till Seine-et-Marne), Côte de Blancs och Côte du Sezannais, som är de mest symboliska områdena.

| — | Côte de Champagne med Vitryat Marnais och området Aubois de Montgueux. |
| --- | --- |

—

Côte de Champagne med Vitryat Marnais och området Aubois de Montgueux.

| — | Côte des Bar genomkorsas av flera dalar och sträcker sig från Bar-sur-Aubois i öster till Bar-Séquanais i väster, i Aube och Haute-Marne. |
| --- | --- |

—

Côte des Bar genomkorsas av flera dalar och sträcker sig från Bar-sur-Aubois i öster till Bar-Séquanais i väster, i Aube och Haute-Marne.

Denna typiska relief av bergskammar, med tillhörande dalgångar, har sluttningar mot öster och söder, ibland mot norr t.ex. på Montagne de Reims i nor och den västra stranden i Marne-dalen.

Cuestabranterna består av hårda lager kalksten eller krita. Branterna, som är kalkhaltiga, märgelhaltiga eller sandiga, är mjukare och har eroderat för att sedan täckas av material från rasbranterna på de högre liggande cuestabranterna.

Vinodlingen i Champagne ligger i ett nordligt område. Det påverkas både av

| — | havsklimat, som medför regelbunden nederbörd och jämna temperaturer oavsett årstid, och |
| --- | --- |

—

havsklimat, som medför regelbunden nederbörd och jämna temperaturer oavsett årstid, och

| — | inlandsklimat, som ibland kan leda till skadlig frost, men även ger gynnsamma soltimmar under sommaren. |
| --- | --- |

—

inlandsklimat, som ibland kan leda till skadlig frost, men även ger gynnsamma soltimmar under sommaren.

8.2.   Uppgifter om det geografiska området – Mänskliga faktorer

Vinodlingen har anor från antiken och har varit väletablerad i Champagne sedan 800-talet, då vinodlingen utvecklades i klostren. De särskilda egenskaperna hos det naturligt mousserande vita vinet och koldioxidutvecklingen experimenterades fram i slutet av 1600-talet. I slutet av 1800-talet konstaterade den kända oenologen Weinmann att ”vinet från Champagne är mycket jäsbart. Koldioxidutvecklingen hos viner från Champagne är mycket enklare, mycket mer förutsägbar och mycket bättre än hos något annat jäsämne.”

De första hänvisningarna till detta vin, som kallades ”saute-bouchon”, förekommer i abbot Chaulieus dikter år 1700. Metoden beskrevs dock för första gången 1718 av kaniken Godinot, som tros vara författaren till Manière de cultiver la vigne et de faire le vin de Champagne (...). Enligt honom måste de vita vinerna vara ”klara som tårar (...) framställda av blå druvor. Ju tidigare druvorna pressas efter skörd, desto vitare blir vinet.” Vinodlarna anstränger sig därför att bevara druvorna hela under skörden och är mycket försiktiga under transport och lagring av dem, för att de ska vara hela när de läggs i vinpressen. Pressningen måste ske mjukt och gradvis och druvsaften delas i olika delar (”cuvée” och ”taille”) som vinifieras separat. Pressningsanläggningarna följer strikta regler och genomgår en noggrann behörighetskontroll.

Detaljerat kunnande som utvecklades i klostren: Jules Guyot konstaterade 1866 den stora betydelsen av att blanda druvor från olika sorter eller olika jordbrukslotter. Sedan början av 1900-talet har tre druvsorter valts ut för sin balans mellan sötma och syra och deras lämplighet för koldioxidutveckling: pinot noir N, le chardonnay B och meunier N. Vintillverkaren utformar blandningarna genom att smaka av olika basviner som har framställts. Sammansättningarna av basviner buteljeras för koldioxidutveckling och lagring på jäsningsrester, vilket måste ske under lång tid, särskilt för årgångsviner.

Kalkgrottorna i Champagne, som har perfekta temperatur- och luftfuktighetsförhållanden, har gynnat utvecklingen av detta steg i koldioxidutvecklingen. När lagringen på jäsningsrester har avslutats är det dags för ”remuage”, då flaskan långsamt vrids så att jäsningsresterna glider ned längs buteljens hals, innan buteljen degorgeras och jäsningsresterna avlägsnas. Efter degorgering tillsätts expeditionslikören, som bidrar till egenskaperna hos flera typer av viner med beteckningen ”Champagne”.

Den kontrollerade koldioxidutvecklingen genom en andra jäsning på flaska enligt ”champagnemetoden” exporterades och inom kort började namnet ”Champagne” att användas utanför produktionsområdets gränser. Sedan 1882 har rättsliga åtgärder vidtagits av vingårdarna i Champagne, som gick samman i en branschorganisation (Union des Maisons de Champagne) och kort innan lagen av den 1 augusti 1905 om bedrägerier och förfalskningar trädde i kraft erkändes det i rättspraxis att namnet ”Champagne” är reserverat för vin som har framställts av druvor som har skördats i Champagne, vilket var första gången en ursprungsbeteckning skyddades. Arbetet med att avgränsa det geografiska området inleddes 1908. Aktörerna i Champagne är solidariska, vilket tar sig uttryck i stora branschorganisationer.

8.3.   Uppgifter om produktens kvalitet och egenskaper

Vinerna kan vara vita (framställda genom blandning av gröna och blå druvor, framställda enbart av gröna druvor [”blanc de blancs”] eller enbart av blå druvor [”blanc de noirs”]) eller vara roséviner (framställda genom blandning eller genom avblödning) och kan framställas av druvor från en eller flera kommuner. De kan vara årgångsvin, men behöver inte vara det.

Alla viner har en sak gemensamt: sin syra, som garanterar deras friskhet och lämplighet för lagring.

De yngsta vinerna har mycket friska toner: blommor och vita frukter, citrus, mineraliska toner. Mogna viner har en palett av mer avrundade aromer: gula frukter, inkokt frukt, kryddor. I de mest utvecklade vinerna, som kallas ”de plénitude”, framträder djupa tertiära aromer: kanderad frukt, fat, rostning.

Bubblorna, som är kännetecknande för ”Champagne”, är intensiva och långlivade hos de unga vinerna. Med tiden minskar de och blir mer ömtåliga och krämiga.

8.4.   Samspel mellan de olika sambanden

Det stora öppna landskap som skapas av de tre bergskammarna mot slätten och dalarna betyder att vinodlingen får tillräckligt med ljus för att druvorna ska kunna mogna, även i lägen mot norr. I det öppna landskapet blir den kalla luften inte stillastående, vilket minskar risken för frost.

Vinodlingens sluttning och de olika substraten ger en optimal naturlig dränering som gör det möjligt att reglera vinstockarnas vattentillgång på naturlig väg. Tack vare sin porositet och genomsläpplighet leder den krithaltiga jordmånen bort överskottsvatten och kapillärfunktionen gör att marken torkar upp snabbt i torrt väder. De övriga inslagen i alven förenas med de märgelhaltiga lagren, som bildar en vattenreserv, i form av kalklager eller karbonathaltig sand, vilket innebär att överskottsvatten kan infiltreras under perioder med mer nederbörd. Denna typ av underliggande jordmån och de känsliga klimatförhållandena har styrt planteringen av druvsorterna i de olika vinodlingsområdena.

Det unika klimatet i Champagne ger druvorna och även musten en naturlig syra som är idealisk för framställning av framstående mousserande viner. Balansen mellan denna syra – en oumbärlig garanti för friskheten – och druvornas mognadsgrad är det som ger de bästa årgångarna och ger en god lagringsförmåga.

Den mosaik som bildas av de många olika naturliga faktorerna utnyttjas i varje jordbrukslott av vinodlarna, som tar vara på alla odlingsmetoder för att druvornas särdrag ska kunna komma till uttryck.

Att druvorna bevaras hela efter skörden, genomgår en mjuk pressning och att druvsafterna delas upp betyder att det inte sker någon färgning och att druvsaften bibehålls klar, vilket är avgörande för druvmustens kvalitet. Uppdelningen leder också till ytterligare komplexitet hos aromerna.

”Cuvée”, med sin höga syra, ger friska och livliga aromer: när den används i blandningar framträder de tertiära aromer som utvecklas under lagringen på jäsningsrester fullt ut.

”Taille” är fruktigare och innehåller mer tanniner.

Reserveviner (utom årgångsviner), som har framställts av druvor från föregående skördar, ger blandningen de mer mogna egenskaperna hos utvecklade viner. Vinframställarens förmåga att välja viner till den önskade blandningen uttrycks under hela mogningen på jäsningsrester, för framställningen av ”Champagne”. Denna fortsatta mogningsprocess kan, för viner med stor kropp, fortsätta under tiotals år i vinkällarna i Champagne, eftersom deras förhållandevis höga friskhet säkerställer en god koldioxidutveckling.

Det mycket tekniska tillvägagångssätt som krävs för att framställa ”Champagne” innebär att det krävs särskild och kostsam infrastruktur. Anläggningarna för framställning, behandling och förpackningar i ligger i kommunerna nära vinodlingarna.

Vinodlingen i Champagne har sina rötter i begynnelsen av vår tideräkning men ”Champagne” vann sin ryktbarhet, framför allt under 1600-talet, tack vare den gradvisa utvecklingen av kunskaperna om koldioxidutveckling genom en andra jäsning på flaska. I slutet av samma århundrade föredrog producenterna i Champagne att buteljera sina viner i stället för att transportera dem i bulk, för att bevara deras kvalitet och egenskaper.

Skummet och de fina bubblor som utvecklades i flaskorna framträdde i glasen och vinet gjorde omedelbar succé. Unga adelsmän, som längtade efter allt som var nytt, hyllade vinet, det besjöngs av poeter och författare skrev om det. Vinet blev en favorit vid Ludvig XV:s hov och hos Madame de Pompadour. Finansmän och byråkrater härmade adeln, provinsen gjorde som i huvudstaden. Under Ludvig XV och Ludvig XVI blomstrade vinindustrin och anseendet hos ”Champagne” växte snabbt såväl i Frankrike som i utlandet. Mousserande vin var inne överallt där det var ett tecken på god ton att följa det franska modet och på 1700-talet prydde ”Champagne” fester och supéer i hela Europa. Denna ryktbarhet finns kvar än i dag. Vinodlarna, kooperativen och Maisons de Champagne fortsätter sina ansträngningar genom att förbättra de gemensamma reglerna i syfte att främja sitt gemensamma arv, den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Champagne”, och vidtar åtgärder för att skydda dess namn och personlighet.

9.   Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Märkning

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Inga flaskor får handlas, utom mellan två anläggningar som tillhör samma aktör eller mellan två aktörer, utan att vara färdigjästa, försedda med kork och stålgrimma samt märkta i enlighet med gällande lagstiftning.

De flaskor som innehåller vin ska vara förslutna med en kork som är märkt med namnet på den skyddade ursprungsbeteckningen på den del som sitter i flaskans hals eller, om det gäller en flaska med ett nominellt innehåll på högst 0,20 liter, på någon annan inre del av förslutningsanordningen.

Etiketter och handelsdokument ska innehålla de registreringsuppgifter som föreskrivs av Comité Interprofessionnel du vin de Champagne för att identifiera aktörerna.

Den uppgift om vintillverkaren som anges i bokstäver på ett tydligt och läsbart sätt på etiketten kompletteras med namnet på tillverkningskommunen om tillverkaren har sitt säte utanför området.

Vid märkning av viner med den kontrollerade ursprungsbeteckningen kan en mindre geografisk enhet endast anges på följande villkor:

| — | Det handlar om en registrerad plats, eller |
| --- | --- |

—

Det handlar om en registrerad plats, eller

| — | en kommun. |
| --- | --- |

—

en kommun.

Namnet på platsen eller kommunen ska nämnas i skördedeklarationen.

Alla druvor som används vid framställningen av basvinerna kommer från den berörda kommunen eller platsen.

Namnet på kommunen får anges tillsammans med ”Premier Cru” och ”Grand Cru” enligt de villkor som anges i avsnitt II b och c i kapitel I i den här produktspecifikationen.

Utanför de kommuner som anges ovan ska namnet på kommunen anges tillsammans med uppgiften ”Vigne de” (vin från) eller ”Vignoble de” (vinodling i).

Namnet på en kommun eller en registrerad plats får anges med bokstäver som varken på höjden eller bredden får vara större än de bokstäver som används i den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn.

Märkningen med kommunens namn, enligt de bestämmelser som anges ovan, får kompletteras med angivelse av kommunens namn i namnet på cuvéen.

Uppgift om druvsort

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Druvsorten får anges med bokstäver som varken på höjden eller på bredden får vara större än 3 mm eller mer än dubbelt så stora som de bokstäver som används i den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn. Druvsorten får endast anges om samtliga druvor som har använts för framställningen av basvinerna kommer från den druvsorten.

Hänvisning till årgången

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Om årgången anges ska den anges på korken eller, i fråga om ett nominellt innehåll på högst 0,20 liter, på en annan lämplig förslutningsanordning, samt på etiketten. Uppgiften om årgång anges också i fakturor och i åtföljande handlingar.

Förpackning

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Förpackning i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

Vinerna framställs och släpps ut på marknaden i samma flaskor som kolsyreutvecklingen har skett, med undantag för flaskor med en volym på högst 75 centiliter eller minst 150 centiliter.

Vinerna släpps ut på marknaden för försäljning till konsument efter minst 15 månaders lagring efter omtappning, eller minst 36 månader för årgångsviner.

Länk till produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-3b36a01e-8edd-4742-ade7-fbd3251816c4

---

(1)  EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.

---