# Eiropas Savienības C 149/2023

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 149 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 66. gadagājums2023. gada 28. aprīlis |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 149

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

66. gadagājums2023. gada 28. aprīlis

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | |
| | EIROPAS PARLAMENTS
  2022.–2023. GADA SESIJA2022. gada 17.–20. oktobra sēdes
  2022. gada 18. oktobrī pieņemtie teksti par 2020. gada budžeta izpildes apstiprināšanu publicēti
  OV L 45, 14.2.2023.
  PIEŅEMTIE TEKSTI | 1 |

Saturs

Lappuse

EIROPAS PARLAMENTS
  2022.–2023. GADA SESIJA2022. gada 17.–20. oktobra sēdes
  2022. gada 18. oktobrī pieņemtie teksti par 2020. gada budžeta izpildes apstiprināšanu publicēti
  OV L 45, 14.2.2023.
  PIEŅEMTIE TEKSTI

EIROPAS PARLAMENTS

2022. gada 18. oktobrī pieņemtie teksti par 2020. gada budžeta izpildes apstiprināšanu publicēti

OV L 45, 14.2.2023.

1

---

| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| --- | --- |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2022. gada 18. oktobris |
| 2023/C 149/01 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 18. oktobra rezolūcija par Komisijas 2022. gada 7. septembra Īstenošanas regulu (ES) 2022/1480, ar ko attiecībā uz apstiprinājuma termiņa pagarināšanu darbīgajām vielām 2-fenilfenolam (ieskaitot tādus tā sāļus kā nātrija sāls), 8-hidroksihinolīnam, amidosulfuronam, bensulfuronam, bifenoksam, hlormekvatam, hlortoluronam, klofentezīnam, klomazonam, daminozīdam, deltametrīnam, dikambam, difenokonazolam, diflufenikānam, dimetahloram, esfenvalerātam, etofēnproksam, fenoksapropam-P, fenpropidīnam, fenpirazamīnam, fludioksonilam, flufenacetam, flumetralīnam, fostiazātam, lenacilam, MCPA, MCPB, nikosulfuronam, parafīneļļām, parafīneļļai, penkonazolam, piklorāmam, proheksadionam, propakvizafopam, prosulfokarbam, kvizalofop-P-etilam, kvizalofopP-tefurilam, nātrija 5-nitrogvajakolātam, nātrija o-nitrofenolātam, nātrija p-nitrofenolātam, sēram, tebufēnpiradam, tetrakonazolam, trialātam, triflusulfuronam un tritosulfuronam groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (2022/2785(RSP)) | 2 |
| 2023/C 149/02 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 18. oktobra rezolūcija par Rumānijas un Bulgārijas pievienošanos Šengenas zonai (2022/2852(RSP)) | 11 |
| | Ceturtdiena, 2022. gada 20. oktobris |
| 2023/C 149/03 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 20. oktobra rezolūcija par tiesiskumu Maltā piecus gadus pēc Daphne Caruana Galizia noslepkavošanas (2022/2866(RSP)) | 15 |
| 2023/C 149/04 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 20. oktobra rezolūcija par visā Eiropā vērojamo pret LGBTIQ+ personām vērstu naida noziegumu skaita pieaugumu nesen Slovākijā notikušo homofobisko slepkavību kontekstā (2022/2894(RSP)) | 22 |
| 2023/C 149/05 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 20. oktobra rezolūcija par ANO 2022. gada Klimata pārmaiņu konferenci (COP 27) Šarm eš Šeihā (Ēģipte) (2022/2673(RSP)) | 28 |
| 2023/C 149/06 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 20. oktobra rezolūcija par solidaritāti ar Ukrainu kultūras jautājumos un kopīgas ārkārtas reakcijas mehānismu, ar kuru nodrošina kultūras atdzimšanu Eiropā (2022/2759(RSP)) | 52 |
| 2023/C 149/07 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 20. oktobra rezolūcija par situāciju Burkinafaso pēc valsts apvērsuma (2022/2865(RSP)) | 55 |

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2022. gada 18. oktobris

2023/C 149/01

Eiropas Parlamenta 2022. gada 18. oktobra rezolūcija par Komisijas 2022. gada 7. septembra Īstenošanas regulu (ES) 2022/1480, ar ko attiecībā uz apstiprinājuma termiņa pagarināšanu darbīgajām vielām 2-fenilfenolam (ieskaitot tādus tā sāļus kā nātrija sāls), 8-hidroksihinolīnam, amidosulfuronam, bensulfuronam, bifenoksam, hlormekvatam, hlortoluronam, klofentezīnam, klomazonam, daminozīdam, deltametrīnam, dikambam, difenokonazolam, diflufenikānam, dimetahloram, esfenvalerātam, etofēnproksam, fenoksapropam-P, fenpropidīnam, fenpirazamīnam, fludioksonilam, flufenacetam, flumetralīnam, fostiazātam, lenacilam, MCPA, MCPB, nikosulfuronam, parafīneļļām, parafīneļļai, penkonazolam, piklorāmam, proheksadionam, propakvizafopam, prosulfokarbam, kvizalofop-P-etilam, kvizalofopP-tefurilam, nātrija 5-nitrogvajakolātam, nātrija o-nitrofenolātam, nātrija p-nitrofenolātam, sēram, tebufēnpiradam, tetrakonazolam, trialātam, triflusulfuronam un tritosulfuronam groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (2022/2785(RSP))

2

2023/C 149/02

Eiropas Parlamenta 2022. gada 18. oktobra rezolūcija par Rumānijas un Bulgārijas pievienošanos Šengenas zonai (2022/2852(RSP))

11

Ceturtdiena, 2022. gada 20. oktobris

2023/C 149/03

Eiropas Parlamenta 2022. gada 20. oktobra rezolūcija par tiesiskumu Maltā piecus gadus pēc Daphne Caruana Galizia noslepkavošanas (2022/2866(RSP))

Daphne Caruana Galizia

15

2023/C 149/04

Eiropas Parlamenta 2022. gada 20. oktobra rezolūcija par visā Eiropā vērojamo pret LGBTIQ+ personām vērstu naida noziegumu skaita pieaugumu nesen Slovākijā notikušo homofobisko slepkavību kontekstā (2022/2894(RSP))

LGBTIQ+

22

2023/C 149/05

Eiropas Parlamenta 2022. gada 20. oktobra rezolūcija par ANO 2022. gada Klimata pārmaiņu konferenci (COP 27) Šarm eš Šeihā (Ēģipte) (2022/2673(RSP))

28

2023/C 149/06

Eiropas Parlamenta 2022. gada 20. oktobra rezolūcija par solidaritāti ar Ukrainu kultūras jautājumos un kopīgas ārkārtas reakcijas mehānismu, ar kuru nodrošina kultūras atdzimšanu Eiropā (2022/2759(RSP))

52

2023/C 149/07

Eiropas Parlamenta 2022. gada 20. oktobra rezolūcija par situāciju Burkinafaso pēc valsts apvērsuma (2022/2865(RSP))

55

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2022. gada 18. oktobris |
| 2023/C 149/08 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 18. oktobra lēmums par priekšlikumu iecelt Laima Liucija Andrikienė par Revīzijas palātas locekli (C9-0301/2022 – 2022/0807(NLE)) | 60 |
| 2023/C 149/09 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 18. oktobra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 805/2004 attiecībā uz regulatīvās kontroles procedūras izmantošanu, lai to pielāgotu Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantam (09279/1/2022 – C9-0282/2022 – 2016/0399(COD)) | 61 |
| 2023/C 149/10 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 18. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (COM(2022)0241 – C9-0199/2022 – 2022/0165(NLE)) | 62 |
| | Trešdiena, 2022. gada 19. oktobris |
| 2023/C 149/11 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 19. oktobra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2022. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 4/2022 projektu: ieņēmumu (pašu resursu) atjauninājums un citas tehniskas korekcijas (12623/2022 – C9-0317/2022 – 2022/0211(BUD)) | 107 |
| 2023/C 149/12 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 19. oktobra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2023. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (12108/2022 – C9-0306/2022 – 2022/0212(BUD)) | 109 |
| 2023/C 149/13 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 19. oktobrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par atjaunīgo un mazoglekļa degvielu izmantošanu jūras transportā un Direktīvas 2009/16/EK grozīšanu (COM(2021)0562 – C9-0333/2021 – 2021/0210(COD)) | 125 |
| 2023/C 149/14 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 19. oktobrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/94/ES (COM(2021)0559 – C9-0331/2021 – 2021/0223(COD)) | 199 |
| | Ceturtdiena, 2022. gada 20. oktobris |
| 2023/C 149/15 | P9_TA(2022)0369Īpaši noteikumi sadarbības programmām 2014.–2020. gadā pēc programmu īstenošanas traucējuma rašanās ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 20. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko pēc programmu īstenošanas traucējuma rašanās nosaka īpašus noteikumus sadarbības programmām 2014.–2020. gadā, kuras saņem atbalstu no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (COM(2022)0362 – C9-0289/2022 – 2022/0227(COD))P9_TC1-COD(2022)0227Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko pēc programmu īstenošanas traucējuma rašanās nosaka īpašus noteikumus sadarbības programmām 2014.–2020. gadā, kuras saņem atbalstu no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi | 299 |
| 2023/C 149/16 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 20. oktobrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par okupētos ārvalstu reģionos izdoto Krievijas ceļošanas dokumentu neatzīšanu (COM(2022)0662 – C9-0302/2022 – 2022/0274(COD))Grozījums Nr. 1 | 300 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2022. gada 18. oktobris

2023/C 149/08

Eiropas Parlamenta 2022. gada 18. oktobra lēmums par priekšlikumu iecelt Laima Liucija Andrikienė par Revīzijas palātas locekli (C9-0301/2022 – 2022/0807(NLE))

Laima Liucija Andrikienė

60

2023/C 149/09

Eiropas Parlamenta 2022. gada 18. oktobra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 805/2004 attiecībā uz regulatīvās kontroles procedūras izmantošanu, lai to pielāgotu Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantam (09279/1/2022 – C9-0282/2022 – 2016/0399(COD))

61

2023/C 149/10

Eiropas Parlamenta 2022. gada 18. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (COM(2022)0241 – C9-0199/2022 – 2022/0165(NLE))

62

Trešdiena, 2022. gada 19. oktobris

2023/C 149/11

Eiropas Parlamenta 2022. gada 19. oktobra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2022. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 4/2022 projektu: ieņēmumu (pašu resursu) atjauninājums un citas tehniskas korekcijas (12623/2022 – C9-0317/2022 – 2022/0211(BUD))

107

2023/C 149/12

Eiropas Parlamenta 2022. gada 19. oktobra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2023. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (12108/2022 – C9-0306/2022 – 2022/0212(BUD))

109

2023/C 149/13

Eiropas Parlamenta 2022. gada 19. oktobrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par atjaunīgo un mazoglekļa degvielu izmantošanu jūras transportā un Direktīvas 2009/16/EK grozīšanu (COM(2021)0562 – C9-0333/2021 – 2021/0210(COD))

125

2023/C 149/14

Eiropas Parlamenta 2022. gada 19. oktobrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/94/ES (COM(2021)0559 – C9-0331/2021 – 2021/0223(COD))

199

Ceturtdiena, 2022. gada 20. oktobris

2023/C 149/15

P9_TA(2022)0369Īpaši noteikumi sadarbības programmām 2014.–2020. gadā pēc programmu īstenošanas traucējuma rašanās ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 20. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko pēc programmu īstenošanas traucējuma rašanās nosaka īpašus noteikumus sadarbības programmām 2014.–2020. gadā, kuras saņem atbalstu no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (COM(2022)0362 – C9-0289/2022 – 2022/0227(COD))P9_TC1-COD(2022)0227Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko pēc programmu īstenošanas traucējuma rašanās nosaka īpašus noteikumus sadarbības programmām 2014.–2020. gadā, kuras saņem atbalstu no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi

299

2023/C 149/16

Eiropas Parlamenta 2022. gada 20. oktobrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par okupētos ārvalstu reģionos izdoto Krievijas ceļošanas dokumentu neatzīšanu (COM(2022)0662 – C9-0302/2022 – 2022/0274(COD))Grozījums Nr. 1

300

---

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| **I | Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

***

Piekrišanas procedūra

**I

Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums

**II

Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums

***III

Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir atkarīgs no akta projektā ierosinātā juridiskā pamata.)

Parlamenta grozījumi:

Jaunais teksts ir norādīts
  treknā slīprakstā
  . Svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌vai svītrojumu. Aizstātās vietas norādītas, iezīmējot jauno tekstu
  treknā slīprakstā
  un dzēšot vai svītrojot tekstu, kurš tiek aizstāts.

treknā slīprakstā

treknā slīprakstā

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

28.4.2023

| 28.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 149/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 149/1

---

EIROPAS PARLAMENTS

2022.–2023. GADA SESIJA

2022. gada 17.–20. oktobra sēdes

2022. gada 18. oktobrī pieņemtie teksti par 2020. gada budžeta izpildes apstiprināšanu publicēti

  OV L 45, 14.2.2023.

PIEŅEMTIE TEKSTI

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2022. gada 18. oktobris

| 28.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 149/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 149/2

---

P9_TA(2022)0363

Darbīgās vielas, tostarp 8-hidroksihinolīns, hlortolurons un difenokonazols

Eiropas Parlamenta 2022. gada 18. oktobra rezolūcija par Komisijas 2022. gada 7. septembra Īstenošanas regulu (ES) 2022/1480, ar ko attiecībā uz apstiprinājuma termiņa pagarināšanu darbīgajām vielām 2-fenilfenolam (ieskaitot tādus tā sāļus kā nātrija sāls), 8-hidroksihinolīnam, amidosulfuronam, bensulfuronam, bifenoksam, hlormekvatam, hlortoluronam, klofentezīnam, klomazonam, daminozīdam, deltametrīnam, dikambam, difenokonazolam, diflufenikānam, dimetahloram, esfenvalerātam, etofēnproksam, fenoksapropam-P, fenpropidīnam, fenpirazamīnam, fludioksonilam, flufenacetam, flumetralīnam, fostiazātam, lenacilam, MCPA, MCPB, nikosulfuronam, parafīneļļām, parafīneļļai, penkonazolam, piklorāmam, proheksadionam, propakvizafopam, prosulfokarbam, kvizalofop-P-etilam, kvizalofopP-tefurilam, nātrija 5-nitrogvajakolātam, nātrija o-nitrofenolātam, nātrija p-nitrofenolātam, sēram, tebufēnpiradam, tetrakonazolam, trialātam, triflusulfuronam un tritosulfuronam groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (2022/2785(RSP))

(2023/C 149/01)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2022. gada 7. septembra Īstenošanas regulu (ES) 2022/1480, ar ko attiecībā uz apstiprinājuma termiņa pagarināšanu darbīgajām vielām 2-fenilfenolam (ieskaitot tādus tā sāļus kā nātrija sāls), 8-hidroksihinolīnam, amidosulfuronam, bensulfuronam, bifenoksam, hlormekvatam, hlortoluronam, klofentezīnam, klomazonam, daminozīdam, deltametrīnam, dikambam, difenokonazolam, diflufenikānam, dimetahloram, esfenvalerātam, etofēnproksam, fenoksapropam-P, fenpropidīnam, fenpirazamīnam, fludioksonilam, flufenacetam, flumetralīnam, fostiazātam, lenacilam, MCPA, MCPB, nikosulfuronam, parafīneļļām, parafīneļļai, penkonazolam, piklorāmam, proheksadionam, propakvizafopam, prosulfokarbam, kvizalofop-P-etilam, kvizalofopP-tefurilam, nātrija 5-nitrogvajakolātam, nātrija o-nitrofenolātam, nātrija p-nitrofenolātam, sēram, tebufēnpiradam, tetrakonazolam, trialātam, triflusulfuronam un tritosulfuronam groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2022. gada 7. septembra Īstenošanas regulu (ES) 2022/1480, ar ko attiecībā uz apstiprinājuma termiņa pagarināšanu darbīgajām vielām 2-fenilfenolam (ieskaitot tādus tā sāļus kā nātrija sāls), 8-hidroksihinolīnam, amidosulfuronam, bensulfuronam, bifenoksam, hlormekvatam, hlortoluronam, klofentezīnam, klomazonam, daminozīdam, deltametrīnam, dikambam, difenokonazolam, diflufenikānam, dimetahloram, esfenvalerātam, etofēnproksam, fenoksapropam-P, fenpropidīnam, fenpirazamīnam, fludioksonilam, flufenacetam, flumetralīnam, fostiazātam, lenacilam, MCPA, MCPB, nikosulfuronam, parafīneļļām, parafīneļļai, penkonazolam, piklorāmam, proheksadionam, propakvizafopam, prosulfokarbam, kvizalofop-P-etilam, kvizalofopP-tefurilam, nātrija 5-nitrogvajakolātam, nātrija o-nitrofenolātam, nātrija p-nitrofenolātam, sēram, tebufēnpiradam, tetrakonazolam, trialātam, triflusulfuronam un tritosulfuronam groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (2), un jo īpaši tās 17. panta pirmo daļu un 21. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (2), un jo īpaši tās 17. panta pirmo daļu un 21. pantu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 11. marta Īstenošanas regulu (ES) 2015/408 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū 80. panta 7. punkta īstenošanu un aizstājamo vielu saraksta izveidošanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 11. marta Īstenošanas regulu (ES) 2015/408 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū 80. panta 7. punkta īstenošanu un aizstājamo vielu saraksta izveidošanu (3),

| — | ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (4),

| — | ņemot vērā savu 2018. gada 13. septembra rezolūciju par augu aizsardzības līdzekļu regulas [Regulas] (EK) Nr. 1107/2009 īstenošanu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2018. gada 13. septembra rezolūciju par augu aizsardzības līdzekļu regulas [Regulas] (EK) Nr. 1107/2009 īstenošanu (5),

| — | ņemot vērā savas 2019. gada 10. oktobra, 2020. gada 26. novembra un 2021. gada 6. oktobra rezolūcijas, ko ir pieņēmis, iebilstot pret iepriekš noteiktajiem hlortolurona un difenokonazola apstiprinājuma perioda pagarinājumiem (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savas 2019. gada 10. oktobra, 2020. gada 26. novembra un 2021. gada 6. oktobra rezolūcijas, ko ir pieņēmis, iebilstot pret iepriekš noteiktajiem hlortolurona un difenokonazola apstiprinājuma perioda pagarinājumiem (6),

| — | ņemot vērā Reglamenta 112. panta 2. un 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 112. panta 2. un 3. punktu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| A. | tā kā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 993/2011 (7), ievērojot Regulu (EK) Nr. 1107/2009, ir apstiprināta darbīgā viela 8-hidroksihinolīns; |
| --- | --- |

A.

tā kā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 993/2011 (7), ievērojot Regulu (EK) Nr. 1107/2009, ir apstiprināta darbīgā viela 8-hidroksihinolīns;

| B. | tā kā ar Komisijas Direktīvu 2005/53/EK (8) darbīgā viela hlortolurons 2006. gada 1. martā ir iekļauts Padomes Direktīvas 91/414/EEK (9) I pielikumā un ir uzskatīts par apstiprinātu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, un hlortolurona apstiprinājuma atjaunošanas procedūra saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 844/2012 (10) tiek īstenota kopš 2013. gada; |
| --- | --- |

B.

tā kā ar Komisijas Direktīvu 2005/53/EK (8) darbīgā viela hlortolurons 2006. gada 1. martā ir iekļauts Padomes Direktīvas 91/414/EEK (9) I pielikumā un ir uzskatīts par apstiprinātu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, un hlortolurona apstiprinājuma atjaunošanas procedūra saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 844/2012 (10) tiek īstenota kopš 2013. gada;

| C. | tā kā ar Komisijas Direktīvu 2008/69/EK (11) darbīgā viela difenokonazols 2009. gada 1. janvārī ir iekļauts Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā un ir uzskatīts par apstiprinātu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009; |
| --- | --- |

C.

tā kā ar Komisijas Direktīvu 2008/69/EK (11) darbīgā viela difenokonazols 2009. gada 1. janvārī ir iekļauts Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā un ir uzskatīts par apstiprinātu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009;

| D. | tā kā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2021/1449 (12) apstiprinājuma periods 8-hidroksihinolīnam jau bija pagarināts par vienu gadu, un tagad ar Īstenošanas regulu (ES) 2022/1480 apstiprinājuma periods vēlreiz ir pagarināts par vienu gadu līdz 2023. gada 31. decembrim; |
| --- | --- |

D.

tā kā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2021/1449 (12) apstiprinājuma periods 8-hidroksihinolīnam jau bija pagarināts par vienu gadu, un tagad ar Īstenošanas regulu (ES) 2022/1480 apstiprinājuma periods vēlreiz ir pagarināts par vienu gadu līdz 2023. gada 31. decembrim;

| E. | tā kā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 533/2013 (13) apstiprinājuma periods hlortoluronam jau bija pagarināts par vienu gadu, un kopš 2017. gada tas ar Komisijas Īstenošanas regulām (ES) 2017/1511 (14), (ES) 2018/1262 (15), (ES) 2019/1589 (16), (ES) 2020/1511 (17) un (ES) 2021/1449 katru gadu ir bijis pagarināts vēl par vienu gadu, un tagad ar Īstenošanas regulu (ES) 2022/1480 apstiprinājuma periods vēlreiz ir pagarināts par vienu gadu līdz 2023. gada 31. oktobrim, kas būs sākotnējā apstiprinājuma perioda septītais pagarinājums; |
| --- | --- |

E.

tā kā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 533/2013 (13) apstiprinājuma periods hlortoluronam jau bija pagarināts par vienu gadu, un kopš 2017. gada tas ar Komisijas Īstenošanas regulām (ES) 2017/1511 (14), (ES) 2018/1262 (15), (ES) 2019/1589 (16), (ES) 2020/1511 (17) un (ES) 2021/1449 katru gadu ir bijis pagarināts vēl par vienu gadu, un tagad ar Īstenošanas regulu (ES) 2022/1480 apstiprinājuma periods vēlreiz ir pagarināts par vienu gadu līdz 2023. gada 31. oktobrim, kas būs sākotnējā apstiprinājuma perioda septītais pagarinājums;

| F. | tā kā ar Īstenošanas regulām (ES) 2019/1589, (ES) 2020/1511 un (ES) 2021/1449 apstiprinājuma periods difenokonazolam jau trīs reizes ir pagarināts par vienu gadu, un tagad ar Īstenošanas regulu (ES) 2022/1480 apstiprinājuma periods vēlreiz ir pagarināts par vienu gadu līdz 2023. gada 31. decembrim; |
| --- | --- |

F.

tā kā ar Īstenošanas regulām (ES) 2019/1589, (ES) 2020/1511 un (ES) 2021/1449 apstiprinājuma periods difenokonazolam jau trīs reizes ir pagarināts par vienu gadu, un tagad ar Īstenošanas regulu (ES) 2022/1480 apstiprinājuma periods vēlreiz ir pagarināts par vienu gadu līdz 2023. gada 31. decembrim;

| G. | tā kā Komisija nav paskaidrojusi pagarināšanas iemeslus, vien norādījusi — “[ņ]emot vērā to, ka no pieteikumu iesniedzējiem neatkarīgu iemeslu dēļ šo darbīgo vielu novērtēšana ir aizkavējusies, to apstiprinājuma periodi, visdrīzāk, beigsies, pirms tiks pieņemts lēmums par to atjaunošanu”; |
| --- | --- |

G.

tā kā Komisija nav paskaidrojusi pagarināšanas iemeslus, vien norādījusi — “[ņ]emot vērā to, ka no pieteikumu iesniedzējiem neatkarīgu iemeslu dēļ šo darbīgo vielu novērtēšana ir aizkavējusies, to apstiprinājuma periodi, visdrīzāk, beigsies, pirms tiks pieņemts lēmums par to atjaunošanu”;

8-hidroksihinolīns

| H. | tā kā Eiropas Ķimikāliju aģentūras (ECHA) Riska novērtēšanas komiteja 2015. gadā sniedza atzinumu par to, ka 8-hidroksihinolīns būtu klasificējams 1B kategorijā kā reproduktīvajai sistēmai toksiska viela (18); |
| --- | --- |

H.

tā kā Eiropas Ķimikāliju aģentūras (ECHA) Riska novērtēšanas komiteja 2015. gadā sniedza atzinumu par to, ka 8-hidroksihinolīns būtu klasificējams 1B kategorijā kā reproduktīvajai sistēmai toksiska viela (18);

| I. | tā kā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) 2016. gadā, veicot 8-hidroksihinolīna pesticīdu riska novērtējuma zinātnisku recenzēšanu, konstatēja vairākas nepilnības datos un divas jomas, kas rada pamatīgas bažas: no vienas puses, 8-hidroksihinolīns ir klasificējams 1B kategorijā kā reproduktīvajai sistēmai toksiska viela, un, no otras puses, minētās vielas gadījumā nebūs izpildīts neviens no attiecīgo apstiprināšanas kritēriju pagaidu noteikumiem (3.6.5. punkts, kas attiecas uz cilvēka veselību, vērtējot īpašības, kuras izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus), jo pētījumos, kas ir pieejami, līdz ar klasifikāciju ir konstatēta arī nelabvēlīga ietekme uz endokrīnajiem orgāniem (19); |
| --- | --- |

I.

tā kā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) 2016. gadā, veicot 8-hidroksihinolīna pesticīdu riska novērtējuma zinātnisku recenzēšanu, konstatēja vairākas nepilnības datos un divas jomas, kas rada pamatīgas bažas: no vienas puses, 8-hidroksihinolīns ir klasificējams 1B kategorijā kā reproduktīvajai sistēmai toksiska viela, un, no otras puses, minētās vielas gadījumā nebūs izpildīts neviens no attiecīgo apstiprināšanas kritēriju pagaidu noteikumiem (3.6.5. punkts, kas attiecas uz cilvēka veselību, vērtējot īpašības, kuras izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus), jo pētījumos, kas ir pieejami, līdz ar klasifikāciju ir konstatēta arī nelabvēlīga ietekme uz endokrīnajiem orgāniem (19);

| J. | tā kā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/2065 (20) 8-hidroksihinolīns 2017. gadā ir iekļauts aizstājamo vielu sarakstā, jo tiek uzskatīts, ka tam ir īpašības, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus un var nelabvēlīgi ietekmēt cilvēkus, un saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 (21) tas ir klasificēts 1B kategorijā kā reproduktīvajai sistēmai toksiska viela; |
| --- | --- |

J.

tā kā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/2065 (20) 8-hidroksihinolīns 2017. gadā ir iekļauts aizstājamo vielu sarakstā, jo tiek uzskatīts, ka tam ir īpašības, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus un var nelabvēlīgi ietekmēt cilvēkus, un saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 (21) tas ir klasificēts 1B kategorijā kā reproduktīvajai sistēmai toksiska viela;

Hlortolurons

| K. | tā kā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008 hlortolurons ir saskaņoti klasificēts kategorijās “Ļoti toksisks ūdens organismiem”, “Ļoti toksisks ūdens organismiem ar ilgstošām sekām”, “Ir aizdomas, ka var izraisīt vēzi” (Carc. 2) un “Ir aizdomas, ka var kaitēt nedzimušajam bērnam” (Repr. 2); |
| --- | --- |

K.

tā kā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008 hlortolurons ir saskaņoti klasificēts kategorijās “Ļoti toksisks ūdens organismiem”, “Ļoti toksisks ūdens organismiem ar ilgstošām sekām”, “Ir aizdomas, ka var izraisīt vēzi” (Carc. 2) un “Ir aizdomas, ka var kaitēt nedzimušajam bērnam” (Repr. 2);

| L. | tā kā zinātniskās publikācijās (22) ir konstatēts, ka hlortoluronam ir īpašības, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus; |
| --- | --- |

L.

tā kā zinātniskās publikācijās (22) ir konstatēts, ka hlortoluronam ir īpašības, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus;

| M. | tā kā ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/408 hlortolurons 2015. gadā ir iekļauts aizstājamo vielu sarakstā, jo tiek uzskatīts, ka tam ir īpašības, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus un var nelabvēlīgi ietekmēt cilvēkus, turklāt minētā viela atbilst kritērijiem, pēc kuriem tā ir uzskatāma par noturīgu un toksisku vielu; |
| --- | --- |

M.

tā kā ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/408 hlortolurons 2015. gadā ir iekļauts aizstājamo vielu sarakstā, jo tiek uzskatīts, ka tam ir īpašības, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus un var nelabvēlīgi ietekmēt cilvēkus, turklāt minētā viela atbilst kritērijiem, pēc kuriem tā ir uzskatāma par noturīgu un toksisku vielu;

| N. | tā kā 2019. gada 10. oktobra, 2020. gada 26. novembra un 2021. gada 6. oktobra rezolūcijās Parlaments jau ir iebildis pret iepriekš noteiktajiem hlortolurona apstiprinājuma perioda pagarinājumiem; |
| --- | --- |

N.

tā kā 2019. gada 10. oktobra, 2020. gada 26. novembra un 2021. gada 6. oktobra rezolūcijās Parlaments jau ir iebildis pret iepriekš noteiktajiem hlortolurona apstiprinājuma perioda pagarinājumiem;

| O. | tā kā Komisija, atbildot (23) uz iepriekšējiem iebildumiem pret hlortolurona apstiprinājuma perioda pagarināšanu, tikai atsaucas uz pētījumu, kas kalpojis par pamatu ietekmes novērtējumam, kurš īstenots pirms Komisijas Regulas (ES) 2018/605 pieņemšanas (24) un kurā nav atzīts, ka hlortolurons varētu būt endokrīnais disruptors, taču Komisija nav atzinusi, ka minētā pētījuma rezultātā hlortolurons būtu svītrots no aizstājamo vielu saraksta; |
| --- | --- |

O.

tā kā Komisija, atbildot (23) uz iepriekšējiem iebildumiem pret hlortolurona apstiprinājuma perioda pagarināšanu, tikai atsaucas uz pētījumu, kas kalpojis par pamatu ietekmes novērtējumam, kurš īstenots pirms Komisijas Regulas (ES) 2018/605 pieņemšanas (24) un kurā nav atzīts, ka hlortolurons varētu būt endokrīnais disruptors, taču Komisija nav atzinusi, ka minētā pētījuma rezultātā hlortolurons būtu svītrots no aizstājamo vielu saraksta;

| P. | tā kā pēc Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2017/2100 (25) un Regulas (ES) 2018/605 pieņemšanas Komisija uzdeva EFSA un ECHA izstrādāt saskaņotus norādījumus, kas nodrošinātu, ka Savienības pieņemtie kritēriji, pēc kuriem nosaka īpašības, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus, tiek konsekventi piemēroti biocīdu un pesticīdu novērtēšanai Savienībā; tā kā šie norādījumi, kuros iekļauti jauni ESAO testi, 2018. gada jūnijā ir publicēti (26), taču nav izmantoti, lai novērtētu hlortolurona īpašības, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus; |
| --- | --- |

P.

tā kā pēc Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2017/2100 (25) un Regulas (ES) 2018/605 pieņemšanas Komisija uzdeva EFSA un ECHA izstrādāt saskaņotus norādījumus, kas nodrošinātu, ka Savienības pieņemtie kritēriji, pēc kuriem nosaka īpašības, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus, tiek konsekventi piemēroti biocīdu un pesticīdu novērtēšanai Savienībā; tā kā šie norādījumi, kuros iekļauti jauni ESAO testi, 2018. gada jūnijā ir publicēti (26), taču nav izmantoti, lai novērtētu hlortolurona īpašības, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus;

| Q. | tā kā tas nozīmē, ka hlortolurons nav pienācīgi novērtēts, lai to varētu vairs neuzskatīt par vielu, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus; |
| --- | --- |

Q.

tā kā tas nozīmē, ka hlortolurons nav pienācīgi novērtēts, lai to varētu vairs neuzskatīt par vielu, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus;

| R. | tā kā atjaunošanas novērtējuma ziņojuma projektam attiecībā uz hlortoluronu vajadzēja būt iesniegtam līdz 2016. gadam, taču tas tika iesniegts tikai trīs gadus vēlāk — 2019. gadā, un ir pagājuši vēl trīs gadi, bet EFSA to acīmredzot joprojām nav izvērtējusi; |
| --- | --- |

R.

tā kā atjaunošanas novērtējuma ziņojuma projektam attiecībā uz hlortoluronu vajadzēja būt iesniegtam līdz 2016. gadam, taču tas tika iesniegts tikai trīs gadus vēlāk — 2019. gadā, un ir pagājuši vēl trīs gadi, bet EFSA to acīmredzot joprojām nav izvērtējusi;

Difenokonazols

| S. | tā kā ir aizdomas, ka difenokonazols — gan tīrā veidā, gan savienojumos ar dažādiem azoliem, piemēram, penkonazolu, — aktivizē rezistenci pret triazolu Aspergillus fumigatus sēnītes celmā (27); |
| --- | --- |

S.

tā kā ir aizdomas, ka difenokonazols — gan tīrā veidā, gan savienojumos ar dažādiem azoliem, piemēram, penkonazolu, — aktivizē rezistenci pret triazolu Aspergillus fumigatus sēnītes celmā (27);

| T. | tā kā rezistence pret triazolu Aspergillus fumigatus sēnītes celmā raisa aizvien lielākas bažas sabiedrības veselības jomā (28); tā kā vairāku pētījumu dati (29) stabili liecina — lauksaimniecībā izmantojamie azoli ir par iemeslu tam, ka klīniskos apstākļos neizdodas veiksmīgi ārstēt ar azolu nesaistītus pacientus; |
| --- | --- |

T.

tā kā rezistence pret triazolu Aspergillus fumigatus sēnītes celmā raisa aizvien lielākas bažas sabiedrības veselības jomā (28); tā kā vairāku pētījumu dati (29) stabili liecina — lauksaimniecībā izmantojamie azoli ir par iemeslu tam, ka klīniskos apstākļos neizdodas veiksmīgi ārstēt ar azolu nesaistītus pacientus;

| U. | tā kā ir konstatēts, ka katrs ceturtais pacients, kurš nonāk intensīvās terapijas nodaļā ar Covid-19 saistītu veselības problēmu dēļ, ir inficējies ar Aspergillus fumigatus sēnīti, un 15 % no šādiem pacientiem tiek diagnosticēts rezistents Aspergillus fumigatus variants; tā kā šādus pacientus ir gandrīz neiespējami izārstēt un viņiem ir tikai 20 % izredzes izdzīvot (30); |
| --- | --- |

U.

tā kā ir konstatēts, ka katrs ceturtais pacients, kurš nonāk intensīvās terapijas nodaļā ar Covid-19 saistītu veselības problēmu dēļ, ir inficējies ar Aspergillus fumigatus sēnīti, un 15 % no šādiem pacientiem tiek diagnosticēts rezistents Aspergillus fumigatus variants; tā kā šādus pacientus ir gandrīz neiespējami izārstēt un viņiem ir tikai 20 % izredzes izdzīvot (30);

| V. | tā kā no veselības viedokļa ir nepieņemami pagarināt apstiprinājuma periodus vielām, kuru iedarbības rezultātā veidojas rezistence pret sēnīšu zālēm; |
| --- | --- |

V.

tā kā no veselības viedokļa ir nepieņemami pagarināt apstiprinājuma periodus vielām, kuru iedarbības rezultātā veidojas rezistence pret sēnīšu zālēm;

Vispārēji apsvērumi par apstiprinājuma periodu pagarināšanu

| W. | tā kā Regulas (EK) Nr. 1107/2009 mērķis ir augstā līmenī nodrošināt gan cilvēka, gan dzīvnieku veselības aizsardzību un arī vides aizsardzību, tomēr nosargājot Savienības lauksaimniecības konkurētspēju; tā kā īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai aizsardzība būtu nodrošināta neaizsargātākām iedzīvotāju grupām, tostarp grūtniecēm, zīdaiņiem un bērniem; |
| --- | --- |

W.

tā kā Regulas (EK) Nr. 1107/2009 mērķis ir augstā līmenī nodrošināt gan cilvēka, gan dzīvnieku veselības aizsardzību un arī vides aizsardzību, tomēr nosargājot Savienības lauksaimniecības konkurētspēju; tā kā īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai aizsardzība būtu nodrošināta neaizsargātākām iedzīvotāju grupām, tostarp grūtniecēm, zīdaiņiem un bērniem;

| X. | tā kā būtu jāpiemēro piesardzības princips un tā kā Regulā (EK) Nr. 1107/2009 ir noteikts — vielas augu aizsardzības līdzekļos būtu jāiekļauj tikai tad, ja ir pierādīts, ka tas nepārprotami ir izdevīgi augkopībai un ka nav sagaidāma attiecīgo vielu kaitīga ietekme uz cilvēka vai dzīvnieku veselību vai nepieņemama iedarbība uz vidi; |
| --- | --- |

X.

tā kā būtu jāpiemēro piesardzības princips un tā kā Regulā (EK) Nr. 1107/2009 ir noteikts — vielas augu aizsardzības līdzekļos būtu jāiekļauj tikai tad, ja ir pierādīts, ka tas nepārprotami ir izdevīgi augkopībai un ka nav sagaidāma attiecīgo vielu kaitīga ietekme uz cilvēka vai dzīvnieku veselību vai nepieņemama iedarbība uz vidi;

| Y. | tā kā Regulā (EK) Nr. 1107/2009 ir norādīts, ka nekaitīguma interesēs darbīgo vielu apstiprinājuma perioda ilgums būtu jāierobežo; tā kā būtu jānodrošina, ka apstiprinājuma periods ir proporcionāls iespējamiem riskiem, kas saistīti ar šādu vielu izmantošanu, bet šajā gadījumā ir skaidri redzams, ka šādas proporcionalitātes nav; |
| --- | --- |

Y.

tā kā Regulā (EK) Nr. 1107/2009 ir norādīts, ka nekaitīguma interesēs darbīgo vielu apstiprinājuma perioda ilgums būtu jāierobežo; tā kā būtu jānodrošina, ka apstiprinājuma periods ir proporcionāls iespējamiem riskiem, kas saistīti ar šādu vielu izmantošanu, bet šajā gadījumā ir skaidri redzams, ka šādas proporcionalitātes nav;

| Z. | tā kā Regulas (EK) Nr. 1107/2009 17. pantu nevar traktēt kā tādu, kas darbīgās vielas apstiprinājumu ļauj pagarināt uz neierobežotu laika periodu, bet tas drīzāk būtu jāsaprot kā tiesību norma, saskaņā ar kuru izņēmuma kārtā ir iespējams pagarinājums uz noteiktu laiku, proti, uz dažiem mēnešiem vai, maksimums, uz gadu — lai nepieļautu, ka pārtrūkst fitosanitāro produktu tirgvedības un pārdošanas procesi —, pienācīgi ņemot vērā prasību augstā līmenī nodrošināt cilvēka un vides aizsardzību, kas ir gan Regulas (EK) Nr. 1107/2009 primārais mērķis, gan viens no iedibinātiem pamatprincipiem Savienības primārajos tiesību aktos, konkrēti, Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 35. un 37. pantā un Līguma par Eiropas Savienības darbību 168. un 191. pantā; |
| --- | --- |

Z.

tā kā Regulas (EK) Nr. 1107/2009 17. pantu nevar traktēt kā tādu, kas darbīgās vielas apstiprinājumu ļauj pagarināt uz neierobežotu laika periodu, bet tas drīzāk būtu jāsaprot kā tiesību norma, saskaņā ar kuru izņēmuma kārtā ir iespējams pagarinājums uz noteiktu laiku, proti, uz dažiem mēnešiem vai, maksimums, uz gadu — lai nepieļautu, ka pārtrūkst fitosanitāro produktu tirgvedības un pārdošanas procesi —, pienācīgi ņemot vērā prasību augstā līmenī nodrošināt cilvēka un vides aizsardzību, kas ir gan Regulas (EK) Nr. 1107/2009 primārais mērķis, gan viens no iedibinātiem pamatprincipiem Savienības primārajos tiesību aktos, konkrēti, Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 35. un 37. pantā un Līguma par Eiropas Savienības darbību 168. un 191. pantā;

| AA. | tā kā patlaban Regulas (EK) Nr. 1107/2009 17. pantu Komisija interpretē pretēji minētās regulas vispārējiem mērķiem un abu likumdevēju nodomam; |
| --- | --- |

AA.

tā kā patlaban Regulas (EK) Nr. 1107/2009 17. pantu Komisija interpretē pretēji minētās regulas vispārējiem mērķiem un abu likumdevēju nodomam;

| AB. | tā kā tad, ja ir konstatēta kaitīga ietekme uz veselību, bet zinātniski pamatota pārliecība tomēr vēl nav iegūta, Komisijai un dalībvalstīm ir iespēja un pienākums rīkoties saskaņā ar piesardzības principu, pieņemot riska pārvaldības pagaidu pasākumus, kas vajadzīgi, lai augstā līmenī nodrošinātu cilvēka veselības aizsardzību; |
| --- | --- |

AB.

tā kā tad, ja ir konstatēta kaitīga ietekme uz veselību, bet zinātniski pamatota pārliecība tomēr vēl nav iegūta, Komisijai un dalībvalstīm ir iespēja un pienākums rīkoties saskaņā ar piesardzības principu, pieņemot riska pārvaldības pagaidu pasākumus, kas vajadzīgi, lai augstā līmenī nodrošinātu cilvēka veselības aizsardzību;

| AC. | tā kā Regulas (EK) Nr. 1107/2009 21. pantā ir konkrētāk noteikts, ka Komisija darbīgās vielas apstiprinājumu var jebkurā brīdī pārskatīt, jo īpaši tad, ja, ņemot vērā jaunākās zinātnes un tehnikas atziņas, Komisija uzskata — ir norādes, kuras liecina, ka viela vairs neatbilst minētās regulas 4. pantā noteiktajiem apstiprināšanas kritērijiem, un tā kā šīs pārskatīšanas rezultātā vielas apstiprinājumu var anulēt vai grozīt; |
| --- | --- |

AC.

tā kā Regulas (EK) Nr. 1107/2009 21. pantā ir konkrētāk noteikts, ka Komisija darbīgās vielas apstiprinājumu var jebkurā brīdī pārskatīt, jo īpaši tad, ja, ņemot vērā jaunākās zinātnes un tehnikas atziņas, Komisija uzskata — ir norādes, kuras liecina, ka viela vairs neatbilst minētās regulas 4. pantā noteiktajiem apstiprināšanas kritērijiem, un tā kā šīs pārskatīšanas rezultātā vielas apstiprinājumu var anulēt vai grozīt;

| AD. | tā kā šo triju darbīgo vielu ierindošana aizstājamo vielu kategorijā neveicināja riska mazināšanos, jo dalībvalstis vāji īstenoja Regulas (EK) Nr. 1107/2009 50. pantā izklāstīto obligātās aizstāšanas sistēmu; |
| --- | --- |

AD.

tā kā šo triju darbīgo vielu ierindošana aizstājamo vielu kategorijā neveicināja riska mazināšanos, jo dalībvalstis vāji īstenoja Regulas (EK) Nr. 1107/2009 50. pantā izklāstīto obligātās aizstāšanas sistēmu;

| AE. | tā kā stratēģijā “No lauka līdz galdam” un arī bioloģiskās daudzveidības stratēģijā Komisija ir devusi solījumu līdz 2030. gadam panākt, ka par 50 % samazinās gan ķīmisko pesticīdu radītais apdraudējums, gan šādu pesticīdu izmantošana kopumā un ka par 50 % samazinās bīstamāko pesticīdu izmantošana; |
| --- | --- |

AE.

tā kā stratēģijā “No lauka līdz galdam” un arī bioloģiskās daudzveidības stratēģijā Komisija ir devusi solījumu līdz 2030. gadam panākt, ka par 50 % samazinās gan ķīmisko pesticīdu radītais apdraudējums, gan šādu pesticīdu izmantošana kopumā un ka par 50 % samazinās bīstamāko pesticīdu izmantošana;

| AF. | tā kā pēc definīcijas bīstamākie pesticīdi ir tie, kas satur darbīgās vielas, kuras atbilst Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 3.6.2. līdz 3.6.5. un 3.8.2. punktā noteiktajiem izslēgšanas kritērijiem vai saskaņā ar minētā pielikuma 4. punkta kritērijiem ir ierindotas aizstājamo vielu kategorijā, un tās cita starpā ir tādas darbīgās vielas kā 8-hidroksihinolīns, hlortolurons un difenokonazols, arī etofēnprokss, flufenacets, lenacils, nikosulfurons un trialāts, un ar Īstenošanas regulu (ES) 2022/1480 apstiprinājuma periods tām visām ir pagarināts par vienu gadu, nenodrošinot, lai no jauna būtu pienācīgi izvērtēti ar tām saistītie riska faktori; |
| --- | --- |

AF.

tā kā pēc definīcijas bīstamākie pesticīdi ir tie, kas satur darbīgās vielas, kuras atbilst Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 3.6.2. līdz 3.6.5. un 3.8.2. punktā noteiktajiem izslēgšanas kritērijiem vai saskaņā ar minētā pielikuma 4. punkta kritērijiem ir ierindotas aizstājamo vielu kategorijā, un tās cita starpā ir tādas darbīgās vielas kā 8-hidroksihinolīns, hlortolurons un difenokonazols, arī etofēnprokss, flufenacets, lenacils, nikosulfurons un trialāts, un ar Īstenošanas regulu (ES) 2022/1480 apstiprinājuma periods tām visām ir pagarināts par vienu gadu, nenodrošinot, lai no jauna būtu pienācīgi izvērtēti ar tām saistītie riska faktori;

| AG. | tā kā Eiropas zaļā kursa mērķus neizdosies sasniegt, ja apstiprinājuma periodi šiem pašiem bīstamākajiem pesticīdiem pastāvīgi būs pagarināti, nenodrošinot, lai pilnībā un laikus no jauna būtu pienācīgi izvērtētas to bīstamās īpašības; |
| --- | --- |

AG.

tā kā Eiropas zaļā kursa mērķus neizdosies sasniegt, ja apstiprinājuma periodi šiem pašiem bīstamākajiem pesticīdiem pastāvīgi būs pagarināti, nenodrošinot, lai pilnībā un laikus no jauna būtu pienācīgi izvērtētas to bīstamās īpašības;

| AH. | tā kā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. panta 7. punktu un II pielikuma 3.6.4. punktu darbīgo vielu nevar apstiprināt, ja tā ir klasificējama 1B kategorijā kā reproduktīvajai sistēmai toksiska viela, izņemot gadījumus, kuros pieteikumā iekļautie dokumentētie pierādījumi liecina, ka darbīgā viela ir vajadzīga, lai kontrolētu nopietnu apdraudējumu augu veselībai, jo to nevar panākt ar citiem pieejamiem līdzekļiem, arī neķīmiskām metodēm, un šādos gadījumos ir jāveic riska mazināšanas pasākumi, ar ko līdz minimumam samazina šādas darbīgās vielas iedarbību uz cilvēkiem un vidi, vai kuros cilvēku saskarsme ar augu aizsardzības līdzekļa darbīgo vielu reālos piedāvātajos izmantošanas apstākļos ir nebūtiska, t. i., līdzeklis tiek izmantots slēgtās sistēmās vai citos apstākļos, kas nepieļauj kontaktu ar cilvēkiem, un attiecīgās darbīgās vielas atliekas pārtikā vai dzīvnieku barībā nepārsniedz sākotnējo vērtību, kura noteikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 (31) 18. panta 1. punkta b) apakšpunktu; |
| --- | --- |

AH.

tā kā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. panta 7. punktu un II pielikuma 3.6.4. punktu darbīgo vielu nevar apstiprināt, ja tā ir klasificējama 1B kategorijā kā reproduktīvajai sistēmai toksiska viela, izņemot gadījumus, kuros pieteikumā iekļautie dokumentētie pierādījumi liecina, ka darbīgā viela ir vajadzīga, lai kontrolētu nopietnu apdraudējumu augu veselībai, jo to nevar panākt ar citiem pieejamiem līdzekļiem, arī neķīmiskām metodēm, un šādos gadījumos ir jāveic riska mazināšanas pasākumi, ar ko līdz minimumam samazina šādas darbīgās vielas iedarbību uz cilvēkiem un vidi, vai kuros cilvēku saskarsme ar augu aizsardzības līdzekļa darbīgo vielu reālos piedāvātajos izmantošanas apstākļos ir nebūtiska, t. i., līdzeklis tiek izmantots slēgtās sistēmās vai citos apstākļos, kas nepieļauj kontaktu ar cilvēkiem, un attiecīgās darbīgās vielas atliekas pārtikā vai dzīvnieku barībā nepārsniedz sākotnējo vērtību, kura noteikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 (31) 18. panta 1. punkta b) apakšpunktu;

| AI. | tā kā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. panta 7. punktu un II pielikuma 3.6.5. punktu darbīgo vielu nevar apstiprināt, ja ir uzskatāms, ka tai ir īpašības, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus un var nelabvēlīgi ietekmēt cilvēkus, izņemot gadījumus, kuros pieteikumā iekļautie dokumentētie pierādījumi liecina, ka darbīgā viela ir vajadzīga, lai kontrolētu nopietnu apdraudējumu augu veselībai, jo to nevar panākt ar citiem pieejamiem līdzekļiem, arī neķīmiskām metodēm, un šādos gadījumos ir jāveic riska mazināšanas pasākumi, ar ko līdz minimumam samazina šādas darbīgās vielas iedarbību uz cilvēkiem un vidi, vai kuros cilvēku saskarsme ar augu aizsardzības līdzekļa darbīgo vielu reālos piedāvātajos izmantošanas apstākļos ir nebūtiska, t. i., līdzeklis tiek izmantots slēgtās sistēmās vai citos apstākļos, kas nepieļauj kontaktu ar cilvēkiem, un attiecīgās darbīgās vielas atliekas pārtikā vai dzīvnieku barībā nepārsniedz sākotnējo vērtību, kura noteikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 18. panta 1. punkta b) apakšpunktu; |
| --- | --- |

AI.

tā kā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. panta 7. punktu un II pielikuma 3.6.5. punktu darbīgo vielu nevar apstiprināt, ja ir uzskatāms, ka tai ir īpašības, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus un var nelabvēlīgi ietekmēt cilvēkus, izņemot gadījumus, kuros pieteikumā iekļautie dokumentētie pierādījumi liecina, ka darbīgā viela ir vajadzīga, lai kontrolētu nopietnu apdraudējumu augu veselībai, jo to nevar panākt ar citiem pieejamiem līdzekļiem, arī neķīmiskām metodēm, un šādos gadījumos ir jāveic riska mazināšanas pasākumi, ar ko līdz minimumam samazina šādas darbīgās vielas iedarbību uz cilvēkiem un vidi, vai kuros cilvēku saskarsme ar augu aizsardzības līdzekļa darbīgo vielu reālos piedāvātajos izmantošanas apstākļos ir nebūtiska, t. i., līdzeklis tiek izmantots slēgtās sistēmās vai citos apstākļos, kas nepieļauj kontaktu ar cilvēkiem, un attiecīgās darbīgās vielas atliekas pārtikā vai dzīvnieku barībā nepārsniedz sākotnējo vērtību, kura noteikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 18. panta 1. punkta b) apakšpunktu;

| AJ. | tā kā nav pieņemami, ka Savienībā joprojām ir atļauts izmantot vielas, kuras varētu atbilst darbīgo vielu izslēgšanas kritērijiem, jo tādējādi ir apdraudēta gan sabiedrības, gan vides veselība; |
| --- | --- |

AJ.

tā kā nav pieņemami, ka Savienībā joprojām ir atļauts izmantot vielas, kuras varētu atbilst darbīgo vielu izslēgšanas kritērijiem, jo tādējādi ir apdraudēta gan sabiedrības, gan vides veselība;

| AK. | tā kā pieteikumu iesniedzēji Komisijas darba metodēs iestrādāto automātisko sistēmu var izmantot savā labā, lai nodrošinātu darbīgo vielu apstiprinājuma perioda tūlītēju pagarināšanu, ja nav pabeigta atkārtota riska novērtēšana, un tādēļ ar nodomu paildzināt atkārtotās novērtēšanas procesu, sniedzot nepilnīgus datus un pieprasot lielākas atkāpes un īpašus nosacījumus, kas rada nepieņemamus riskus videi un cilvēka veselībai, jo šīs bīstamās vielas iedarbība attiecīgās procedūras laikā turpinās; |
| --- | --- |

AK.

tā kā pieteikumu iesniedzēji Komisijas darba metodēs iestrādāto automātisko sistēmu var izmantot savā labā, lai nodrošinātu darbīgo vielu apstiprinājuma perioda tūlītēju pagarināšanu, ja nav pabeigta atkārtota riska novērtēšana, un tādēļ ar nodomu paildzināt atkārtotās novērtēšanas procesu, sniedzot nepilnīgus datus un pieprasot lielākas atkāpes un īpašus nosacījumus, kas rada nepieņemamus riskus videi un cilvēka veselībai, jo šīs bīstamās vielas iedarbība attiecīgās procedūras laikā turpinās;

| AL. | tā kā 2018. gada 13. septembra rezolūcijā Parlaments aicināja Komisiju un dalībvalstis “nodrošināt, ka apstiprinājuma laikposma pagarināšana uz procedūras laiku, kas paredzēta Regulas 17. pantā, netiks izmantota aktīvām vielām, kas ir mutagēnas, kancerogēnas, reproduktīvajai funkcijai toksiskas un tādējādi ietilpst 1A vai 1B kategorijā, vai aktīvām vielām, kuras izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus un ir kaitīgas cilvēku un dzīvnieku veselībai, kā tas konstatēts attiecībā uz tādām vielām kā flumioksazīns, tiakloprīds, hlortolurons un dimoksistrobīns”; |
| --- | --- |

AL.

tā kā 2018. gada 13. septembra rezolūcijā Parlaments aicināja Komisiju un dalībvalstis “nodrošināt, ka apstiprinājuma laikposma pagarināšana uz procedūras laiku, kas paredzēta Regulas 17. pantā, netiks izmantota aktīvām vielām, kas ir mutagēnas, kancerogēnas, reproduktīvajai funkcijai toksiskas un tādējādi ietilpst 1A vai 1B kategorijā, vai aktīvām vielām, kuras izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus un ir kaitīgas cilvēku un dzīvnieku veselībai, kā tas konstatēts attiecībā uz tādām vielām kā flumioksazīns, tiakloprīds, hlortolurons un dimoksistrobīns”;

| AM. | tā kā pēc tam, kad 2021. gadā ar Īstenošanas regulu (ES) 2021/1449 iepriekšējo reizi bija noteikts pagarinājums vairākām darbīgajām vielām, tostarp 8-hidroksihinolīnam, hlortoluronam un difenokonazolam, tas ir atjaunots tikai vienai no 39 vielām, uz kurām minētā īstenošanas regula attiecas, savukārt saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009 apstiprinājuma periodi ir pagarināti uzreiz 46 vielām, daudzām no tām trešo, ceturto, piekto, sesto vai pat septīto reizi; |
| --- | --- |

AM.

tā kā pēc tam, kad 2021. gadā ar Īstenošanas regulu (ES) 2021/1449 iepriekšējo reizi bija noteikts pagarinājums vairākām darbīgajām vielām, tostarp 8-hidroksihinolīnam, hlortoluronam un difenokonazolam, tas ir atjaunots tikai vienai no 39 vielām, uz kurām minētā īstenošanas regula attiecas, savukārt saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009 apstiprinājuma periodi ir pagarināti uzreiz 46 vielām, daudzām no tām trešo, ceturto, piekto, sesto vai pat septīto reizi;

| AN. | tā kā Komisijas pieeja — ar vienu īstenošanas aktu pagarināt apstiprinājuma periodus 46 darbīgajām vielām — ierobežo iespējas dalībvalstīm komitejā iebilst pret dažām šīm darbīgajām vielām, kas raisa īpašas bažas, tostarp pret 8-hidroksihinolīnu, hlortoluronu un difenokonazolu; |
| --- | --- |

AN.

tā kā Komisijas pieeja — ar vienu īstenošanas aktu pagarināt apstiprinājuma periodus 46 darbīgajām vielām — ierobežo iespējas dalībvalstīm komitejā iebilst pret dažām šīm darbīgajām vielām, kas raisa īpašas bažas, tostarp pret 8-hidroksihinolīnu, hlortoluronu un difenokonazolu;

| AO. | tā kā nevalstiskās organizācijas “Pesticide Action Network Europe” un “Pollinis” ir iesniegušas pieprasījumus par iekšēju pārskatīšanu, iebilstot pret to, cik likumīga ir apstiprinājuma perioda atkārtota pagarināšana (attiecīgi) darbīgajai vielai dimoksistrobīnam un darbīgajai vielai boskalīdam, un tā kā dimoksistrobīna gadījumā Tiesā ir iesniegta prasība atcelt tiesību aktu (32), |
| --- | --- |

AO.

tā kā nevalstiskās organizācijas “Pesticide Action Network Europe” un “Pollinis” ir iesniegušas pieprasījumus par iekšēju pārskatīšanu, iebilstot pret to, cik likumīga ir apstiprinājuma perioda atkārtota pagarināšana (attiecīgi) darbīgajai vielai dimoksistrobīnam un darbīgajai vielai boskalīdam, un tā kā dimoksistrobīna gadījumā Tiesā ir iesniegta prasība atcelt tiesību aktu (32),

| 1. | uzskata, ka Īstenošanas regula (ES) 2022/1480 pārsniedz Regulā (EK) Nr. 1107/2009 paredzētās īstenošanas pilnvaras; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka Īstenošanas regula (ES) 2022/1480 neatbilst Savienības tiesību aktiem, jo tajā nav ievērots piesardzības princips; |
| --- | --- |

2.

| 3. | stingri nosoda to, ka nopietni kavējas atļaujas pagarināšanas un endokrīno disruptoru noskaidrošanas process; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzskata, ka lēmums pagarināt 8-hidroksihinolīna, hlortolurona un difenokonazola apstiprinājuma periodus neatbilst Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikumā noteiktajiem nekaitīguma kritērijiem un nav pamatots, jo nav pierādījumu, ka šīs vielas var droši izmantot, un nav arī pierādīts, ka šīs vielas ir steidzami vajadzīgas pārtikas ražošanai Savienībā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisiju atsaukt Īstenošanas regulu (ES) 2022/1480 un iesniegt komitejai jaunu projektu, kurā ir ņemtas vērā zinātnes atziņas par visu attiecīgo vielu, jo īpaši 8-hidroksihinolīna, hlortolurona un difenokonazola, kaitīgajām īpašībām; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju īstenošanas regulu projektus iesniegt tikai par tādu vielu apstiprinājuma periodu pagarināšanu, kuru sakarā, ņemot vērā pašreizējās zinātnes atziņas, nav sagaidāms, ka Komisijai būs jānāk klajā ar priekšlikumu apstiprinājumu attiecīgajai darbīgajai vielai neatjaunot; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Komisiju apstiprinājumus vielām anulēt, ja ir pierādījumi vai ir pamatotas šaubas, ka tās vairs neatbilst Regulā (EK) Nr. 1107/2009 noteiktajiem nekaitīguma kritērijiem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Komisiju turpmāk pienācīgi pamatot savus lēmumus par darbīgo vielu apstiprinājuma periodu pagarināšanu un vairs neiesniegt pagarināšanas priekšlikumus “pa komplektiem”, jo dalībvalstīm šādi lēmumi ir rūpīgāk jāpārbauda; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka pienācīgi un savlaicīgi no jauna tiek izvērtēti to darbīgo vielu apstiprinājumi, par kurām tās ziņo datus, un ka kavēšanās, kas aktuāla patlaban, tiek efektīvi un pēc iespējas ātrāk novērsta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzdod priekšsēdētājai nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  OV L 233, 8.9.2022., 43. lpp.

(2)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

(3)  OV L 67, 12.3.2015., 18. lpp.

(4)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(5)  OV C 433, 23.12.2019., 183. lpp.

(6)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas regulai, ar ko attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām amidosulfuronam, beta-ciflutrīnam, bifenoksam, hlortoluronam, klofentezīnam, klomazonam, cipermetrīnam, daminozīdam, deltametrīnam, dikambam, difenokonazolam, diflubenzuronam, diflufenikānam, fenoksapropam-P, fenpropidīnam, fludioksonilam, flufenacetam, fostiazātam, indoksakarbam, lenacilam, MCPA, MCPB, nikosulfuronam, piklorāmam, prosulfokarbam, piriproksifēnam, tiofanātmetilam, triflusulfuronam un tritosulfuronam groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (OV C 202, 28.5.2021., 7. lpp.);

Eiropas Parlamenta 2020. gada 26. novembra rezolūcija par Komisijas 2020. gada 16. oktobra Īstenošanas regulu (ES) 2020/1511, ar ko attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām amidosulfuronam, bifenoksam, hlortoluronam, klofentezīnam, klomazonam, cipermetrīnam, daminozīdam, deltametrīnam, dikambam, difenokonazolam, diflufenikānam, fenoksapropam-P, fenpropidīnam, fludioksonilam, flufenacetam, fostiazātam, indoksakarbam, lenacilam, MCPA, MCPB, nikosulfuronam, parafīneļļām, piklorāmam, prosulfokarbam, sēram, triflusulfuronam un tritosulfuronam groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (OV C 425, 20.10.2021., 87. lpp.);

Eiropas Parlamenta 2021. gada 6. oktobra rezolūcija par Komisijas 2021. gada 3. septembra Īstenošanas regulu (ES) 2021/1449, ar ko attiecībā uz apstiprinājuma termiņu pagarināšanu darbīgajām vielām 2-fenilfenolam (ieskaitot tādus tā sāļus kā nātrija sāls), 8-hidroksihinolīnam, amidosulfuronam, bifenoksam, hlormekvatam, hlortoluronam, klofentezīnam, klomazonam, cipermetrīnam, daminozīdam, deltametrīnam, dikambam, difenokonazolam, diflufenikānam, dimetahloram, etofēnproksam, fenoksapropam-P, fenpropidīnam, fludioksonilam, flufenacetam, fostiazātam, indoksakarbam, lenacilam, MCPA, MCPB, nikosulfuronam, parafīneļļām, parafīneļļai, penkonazolam, piklorāmam, propakvizafopam, prosulfokarbam, etil-kvizalofopam-P, tefuril-kvizalofopam-P, sēram, tetrakonazolam, trialātam, triflusulfuronam un tritosulfuronam groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (OV C 132, 24.3.2022., 65. lpp.).

(7)  Komisijas 2011. gada 6. oktobra Īstenošanas regula (ES) Nr. 993/2011, ar ko apstiprina darbīgo vielu 8-hidroksihinolīnu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (OV L 263, 7.10.2011., 1. lpp.).

(8)  Komisijas 2005. gada 16. septembra Direktīva 2005/53/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, lai tajā iekļautu hlortalonilu, hlortoluronu, cipermetrīnu, daminozīdu un tiofanātmetilu kā aktīvo vielu (OV L 241, 17.9.2005., 51. lpp.).

(9)  Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīva 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.).

(10)  Komisijas 2012. gada 18. septembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 844/2012, ar ko nosaka noteikumus, kas vajadzīgi darbīgo vielu apstiprinājumu atjaunošanas procedūras īstenošanai, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 252, 19.9.2012., 26. lpp.).

(11)  Komisijas 2008. gada 1. jūlija Direktīva 2008/69/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, lai tajā kā darbīgo vielu iekļautu klofentezīnu, dikambu, difenokonazolu, diflubenzuronu, imazakvīnu, lenacilu, oksadiazonu, piklorāmu un piriproksifēnu (OV L 172, 2.7.2008., 9. lpp.).

(12)  Komisijas 2021. gada 3. septembra Īstenošanas regula (ES) 2021/1449, ar ko attiecībā uz apstiprinājuma termiņu pagarināšanu darbīgajām vielām 2-fenilfenolam (ieskaitot tādus tā sāļus kā nātrija sāls), 8-hidroksihinolīnam, amidosulfuronam, bifenoksam, hlormekvatam, hlortoluronam, klofentezīnam, klomazonam, cipermetrīnam, daminozīdam, deltametrīnam, dikambam, difenokonazolam, diflufenikānam, dimetahloram, etofēnproksam, fenoksapropam-P, fenpropidīnam, fludioksonilam, flufenacetam, fostiazātam, indoksakarbam, lenacilam, MCPA, MCPB, nikosulfuronam, parafīneļļām, parafīneļļai, penkonazolam, piklorāmam, propakvizafopam, prosulfokarbam, etil-kvizalofopam-P, tefuril-kvizalofopam-P, sēram, tetrakonazolam, trialātam, triflusulfuronam un tritosulfuronam groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (OV L 313, 6.9.2021., 20. lpp.).

(13)  Komisijas 2013. gada 10. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 533/2013, ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām 1-metil-ciklopropēnam, hlortalonilam, hlortoluronam, cipermetrīnam, daminozīdam, forhlorfenuronam, indoksakarbam, tiofanātmetilam un tribenuronam (OV L 159, 11.6.2013., 9. lpp.).

(14)  Komisijas 2017. gada 30. augusta Īstenošanas regula (ES) 2017/1511, ar ko Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 540/2011 groza attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām 1-metilciklopropēns, beta-ciflutrīns, hlortalonils, hlortolurons, cipermetrīns, daminozīds, deltametrīns, dimetēnamīds-P, flufenacets, flurtamons, forhlorfenurons, fostiazāts, indoksakarbs, iprodions, MCPA, MCPB, siltiofams, tiofanātmetils un tribenurons (OV L 224, 31.8.2017., 115. lpp.).

(15)  Komisijas 2018. gada 20. septembra Īstenošanas regula (ES) 2018/1262, ar ko attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām 1-metilciklopropēns, beta-ciflutrīns, hlortalonils, hlortolurons, klomazons, cipermetrīns, daminozīds, deltametrīns, dimetēnamīds-P, diurons, fludioksonils, flufenacets, flurtamons, fostiazāts, indoksakarbs, MCPA, MCPB, prosulfokarbs, tiofanātmetils un tribenurons groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (OV L 238, 21.9.2018., 62. lpp.).

(16)  Komisijas 2019. gada 26. septembra Īstenošanas regula (ES) 2019/1589, ar ko attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām amidosulfuronam, beta-ciflutrīnam, bifenoksam, hlortoluronam, klofentezīnam, klomazonam, cipermetrīnam, daminozīdam, deltametrīnam, dikambam, difenokonazolam, diflubenzuronam, diflufenikānam, fenoksapropam-P, fenpropidīnam, fludioksonilam, flufenacetam, fostiazātam, indoksakarbam, lenacilam, MCPA, MCPB, nikosulfuronam, piklorāmam, prosulfokarbam, piriproksifēnam, tiofanātmetilam, triflusulfuronam un tritosulfuronam groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (OV L 248, 27.9.2019., 24. lpp.).

(17)  Komisijas 2020. gada 16. oktobra Īstenošanas regula (ES) 2020/1511, ar ko apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām amidosulfuronam, bifenoksam, hlortoluronam, klofentezīnam, klomazonam, cipermetrīnam, daminozīdam, deltametrīnam, dikambam, difenokonazolam, diflufenikānam, fenoksapropam-P, fenpropidīnam, fludioksonilam, flufenacetam, fostiazātam, indoksakarbam, lenacilam, MCPA, MCPB, nikosulfuronam, parafīneļļām, piklorāmam, prosulfokarbam, sēram, triflusulfuronam un tritosulfuronam groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (OV L 344, 19.10.2020., 18. lpp.).

(18)  Riska novērtēšanas komitejas 2015. gada 5. jūnija atzinums, ar ko piedāvāts ES līmenī saskaņoti klasificēt un marķēt Hinolīn-8-olu; 8-hidroksihinolīnu [publikācija latviešu valodā nav pieejama]: https://echa.europa.eu/documents/10162/fb6bbac1-35b5-bf75-8592-0ccd93ad2615.

(19)  EFSA. Peer review of the pesticide risk assessment of the active substance 8-hydroxyquinoline [Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes publikācija par aktīvās vielas 8-hidroksihinolīna pesticīdu riska novērtējuma zinātnisku recenzēšanu; latviešu valodā nav pieejama], EFSA Journal 2016; 14(6):4493, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2016.4493.

(20)  Komisijas 2017. gada 13. novembra Īstenošanas regula (ES) 2017/2065, ar ko apliecina Īstenošanas regulā (ES) Nr. 540/2011 noteiktos darbīgās vielas 8-hidroksihinolīna apstiprināšanas nosacījumus un attiecībā uz darbīgās vielas 8-hidroksihinolīna iekļaušanu aizstājamo vielu sarakstā groza Īstenošanas regulu (ES) 2015/408 (OV L 295, 14.11.2017., 40. lpp.).

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.).

(22)  Cita starpā sk. arī Hong, M., Ping, Z., Jian, X. Testicular toxicity and mechanisms of chlorotoluron compounds in the mouse, Toxicology Mechanisms and Methods 2007; 17(8):483-8 [pētījums par hlortolurona savienojumu toksiskumu sēkliniekiem un par šādu savienojumu darbības mehānismiem peļu organismā, publicēts toksikoloģijas mehānismu un metožu žurnālā; latviešu valodā nav pieejams].

(23)  Pasākumi, ko Komisija īstenojusi saistībā ar Eiropas Parlamenta neleģislatīvo rezolūciju par projektu Komisijas īstenošanas regulai, ar ko attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām amidosulfuronam, beta-ciflutrīnam, bifenoksam, hlortoluronam, klofentezīnam, klomazonam, cipermetrīnam, daminozīdam, deltametrīnam, dikambam, difenokonazolam, diflubenzuronam, diflufenikānam, fenoksapropam-P, fenpropidīnam, fludioksonilam, flufenacetam, fostiazātam, indoksakarbam, lenacilam, MCPA, MCPB, nikosulfuronam, piklorāmam, prosulfokarbam, piriproksifēnam, tiofanātmetilam, triflusulfuronam un tritosulfuronam groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (SP(2019)669), https://oeil.secure.europarl.europa.eu/oeil/popups/ficheprocedure.do?reference=2019/2826(RSP)&l=en;

Pasākumi, ko Komisija īstenojusi saistībā ar Eiropas Parlamenta neleģislatīvo rezolūciju par Komisijas 2020. gada 16. oktobra Īstenošanas regulu (ES) 2020/1511, ar ko attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām amidosulfuronam, bifenoksam, hlortoluronam, klofentezīnam, klomazonam, cipermetrīnam, daminozīdam, deltametrīnam, dikambam, difenokonazolam, diflufenikānam, fenoksapropam-P, fenpropidīnam, fludioksonilam, flufenacetam, fostiazātam, indoksakarbam, lenacilam, MCPA, MCPB, nikosulfuronam, parafīneļļām, piklorāmam, prosulfokarbam, sēram, triflusulfuronam un tritosulfuronam groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (SP(2021)129), https://oeil.secure.europarl.europa.eu/oeil/popups/ficheprocedure.do?reference=2020/2853(RSP)&l=en;

Pasākumi, ko Komisija īstenojusi saistībā ar Eiropas Parlamenta neleģislatīvo rezolūciju par Komisijas 2021. gada 3. septembra Īstenošanas regulu (ES) 2021/1449, ar ko attiecībā uz apstiprinājuma termiņu pagarināšanu darbīgajām vielām 2-fenilfenolam (ieskaitot tādus tā sāļus kā nātrija sāls), 8-hidroksihinolīnam, amidosulfuronam, bifenoksam, hlormekvatam, hlortoluronam, klofentezīnam, klomazonam, cipermetrīnam, daminozīdam, deltametrīnam, dikambam, difenokonazolam, diflufenikānam, dimetahloram, etofēnproksam, fenoksapropam-P, fenpropidīnam, fludioksonilam, flufenacetam, fostiazātam, indoksakarbam, lenacilam, MCPA, MCPB, nikosulfuronam, parafīneļļām, parafīneļļai, penkonazolam, piklorāmam, propakvizafopam, prosulfokarbam, etil-kvizalofopam-P, tefuril-kvizalofopam-P, sēram, tetrakonazolam, trialātam, triflusulfuronam un tritosulfuronam groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (SP(2021)735), https://oeil.secure.europarl.europa.eu/oeil/popups/ficheprocedure.do?reference=2021/2869(RSP)&l=en.

(24)  Komisijas 2018. gada 19. aprīļa Regula (ES) 2018/605, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikumu, aprakstot zinātniskus kritērijus endokrīni disruptīvu īpašību noteikšanai (OV L 101, 20.4.2018., 33. lpp.).

(25)  Komisijas 2017. gada 4. septembra Deleģētā regula (ES) 2017/2100, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 nosaka zinātniskus kritērijus endokrīni disruptīvu īpašību noteikšanai (OV L 301, 17.11.2017., 1. lpp.).

(26)  EFSA and ECHA. Guidance for the identification of endocrine disruptors in the context of Regulations (EU) No 528/2012 and (EC) No 1107/2009, EFSA Journal 2018, 16(6):5311 [Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes un Eiropas Ķimikāliju aģentūras norādījumi par to, kā noskaidrot endokrīnos disruptorus Regulu (ES) Nr. 528/2012 un (EK) Nr. 1107/2009 kontekstā, publicēti Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes žurnālā; latviešu valodā nav pieejami], http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5311.

(27)  Verweij, P.E., Lucas, J.A., Arendrup, M.C., Bowyer, P., Brinkmann, A.J.F., Denning, D.W., Dyer, P.S., Fisher, M.C., Geenen, P.L., Gisi, U., Hermann, D., Hoogendijk, A., Kiers, E., Lagrou, K., Melchers, W.J.G., Rhodes, J., Rietveld, A.G., Schoustra, S.E., Stenzel, K., Zwaan, B.J., and Fraaije, B.A. The one health problem of azole resistance in Aspergillus fumigatus: current insights and future research agenda, Fungal Biology Reviews, Volume 34, Issue 4, 2020, pp. 202-214 [pētījums par nopietnu veselības problēmu, ko rada rezistence pret azolu, kura veidojas Aspergillus fumigatus sēnītes celmā, ar ieskatu aktuālajā situācijā un turpmāko pētījumu plānu, publicēts sēnīšu bioloģijas zinātnisko recenziju izdevumā; latviešu valodā nav pieejams], https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1749461320300415.

(28)  Cao, D., Wang, F., Yu, S., Dong, S., Wu, R., Cui, N., Ren, J., Xu, T., Wang, S., Wang, M., Fang, H., and Yu, Y. Prevalence of Azole-Resistant Aspergillus fumigatus is Highly Associated with Azole Fungicide Residues in the Fields, Environmental Science & Technology, 2021, 55(5), 3041-3049 [pētījums par to, ka pret azolu rezistentu Aspergillus fumigatus sēnītes celmu prevalence ir ļoti lielā mērā saistīta ar azolu saturošu fungicīdu atliekām uz lauka, publicēts vides zinātnes un tehnoloģijas žurnālā; latviešu valodā nav pieejams], https://www.researchgate.net/publication/349087541_Prevalence_of_AzoleResistant_Aspergillus_fumigatus_is_Highly_Associated_with_Azole_Fungicide_Residues_in_the_Fields.

(29)  Berger, S., El Chazli, Y., Babu, A.F., Coste, A.T. Azole Resistance in Aspergillus fumigatus: A Consequence of Antifungal Use in Agriculture?, Frontiers in Microbiology 2017; 8: 1024 [pētījums par to, vai pret azolu rezistentu Aspergillus fumigatus sēnītes celmu veidošanās iemesls varētu būt pretsēnīšu līdzekļu izmantošana lauksaimniecībā, publicēts progresīvās mikrobioloģijas žurnālā; latviešu valodā nav pieejams], https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5461301/.

(30)  https://huisarts.bsl.nl/levensbedreigende-schimmel-ontdekt-bij-kwart-coronapatienten-op-ic/.

(31)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 23. februāra Regula (EK) Nr. 396/2005, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.).

(32)  Lieta T-412/22 PAN Europe/Komisija, https://curia.europa.eu/juris/fiche.jsf?nat=or&mat=or&pcs=Oor&jur=C%2CT%2CF&num=T412%252F22&for=&jge=&dates=&language=lv&pro=&cit=none%252CC%252CCJ%252CR%252C2008E%252C%252C%252C%252C%252C%252C%252C%252C%252C%252Ctrue%252Cfalse%252Cfalse&oqp=&td=%3BALL&avg=&lgrec=en&id=T%3B412%3B22%3BRD%3B1%3BP%3B1%3BT2022%2F0412%2FP&lg=&cid=2122992.

---

| 28.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 149/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 149/11

---

P9_TA(2022)0364

Rumānijas un Bulgārijas pievienošanās Šengenas zonai

Eiropas Parlamenta 2022. gada 18. oktobra rezolūcija par Rumānijas un Bulgārijas pievienošanos Šengenas zonai (2022/2852(RSP))

(2023/C 149/02)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Protokolu par Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības sistēmā (11997D/PRO/02), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Protokolu par Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības sistēmā (11997D/PRO/02),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 67. panta 2. punktu, kurā noteikts, ka Savienībai jāveido brīvības, drošības un tiesiskuma telpa, kas “nodrošina, ka netiek veikta personu kontrole pie iekšējām robežām”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 67. panta 2. punktu, kurā noteikts, ka Savienībai jāveido brīvības, drošības un tiesiskuma telpa, kas “nodrošina, ka netiek veikta personu kontrole pie iekšējām robežām”,

| — | ņemot vērā LESD 21. panta 1. punktu, kurā noteikts, ka ikvienam Savienības pilsonim ir tiesības brīvi pārvietoties un dzīvot dalībvalstu teritorijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 21. panta 1. punktu, kurā noteikts, ka ikvienam Savienības pilsonim ir tiesības brīvi pārvietoties un dzīvot dalībvalstu teritorijā,

| — | ņemot vērā 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, tostarp tās 45. pantu, kurā noteikts, ka ikvienam Savienības pilsonim ir tiesības brīvi pārvietoties un dzīvot dalībvalstu teritorijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, tostarp tās 45. pantu, kurā noteikts, ka ikvienam Savienības pilsonim ir tiesības brīvi pārvietoties un dzīvot dalībvalstu teritorijā,

| — | ņemot vērā Padomes 2010. gada 29. septembra (14142/10) un 2011. gada 8. jūlija (14142/1/10) lēmumu projektus par Šengenas acquis noteikumu pilnīgu piemērošanu Bulgārijas Republikā un Rumānijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2010. gada 29. septembra (14142/10) un 2011. gada 8. jūlija (14142/1/10) lēmumu projektus par Šengenas acquis noteikumu pilnīgu piemērošanu Bulgārijas Republikā un Rumānijā,

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 7. decembra lēmuma projektu (14302/3/11) par sistēmu Šengenas acquis noteikumu pilnīgai piemērošanai Bulgārijas Republikā un Rumānijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 7. decembra lēmuma projektu (14302/3/11) par sistēmu Šengenas acquis noteikumu pilnīgai piemērošanai Bulgārijas Republikā un Rumānijā,

| — | ņemot vērā 2011. gada 8. jūnijā pieņemto nostāju par Padomes lēmuma projektu par Šengenas acquis noteikumu pilnīgu piemērošanu Bulgārijā un Rumānijā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 8. jūnijā pieņemto nostāju par Padomes lēmuma projektu par Šengenas acquis noteikumu pilnīgu piemērošanu Bulgārijā un Rumānijā (1),

| — | ņemot vērā Tieslietu un iekšlietu padomes 2011. gada 9. un 10. jūnija, 2011. gada 22. un 23. septembra, 2012. gada 25. un 26. oktobra, 2013. gada 7. un 8. marta un 2013. gada 5. un 6. decembra secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Tieslietu un iekšlietu padomes 2011. gada 9. un 10. jūnija, 2011. gada 22. un 23. septembra, 2012. gada 25. un 26. oktobra, 2013. gada 7. un 8. marta un 2013. gada 5. un 6. decembra secinājumus,

| — | ņemot vērā 2011. gada 13. oktobra rezolūciju par Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos Šengenas zonai (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 13. oktobra rezolūciju par Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos Šengenas zonai (2),

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 9. decembra un 2012. gada 1. un 2. marta secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 9. decembra un 2012. gada 1. un 2. marta secinājumus,

| — | ņemot vērā Padomes Lēmumu (ES) 2017/1908 (2017. gada 12. oktobris) par dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanu saistībā ar Vīzu Informācijas sistēmu Bulgārijas Republikā un Rumānijā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Lēmumu (ES) 2017/1908 (2017. gada 12. oktobris) par dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanu saistībā ar Vīzu Informācijas sistēmu Bulgārijas Republikā un Rumānijā (3),

| — | ņemot vērā Padomes Lēmumu (ES) 2018/934 (2018. gada 25. jūnijs) par atlikušo Šengenas acquis noteikumu īstenošanu saistībā ar Šengenas Informācijas sistēmu Bulgārijas Republikā un Rumānijā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Lēmumu (ES) 2018/934 (2018. gada 25. jūnijs) par atlikušo Šengenas acquis noteikumu īstenošanu saistībā ar Šengenas Informācijas sistēmu Bulgārijas Republikā un Rumānijā (4),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 2. jūnija paziņojumu “Stratēģija pilnībā funkcionējošai un noturīgai Šengenas zonai” (COM(2021)0277), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 2. jūnija paziņojumu “Stratēģija pilnībā funkcionējošai un noturīgai Šengenas zonai” (COM(2021)0277),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES) 2016/399 par Savienības Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (COM(2021)0891), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES) 2016/399 par Savienības Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (COM(2021)0891),

| — | ņemot vērā Komisijas 2022. gada 24. maija paziņojumu “2022. gada ziņojums par stāvokli Šengenas zonā” (COM(2022)0301), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2022. gada 24. maija paziņojumu “2022. gada ziņojums par stāvokli Šengenas zonā” (COM(2022)0301),

| — | ņemot vērā Padomes Regulu (ES) 2022/922 (2022. gada 9. jūnijs) par tāda izvērtēšanas un uzraudzības mehānisma izveidi un darbību, kura mērķis ir pārbaudīt Šengenas acquis piemērošanu, un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1053/2013 (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) 2022/922 (2022. gada 9. jūnijs) par tāda izvērtēšanas un uzraudzības mehānisma izveidi un darbību, kura mērķis ir pārbaudīt Šengenas acquis piemērošanu, un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1053/2013 (5),

| — | ņemot vērā Padomes 2022. gada 23. jūnija Lēmuma projektu (10624/22) par sistēmu Šengenas acquis noteikumu pilnīgai piemērošanai Horvātijas Republikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2022. gada 23. jūnija Lēmuma projektu (10624/22) par sistēmu Šengenas acquis noteikumu pilnīgai piemērošanai Horvātijas Republikā,

| — | ņemot vērā 2018. gada 11. decembra rezolūciju par Šengenas acquis noteikumu pilnīgu piemērošanu Bulgārijā un Rumānijā: kontroles atcelšana pie iekšējām sauszemes, jūras un gaisa robežām (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 11. decembra rezolūciju par Šengenas acquis noteikumu pilnīgu piemērošanu Bulgārijā un Rumānijā: kontroles atcelšana pie iekšējām sauszemes, jūras un gaisa robežām (6),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2020. gada 19. jūnija rezolūciju par stāvokli Šengenas zonā pēc Covid-19 uzliesmojuma (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2020. gada 19. jūnija rezolūciju par stāvokli Šengenas zonā pēc Covid-19 uzliesmojuma (7),

| — | ņemot vērā 2021. gada 8. jūlija rezolūciju par gada ziņojumu par Šengenas zonas darbību (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 8. jūlija rezolūciju par gada ziņojumu par Šengenas zonas darbību (8),

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Bulgārija un Rumānija pieņēma Šengenas acquis pēc pievienošanās Eiropas Savienībai 2007. gadā; tā kā Bulgārija 2008. gadā nāca klajā ar deklarāciju par gatavību sākt novērtēšanas, ko veic Šengenas Novērtēšanas darba grupa (SCH-EVAL), kurā ietilpst eksperti no Šengenas dalībvalstīm; tā kā Rumānija 2007. un 2008. gadā nāca klajā ar deklarāciju par gatavību sākt novērtēšanas, ko veic SCH-EVAL; |
| --- | --- |

A.

tā kā Bulgārija un Rumānija pieņēma Šengenas acquis pēc pievienošanās Eiropas Savienībai 2007. gadā; tā kā Bulgārija 2008. gadā nāca klajā ar deklarāciju par gatavību sākt novērtēšanas, ko veic Šengenas Novērtēšanas darba grupa (SCH-EVAL), kurā ietilpst eksperti no Šengenas dalībvalstīm; tā kā Rumānija 2007. un 2008. gadā nāca klajā ar deklarāciju par gatavību sākt novērtēšanas, ko veic SCH-EVAL;

| B. | tā kā attiecībā uz Bulgāriju un Rumāniju veikto Šengenas novērtēšanas procesu un abu valstu gatavību īstenot visus Šengenas acquis noteikumus ir apstiprinājuši gan SCH-EVAL eksperti, gan Padome savos 2011. gada 9. un 10. jūnija secinājumos; tā kā Padome 2011. gada 8. jūlija lēmuma projektā pārliecinājās, ka Šengenas acquis piemērošanai vajadzīgie nosacījumi ir izpildīti visās jomās, proti, datu aizsardzības, gaisa robežu, sauszemes robežu, policijas sadarbības, Šengenas Informācijas sistēmas, jūras robežu un vīzu jomā; tā kā vienlaikus ar izaicinošo uzdevumu pārvaldīt Eiropas Savienības ārējās robežas abas valstis pēc Šengenas novērtēšanas procesa pabeigšanas ir spējušas pašos pamatos pārstrukturēt savas robežu uzraudzības sistēmas un veikt nozīmīgus ieguldījumus savu tiesībaizsardzības iestāžu spēju uzlabošanā; tā kā 2005. gada Pievienošanās aktā ir noteikts, ka Šengenas novērtēšanas procedūru sekmīga pabeigšana ir vienīgais priekšnoteikums, lai pilnībā piemērotu Šengenas acquis, ieskaitot kontroles atcelšanu pie iekšējām sauszemes, jūras un gaisa robežām; tā kā Bulgārijas un Rumānijas gatavību pilnībā piemērot Šengenas acquis vairākkārt ir atzinuši valstu un valdību vadītāji Padomē, kā arī nesen to atzina Komisija un Parlaments, proti, Komisijas 2022. gada ziņojumā par stāvokli Šengenas zonā un Parlamenta 2021. gada 8. jūlija rezolūcijā par gada ziņojumu par Šengenas zonas darbību; |
| --- | --- |

B.

tā kā attiecībā uz Bulgāriju un Rumāniju veikto Šengenas novērtēšanas procesu un abu valstu gatavību īstenot visus Šengenas acquis noteikumus ir apstiprinājuši gan SCH-EVAL eksperti, gan Padome savos 2011. gada 9. un 10. jūnija secinājumos; tā kā Padome 2011. gada 8. jūlija lēmuma projektā pārliecinājās, ka Šengenas acquis piemērošanai vajadzīgie nosacījumi ir izpildīti visās jomās, proti, datu aizsardzības, gaisa robežu, sauszemes robežu, policijas sadarbības, Šengenas Informācijas sistēmas, jūras robežu un vīzu jomā; tā kā vienlaikus ar izaicinošo uzdevumu pārvaldīt Eiropas Savienības ārējās robežas abas valstis pēc Šengenas novērtēšanas procesa pabeigšanas ir spējušas pašos pamatos pārstrukturēt savas robežu uzraudzības sistēmas un veikt nozīmīgus ieguldījumus savu tiesībaizsardzības iestāžu spēju uzlabošanā; tā kā 2005. gada Pievienošanās aktā ir noteikts, ka Šengenas novērtēšanas procedūru sekmīga pabeigšana ir vienīgais priekšnoteikums, lai pilnībā piemērotu Šengenas acquis, ieskaitot kontroles atcelšanu pie iekšējām sauszemes, jūras un gaisa robežām; tā kā Bulgārijas un Rumānijas gatavību pilnībā piemērot Šengenas acquis vairākkārt ir atzinuši valstu un valdību vadītāji Padomē, kā arī nesen to atzina Komisija un Parlaments, proti, Komisijas 2022. gada ziņojumā par stāvokli Šengenas zonā un Parlamenta 2021. gada 8. jūlija rezolūcijā par gada ziņojumu par Šengenas zonas darbību;

| C. | tā kā Padome 2010. gada 29. septembra lēmuma projektā ierosināja pilnīgu Šengenas acquis piemērošanu Bulgārijā un Rumānijā un kontroles atcelšanu pie iekšējām sauszemes, jūras un gaisa robežām; tā kā Parlaments savā 2011. gada 8. jūnija nostājas dokumentā apstiprināja šo lēmumu un lūdza Padomi vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā plāno ieviest lēmumā būtiskus grozījumus; |
| --- | --- |

C.

tā kā Padome 2010. gada 29. septembra lēmuma projektā ierosināja pilnīgu Šengenas acquis piemērošanu Bulgārijā un Rumānijā un kontroles atcelšanu pie iekšējām sauszemes, jūras un gaisa robežām; tā kā Parlaments savā 2011. gada 8. jūnija nostājas dokumentā apstiprināja šo lēmumu un lūdza Padomi vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā plāno ieviest lēmumā būtiskus grozījumus;

| D. | tā kā Padomes lēmuma pieņemšana Tieslietu un iekšlietu padomē ir vairākas reizes tikusi atlikta; |
| --- | --- |

D.

tā kā Padomes lēmuma pieņemšana Tieslietu un iekšlietu padomē ir vairākas reizes tikusi atlikta;

| E. | tā kā ar Padomes 2017. gada 12. oktobra lēmumu Bulgārijai un Rumānijai tika piešķirta pasīva piekļuve Vīzu informācijas sistēmai; tā kā Padome 2018. gada 18. aprīļa lēmuma projektā ierosināja pilnībā piemērot abās dalībvalstīs pārējos Šengenas acquis noteikumus, kas saistīti ar Šengenas Informācijas sistēmu; |
| --- | --- |

E.

tā kā ar Padomes 2017. gada 12. oktobra lēmumu Bulgārijai un Rumānijai tika piešķirta pasīva piekļuve Vīzu informācijas sistēmai; tā kā Padome 2018. gada 18. aprīļa lēmuma projektā ierosināja pilnībā piemērot abās dalībvalstīs pārējos Šengenas acquis noteikumus, kas saistīti ar Šengenas Informācijas sistēmu;

| F. | tā kā ne 2005. gada Pievienošanās aktā, ne Šengenas novērtēšanas mehānismā nav paredzēts noteikt atšķirīgus termiņus kontroles atcelšanai pie iekšējām sauszemes, jūras un gaisa robežām; tā kā visi iepriekšējie Šengenas zonas paplašināšanās procesi tika ieviesti ar vienu tiesību aktu; |
| --- | --- |

F.

tā kā ne 2005. gada Pievienošanās aktā, ne Šengenas novērtēšanas mehānismā nav paredzēts noteikt atšķirīgus termiņus kontroles atcelšanai pie iekšējām sauszemes, jūras un gaisa robežām; tā kā visi iepriekšējie Šengenas zonas paplašināšanās procesi tika ieviesti ar vienu tiesību aktu;

| G. | tā kā Padome ir apspriedusies ar Parlamentu par tās lēmuma projektu par Šengenas acquis noteikumu pilnīgu piemērošanu Horvātijas Republikā (10624/22); tā kā Parlamentā turpinās darbs pie minētā Padomes lēmuma projekta; |
| --- | --- |

G.

tā kā Padome ir apspriedusies ar Parlamentu par tās lēmuma projektu par Šengenas acquis noteikumu pilnīgu piemērošanu Horvātijas Republikā (10624/22); tā kā Parlamentā turpinās darbs pie minētā Padomes lēmuma projekta;

| H. | tā kā Šengenas zona ir unikāls veidojums un viens no lielākajiem Eiropas Savienības sasniegumiem, kas ļauj cilvēkiem brīvi pārvietoties Šengenas zonā bez kontrolēm pie iekšējām robežām; tā kā tas ir kļuvis iespējams, pateicoties dažādiem kompensējošiem pasākumiem, piemēram, Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidei (lai pastiprinātu informācijas apmaiņu), kā arī izvērtēšanas mehānisma radīšanai, lai pārbaudītu Šengenas acquis īstenošanu dalībvalstīs un veicinātu savstarpēju uzticēšanos Šengenas zonas darbībai; |
| --- | --- |

H.

tā kā Šengenas zona ir unikāls veidojums un viens no lielākajiem Eiropas Savienības sasniegumiem, kas ļauj cilvēkiem brīvi pārvietoties Šengenas zonā bez kontrolēm pie iekšējām robežām; tā kā tas ir kļuvis iespējams, pateicoties dažādiem kompensējošiem pasākumiem, piemēram, Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidei (lai pastiprinātu informācijas apmaiņu), kā arī izvērtēšanas mehānisma radīšanai, lai pārbaudītu Šengenas acquis īstenošanu dalībvalstīs un veicinātu savstarpēju uzticēšanos Šengenas zonas darbībai;

| I. | tā kā visām dalībvalstīm, kas ietilpst Šengenas zonā, ir pienākums ievērot Šengenas acquis, tostarp attiecībā uz pamattiesībām saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksa 4. pantu (9); |
| --- | --- |

I.

tā kā visām dalībvalstīm, kas ietilpst Šengenas zonā, ir pienākums ievērot Šengenas acquis, tostarp attiecībā uz pamattiesībām saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksa 4. pantu (9);

| J. | tā kā iekšējās robežkontroles saglabāšana Savienībā un tās atjaunošana Šengenas zonā nopietni ietekmē Eiropas iedzīvotāju dzīvi, jo īpaši mobilos darba ņēmējus un visus tos, kas gūst labumu no brīvas pārvietošanās principa ES, un būtiski grauj viņu uzticēšanos Eiropas iestādēm un integrācijai; tā kā tas izraisa tiešas darbības un investīciju izmaksas pārrobežu un mobilajiem darba ņēmējiem, tūristiem, kravu autopārvadātājiem un valsts pārvaldei un rada negatīvas sekas dalībvalstu ekonomikai un ES iekšējā tirgus darbībai, tostarp negatīvi ietekmē vidi, jo robežšķērsošanas vietās sastājas daudzu kravas automašīnu rindas, kas uz priekšu virzās lēni; tā kā iekšējās robežkontroles saglabāšana Bulgārijā un Rumānijā īpaši nelabvēlīgi ietekmē gan vienlīdzības un nediskriminācijas principu ES teritorijā, gan eksportu un importu no šīm abām dalībvalstīm un uz tām, gan arī pārvadājumus no Eiropas lielākajām dienvidu civilās flotes un kravas ostām un uz tām, kas nozīmē, ka samazinās ieguvumi un pieaug izdevumi; |
| --- | --- |

J.

tā kā iekšējās robežkontroles saglabāšana Savienībā un tās atjaunošana Šengenas zonā nopietni ietekmē Eiropas iedzīvotāju dzīvi, jo īpaši mobilos darba ņēmējus un visus tos, kas gūst labumu no brīvas pārvietošanās principa ES, un būtiski grauj viņu uzticēšanos Eiropas iestādēm un integrācijai; tā kā tas izraisa tiešas darbības un investīciju izmaksas pārrobežu un mobilajiem darba ņēmējiem, tūristiem, kravu autopārvadātājiem un valsts pārvaldei un rada negatīvas sekas dalībvalstu ekonomikai un ES iekšējā tirgus darbībai, tostarp negatīvi ietekmē vidi, jo robežšķērsošanas vietās sastājas daudzu kravas automašīnu rindas, kas uz priekšu virzās lēni; tā kā iekšējās robežkontroles saglabāšana Bulgārijā un Rumānijā īpaši nelabvēlīgi ietekmē gan vienlīdzības un nediskriminācijas principu ES teritorijā, gan eksportu un importu no šīm abām dalībvalstīm un uz tām, gan arī pārvadājumus no Eiropas lielākajām dienvidu civilās flotes un kravas ostām un uz tām, kas nozīmē, ka samazinās ieguvumi un pieaug izdevumi;

| K. | tā kā Šengenas acquis noteikumu pilnīga piemērošana Bulgārijas Republikā un Rumānijā stiprinātu Šengenas zonu un palīdzētu nodrošināt vienlīdzīgas tiesības visiem tās iedzīvotājiem, |
| --- | --- |

K.

tā kā Šengenas acquis noteikumu pilnīga piemērošana Bulgārijas Republikā un Rumānijā stiprinātu Šengenas zonu un palīdzētu nodrošināt vienlīdzīgas tiesības visiem tās iedzīvotājiem,

| 1. | atgādina, ka abas dalībvalstis 2011. gadā izpildīja visus nosacījumus, kas vajadzīgi, lai pilnībā piemērotu Šengenas acquis Rumānijā un Bulgārijā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž nožēlu, ka Padome jau vienpadsmit gadus nav spējusi pieņemt lēmumu par pilnīgu Šengenas acquis piemērošanu Bulgārijā un Rumānijā, lai gan Komisija un Parlaments ir vairākkārt aicinājuši to darīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atgādina par savu ilgstoši pausto nostāju, kas izklāstīta 2018. gada 11. decembra rezolūcijā, atbalstot Šengenas acquis pilnīgu piemērošanu Bulgārijā un Rumānijā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atzinīgi vērtē Rumānijas un Bulgārijas vēlmi brīvprātīgi uzņemt faktu vākšanas misiju, kas ir lojālas sadarbības un savstarpējas uzticēšanās principa izpausme no šo dalībvalstu puses, neraugoties uz to, ka tās jau ir izpildījušas visas juridiskās prasības un nav pamata veikt turpmākus novērtējumus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mudina Padomi veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai līdz 2022. gada beigām pieņemtu lēmumu par Šengenas acquis noteikumu pilnīgu piemērošanu Bulgārijas Republikā un Rumānijā, tādējādi nodrošinot, ka 2023. gada sākumā abās šajās dalībvalstīs tiek atcelta personu kontrole pie visām iekšējām robežām; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  OV C 380 E, 11.12.2012., 160. lpp.

(2)  OV C 94 E, 3.4.2013., 13. lpp.

(3)  OV L 269, 19.10.2017., 39.lpp.

(4)  OV L 165, 2.7.2018., 37. lpp.

(5)  OV L 160, 15.6.2022., 1. lpp.

(6)  OV C 388, 13.11.2020., 18. lpp.

(7)  OV C 362, 8.9.2021., 77. lpp.

(8)  OV C 99, 1.3.2022., 158. lpp.

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/399 (2016. gada 9. marts) par Savienības Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) (OV L 77, 23.3.2016., 1. lpp.).

---

Ceturtdiena, 2022. gada 20. oktobris

| 28.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 149/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 149/15

---

P9_TA(2022)0371

Tiesiskums Maltā piecus gadus pēc Daphne Caruana Galizia noslepkavošanas

Eiropas Parlamenta 2022. gada 20. oktobra rezolūcija par tiesiskumu Maltā piecus gadus pēc Daphne Caruana Galizia noslepkavošanas (2022/2866(RSP))

(2023/C 149/03)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2., 4., 5., 6., 7., 9. un 10. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2., 4., 5., 6., 7., 9. un 10. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 20. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 20. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“Harta”) 6., 7., 8., 10., 11., 12. un 47. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“Harta”) 6., 7., 8., 10., 11., 12. un 47. pantu,

| — | ņemot vērā 2017. gada 15. novembra (1), 2019. gada 28. marta (2), 2019. gada 16. decembra (3) un 2021. gada 29. aprīļa rezolūcijas (4) par tiesiskumu Maltā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 15. novembra (1), 2019. gada 28. marta (2), 2019. gada 16. decembra (3) un 2021. gada 29. aprīļa rezolūcijas (4) par tiesiskumu Maltā,

| — | ņemot vērā uzklausīšanas, viedokļu apmaiņas un delegāciju braucienus, ko kopš 2017. gada 15. novembra veikusi Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas Demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību uzraudzības grupa, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā uzklausīšanas, viedokļu apmaiņas un delegāciju braucienus, ko kopš 2017. gada 15. novembra veikusi Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas Demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību uzraudzības grupa,

| — | ņemot vērā vēstuļu apmaiņu starp Demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību uzraudzības grupas priekšsēdētāju un Maltas premjerministru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā vēstuļu apmaiņu starp Demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību uzraudzības grupas priekšsēdētāju un Maltas premjerministru,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas 2019. gada 26. jūnija Rezolūciju Nr. 2293 (2019) “Daphne Caruana Galizia slepkavība un tiesiskums Maltā un ārpus tās — visas patiesības noskaidrošana”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas 2019. gada 26. jūnija Rezolūciju Nr. 2293 (2019) “Daphne Caruana Galizia slepkavība un tiesiskums Maltā un ārpus tās — visas patiesības noskaidrošana”,

| — | ņemot vērā ziņojumu par turpmākajiem pasākumiem saistībā ar Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas Rezolūciju Nr. 2293 (2019), ko apstiprināja Parlamentārās asamblejas Juridiskā un cilvēktiesību komiteja 2020. gada 8. decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumu par turpmākajiem pasākumiem saistībā ar Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas Rezolūciju Nr. 2293 (2019), ko apstiprināja Parlamentārās asamblejas Juridiskā un cilvēktiesību komiteja 2020. gada 8. decembrī,

| — | ņemot vērā Venēcijas komisijas 2020. gada 8. oktobra atzinumu Nr. 993/2020 par desmit tiesību aktiem un likumprojektiem, ar ko īsteno tiesību aktu priekšlikumus, par kuriem sniegts atzinums CDL-AD(2020)006, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Venēcijas komisijas 2020. gada 8. oktobra atzinumu Nr. 993/2020 par desmit tiesību aktiem un likumprojektiem, ar ko īsteno tiesību aktu priekšlikumus, par kuriem sniegts atzinums CDL-AD(2020)006,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāres ziņojumu pēc vizītes Maltā 2021. gada 11.–16. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāres ziņojumu pēc vizītes Maltā 2021. gada 11.–16. oktobrī,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāres 2022. gada 23. septembra vēstuli Maltas premjerministram un Maltas premjerministra 2022. gada 4. oktobra atbildi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāres 2022. gada 23. septembra vēstuli Maltas premjerministram un Maltas premjerministra 2022. gada 4. oktobra atbildi,

| — | ņemot vērā Komisijas 2022. gada ziņojumu par tiesiskumu (COM(2022)0500), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2022. gada ziņojumu par tiesiskumu (COM(2022)0500),

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas (LIBE) sniegto atskaiti par 2022. gada 23.–25. maijā notikušo Tiesiskuma delegācijas darba braucienu uz Valletu (Malta), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas (LIBE) sniegto atskaiti par 2022. gada 23.–25. maijā notikušo Tiesiskuma delegācijas darba braucienu uz Valletu (Malta),

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Savienība ir dibināta, pamatojoties uz kopīgām vērtībām, proti, cilvēka cieņas, brīvības, demokrātijas, vienlīdzības, tiesiskuma un cilvēktiesību, tostarp minoritāšu tiesību, ievērošanu, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantā, un šīs vērtības ir kopējas visām ES dalībvalstīm un tās ir jāievēro arī kandidātvalstīm, lai pievienotos Savienībai, pildot Kopenhāgenas kritērijus, kurus pēc iestāšanās nedrīkst neņemt vērā vai interpretēt no jauna; tā kā demokrātija, tiesiskums un pamattiesības ir savstarpēji pastiprinošas vērtības, kuru apdraudējums var radīt sistēmiskus draudus Savienībai un tās pilsoņu tiesībām un brīvībām; |
| --- | --- |

A.

tā kā Savienība ir dibināta, pamatojoties uz kopīgām vērtībām, proti, cilvēka cieņas, brīvības, demokrātijas, vienlīdzības, tiesiskuma un cilvēktiesību, tostarp minoritāšu tiesību, ievērošanu, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantā, un šīs vērtības ir kopējas visām ES dalībvalstīm un tās ir jāievēro arī kandidātvalstīm, lai pievienotos Savienībai, pildot Kopenhāgenas kritērijus, kurus pēc iestāšanās nedrīkst neņemt vērā vai interpretēt no jauna; tā kā demokrātija, tiesiskums un pamattiesības ir savstarpēji pastiprinošas vērtības, kuru apdraudējums var radīt sistēmiskus draudus Savienībai un tās pilsoņu tiesībām un brīvībām;

| B. | tā kā tiesiskums un demokrātijas, cilvēktiesību, pamatbrīvību un ES Līgumos un starptautiskajos cilvēktiesību instrumentos iestrādāto vērtību un principu ievērošana ir Savienības un tās dalībvalstu pienākumi, kas tām ir jāpilda; |
| --- | --- |

B.

tā kā tiesiskums un demokrātijas, cilvēktiesību, pamatbrīvību un ES Līgumos un starptautiskajos cilvēktiesību instrumentos iestrādāto vērtību un principu ievērošana ir Savienības un tās dalībvalstu pienākumi, kas tām ir jāpilda;

| C. | tā kā Harta ir daļa no ES primārajiem tiesību aktiem; tā kā vārda brīvība, kā arī plašsaziņas līdzekļu brīvība un plurālisms ir nostiprināti Pamattiesību hartas 11. pantā un Eiropas Cilvēktiesību konvencijas (ECTK) 10. pantā; |
| --- | --- |

C.

tā kā Harta ir daļa no ES primārajiem tiesību aktiem; tā kā vārda brīvība, kā arī plašsaziņas līdzekļu brīvība un plurālisms ir nostiprināti Pamattiesību hartas 11. pantā un Eiropas Cilvēktiesību konvencijas (ECTK) 10. pantā;

| D. | tā kā LES 19. panta 1. punktā, Hartas 47. pantā un ECTK 6. pantā ir nostiprināta tiesu sistēmas neatkarība, kas ir būtiska prasība, ievērojot demokrātisko varas dalīšanas principu; |
| --- | --- |

D.

tā kā LES 19. panta 1. punktā, Hartas 47. pantā un ECTK 6. pantā ir nostiprināta tiesu sistēmas neatkarība, kas ir būtiska prasība, ievērojot demokrātisko varas dalīšanas principu;

| E. | tā kā gan Eiropas Savienībā, gan citviet pret žurnālistiem, jo īpaši (bet ne tikai) pētnieciskajiem žurnālistiem, arvien biežāk tiek vērsta tā dēvētā stratēģiskā tiesvedība pret sabiedrības līdzdalību (SLAPP), kuras vienīgais mērķis ir kavēt žurnālistu darbu, izvairīties no sabiedrības kontroles un novērst to, ka no iestādēm tiek prasīta atbildība; tā kā tam ir atturoša ietekme uz mediju brīvību; |
| --- | --- |

E.

tā kā gan Eiropas Savienībā, gan citviet pret žurnālistiem, jo īpaši (bet ne tikai) pētnieciskajiem žurnālistiem, arvien biežāk tiek vērsta tā dēvētā stratēģiskā tiesvedība pret sabiedrības līdzdalību (SLAPP), kuras vienīgais mērķis ir kavēt žurnālistu darbu, izvairīties no sabiedrības kontroles un novērst to, ka no iestādēm tiek prasīta atbildība; tā kā tam ir atturoša ietekme uz mediju brīvību;

| F. | tā kā dalībvalstīm būtu jāveicina agrīnās brīdināšanas un ātrās reaģēšanas mehānismu izveide, lai žurnālistiem un citiem mediju darbiniekiem, saņemot draudus, būtu nekavējoties pieejami aizsardzības pasākumi; tā kā šādiem mehānismiem būtu jāpiemēro jēgpilna pilsoniskās sabiedrības uzraudzība un tiem būtu jāgarantē to trauksmes cēlēju un avotu aizsardzība, kuri vēlas palikt anonīmi; |
| --- | --- |

F.

tā kā dalībvalstīm būtu jāveicina agrīnās brīdināšanas un ātrās reaģēšanas mehānismu izveide, lai žurnālistiem un citiem mediju darbiniekiem, saņemot draudus, būtu nekavējoties pieejami aizsardzības pasākumi; tā kā šādiem mehānismiem būtu jāpiemēro jēgpilna pilsoniskās sabiedrības uzraudzība un tiem būtu jāgarantē to trauksmes cēlēju un avotu aizsardzība, kuri vēlas palikt anonīmi;

| G. | tā kā dalībvalstīm, tiecoties nepieļaut nesodāmību, ir pienākums veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai sauktu pie atbildības personas, kas pastrādājušas noziegumus pret žurnālistiem un citiem mediju darbiniekiem; tā kā izmeklēšanā un kriminālvajāšanā būtu jāizskata visas faktiskās un iespējamās lomas šajos noziegumos — piemēram, autors, kūdītājs, nozieguma īstenotājs, līdzdalībnieks, — kā arī kriminālatbildība, kas izriet no katras minētās lomas; |
| --- | --- |

G.

tā kā dalībvalstīm, tiecoties nepieļaut nesodāmību, ir pienākums veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai sauktu pie atbildības personas, kas pastrādājušas noziegumus pret žurnālistiem un citiem mediju darbiniekiem; tā kā izmeklēšanā un kriminālvajāšanā būtu jāizskata visas faktiskās un iespējamās lomas šajos noziegumos — piemēram, autors, kūdītājs, nozieguma īstenotājs, līdzdalībnieks, — kā arī kriminālatbildība, kas izriet no katras minētās lomas;

| H. | tā kā 2017. gada 16. oktobrī, sprāgstot automašīnā ievietotam spridzeklim, tika nogalināta Maltas pretkorupcijas pētnieciskā žurnāliste un blogere Daphne Caruana Galizia; tā kā pirms tam pret viņu tika vērsta vajāšana un neskaitāmi draudi, kas tika izteikti gan pa telefonu, gan draudu vēstulēs un īsziņās, kā arī ļaunprātīga dedzināšana, pieliekot uguni viņas mājai; tā kā pasūtījuma slepkavību pildītājs, kurš sevi par tādu ir atzinis, 2021. gada 16. martā tiesā sniedza liecību, ka divus gadus pirms Daphne Caruana Galizia noslepkavošanas jau pastāvēja cits plāns viņu nogalināt ar ieroci AK-47; tā kā tiesas procesa pirmajā dienā, proti, 2022. gada 14. oktobrī, abi pārējie slepkavības izpildītāji, pret kuriem bija celta apsūdzība, tiesā atzina savu vainu un viņiem tika piespriests 40 gadu cietumsods; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2017. gada 16. oktobrī, sprāgstot automašīnā ievietotam spridzeklim, tika nogalināta Maltas pretkorupcijas pētnieciskā žurnāliste un blogere Daphne Caruana Galizia; tā kā pirms tam pret viņu tika vērsta vajāšana un neskaitāmi draudi, kas tika izteikti gan pa telefonu, gan draudu vēstulēs un īsziņās, kā arī ļaunprātīga dedzināšana, pieliekot uguni viņas mājai; tā kā pasūtījuma slepkavību pildītājs, kurš sevi par tādu ir atzinis, 2021. gada 16. martā tiesā sniedza liecību, ka divus gadus pirms Daphne Caruana Galizia noslepkavošanas jau pastāvēja cits plāns viņu nogalināt ar ieroci AK-47; tā kā tiesas procesa pirmajā dienā, proti, 2022. gada 14. oktobrī, abi pārējie slepkavības izpildītāji, pret kuriem bija celta apsūdzība, tiesā atzina savu vainu un viņiem tika piespriests 40 gadu cietumsods;

| I. | tā kā, Maltas iestādēm vadot slepkavības izmeklēšanu un Eiropolam šo izmeklēšanu atbalstot, ir identificētas un apsūdzētas un tiek tiesātas vairākas aizdomās turamās personas un viens no iespējamiem slepkavības plānotājiem, proti, Dubaijā bāzētā uzņēmuma “17 Black Ltd.” īpašnieks un uzņēmuma “ElectroGas Malta Ltd.” — kas atbildīgs par lielāko daļu Maltā saražotās elektroenerģijas — bijušais direktoru padomes loceklis, kurš 2019. gada 20. novembrī tika arestēts brīdī, kad viņš, visticamāk, mēģināja aizbēgt no Maltas; tā kā izmeklēšanā bija iesaistīts arī ASV Federālais izmeklēšanas birojs; |
| --- | --- |

I.

tā kā, Maltas iestādēm vadot slepkavības izmeklēšanu un Eiropolam šo izmeklēšanu atbalstot, ir identificētas un apsūdzētas un tiek tiesātas vairākas aizdomās turamās personas un viens no iespējamiem slepkavības plānotājiem, proti, Dubaijā bāzētā uzņēmuma “17 Black Ltd.” īpašnieks un uzņēmuma “ElectroGas Malta Ltd.” — kas atbildīgs par lielāko daļu Maltā saražotās elektroenerģijas — bijušais direktoru padomes loceklis, kurš 2019. gada 20. novembrī tika arestēts brīdī, kad viņš, visticamāk, mēģināja aizbēgt no Maltas; tā kā izmeklēšanā bija iesaistīts arī ASV Federālais izmeklēšanas birojs;

| J. | tā kā darījumi, kuri, iespējams, bija saistīti ar korupciju, ko Daphne Caruana Galizia pētīja tolaik, kad tika noslepkavota, tika slēpti, izmantojot Apvienotos Arābu Emirātus (AAE); |
| --- | --- |

J.

tā kā darījumi, kuri, iespējams, bija saistīti ar korupciju, ko Daphne Caruana Galizia pētīja tolaik, kad tika noslepkavota, tika slēpti, izmantojot Apvienotos Arābu Emirātus (AAE);

| K. | tā kā Dubaijā bāzētais uzņēmums “17 Black Ltd.” ir iekļauts sarakstā kā uzņēmums, no kura līdzekļus saņēma bijušā Maltas premjerministra bijušajam biroja vadītājam un bijušajam tūrisma (pirms tam — enerģētikas) ministram piederoši Panamā bāzēti uzņēmumi; tā kā joprojām tiek atklātas saiknes starp “17 Black Ltd.” un daudziem Maltā īstenotiem publiskajiem projektiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā Dubaijā bāzētais uzņēmums “17 Black Ltd.” ir iekļauts sarakstā kā uzņēmums, no kura līdzekļus saņēma bijušā Maltas premjerministra bijušajam biroja vadītājam un bijušajam tūrisma (pirms tam — enerģētikas) ministram piederoši Panamā bāzēti uzņēmumi; tā kā joprojām tiek atklātas saiknes starp “17 Black Ltd.” un daudziem Maltā īstenotiem publiskajiem projektiem;

| L. | tā kā ASV Valsts departaments ir iekļāvis sarakstos un liedzis ieceļot Amerikas Savienotajās Valstīs bijušā Maltas premjerministra biroja vadītājam un bijušajam tūrisma (pirms tam — enerģētikas) ministram, kā arī viņu ģimenēm, pamatojot šo lēmumu ar minēto personu iesaisti nozīmīga apmēra korupcijā; |
| --- | --- |

L.

tā kā ASV Valsts departaments ir iekļāvis sarakstos un liedzis ieceļot Amerikas Savienotajās Valstīs bijušā Maltas premjerministra biroja vadītājam un bijušajam tūrisma (pirms tam — enerģētikas) ministram, kā arī viņu ģimenēm, pamatojot šo lēmumu ar minēto personu iesaisti nozīmīga apmēra korupcijā;

| M. | tā kā Daphne Caruana Galizia atklāja, ka aizdomīgiem darījumiem, kuros iesaistītas politiski redzamas Maltas un Azerbaidžānas personības, tika izraudzīta “Pilatus Bank”; tā kā Maltas policijas komisārs 2020. gada augustā publiski paziņoja par drīzumā gaidāmām apsūdzībām pret personām, kuras iesaistītas noziedzīgās darbībās “Pilatus Bank”; tā kā patlaban, kad pagājuši jau 26 mēneši, apsūdzības ir izvirzītas tikai vienai personai un izmeklēšana, šķiet, ir iestrēgusi; tā kā iesaistītās personas varēja brīvi iebraukt valstī un izbraukt no tās, neraugoties uz izdotajiem apcietināšanas orderiem; tā kā bijušajai Maltas azartspēļu uzraudzības iestādes amatpersonai, kuras kompetencē bija atbilstības jautājumi, tika atļauts izbraukt no Maltas atvaļinājumā kopā ar bijušo Maltas premjerministru, neraugoties uz to, ka saistībā ar minētās amatpersonas darbībām bija izdots spēkā esošs Eiropas apcietināšanas orderis, un, ierodoties Itālijā, šī persona tika aizturēta; |
| --- | --- |

M.

tā kā Daphne Caruana Galizia atklāja, ka aizdomīgiem darījumiem, kuros iesaistītas politiski redzamas Maltas un Azerbaidžānas personības, tika izraudzīta “Pilatus Bank”; tā kā Maltas policijas komisārs 2020. gada augustā publiski paziņoja par drīzumā gaidāmām apsūdzībām pret personām, kuras iesaistītas noziedzīgās darbībās “Pilatus Bank”; tā kā patlaban, kad pagājuši jau 26 mēneši, apsūdzības ir izvirzītas tikai vienai personai un izmeklēšana, šķiet, ir iestrēgusi; tā kā iesaistītās personas varēja brīvi iebraukt valstī un izbraukt no tās, neraugoties uz izdotajiem apcietināšanas orderiem; tā kā bijušajai Maltas azartspēļu uzraudzības iestādes amatpersonai, kuras kompetencē bija atbilstības jautājumi, tika atļauts izbraukt no Maltas atvaļinājumā kopā ar bijušo Maltas premjerministru, neraugoties uz to, ka saistībā ar minētās amatpersonas darbībām bija izdots spēkā esošs Eiropas apcietināšanas orderis, un, ierodoties Itālijā, šī persona tika aizturēta;

| N. | tā kā divi ar “Mossack Fonseca” saistītā, šobrīd vairs neeksistējošā uzņēmuma “Nexia BT” partneri, par kuriem Daphne Caruana Galizia un Panamas dokumenti atklāja, ka tie ir izstrādājuši naudas atmazgāšanas struktūras korupcijas veicināšanai, ir apsūdzēti vien dažos no nodarījumiem, par kuriem tiek turēti aizdomās, un to vidū nefigurē “ElectroGas” skandāls; |
| --- | --- |

N.

tā kā divi ar “Mossack Fonseca” saistītā, šobrīd vairs neeksistējošā uzņēmuma “Nexia BT” partneri, par kuriem Daphne Caruana Galizia un Panamas dokumenti atklāja, ka tie ir izstrādājuši naudas atmazgāšanas struktūras korupcijas veicināšanai, ir apsūdzēti vien dažos no nodarījumiem, par kuriem tiek turēti aizdomās, un to vidū nefigurē “ElectroGas” skandāls;

| O. | tā kā nolīgums starp “ElectroGas Malta Ltd.” un Maltas valdību par sašķidrinātās dabasgāzes piegāžu drošību, kuru parakstīja bijušais tūrisma ministrs, kurš tolaik, t. i., 2015. gadā, bija enerģētikas ministrs, gadiem ilgi tika turēts slepenībā un atklātībā nonāca tikai 2022. gada septembrī, pateicoties Daphne Caruana Galizia fondam un kādam mediju izdevumam; tā kā tagadējā ģenerālprokurore ir izpelnījusies kritiku par to, ka savulaik, vēl būdama ģenerālprokurora vietnieces amatā, veicinājusi šā līguma parakstīšanu bez valdības vai parlamenta apstiprinājuma; tā kā laikā, kad notika slepkavība, Daphne Caruana Galizia pētīja lielu daudzumu “ElectroGas Malta Ltd.” slepenu iekšējo dokumentu; |
| --- | --- |

O.

tā kā nolīgums starp “ElectroGas Malta Ltd.” un Maltas valdību par sašķidrinātās dabasgāzes piegāžu drošību, kuru parakstīja bijušais tūrisma ministrs, kurš tolaik, t. i., 2015. gadā, bija enerģētikas ministrs, gadiem ilgi tika turēts slepenībā un atklātībā nonāca tikai 2022. gada septembrī, pateicoties Daphne Caruana Galizia fondam un kādam mediju izdevumam; tā kā tagadējā ģenerālprokurore ir izpelnījusies kritiku par to, ka savulaik, vēl būdama ģenerālprokurora vietnieces amatā, veicinājusi šā līguma parakstīšanu bez valdības vai parlamenta apstiprinājuma; tā kā laikā, kad notika slepkavība, Daphne Caruana Galizia pētīja lielu daudzumu “ElectroGas Malta Ltd.” slepenu iekšējo dokumentu;

| P. | tā kā viena no iespējamajiem līdzdalībniekiem izteikumi un daži ieraksti, kas tika parādīti tiesas sēdēs, vedina domāt, ka bijušajam Maltas premjerministra biroja vadītājam ir saistība ar slepkavības plānošanu un finansēšanu; tā kā 2021. gada 20. martā viņš kopā ar vairākiem saviem darījumu partneriem tika arestēts un apsūdzēts par naudas atmazgāšanu, krāpšanu, korupciju un viltošanu citā lietā, pie kuras bija strādājusi Daphne Caruana Galizia; |
| --- | --- |

P.

tā kā viena no iespējamajiem līdzdalībniekiem izteikumi un daži ieraksti, kas tika parādīti tiesas sēdēs, vedina domāt, ka bijušajam Maltas premjerministra biroja vadītājam ir saistība ar slepkavības plānošanu un finansēšanu; tā kā 2021. gada 20. martā viņš kopā ar vairākiem saviem darījumu partneriem tika arestēts un apsūdzēts par naudas atmazgāšanu, krāpšanu, korupciju un viltošanu citā lietā, pie kuras bija strādājusi Daphne Caruana Galizia;

| Q. | tā kā 2021. gada 29. jūlijā noslēdzās 2019. gada beigās sāktā neatkarīgā publiskā izmeklēšana par Daphne Caruana Galizia slepkavību, tā kā publiskās izmeklēšanas padome publicēja ziņojumu, kurā iekļauti vairāki secinājumi un ieteikumi attiecībā uz tiesiskuma stiprināšanu, preses brīvības ievērošanu, vārda brīvību un žurnālistu aizsardzību, konstitucionālā līmenī īstenojamu juridisko reformu un tiesību aktu priekšlikumiem par mediju brīvību; tā kā minētā padome turklāt konstatēja, ka, “lai gan nav pierādījumu, ka valstij pašai būtu kāda loma D. Caruana Galizia noslepkavošanā (...), tai būtu jāuzņemas atbildība par šo slepkavību, jo nesodāmības gaisotne, kuras pirmsākumi meklējami Castille (5) administrācijas augstākajos līmeņos un kura pārņēmusi arī citas struktūras, piemēram, regulatīvās iestādes un policiju, galu galā noveda pie tiesiskuma sabrukuma”; |
| --- | --- |

Q.

tā kā 2021. gada 29. jūlijā noslēdzās 2019. gada beigās sāktā neatkarīgā publiskā izmeklēšana par Daphne Caruana Galizia slepkavību, tā kā publiskās izmeklēšanas padome publicēja ziņojumu, kurā iekļauti vairāki secinājumi un ieteikumi attiecībā uz tiesiskuma stiprināšanu, preses brīvības ievērošanu, vārda brīvību un žurnālistu aizsardzību, konstitucionālā līmenī īstenojamu juridisko reformu un tiesību aktu priekšlikumiem par mediju brīvību; tā kā minētā padome turklāt konstatēja, ka, “lai gan nav pierādījumu, ka valstij pašai būtu kāda loma D. Caruana Galizia noslepkavošanā (...), tai būtu jāuzņemas atbildība par šo slepkavību, jo nesodāmības gaisotne, kuras pirmsākumi meklējami Castille (5) administrācijas augstākajos līmeņos un kura pārņēmusi arī citas struktūras, piemēram, regulatīvās iestādes un policiju, galu galā noveda pie tiesiskuma sabrukuma”;

| R. | tā kā Maltas valdība ir ierosinājusi vairākas reformas, lai īstenotu dažus no sniegtajiem ieteikumiem, tostarp nākusi klajā ar tiesību akta projektu par mediju brīvības stiprināšanu un iesniegusi priekšlikumu likumam par SLAPP novēršanu; tā kā joprojām turpinās 2020. gadā aizsākto Maltas tiesu sistēmas reformu īstenošana; |
| --- | --- |

R.

tā kā Maltas valdība ir ierosinājusi vairākas reformas, lai īstenotu dažus no sniegtajiem ieteikumiem, tostarp nākusi klajā ar tiesību akta projektu par mediju brīvības stiprināšanu un iesniegusi priekšlikumu likumam par SLAPP novēršanu; tā kā joprojām turpinās 2020. gadā aizsākto Maltas tiesu sistēmas reformu īstenošana;

| S. | tā kā jaunākajā mediju plurālisma uzraudzības instrumentā vispārējais mediju plurālisma risks Maltā tika novērtēts kā vidējs, savukārt redakcionālās autonomijas un politiskās neatkarības risks — kā augsts; |
| --- | --- |

S.

tā kā jaunākajā mediju plurālisma uzraudzības instrumentā vispārējais mediju plurālisma risks Maltā tika novērtēts kā vidējs, savukārt redakcionālās autonomijas un politiskās neatkarības risks — kā augsts;

| T. | tā kā Maltas ziņu medijs “The Shift News” ir saskāries ar 40 atsevišķām valsts iestāžu iesniegtām apelācijas sūdzībām pret neatkarīgajiem medijiem saistībā ar pieprasījumiem nodrošināt informācijas brīvību attiecībā uz publiskajiem izdevumiem; |
| --- | --- |

T.

tā kā Maltas ziņu medijs “The Shift News” ir saskāries ar 40 atsevišķām valsts iestāžu iesniegtām apelācijas sūdzībām pret neatkarīgajiem medijiem saistībā ar pieprasījumiem nodrošināt informācijas brīvību attiecībā uz publiskajiem izdevumiem;

| U. | tā kā Maltas iestāžu īstenotā tiesu sistēmas reforma tika pieminēta 2021. gada runā par stāvokli Savienībā; |
| --- | --- |

U.

tā kā Maltas iestāžu īstenotā tiesu sistēmas reforma tika pieminēta 2021. gada runā par stāvokli Savienībā;

| V. | tā kā Īpašā ekspertu komiteja pasākumu novērtēšanai nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanai (Moneyval) ir atzinīgi novērtējusi ievērojamo progresu, ko Malta sasniegusi, tiecoties panākt atbilstību Finanšu darījumu darba grupas standartiem, atzinusi, ka Malta šos standartus ievēro, un pēc 12 mēnešiem svītrojusi Maltu no pelēkā saraksta; |
| --- | --- |

V.

tā kā Īpašā ekspertu komiteja pasākumu novērtēšanai nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanai (Moneyval) ir atzinīgi novērtējusi ievērojamo progresu, ko Malta sasniegusi, tiecoties panākt atbilstību Finanšu darījumu darba grupas standartiem, atzinusi, ka Malta šos standartus ievēro, un pēc 12 mēnešiem svītrojusi Maltu no pelēkā saraksta;

| W. | tā kā atskaites ziņojumā, kas tika sniegts pēc 2022. gada 23.–25. maijā notikušās tiesiskuma jautājumiem veltītās LIBE komitejas delegācijas vizītes Maltā, LIBE komitejas Demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību uzraudzības grupa ir paudusi bažas par gauso progresu darbībās, kas tiek īstenotas pēc Daphne Caruana Galizia slepkavības, cita starpā publiskās izmeklēšanas ieteikumu īstenošanu, vienlaikus atzīstot, ka tiesvedība joprojām turpinās, |
| --- | --- |

W.

tā kā atskaites ziņojumā, kas tika sniegts pēc 2022. gada 23.–25. maijā notikušās tiesiskuma jautājumiem veltītās LIBE komitejas delegācijas vizītes Maltā, LIBE komitejas Demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību uzraudzības grupa ir paudusi bažas par gauso progresu darbībās, kas tiek īstenotas pēc Daphne Caruana Galizia slepkavības, cita starpā publiskās izmeklēšanas ieteikumu īstenošanu, vienlaikus atzīstot, ka tiesvedība joprojām turpinās,

| 1. | apritot pieciem gadiem kopš Daphne Caruana Galizia noslepkavošanas, godina viņas piemiņu un nozīmīgo darbu, ko viņa veikusi, ceļot gaismā korupciju, organizēto noziedzību, krāpšanu nodokļu jomā un naudas atmazgāšanu, kā arī pieprasot atbildību no šādās nelikumīgās darbībās iesaistītajām personām; stingri nosoda žurnālistu kriminalizēšanu, uzbrukumus žurnālistiem un žurnālistu noslepkavošanu viņu profesionālās darbības dēļ, tostarp Ján Kuciak un viņa līgavas Martina Kušnírová noslepkavošanu 2018. gada 21. februārī, Viktoria Marinova noslepkavošanu 2018. gada 6. oktobrī, grieķu žurnālista George Karaivaz noslepkavošanu 2021. gada 9. aprīlī un Nīderlandes žurnālista Peter R. de Vries noslepkavošanu 2021. gada 15. jūlijā, un uzsver šo žurnālistu neatsveramo lomu patiesības atklāšanā, demokrātijas aizsardzībā un nesodāmības kultūras izbeigšanā; godina visu pēdējos gados Eiropā nogalināto žurnālistu piemiņu; atkārtoti uzsver neatkarīgu mediju un aktīvas pilsoniskās sabiedrības kā taisnīguma, demokrātijas un tiesiskuma stūrakmeņu ārkārtīgi lielo nozīmi; norāda, ka žurnālistu slepkavības skar ne tikai konkrēto dalībvalsti, bet visu Eiropas Savienību kopumā; pauž stingru pārliecību, ka demokrātiskā tiesiskuma aizsardzība ir kopīgā atbildībā esošs uzdevums, kas sniedzas pāri valstu un partiju robežām; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž gandarījumu par progresu, kas panākts notiekošajā tiesvedībā par Daphne Caruana Galizia slepkavību, taču vienlaikus pauž dziļu nožēlu par to, ka tikuši pieņemti tikai trīs ar slepkavības izpildi saistīti notiesājoši spriedumi, nolīgtajiem slepkavības izpildītājiem atzīstot savu vainu; tādēļ atkārtoti aicina pēc iespējas ātrāk pabeigt izmeklēšanu par slepkavības galvenajiem motīviem un slēgt krimināltiesvedību, saucot pie atbildības slepkavībā iesaistītās personas visos līmeņos; atkārtoti aicina pilnībā un pastāvīgi iesaistīt Eiropolu visos slepkavību izmeklēšanu aspektos un visās ar tām saistītajās izmeklēšanās; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzinīgi vērtē to, ka tagadējais Maltas premjerministrs ir publiski atvainojies par valsts neizdarībām, kas varētu būt veicinājušas Daphne Caruana Galizia slepkavību; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pauž bažas par to, ka gadu pēc publiskās izmeklēšanas ziņojuma publicēšanas tajā pausto ieteikumu īstenošanas procesā vērojamas nepilnības; norāda, ka Maltas valdība ir ierosinājusi vairākas reformas, tostarp nākusi klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem, lai īstenotu dažus no šiem ieteikumiem; atzīmē, ka Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāre ir norādījusi, ka Maltas iestādēm ir jānodrošina, lai saskaņā ar publiskās izmeklēšanas ziņojumu uzsāktais likumdošanas darbs atbilstu starptautiskajiem standartiem un tajā būtu pilnībā nodrošināta sabiedrības kontrole un līdzdalība; aicina Maltas valdību nekavējoties īstenot visus publiskās izmeklēšanas ziņojumā sniegtos ieteikumus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzinīgi vērtē Finanšu izlūkošanas analīzes vienības (FIAU) centienus un uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai tiktu stingri īstenota kriminālvajāšana par augsta līmeņa finanšu un ekonomiskajiem noziegumiem, jo īpaši saistībā ar korupciju un naudas atmazgāšanu; tomēr pauž sašutumu par progresa trūkumu kriminālvajāšanā korupcijas un naudas atmazgāšanas lietās, ko Daphne Caruana Galizia pētīja tolaik, kad tika noslepkavota, un kur aizdomas krita uz personām no augstākajām politiskajām aprindām; pauž satraukumu arī par Maltas tiesībsargājošo iestāžu un tiesu sistēmas institucionālo nevarīgumu un stingri mudina atbildīgās iestādes saukt pie atbildības ikvienu personu, kas iesaistīta vienā vai vairākās no daudzajām lietām, kuras pašlaik tiek izmeklētas vai par kurām tiek saņemti ziņojumi; pauž dziļas bažas par nesen atklātībā nākušajām ziņām par vairākkārtēju bezdarbību saistībā ar Eiropas apcietināšanas orderiem, kas izdoti attiecībā uz tādu personu darbībām, kuras saistītas ar augstām politiskām amatpersonām; aicina Maltas iestādes risināt problēmas, kas saistītas ar augsta līmeņa korupcijas lietu izmeklēšanas ilgumu, tostarp gādājot par sekmīgiem rezultātiem galīgo spriedumu pieņemšanas kontekstā; atgādina — lai tiesiskuma princips darbotos pienācīgi, svarīga nozīme ir institucionālajai neatkarībai; aicina Maltas iestādes panākt virzību izmeklēšanās par bijušo valsts amatpersonu iespējamiem mēģinājumiem slēpt pierādījumus un kavēt izmeklēšanu un tiesvedību; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž satraukumu par progresa trūkumu izmeklēšanā un tiesvedībā pret “Pilatus Bank” amatpersonām un par Maltas iestāžu centieniem nobremzēt tiesvedību; pieņem zināšanai Ieguldījumu strīdu izšķiršanas starptautiskā centra 2022. gada 14. septembrī pieņemto lēmumu par pagaidu pasākumiem (6), kas kavē Maltas iestāžu veikto izmeklēšanu; aicina Maltas iestādes nodrošināt papildu resursus, lai izmeklētu šīs kavēšanās iemeslus un nodrošinātu tiesu iestāžu veiktā darba turpināšanu; aicina attiecīgās Eiropas struktūras cieši uzraudzīt virzību “Pilatus Bank” lietā; pauž satraukumu arī par progresa trūkumu saistībā ar vēršanos pret abiem “Nexia BT” partneriem un aicina Komisiju un Moneyval uzraudzīt šo lietu; turklāt pauž bažas par iespējamo naudas atmazgāšanu un korupciju saistībā ar “ElectroGas” darījumu, un aicina Komisiju izmantot visus tās rīcībā esošos instrumentus, lai izvērtētu, vai tikuši ievēroti piemērojamie Eiropas tiesību akti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atzinīgi vērtē papildu kapacitāti, kas tiek darīta pieejama noziegumu izmeklēšanai un kriminālvajāšanai kopumā, reformēto tiesnešu iecelšanas procedūru un ģenerālprokurora biroja un lomas reformu; aicina Maltas parlamentu panākt vienošanos par galvenā tiesneša iecelšanas depolitizēšanu, iesaistot šajā procedūrā tiesu iestādes un ņemot vērā Eiropas standartus attiecībā uz tiesnešu iecelšanu un Venēcijas komisijas atzinumu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž nožēlu par Maltas tiesu sistēmas efektivitātes pavājināšanos un aicina rast risinājumus, kā samazināt tiesvedības ilgumu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | norāda, ka AAE rīcībā ir svarīga informācija par darījumiem, ko veikuši ar korupciju saistītie uzņēmumi, un ka šai informācijai ir svarīga nozīme notiekošajā izmeklēšanā; norāda, ka AAE ir iekļauti Finanšu darījumu darba grupas pelēkajā sarakstā; apņemas uzraudzīt AAE un Maltas sadarbības gaitu, lai nodrošinātu, ka kriminālvajāšanām nepieciešamā informācija tiek pienācīgi pieprasīta un nosūtīta, un norāda, ka šai sadarbībai būtu jāietekmē AAE statuss nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas regulatīvajās struktūrās; atkārtoti aicina Komisiju un Maltas iestādes izmantot visus to rīcībā esošos instrumentus, lai nodrošinātu sadarbību un pienācīgu juridisko palīdzību visās izmeklēšanās; aicina AAE veicīgi sadarboties ar Maltas iestādēm, lai atvieglotu izmeklēšanu, kā arī sadarboties ar ES kopumā; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzinīgi vērtē to, ka Maltas valdība nesen nodevusi lietas Eiropas Prokuratūrai (EPPO); tomēr uzskata, ka salīdzinājumā ar citām dalībvalstīm lietu skaits kopumā joprojām ir salīdzinoši zems un ka Maltas sistēma noziegumu atklāšanai, izmeklēšanai un kriminālvajāšanai joprojām ir necaurredzama; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pauž nopietnas bažas par ziņām, ka Maltas iestādes nepietiekami sadarbojas ar Eiropas Prokuratūru attiecībā uz izskatīšanā esošajām lietām; it sevišķi norāda uz apgalvojumiem par patlaban notiekošo izmeklēšanu attiecībā uz ES finansētu projektu, kurā iesaistīts potenciālais Daphne Caruana Galizia slepkavības plānotājs un Dubaijā bāzētā uzņēmuma “17 Black Ltd.” īpašnieks; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pauž bažas par nesodāmību, ko bauda bijušā premjerministra administrācijas galvenās amatpersonas, tostarp pats bijušais premjerministrs, viņa biroja vadītājs, kā arī kādreizējais tūrisma (pirms tam — enerģētikas) ministrs; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pieņem zināšanai Maltas valdības iesniegtos priekšlikumus attiecībā uz situācijas uzlabošanu mediju brīvības jomā; mudina Maltas iestādes nodrošināt ierosināto reformu atbilstību Eiropas un starptautiskajiem žurnālistu aizsardzības standartiem, it sevišķi attiecībā uz publiski un tiešsaistē izteiktu draudu un žurnālistu aizskaršanas novēršanu un sodīšanu par šādām darbībām, un ātri ieviest šīs reformas; mudina Maltas iestādes arī ieviest papildu pasākumus un citas aizsardzības garantijas, lai uzlabotu kritiskās un neatkarīgās žurnālistikas vidi Maltā un politiķu un amatpersonu atbildību par savu rīcību; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pauž bažas par to, ka joprojām pastāv šķēršļi mediju brīvībai un plurālismam, piemēram, šķēršļi attiecībā uz piekļuvi valdībai adresētiem informācijas pieprasījumiem, kā arī potenciāli diskriminējoša pieeja mediju finansēšanai; pauž nožēlu par to, ka valdības struktūras ir iesniegušas virkni apelācijas sūdzību attiecībā uz 40 labvēlīgajiem lēmumiem, ko pieņēmis datu aizsardzības komisārs, atbalstot “The Shift News” pieprasījumus par informācijas brīvības nodrošināšanu, un uzskata, ka šīs apelācijas sūdzības varētu būt atturošs signāls gan medijiem, gan pilsoņiem; aicina Maltas valdību nekavējoties atsaukt minētās apelācijas sūdzības; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pauž bažas par ziņojumiem, kuros minēts, ka Mediju ekspertu komitejā, kuras uzdevums bija sniegt konsultācijas par izmaiņām mediju nozarē, gan bija iekļauti daži plašsaziņas līdzekļu pārstāvji, toties Maltas valdība neīstenoja sabiedrisko apspriešanu; aicina Maltas iestādes nodrošināt plašu sabiedrisko apspriešanu par mediju nozari, kā to apņēmās Maltas premjerministrs 2022. gada 13. oktobrī pēc tam, kad šajā jautājumā savu viedokli bija aktīvi paudusi starptautiskā pilsoniskā sabiedrība, Maltas mediju kopienas un Eiropas Padome, un it sevišķi pievērsties SLAPP ierobežošanai; aicina Maltas parlamentu noteikt par prioritāru uzdevumu attiecīgu tiesību aktu pieņemšanu, tostarp konstitūcijas grozīšanu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pauž nožēlu par to, ka patlaban pret žurnālistiem, kā arī Daphne Caruana Galizia ģimenes locekļiem joprojām tiek vērstas acīmredzami nepamatotas vai ļaunprātīgas stratēģiskās tiesvedības, un atkārtoti un steidzami aicina personas — tostarp bijušās valdības amatpersonas —, kas šīs lietas ierosinājušas, tās atsaukt; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atzinīgi vērtē pašreizējos priekšlikumus, kuros noteikts, ka tiesvedības izdevumi neslavas celšanas lietās nav jāsamaksā brīdī, kad apsūdzētais žurnālists sniedz sākotnējo atbildi, kā arī Maltas tiesām doto iespēju atzīt sūdzības par neslavas celšanu par “acīmredzami nepamatotām” un līdz ar to tās noraidīt; aicina Maltas iestādes īstenot Komisijas ieteikumu un ieviest efektīvu politiku žurnālistu aizsardzībai; atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu direktīvai par sabiedrības līdzdalībā iesaistījušos personu aizsardzību pret acīmredzami nepamatotu vai ļaunprātīgu tiesvedību (COM(2022)0177); |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina Maltas valdību turpināt risināt pastāvošo bažas raisošo problemātiku saistībā ar mediju brīvību un sabiedrisko mediju neatkarību no politiskas iejaukšanās, tostarp domājot par satvaru valsts reklāmas pārredzamības nodrošināšanai un naida runas pastiprināšanos sociālajos medijos; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atzinīgi vērtē 2021. gadā izdarīto grozījumu Maltas 2013. gada Likumā par trauksmes cēlēju aizsardzību un Maltas apņemšanos līdz 2024. gada beigām izveidot datubāzi ar trauksmes celšanu saistītās informācijas apkopošanai; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pauž bažas par to, ka nav rasts risinājums attiecībā uz jauna ombuda iecelšanu un ka administratīvās izmeklēšanas komisāru amatos nav iecelta neviena sieviete; aicina Maltas iestādes izveidot bloķēšanas novēršanas mehānismu amatpersonu iecelšanai ar parlamenta balsojumu un noteikt par prioritāti un strādāt pie Cilvēktiesību un līdztiesības komisijas izveides saskaņā ar Parīzes principiem un ES līdztiesības acquis; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atkārtoti aicina Maltas iestādes pilnībā īstenot visus vēl neizpildītos Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas, Venēcijas komisijas, Pretkorupcijas starpvalstu grupas un Moneyval ieteikumus; aicina Maltas iestādes pieprasīt Venēcijas komisijas atzinumu par tās sniegto ieteikumu ievērošanu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka joprojām nopietnas bažas raisa Maltas programma “Citizenship by Investment” jeb CBI (“Pilsonības piešķiršana, pamatojoties uz investīcijām”); atgādina par savu nostāju, ka ES pilsonība nav tirgojama prece, un aicina nekavējoties aizliegt šo programmu Maltā un visā Eiropas Savienībā; atzinīgi vērtē Komisijas rīcību, proti, pārkāpuma lietas nodošanu ES Tiesai, un gaida Tiesas galīgo nolēmumu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzdod priekšsēdētājai nosūtīt šo rezolūciju Komisijai, Padomei, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Eiropas Padomei, Apvienoto Arābu Emirātu valdībai un parlamentam un Maltas Republikas prezidentam. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  OV C 356, 4.10.2018., 29. lpp.

(2)  OV C 108, 26.3.2021., 107. lpp.

(3)  OV C 255, 29.6.2021., 22. lpp.

(4)  OV C 506, 15.12.2021., 64. lpp.

(5)  Auberge de Castille kopš 1972. gada marta ir Maltas premjerministra birojs Valletā.

(6)  https://icsid.worldbank.org/cases/case-database/case-detail?CaseNo=ARB/21/36

---

| 28.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 149/22 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 149/22

---

P9_TA(2022)0372

Pret LGBTIQ personām vērstu naida noziegumu skaita pieaugums Eiropā saistībā ar neseno homofobisko slepkavību Slovākijā

Eiropas Parlamenta 2022. gada 20. oktobra rezolūcija par visā Eiropā vērojamo pret LGBTIQ+ personām vērstu naida noziegumu skaita pieaugumu nesen Slovākijā notikušo homofobisko slepkavību kontekstā (2022/2894(RSP))

(2023/C 149/04)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (“Harta”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (“Harta”),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju un saistīto Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju un saistīto Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus un aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2001/220/TI (1) (“Cietušo tiesību direktīva”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus un aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2001/220/TI (1) (“Cietušo tiesību direktīva”),

| — | ņemot vērā Cietušo tiesību direktīvas īstenošanas novērtējumu Komisijas dienestu darba dokumentā “Novērtējums” (SWD(2022)0180) (2) un tā 2022. gada 28. jūnija kopsavilkumu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Cietušo tiesību direktīvas īstenošanas novērtējumu Komisijas dienestu darba dokumentā “Novērtējums” (SWD(2022)0180) (2) un tā 2022. gada 28. jūnija kopsavilkumu (3),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 12. novembra paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: LGBTIQ līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 12. novembra paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: LGBTIQ līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0698),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 9. decembra paziņojumu “Iekļaujošāka un aizsargājošāka Eiropa: ES noziegumu jomu saraksta paplašināšana, tajā iekļaujot naida runu un naida noziegumu” un attiecīgo pielikumu (COM(2021)0777), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 9. decembra paziņojumu “Iekļaujošāka un aizsargājošāka Eiropa: ES noziegumu jomu saraksta paplašināšana, tajā iekļaujot naida runu un naida noziegumu” un attiecīgo pielikumu (COM(2021)0777),

| — | ņemot vērā ES Pamattiesību aģentūras (FRA) 2019. gadā veiktās aptaujas par ES LGBT rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Pamattiesību aģentūras (FRA) 2019. gadā veiktās aptaujas par ES LGBT rezultātus,

| — | ņemot vērā 2020. gada 7. oktobra rezolūciju par ES demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību mehānisma izveidi (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 7. oktobra rezolūciju par ES demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību mehānisma izveidi (4),

| — | ņemot vērā 2021. gada 11. marta rezolūciju par ES pasludināšanu par LGBTIQ brīvības zonu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 11. marta rezolūciju par ES pasludināšanu par LGBTIQ brīvības zonu (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Ministru komitejas 2022. gada 20. maija ieteikumu dalībvalstīm par naida runas apkarošanu (CM/Rec(2022)16) (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Ministru komitejas 2022. gada 20. maija ieteikumu dalībvalstīm par naida runas apkarošanu (CM/Rec(2022)16) (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Ministru komitejas 2010. gada 31. marta ieteikumu dalībvalstīm par pasākumiem, ar kuriem apkaro diskrimināciju seksuālās orientācijas vai dzimtiskās identitātes dēļ (CM/Rec(2010)5) (7) un tās 2020. gada ziņojumu par īstenošanu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Ministru komitejas 2010. gada 31. marta ieteikumu dalībvalstīm par pasākumiem, ar kuriem apkaro diskrimināciju seksuālās orientācijas vai dzimtiskās identitātes dēļ (CM/Rec(2010)5) (7) un tās 2020. gada ziņojumu par īstenošanu (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas pret rasismu un neiecietību (ECRI) vispārējās politikas ieteikumu Nr. 15 par naida runas apkarošanu (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas pret rasismu un neiecietību (ECRI) vispārējās politikas ieteikumu Nr. 15 par naida runas apkarošanu (9),

| — | ņemot vērā ECRI valsts uzraudzības ziņojumu par Slovākijas Republiku (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ECRI valsts uzraudzības ziņojumu par Slovākijas Republiku (10),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāres sniegto komentāru par cilvēktiesībām “Lepošanās un necieņa: homofobijas un transfobijas politiskā manipulācija Eiropā” (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāres sniegto komentāru par cilvēktiesībām “Lepošanās un necieņa: homofobijas un transfobijas politiskā manipulācija Eiropā” (11),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāra ziņojumu pēc vizītes Slovākijas Republikā 2015. gada 15.–19. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāra ziņojumu pēc vizītes Slovākijas Republikā 2015. gada 15.–19. jūnijā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2022. gada ziņojumu par tiesiskumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2022. gada ziņojumu par tiesiskumu,

| — | ņemot vērā Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta 2022. gada 20. maija pētījumu “Labējais ekstrēmisms Eiropas Savienībā” (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta 2022. gada 20. maija pētījumu “Labējais ekstrēmisms Eiropas Savienībā” (12),

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. punktu,

| A. | tā kā trešdien, 2022. gada 12. oktobrī, Slovākijas galvaspilsētas Bratislavas centrā radikalizēts galēji labējs bruņots uzbrucējs, iedvesmojies no baltās rases pārākumu sludinošiem teroristiem, brutāli nogalināja divus jauniešus — Matúš Horváth un Juraj Vankulič — un ievainoja vēl vienu personu; tā kā šaušana notika ārpus plaši pazīstamā geju bāra “Tepláreň”, kas ir viena no nedaudzajām LGBTIQ+ vietām pilsētā; tā kā šaušana bija apzināts un plānots uzbrukums tieši LGBTIQ+ kopienai un viņa nolūks bija nogalināt vairāk cilvēku, tostarp augstas amatpersonas; tā kā Slovākijas policija šo darbību klasificēja kā teroristu uzbrukumu un joprojām notiek izmeklēšana; tā kā, ja to apstiprinās kā teroristu uzbrukumu, tas būs Eiropas Savienībā pirmais teroristu uzbrukums LGBTIQ+ kopienai; |
| --- | --- |

A.

tā kā trešdien, 2022. gada 12. oktobrī, Slovākijas galvaspilsētas Bratislavas centrā radikalizēts galēji labējs bruņots uzbrucējs, iedvesmojies no baltās rases pārākumu sludinošiem teroristiem, brutāli nogalināja divus jauniešus — Matúš Horváth un Juraj Vankulič — un ievainoja vēl vienu personu; tā kā šaušana notika ārpus plaši pazīstamā geju bāra “Tepláreň”, kas ir viena no nedaudzajām LGBTIQ+ vietām pilsētā; tā kā šaušana bija apzināts un plānots uzbrukums tieši LGBTIQ+ kopienai un viņa nolūks bija nogalināt vairāk cilvēku, tostarp augstas amatpersonas; tā kā Slovākijas policija šo darbību klasificēja kā teroristu uzbrukumu un joprojām notiek izmeklēšana; tā kā, ja to apstiprinās kā teroristu uzbrukumu, tas būs Eiropas Savienībā pirmais teroristu uzbrukums LGBTIQ+ kopienai;

| B. | tā kā slepkava, radikalizēts 19 gadus vecs students no Bratislavas, vairākas stundas pēc uzbrukuma bēguļoja; tā kā viņš aktīvi ziņoja par šo incidentu pirms šaušanas, tās laikā un pēc tās, izmantojot dažādus sociālo mediju kanālus; tā kā dažas stundas pirms šaušanas viņa kontā parādījās pret ebrejiem un LGBTIQ+ kopienu vērsts manifests; tā kā tajā pašā kontā ir redzams, ka 2022. gada augusta vidū iespējamais slepkava atrodas ārpus bāra “Tepláreň”; tā kā pusstundu pēc slepkavībām konta īpašnieks ierakstīja tvītus “naida noziegums”, “geju bārs” un “neko nenožēloju” un neilgi pirms pusnakts kontā parādījās ieraksts “atā, tiekamies otrā pusē”; tā kā 19 gadus vecais radikalizētais students parādījās fotogrāfijās, kas viņu saistīja ar starptautisko antifeministu un sieviešu nīdēju “Incel” ideoloģiju un kustību; |
| --- | --- |

B.

tā kā slepkava, radikalizēts 19 gadus vecs students no Bratislavas, vairākas stundas pēc uzbrukuma bēguļoja; tā kā viņš aktīvi ziņoja par šo incidentu pirms šaušanas, tās laikā un pēc tās, izmantojot dažādus sociālo mediju kanālus; tā kā dažas stundas pirms šaušanas viņa kontā parādījās pret ebrejiem un LGBTIQ+ kopienu vērsts manifests; tā kā tajā pašā kontā ir redzams, ka 2022. gada augusta vidū iespējamais slepkava atrodas ārpus bāra “Tepláreň”; tā kā pusstundu pēc slepkavībām konta īpašnieks ierakstīja tvītus “naida noziegums”, “geju bārs” un “neko nenožēloju” un neilgi pirms pusnakts kontā parādījās ieraksts “atā, tiekamies otrā pusē”; tā kā 19 gadus vecais radikalizētais students parādījās fotogrāfijās, kas viņu saistīja ar starptautisko antifeministu un sieviešu nīdēju “Incel” ideoloģiju un kustību;

| C. | tā kā LGBTIQ+ kopiena Slovākijā ir saskārusies ar naidīgu retoriku un vardarbību, ko arī veicina daudzi Slovākijas politiķi; tā kā mutiskie un fiziskie uzbrukumi LGBTIQ+ kopienai Slovākijā bieži vien ir plaši izplatīti, liedzot šiem cilvēkiem justies drošiem un pieņemtiem sabiedrībā; tā kā pēc traģiskā notikuma sociālajos medijos parādījās naidīgi komentāri, kas attaisnoja šīs slepkavības vai ņirgājās par tām; |
| --- | --- |

C.

tā kā LGBTIQ+ kopiena Slovākijā ir saskārusies ar naidīgu retoriku un vardarbību, ko arī veicina daudzi Slovākijas politiķi; tā kā mutiskie un fiziskie uzbrukumi LGBTIQ+ kopienai Slovākijā bieži vien ir plaši izplatīti, liedzot šiem cilvēkiem justies drošiem un pieņemtiem sabiedrībā; tā kā pēc traģiskā notikuma sociālajos medijos parādījās naidīgi komentāri, kas attaisnoja šīs slepkavības vai ņirgājās par tām;

| D. | tā kā pret LGBTIQ+ kopienu vērsta naida, neiecietības un iebiedēšanas klimatu Slovākijā ir veidojušas ne tikai galēji labējās un ekstrēmistu kustības, bet arī baznīcas un politiskās elites pārstāvji, kuri savos paziņojumos bieži vien ir aicinājuši noteikt papildu ierobežojumus LGBTIQ+ personām; tā kā 2014. gada jūnijā Nacionālā padome grozīja valsts konstitūciju, lai nepārprotami liegtu viendzimuma pāriem tiesības stāties laulībā un saņemt attiecīgo tiesisko aizsardzību; tā kā 2015. gada februārī notika pret LGBTIQ+ kopienu vērsts referendums pēc tam, kad baznīcas atbalstītā konservatīvā Ģimenes alianse savāca 400 000 parakstu, aicinot balsot par stingrākiem tiesību aktiem pret LGBTIQ+ personām; tā kā 2022. gada maijā kāds valdošās koalīcijas partijas loceklis ierosināja tiesību aktu, kura mērķis ir aizliegt varavīksnes karoga izlikšanu valstij piederošās un sabiedriskās ēkās; tā kā septembrī parlamenta deputāti iesniedza vēl vienu tiesību akta priekšlikumu, kas paredzēja aizliegumu skolās, reklāmās un televīzijā jebkādā veidā pieminēt kvīru kopienu; tā kā Slovākijas skolās nav obligātas, vecumam atbilstošas visaptverošas mācību stundas par attiecībām un dzimumaudzināšanu; |
| --- | --- |

D.

tā kā pret LGBTIQ+ kopienu vērsta naida, neiecietības un iebiedēšanas klimatu Slovākijā ir veidojušas ne tikai galēji labējās un ekstrēmistu kustības, bet arī baznīcas un politiskās elites pārstāvji, kuri savos paziņojumos bieži vien ir aicinājuši noteikt papildu ierobežojumus LGBTIQ+ personām; tā kā 2014. gada jūnijā Nacionālā padome grozīja valsts konstitūciju, lai nepārprotami liegtu viendzimuma pāriem tiesības stāties laulībā un saņemt attiecīgo tiesisko aizsardzību; tā kā 2015. gada februārī notika pret LGBTIQ+ kopienu vērsts referendums pēc tam, kad baznīcas atbalstītā konservatīvā Ģimenes alianse savāca 400 000 parakstu, aicinot balsot par stingrākiem tiesību aktiem pret LGBTIQ+ personām; tā kā 2022. gada maijā kāds valdošās koalīcijas partijas loceklis ierosināja tiesību aktu, kura mērķis ir aizliegt varavīksnes karoga izlikšanu valstij piederošās un sabiedriskās ēkās; tā kā septembrī parlamenta deputāti iesniedza vēl vienu tiesību akta priekšlikumu, kas paredzēja aizliegumu skolās, reklāmās un televīzijā jebkādā veidā pieminēt kvīru kopienu; tā kā Slovākijas skolās nav obligātas, vecumam atbilstošas visaptverošas mācību stundas par attiecībām un dzimumaudzināšanu;

| E. | tā kā piektdien, 2022. gada 14. oktobrī, liels skaits cilvēku, tostarp Slovākijas prezidente un premjerministrs, pulcējās Bratislavā, lai nosodītu naidu pret LGBTIQ+ personām; tā kā visā valstī un vairākās citās dalībvalstīs tika organizēti līdzīgi pasākumi, lai aizstāvētu LGBTIQ+ kopienas tiesības Slovākijā; tā kā Slovākijas prezidente vēlreiz atkārtoja sen pausto aicinājumu politiķiem nesēt naidu; tā kā prezidentes pilī pirmo reizi tika uzvilkts varavīksnes karogs blakus Slovākijas un ES karogam un Parlamenta birojs izgaismoja Bratislavas pili, lai pieminētu slepkavības upurus; |
| --- | --- |

E.

tā kā piektdien, 2022. gada 14. oktobrī, liels skaits cilvēku, tostarp Slovākijas prezidente un premjerministrs, pulcējās Bratislavā, lai nosodītu naidu pret LGBTIQ+ personām; tā kā visā valstī un vairākās citās dalībvalstīs tika organizēti līdzīgi pasākumi, lai aizstāvētu LGBTIQ+ kopienas tiesības Slovākijā; tā kā Slovākijas prezidente vēlreiz atkārtoja sen pausto aicinājumu politiķiem nesēt naidu; tā kā prezidentes pilī pirmo reizi tika uzvilkts varavīksnes karogs blakus Slovākijas un ES karogam un Parlamenta birojs izgaismoja Bratislavas pili, lai pieminētu slepkavības upurus;

| F. | tā kā aizspriedumu vadīti noziegumi, kas pazīstami kā naida noziegum, ietekmē ne tikai attiecīgās personas, bet arī kopienas un sabiedrību kopumā; tā kā dalībvalstīm ir pozitīvs pienākums nodrošināt, ka praksē tiek aizsargātas un īstenotas tiesības uz cilvēka cieņu un integritāti, kā arī spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai soda aizliegums; |
| --- | --- |

F.

tā kā aizspriedumu vadīti noziegumi, kas pazīstami kā naida noziegum, ietekmē ne tikai attiecīgās personas, bet arī kopienas un sabiedrību kopumā; tā kā dalībvalstīm ir pozitīvs pienākums nodrošināt, ka praksē tiek aizsargātas un īstenotas tiesības uz cilvēka cieņu un integritāti, kā arī spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai soda aizliegums;

| G. | tā kā arvien vairāk tiek normalizēta aizspriedumos pamatota izslēdzoša un stigmatizējoša retorika pret LGBTIQ+ personām, kas noved pie papildu vardarbības un dehumanizācijas un tā, ka likumpārkāpēju jūtas brīvi no vainas un neiegrožoti; |
| --- | --- |

G.

tā kā arvien vairāk tiek normalizēta aizspriedumos pamatota izslēdzoša un stigmatizējoša retorika pret LGBTIQ+ personām, kas noved pie papildu vardarbības un dehumanizācijas un tā, ka likumpārkāpēju jūtas brīvi no vainas un neiegrožoti;

| H. | tā kā 2019. gada ES LGBTI II apsekojums uzrādīja drūmu ainu ES attiecībā uz LGBTIQ+ diskrimināciju, un gadu gaitā kopš pirmā LGBTI apsekojuma 2012. gadā ir panākts nenozīmīgs progress; tā kā 2019. gadā salīdzinājumā ar 2012. gadu ir samazinājies to cilvēku skaits, kuri ziņo policijai par visbiežākajiem naida motivētiem fizisku vai seksuālu uzbrukumu gadījumiem; tā kā Slovākijas Republikā to respondentu īpatsvars, kuri saskārušies ar naida motivētu uzbrukumu, bija 1 no katriem 10 cilvēkiem; tā kā ECRI 2020. gada uzraudzības ziņojumā par Slovākijas Republiku norādīja, ka saskaņā ar pētījumiem aptuveni 1–8 % Slovākijas Republikas iedzīvotāju ir LGBTI personas; tā kā ECRI atzina, ka politikai ir nozīme pret LGBTIQ+ vērstas retorikas veicināšanā, proti, izmantojot pret LGBTIQ+ vērstas kampaņas, konstitucionālas izmaiņas, kas nepieļauj vienlīdzīgas laulības, un citas politiskas iniciatīvas, kas atklāti diskriminē LGBTIQ+ personas; tā kā ECRI ar nožēlu norādīja uz pēdējo gadu negatīvo dinamiku līdztekus niecīgajam progresam LGBTIQ+ līdztiesības jomā; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2019. gada ES LGBTI II apsekojums uzrādīja drūmu ainu ES attiecībā uz LGBTIQ+ diskrimināciju, un gadu gaitā kopš pirmā LGBTI apsekojuma 2012. gadā ir panākts nenozīmīgs progress; tā kā 2019. gadā salīdzinājumā ar 2012. gadu ir samazinājies to cilvēku skaits, kuri ziņo policijai par visbiežākajiem naida motivētiem fizisku vai seksuālu uzbrukumu gadījumiem; tā kā Slovākijas Republikā to respondentu īpatsvars, kuri saskārušies ar naida motivētu uzbrukumu, bija 1 no katriem 10 cilvēkiem; tā kā ECRI 2020. gada uzraudzības ziņojumā par Slovākijas Republiku norādīja, ka saskaņā ar pētījumiem aptuveni 1–8 % Slovākijas Republikas iedzīvotāju ir LGBTI personas; tā kā ECRI atzina, ka politikai ir nozīme pret LGBTIQ+ vērstas retorikas veicināšanā, proti, izmantojot pret LGBTIQ+ vērstas kampaņas, konstitucionālas izmaiņas, kas nepieļauj vienlīdzīgas laulības, un citas politiskas iniciatīvas, kas atklāti diskriminē LGBTIQ+ personas; tā kā ECRI ar nožēlu norādīja uz pēdējo gadu negatīvo dinamiku līdztekus niecīgajam progresam LGBTIQ+ līdztiesības jomā;

| I. | tā kā Eiropas Cilvēktiesību tiesa ir nesen pieņēmusi vairākus spriedumus lietās, kas saistītas ar naida noziegumiem pret LGBTIQ+ personām: lietā Stoyanova pret Bulgāriju par 26 gadus veca geja slepkavību sabiedriskā parkā, kurā Bulgārijai tika pieprasīts reformēt kriminālkodeksu, lai atzītu šādus vardarbīgus noziegumus (šķietamas vai faktiskas seksuālas orientācijas dēļ) par noziegumiem “atbildību pastiprinošos apstākļos” (13); lietā Sabalić pret Horvātiju par naida noziegumu pret lesbieti, atzīstot, ka, ja vien iestādes nepieņems stingru nostāju, aizspriedumu motivēti incidenti tiks uztverti ar vienaldzību, kas ir līdzvērtīga oficiālai piekrišanai naida noziegumiem vai pat to pieļaušanai (14); un lietā Beizaras un Levickas pret Lietuvu, atzīstot valsts pozitīvo pienākumu izmeklēt homofobiskus komentārus tiešsaistē, kas kūda uz naidu un vardarbību (15); |
| --- | --- |

I.

tā kā Eiropas Cilvēktiesību tiesa ir nesen pieņēmusi vairākus spriedumus lietās, kas saistītas ar naida noziegumiem pret LGBTIQ+ personām: lietā Stoyanova pret Bulgāriju par 26 gadus veca geja slepkavību sabiedriskā parkā, kurā Bulgārijai tika pieprasīts reformēt kriminālkodeksu, lai atzītu šādus vardarbīgus noziegumus (šķietamas vai faktiskas seksuālas orientācijas dēļ) par noziegumiem “atbildību pastiprinošos apstākļos” (13); lietā Sabalić pret Horvātiju par naida noziegumu pret lesbieti, atzīstot, ka, ja vien iestādes nepieņems stingru nostāju, aizspriedumu motivēti incidenti tiks uztverti ar vienaldzību, kas ir līdzvērtīga oficiālai piekrišanai naida noziegumiem vai pat to pieļaušanai (14); un lietā Beizaras un Levickas pret Lietuvu, atzīstot valsts pozitīvo pienākumu izmeklēt homofobiskus komentārus tiešsaistē, kas kūda uz naidu un vardarbību (15);

| J. | tā kā 2022. gadā Eiropas Padomes Ministru komiteja pieņēma ieteikumu par naida runas apkarošanu un pašlaik gatavo 2023. gadā paredzētu ieteikumu par naida noziegumu apkarošanu; tā kā Eiropas Padomes Ministru komiteja 2010. gadā pieņēma nozīmīgu ieteikumu dalībvalstīm par pasākumiem, ar kuriem apkarot diskrimināciju seksuālās orientācijas un dzimtiskās identitātes dēļ; |
| --- | --- |

J.

tā kā 2022. gadā Eiropas Padomes Ministru komiteja pieņēma ieteikumu par naida runas apkarošanu un pašlaik gatavo 2023. gadā paredzētu ieteikumu par naida noziegumu apkarošanu; tā kā Eiropas Padomes Ministru komiteja 2010. gadā pieņēma nozīmīgu ieteikumu dalībvalstīm par pasākumiem, ar kuriem apkarot diskrimināciju seksuālās orientācijas un dzimtiskās identitātes dēļ;

| K. | tā kā 2021. gadā Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāre brīdināja par LGBTIQ+ minoritāšu vainošanu kā taktiku, ko izmanto īpaši konservatīvie un nacionālistiskie politiķi, kuri izliekas par tā dēvēto “tradicionālo vērtību” aizstāvjiem, lai stiprinātu savu bāzi un iegūtu vai saglabātu varu; tā kā tas rada nopietnas bažas par to, ka politiķi leģitimizē naidu apmaiņā pret iespējamu politisku ieguvumu; tā kā saskaņā ar cilvēktiesību komisāres sniegto informāciju LGBTIQ+ personu vainošana ir simptoms, kas liecina par plaši izplatītu pretestību cilvēktiesībām un tiesiskumam, kuras abas ir ES pamatvērtības; |
| --- | --- |

K.

tā kā 2021. gadā Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāre brīdināja par LGBTIQ+ minoritāšu vainošanu kā taktiku, ko izmanto īpaši konservatīvie un nacionālistiskie politiķi, kuri izliekas par tā dēvēto “tradicionālo vērtību” aizstāvjiem, lai stiprinātu savu bāzi un iegūtu vai saglabātu varu; tā kā tas rada nopietnas bažas par to, ka politiķi leģitimizē naidu apmaiņā pret iespējamu politisku ieguvumu; tā kā saskaņā ar cilvēktiesību komisāres sniegto informāciju LGBTIQ+ personu vainošana ir simptoms, kas liecina par plaši izplatītu pretestību cilvēktiesībām un tiesiskumam, kuras abas ir ES pamatvērtības;

| L. | tā kā 2022. gada ziņojumā par tiesiskumu, ko Eiropas Komisija publicēja 2022. gada jūlijā, ir paustas pastāvīgas bažas par pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbību finansēšanu jautājumos, kas saistīti ar dzimumu līdztiesību un LGBTIQ+ tiesībām, un verbāliem uzbrukumiem cilvēktiesību aizstāvjiem šajās jomās, kā arī par finansējuma izmaksāšanu, izmantojot publisko subsīdiju shēmas, kas turpina izslēgt organizācijas, kuras strādā ar šiem jautājumiem; |
| --- | --- |

L.

tā kā 2022. gada ziņojumā par tiesiskumu, ko Eiropas Komisija publicēja 2022. gada jūlijā, ir paustas pastāvīgas bažas par pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbību finansēšanu jautājumos, kas saistīti ar dzimumu līdztiesību un LGBTIQ+ tiesībām, un verbāliem uzbrukumiem cilvēktiesību aizstāvjiem šajās jomās, kā arī par finansējuma izmaksāšanu, izmantojot publisko subsīdiju shēmas, kas turpina izslēgt organizācijas, kuras strādā ar šiem jautājumiem;

| M. | tā kā Cietušo tiesību direktīvā ir noteikts, ka naida noziegumos cietušajiem būtu jāsaņem individuāls novērtējums un ka tajā būtu jānosaka īpašas aizsardzības un atbalsta vajadzības, piemēram, attiecībā uz viņu seksuālo orientāciju, dzimtisko identitāti vai izpausmi, un atzīts, ka naida noziegumos cietušie ir īpaši neaizsargāti cietušie; |
| --- | --- |

M.

tā kā Cietušo tiesību direktīvā ir noteikts, ka naida noziegumos cietušajiem būtu jāsaņem individuāls novērtējums un ka tajā būtu jānosaka īpašas aizsardzības un atbalsta vajadzības, piemēram, attiecībā uz viņu seksuālo orientāciju, dzimtisko identitāti vai izpausmi, un atzīts, ka naida noziegumos cietušie ir īpaši neaizsargāti cietušie;

| N. | tā kā 2021. gada decembrī Komisija publicēja Padomes lēmuma priekšlikumu iekļaut naida runu un noziegumus Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 83. panta 1. punktā kodificētajā ES noziegumu sarakstā un tā pieņemšanai nepieciešama vienprātība Padomē; tā kā Ungārija, Polija un Čehija joprojām neatbalsta šo lēmumu; |
| --- | --- |

N.

tā kā 2021. gada decembrī Komisija publicēja Padomes lēmuma priekšlikumu iekļaut naida runu un noziegumus Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 83. panta 1. punktā kodificētajā ES noziegumu sarakstā un tā pieņemšanai nepieciešama vienprātība Padomē; tā kā Ungārija, Polija un Čehija joprojām neatbalsta šo lēmumu;

| O. | tā kā 2020. gadā Apvienoto Nāciju Organizācijas neatkarīgais eksperts seksuālās orientācijas un dzimtiskās identitātes jautājumos norādīja, ka pandēmijas kontekstā “ir pieaugusi naida runa, kas kūda uz vardarbību pret LGBT personām”, un mudināja valstis aizsargāt LGBTIQ+ personas no vardarbības un diskriminācijas un saukt pie atbildības vainīgos (16); tā kā 2019. gadā Apvienoto Nāciju Organizācijas stratēģijā un rīcības plānā attiecībā uz naida runu tika norādīts, ka naida runa ir “drauds demokrātiskām vērtībām, sociālajai stabilitātei un mieram” (17), |
| --- | --- |

O.

tā kā 2020. gadā Apvienoto Nāciju Organizācijas neatkarīgais eksperts seksuālās orientācijas un dzimtiskās identitātes jautājumos norādīja, ka pandēmijas kontekstā “ir pieaugusi naida runa, kas kūda uz vardarbību pret LGBT personām”, un mudināja valstis aizsargāt LGBTIQ+ personas no vardarbības un diskriminācijas un saukt pie atbildības vainīgos (16); tā kā 2019. gadā Apvienoto Nāciju Organizācijas stratēģijā un rīcības plānā attiecībā uz naida runu tika norādīts, ka naida runa ir “drauds demokrātiskām vērtībām, sociālajai stabilitātei un mieram” (17),

| 1. | visstingrākajā veidā nosoda gļēvo terora aktu pret LGBTIQ+ kopienu un Matúš Horváth un Juraj Vankulič slepkavību Slovākijā; pauž nožēlu par šo ideoloģiski motivēto galēji labējo uzbrukumu; izsaka visdziļāko līdzjūtību upuru ģimenēm; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzinīgi vērtē Slovākijas pilsoniskās sabiedrības un iedzīvotāju tūlītējo, vērienīgo un pienācīgo reakciju uz slepkavībām, ko pauda gājieni visā valstī un ārvalstīs, un solidarizējas ar LGBTIQ+ kopienu šajā valstī; |
| --- | --- |

2.

| 3. | stingri nosoda jebkāda veida naidu un vardarbību, kā arī jebkādus fiziskus vai verbālus uzbrukumus pret personām viņu dzimuma, seksuālās orientācijas, dzimtiskās identitātes vai dzimuma pašizpausmes un dzimumpazīmju dēļ gan Slovākijā, gan ES; atgādina, ka mūsu sabiedrībā nav vietas naidam pret LGBTIQ+, rasismam un diskriminācijai; aicina Komisiju, Eiropadomi un Padomi paust stingru un izlēmīgu nostāju pret rasismu, vardarbību un netaisnību Eiropā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Slovākijas valdību un Slovākijas Republikas Nacionālo padomi apliecināt patiesu apņemšanos panākt jēgpilnu progresu LGBTIQ+ personu aizsardzībā pret jebkāda veida naida noziegumiem un homofobiju, cieši sadarbojoties ar LGBTIQ+ kopienu, un ieņemt stingru publisku nostāju pret LGBTIQ+ personu cilvēktiesību pārkāpumiem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mudina Slovākijas iestādes efektīvi apkarot dezinformācijas kampaņas pret LGBTIQ+ personām, mudināt plašsaziņas līdzekļus sniegt faktiskus, objektīvus un profesionālus ziņojumus par LGBTIQ+ personām un jautājumiem, kas saistīti ar seksuālo orientāciju, dzimtisko identitāti vai dzimuma pašizpausmēm un dzimumpazīmēm, un izmeklēt naida noziegumus un naida runu pret LGBTIQ+ kopienas locekļiem, kas dzīvo Slovākijā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž nopietnas bažas par to, ka Slovākijā bieži tiek izmantota aizskaroša, agresīva un homofobiska valoda pret LGBTIQ+ kopienu, arī no bijušo un pašreizējo Slovākijas Republikas valdības un Nacionālās padomes locekļu, kā arī dažu bijušo premjerministru puses; aicina apturēt turpmāku sabiedrības polarizāciju Slovākijā un noraidīt jebkāda veida sadarbību ar galēji labējiem ekstrēmistu spēkiem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Slovākijas valdību un Slovākijas Republikas Nacionālo padomi, pamatojoties uz Hartu, nodrošināt vienlīdzīgas tiesības Slovākijā dzīvojošām LGBTIQ+ personām, garantējot visu tiesību, jo īpaši privātās un ģimenes dzīves, ievērošanu, tostarp viendzimuma pāru juridisku atzīšanu; aicina pabeigt notiekošās diskusijas par dzimumu juridiskās atzīšanas reformu, ievērojot starptautiskos un Eiropas standartus, un aicina to ātri pieņemt; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž visdziļākās bažas par diskrimināciju, ar ko Slovākijā saskaras varavīksnes ģimenes — jo īpaši viņu bērni —, kurām atņemtas pamata cilvēktiesības seksuālās orientācijas, dzimtiskās identitātes vai dzimuma pašizpausmju dēļ vai vecāku vai partneru dzimumpazīmju dēļ; aicina valdību novērst šo diskrimināciju un likvidēt visus šķēršļus, ar kuriem LGBTIQ+ personas saskaras, īstenojot pamattiesības uz pārvietošanās brīvību ES; mudina valdību ievērot savas saistības saskaņā ar starptautiskajiem un Eiropas tiesību aktiem un garantēt pamattiesības visām personām; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pieņem zināšanai ECRI valsts uzraudzības ziņojumu par Slovākijas Republiku, atgādina, ka ECRI Slovākijas iestādēm sniedza vairākus ieteikumus, piemēram, ciešā sadarbībā ar pilsonisko sabiedrību izstrādāt un īstenot rīcības plānu LGBTI personām, pieņemt jaunu rīcības plānu, kā novērst un apkarot rasismu, homofobiju un transfobiju, jo īpaši to, kas izpaužas naida runas veidā, nodrošināt, ka interneta pakalpojumu sniedzēji un sociālo tīklu operatori ātri un sistemātiski dzēš naida runu no savām sistēmām un nosūta pierādījumus tiesu iestādēm, un pārskatīt kriminālkodeksu, lai nodrošinātu, ka rasistiski, homofobiski vai transfobiski motīvi ir “atbildību pastiprinoši apstākļi” attiecībā uz jebkuru parastu noziedzīgu nodarījumu; pilnībā atbalsta ECRI ieteikumus un aicina Slovākijas iestādes nekavējoties īstenot šos pasākumus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pauž dziļas bažas par to, cik nesodāmi dažās dalībvalstīs darbojas pret LGBTIQ+ vērstas grupas, jo īpaši galēji labējās ekstrēmistu grupas, un uzsver, ka šī nesodāmības sajūta ir viens no iemesliem, kāpēc satraucoši pieaug dažu galēji labējo organizāciju vardarbība un pieaug draudi minoritātēm, tostarp LGBTIQ+ kopienai; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pauž dziļas bažas par to, ka jaunākās paaudzes Eiropā un citur aizvien mazāk satrauc fašisma vēsture, tostarp slēptais naids un diskriminācija, kas vērsta pret LGBTIQ+ personām, etniskajām minoritātēm un ebreju kopienu; uzsver, ka vēstures apzināšanās ir viens no priekšnoteikumiem, lai nepieļautu šādu noziegumu atkārtošanos nākotnē, un tai ir jābūt svarīgai jauno paaudžu izglītošanā; uzsver, ka vēstures mācību programmās ir jāatvēlē vairāk vietas objektīvas un faktos balstītas informācijas apgūšanai par dažādām ideoloģijām, to veidiem un izcelsmi, tostarp fašismu, kā arī par to sekām un paliekām mūsdienās; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka naida runa un naida noziegumi ir plaši izplatīti visā Eiropā, un pēdējo gadu laikā to izplatība aizvien palielinās; uzsver, ka publisku personu, jo īpaši politiķu, naida runu šādus nodarījumus veicošie uzskata par naida leģitimizēšanu; uzskata, ka ir jācīnās pret šiem izteiksmes veidiem, kas kūda, izplata vai veicina naidu un ir pretrunā demokrātiskas un plurālistiskas sabiedrības principiem; pauž bažas par to, ka pieaug LGBTIQ+ fobiskas retorikas izplatība no galēji labējām, labējām un īpaši konservatīvām partijām; aicina valsts iestādes un jo īpaši vietējās iestādes palīdzēt, lai apturētu neiecietības plūdus, kas skar šos un cita veida uzbrukumus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzskata, ka ES būtu jāuzsāk kampaņas pret LGBTIQ+ personām naidīgiem vēstījumiem, tostarp pret labējo ekstrēmismu ES līmenī, un jāizstrādā un jāfinansē ilgtermiņa programmas, ar kurām atbalsta vietējās organizācijas un pilsoņu iniciatīvas vietējā līmenī, lai palīdzētu attīstīt iedzīvotāju pretestību labējam ekstrēmismam; aicina Komisiju par prioritāti noteikt arī pret LGBTIQ+ vērstu vēstījumu dezinformācijas centienu pēcpārbaudi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina dalībvalstis vairāk censties nodrošināt, lai izglītība veicinātu tādas pilsoniskās vērtības kā pieņemšana, iecietība, daudzveidība, vienlīdzība un cieņa jautājumos, kas saistīti ar seksuālo orientāciju, dzimtisko identitāti un dzimuma pašizpausmēm un dzimumpazīmēm, piemēram, izmantojot sistemātiskas izglītošanas un izpratnes veicināšanas kampaņas cilvēktiesību jomā; uzsver nepieciešamību risināt ekstrēmisma pamatcēloņus sadarbībā ar skolām un ģimenēm, izmantojot pielāgotus preventīvus pasākumus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | stingri nosoda Eiropas valdības, kas paļaujas uz galēji labējo un citu LGBTIQ+ fobisku politisko partiju aktīvu vai pasīvu atbalstu, lai iegūtu vai saglabātu varu un leģitimizētu savus vēstījumus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt pilsonisko sabiedrību Eiropas, valstu, reģionālā un vietējā līmenī, lai stiprinātu demokrātiju, tiesiskumu un pamattiesības, jo tiem ir svarīga nozīme, jo īpaši tajās dalībvalstīs, kurās ir vērojams galēji labējās ideoloģijas un naida runas pieaugums; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina Komisiju paplašināt gada ziņojuma par tiesiskumu darbības jomu, lai tajā sistemātiski iekļautu pamattiesības, tostarp LGBTIQ+ tiesības; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka dalībvalstīm, izmantojot visus iespējamos līdzekļus, ir jāapkaro naids pret LGBTIQ+ personām, tostarp īstenojot Eiropas Padomes Ministru komitejas ieteikumus, kuros dalībvalstis tiek aicinātas nodrošināt efektīvu ātru un objektīvu izmeklēšanu, kā arī to personu kriminālvajāšanu, kuras ir atbildīgas par šādiem noziegumiem, atzīt, ka aizspriedumu motīvs, kas saistīts ar seksuālo orientāciju vai dzimtisko identitāti, var tikt ņemts vērā kā atbildību pastiprinošs apstāklis, nodrošināt, ka cietušie un liecinieki tiek mudināti ziņot par naida motivētiem incidentiem un ka tiesībaizsardzības struktūrām ir nepieciešamās zināšanas un prasmes, lai sniegtu viņiem palīdzību; turklāt aicina dalībvalstis veikt atbilstošus pasākumus, lai apkarotu naida kurināšanu tiešsaistē; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atgādina, ka tiesas spriedumu neīstenošana mazina tiesiskumu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | mudina Padomi pēc iespējas drīzāk pieņemt Padomes lēmumu par ES noziegumu saraksta paplašināšanu, LESD 83. panta 1. punktā iekļaujot runas un naida noziegumus, un mudina Ungāriju un Poliju pārtraukt tā pieņemšanas bloķēšanu, kā arī mudina Čehiju kā pašreizējo Padomes rotējošās prezidentūras vadītāju veikt turpmākus pasākumus šajā jautājumā un pēc iespējas drīzāk panākt vienošanos par to; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver dalībvalstu individuālo atbildību cīņā pret naida noziegumiem pret LGBTIQ+ personām un atzinīgi vērtē tās dalībvalstis, kuras ir vienpusēji nolēmušas uzlabot aizsardzības līmeni, skaidri atzīstot par atbildību pastiprinošiem apstākļiem seksuālās orientācijas, dzimtiskās identitātes, dzimuma pašizpausmju un dzimumpazīmju iemeslus, kā arī attīstot cietušajiem sniegto atbalstu, juristu apmācību un īpašus tiesībaizsardzības dienestus šādu noziegumu novēršanai; mudina visas dalībvalstis apmainīties ar paraugpraksi un rādīt piemēru šajā jomā; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka Cietušo tiesību direktīva ir noderīgs instruments, lai sniegtu palīdzību naida un vardarbības upuriem; ar bažām norāda, ka LGBTIQ+ cietušie bieži vien neziņo par noziegumiem, jo tiesībaizsardzības iestādes nav sniegušas garantijas vai nav bijušas pietiekami atvērtas, tām trūkst apmācītu darbinieku vai cietušajiem ir bail no represijām, un atzīst, ka ir iespējams darīt vairāk, lai vairotu uzticēšanos valsts iestādēm; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Padomei, Komisijai, Eiropas Reģionu komitejai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Eiropas Padomei. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  OV L 315, 14.11.2012., 57. lpp.

(2)  https://commission.europa.eu/system/files/2022-06/swd_2022_179_evaluation_rep_en.pdf

(3)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:52022SC0180

(4)  OV C 395, 29.9.2021., 2. lpp.

(5)  OV C 474, 24.11.2021., 140. lpp.

(6)  https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=0900001680a67955# _ftnref1

(7)  https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=09000016805cf40a

(8)  https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=09000016809f9ba0# _Toc2764960

(9)  https://rm.coe.int/ecri-general-policy-recommendation-no-15-on-combating-hate-speech/16808b5b01

(10)  https://rm.coe.int/ecri-6th-report-on-the-slovak-republic/1680a0a088

(11)  https://www.coe.int/en/web/commissioner/-/pride-vs-indignity-political-manipulation-of-homophobia-and-transphobia-in-europe?inheritRedirect=true

(12)  Pētījums “Right-wing extremism in the EU” (“Labējais ekstrēmisms Eiropas Savienībā”), Eiropas Parlaments, Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, Politikas departaments C — Pilsoņu tiesības un konstitucionālie jautājumi, 2022. gada 20. maijs.

(13)  https://hudoc.echr.coe.int/eng?i=001-217701, 79.

(14)  https://hudoc.echr.coe.int/eng?i=001-207360, 95.

(15)  https://hudoc.echr.coe.int/fre?i=001-200344, 129.

(16)  https://www.ohchr.org/en/statements/2020/10/statement-victor-madrigal-borloz-un-independent-expert-protection-against

(17)  https://www.un.org/en/genocideprevention/hate-speech-strategy.shtml

---

| 28.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 149/28 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 149/28

---

P9_TA(2022)0373

ANO 2022. gada Klimata pārmaiņu konference (COP 27) Šarm eš Šeihā (Ēģipte)

Eiropas Parlamenta 2022. gada 20. oktobra rezolūcija par ANO 2022. gada Klimata pārmaiņu konferenci (COP 27) Šarm eš Šeihā (Ēģipte) (2022/2673(RSP))

(2023/C 149/05)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un tai pievienoto Kioto protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un tai pievienoto Kioto protokolu,

| — | ņemot vērā nolīgumu, kuru pieņēma UNFCCC Pušu konferences (COP 21) 21. sesijā Parīzē 2015. gada 12. decembrī (“Parīzes nolīgums”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nolīgumu, kuru pieņēma UNFCCC Pušu konferences (COP 21) 21. sesijā Parīzē 2015. gada 12. decembrī (“Parīzes nolīgums”),

| — | ņemot vērā UNFCCC Pušu konferences 26. sesiju (COP 26), Kioto protokola pušu sanāksmes 16. sesiju (CMP 16) un Pušu konferences trešo sesiju, kura rīkota kā Parīzes nolīguma pušu sanāksme (CMA 3) un notika Glāzgovā (Apvienotajā Karalistē) no 2021. gada 31. oktobra līdz 13. novembrim, kā arī Glāzgovas Klimata paktu, kas pieņemts 2021. gada 13. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNFCCC Pušu konferences 26. sesiju (COP 26), Kioto protokola pušu sanāksmes 16. sesiju (CMP 16) un Pušu konferences trešo sesiju, kura rīkota kā Parīzes nolīguma pušu sanāksme (CMA 3) un notika Glāzgovā (Apvienotajā Karalistē) no 2021. gada 31. oktobra līdz 13. novembrim, kā arī Glāzgovas Klimata paktu, kas pieņemts 2021. gada 13. novembrī,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2021. gada 21. oktobra rezolūciju par ANO 2021. gada Klimata pārmaiņu konferenci (COP 26) Glāzgovā (Apvienotā Karaliste) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2021. gada 21. oktobra rezolūciju par ANO 2021. gada Klimata pārmaiņu konferenci (COP 26) Glāzgovā (Apvienotā Karaliste) (1),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2019. gada 28. novembra rezolūciju par ārkārtas situāciju klimata un vides jomā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2019. gada 28. novembra rezolūciju par ārkārtas situāciju klimata un vides jomā (2),

| — | ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) īpašo ziņojumu par globālo sasilšanu 1,5 oC robežās, īpašo ziņojumu par klimata pārmaiņām un zemi, īpašo ziņojumu par okeānu un kriosfēru mainīga klimata apstākļos un sesto novērtējuma ziņojumu (AR6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) īpašo ziņojumu par globālo sasilšanu 1,5 oC robežās, īpašo ziņojumu par klimata pārmaiņām un zemi, īpašo ziņojumu par okeānu un kriosfēru mainīga klimata apstākļos un sesto novērtējuma ziņojumu (AR6),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2020. gada 17. decembra rezolūciju par ES stratēģiju attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2020. gada 17. decembra rezolūciju par ES stratēģiju attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2022. gada 6. aprīļa Lēmumu (ES) 2022/591 par vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz 2030. gadam (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2022. gada 6. aprīļa Lēmumu (ES) 2022/591 par vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz 2030. gadam (4),

| — | ņemot vērā 2020. gada 17. septembra rezolūciju par Eiropas gadu zaļākām pilsētām (2022) (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 17. septembra rezolūciju par Eiropas gadu zaļākām pilsētām (2022) (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1119 (2021. gada 30. jūnijs), ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata akts”) (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1119 (2021. gada 30. jūnijs), ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata akts”) (6),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019)0640),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2020. gada 15. janvāra rezolūciju par Eiropas zaļo kursu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2020. gada 15. janvāra rezolūciju par Eiropas zaļo kursu (7),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2020. gada 16. septembra rezolūciju par ES lomu pasaules mežu aizsardzībā un atjaunošanā (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2020. gada 16. septembra rezolūciju par ES lomu pasaules mežu aizsardzībā un atjaunošanā (8),

| — | ņemot vērā UNFCCC2021. gada 17. septembra kopsavilkuma ziņojumu par nacionāli noteikto devumu saskaņā ar Parīzes nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNFCCC2021. gada 17. septembra kopsavilkuma ziņojumu par nacionāli noteikto devumu saskaņā ar Parīzes nolīgumu,

| — | ņemot vērā ANO Vides programmas (UNEP) jaunāko 2021. gada emisiju samazināšanas deficīta ziņojumu “The Heat Is On” (2021. gada 26. oktobris), 2021. gada pielāgošanās samazināšanas deficīta ziņojumu “The Gathering Storm” (2021. gada 1. novembris) un 2021. gada 20. oktobra ražošanas samazināšanas deficīta ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Vides programmas (UNEP) jaunāko 2021. gada emisiju samazināšanas deficīta ziņojumu “The Heat Is On” (2021. gada 26. oktobris), 2021. gada pielāgošanās samazināšanas deficīta ziņojumu “The Gathering Storm” (2021. gada 1. novembris) un 2021. gada 20. oktobra ražošanas samazināšanas deficīta ziņojumu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Enerģētikas aģentūras (IEA) 2022. gada marta pamatziņojumu “Globālais enerģētikas pārskats: CO2 emisijas 2021. gadā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Enerģētikas aģentūras (IEA) 2022. gada marta pamatziņojumu “Globālais enerģētikas pārskats: CO2 emisijas 2021. gadā”,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Enerģētikas aģentūras 2021. gada maija ziņojumu “Nulles emisijas līdz 2050. gadam: globālās enerģētikas nozares ceļvedis” un tās 2020. gada ziņojumu “Enerģētikas tehnoloģiju perspektīvas”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Enerģētikas aģentūras 2021. gada maija ziņojumu “Nulles emisijas līdz 2050. gadam: globālās enerģētikas nozares ceļvedis” un tās 2020. gada ziņojumu “Enerģētikas tehnoloģiju perspektīvas”,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Mežu foruma sekretariāta 2021. gada ziņojumu par vispārējiem mērķiem mežu jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Mežu foruma sekretariāta 2021. gada ziņojumu par vispārējiem mērķiem mežu jomā,

| — | ņemot vērā Santjago tīklu par zaudējumu un kaitējumu atlīdzināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Santjago tīklu par zaudējumu un kaitējumu atlīdzināšanu,

| — | ņemot vērā Sendai ietvarprogrammu katastrofu riska mazināšanai 2015.–2030. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sendai ietvarprogrammu katastrofu riska mazināšanai 2015.–2030. gadam,

| — | ņemot vērā Pasaules Meteoroloģijas organizācijas (PMO) 2021. gada aprīļa ziņojumu par globālo klimata stāvokli 2020. gadā un 2022. gada maija ziņojumu par globālo klimata stāvokli 2021. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Meteoroloģijas organizācijas (PMO) 2021. gada aprīļa ziņojumu par globālo klimata stāvokli 2020. gadā un 2022. gada maija ziņojumu par globālo klimata stāvokli 2021. gadā,

| — | ņemot vērā ANO Katastrofu riska mazināšanas biroja (UNDRR) 2022. gada Globālo novērtējuma ziņojumu par katastrofu riska mazināšanu (GAR 2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Katastrofu riska mazināšanas biroja (UNDRR) 2022. gada Globālo novērtējuma ziņojumu par katastrofu riska mazināšanu (GAR 2022),

| — | ņemot vērā UNFCCC Finanšu pastāvīgās komitejas pirmo ziņojumu par jaunattīstības valstu Pušu vajadzību noteikšanu saistībā ar Konvencijas un Parīzes nolīguma īstenošanu 2021. gadā (NDR), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNFCCC Finanšu pastāvīgās komitejas pirmo ziņojumu par jaunattīstības valstu Pušu vajadzību noteikšanu saistībā ar Konvencijas un Parīzes nolīguma īstenošanu 2021. gadā (NDR),

| — | ņemot vērā Starpvaldību zinātnes un politikas platformas bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu jomā (IPBES) 2019. gada 31. maija globālo novērtējuma ziņojumu par bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumiem, kā arī tās 2020. gada 29. oktobra darbsemināra ziņojumu par bioloģisko daudzveidību un pandēmijām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starpvaldību zinātnes un politikas platformas bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu jomā (IPBES) 2019. gada 31. maija globālo novērtējuma ziņojumu par bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumiem, kā arī tās 2020. gada 29. oktobra darbsemināra ziņojumu par bioloģisko daudzveidību un pandēmijām,

| — | ņemot vērā Padomes 2022. gada 21. februārī pieņemtos secinājumus “ES klimata diplomātija: paātrināt Glāzgovas sarunu rezultātu īstenošanu”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2022. gada 21. februārī pieņemtos secinājumus “ES klimata diplomātija: paātrināt Glāzgovas sarunu rezultātu īstenošanu”,

| — | ņemot vērā 2021. gada 28. aprīļa rezolūciju par augsnes aizsardzību (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 28. aprīļa rezolūciju par augsnes aizsardzību (9),

| — | ņemot vērā UN Women — Sieviešu statusa komisijas (CSW) 66. sanāksmē pieņemtos secinājumus “Dzimumu līdztiesības panākšana un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšana visām sievietēm un meitenēm saistībā ar klimata pārmaiņām un vides un katastrofu riska mazināšanas politiku un programmām 2022. gadā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UN Women — Sieviešu statusa komisijas (CSW) 66. sanāksmē pieņemtos secinājumus “Dzimumu līdztiesības panākšana un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšana visām sievietēm un meitenēm saistībā ar klimata pārmaiņām un vides un katastrofu riska mazināšanas politiku un programmām 2022. gadā”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 11. marta paziņojumu “Jauns aprites ekonomikas rīcības plāns. Par tīrāku un konkurētspējīgāku Eiropu” (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 11. marta paziņojumu “Jauns aprites ekonomikas rīcības plāns. Par tīrāku un konkurētspējīgāku Eiropu” (COM(2020)0098),

| — | ņemot vērā Padomes 2022. gada 4. oktobra secinājumus par finansējumu klimata pārmaiņām, ņemot vērā UNFCCC 27. Pušu konferenci (COP 27) Šarm eš Šeihā 2022. gada 6.–18. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2022. gada 4. oktobra secinājumus par finansējumu klimata pārmaiņām, ņemot vērā UNFCCC 27. Pušu konferenci (COP 27) Šarm eš Šeihā 2022. gada 6.–18. novembrī,

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 19. novembra secinājumus par ūdeni ES ārējās darbības jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 19. novembra secinājumus par ūdeni ES ārējās darbības jomā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 24. februāra paziņojumu “Ceļā uz klimatnoturīgu Eiropu: jaunā ES Klimatadaptācijas stratēģija” (COM(2021)0082), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 24. februāra paziņojumu “Ceļā uz klimatnoturīgu Eiropu: jaunā ES Klimatadaptācijas stratēģija” (COM(2021)0082),

| — | ņemot vērā ANO Vides programmas 2021. gada 18. februāra ziņojumu “Miera izlīgšana ar dabu — zinātnisks projekts klimata, bioloģiskās daudzveidības un piesārņojuma ārkārtas situāciju risināšanai”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Vides programmas 2021. gada 18. februāra ziņojumu “Miera izlīgšana ar dabu — zinātnisks projekts klimata, bioloģiskās daudzveidības un piesārņojuma ārkārtas situāciju risināšanai”,

| — | ņemot vērā ANO Vides programmas 2021. gada 6. maija ziņojumu “Globālais metāna novērtējums: metāna emisiju samazināšanas ieguvumi un izmaksas”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Vides programmas 2021. gada 6. maija ziņojumu “Globālais metāna novērtējums: metāna emisiju samazināšanas ieguvumi un izmaksas”,

| — | ņemot vērā 2022. gada 23. jūnija rezolūciju par ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanu un sasniegšanu (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 23. jūnija rezolūciju par ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanu un sasniegšanu (10),

| — | ņemot vērā 2021. gada 9. jūnija rezolūciju “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam. Atgriezīsim savā dzīvē dabu” (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 9. jūnija rezolūciju “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam. Atgriezīsim savā dzīvē dabu” (11),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 14. oktobra paziņojumu par ES metāna emisiju mazināšanas stratēģiju (COM(2020)0663), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 14. oktobra paziņojumu par ES metāna emisiju mazināšanas stratēģiju (COM(2020)0663),

| — | ņemot vērā IPBES un IPCC kopīgi sponsorētā darbsemināra 2021. gada 10. jūnija ziņojumu par bioloģisko daudzveidību un klimata pārmaiņām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā IPBES un IPCC kopīgi sponsorētā darbsemināra 2021. gada 10. jūnija ziņojumu par bioloģisko daudzveidību un klimata pārmaiņām,

| — | ņemot vērā jautājumus Komisijai un Padomei par ANO 2022. gada Klimata pārmaiņu konferenci (COP 27) Šarm eš Šeihā (Ēģipte) (O-000041/2022 – B9-0027/2022 un O-000042/2022 – B9-0028/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumus Komisijai un Padomei par ANO 2022. gada Klimata pārmaiņu konferenci (COP 27) Šarm eš Šeihā (Ēģipte) (O-000041/2022 – B9-0027/2022 un O-000042/2022 – B9-0028/2022),

| — | ņemot vērā Reglamenta 136. panta 5. punktu un 132. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 136. panta 5. punktu un 132. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Parīzes nolīgums stājās spēkā 2016. gada 4. novembrī; tā kā līdz 2022. gada septembrim 193 no 197 UNFCCC Pusēm ir iesniegušas ANO ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās instrumentus; |
| --- | --- |

A.

tā kā Parīzes nolīgums stājās spēkā 2016. gada 4. novembrī; tā kā līdz 2022. gada septembrim 193 no 197 UNFCCC Pusēm ir iesniegušas ANO ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās instrumentus;

| B. | tā kā ANO ir izsludinājusi ārkārtas situāciju klimata un vides jomā un apņēmusies steidzami īstenot konkrētas darbības, lai apkarotu un ierobežotu šos draudus, pirms nav par vēlu; tā kā biodaudzveidības zudums un klimata pārmaiņas ir savstarpēji saistītas un viena otru pastiprina, abas rada līdzvērtīgus draudus dzīvībai uz mūsu planētas un līdz ar to šīs problēmas nekavējoties ir jārisina kopā; |
| --- | --- |

B.

tā kā ANO ir izsludinājusi ārkārtas situāciju klimata un vides jomā un apņēmusies steidzami īstenot konkrētas darbības, lai apkarotu un ierobežotu šos draudus, pirms nav par vēlu; tā kā biodaudzveidības zudums un klimata pārmaiņas ir savstarpēji saistītas un viena otru pastiprina, abas rada līdzvērtīgus draudus dzīvībai uz mūsu planētas un līdz ar to šīs problēmas nekavējoties ir jārisina kopā;

| C. | tā kā 2020. gada 17. decembrī ES un tās dalībvalstis iesniedza UNFCCC atjaunināto nacionāli noteikto devumu (NND), kas uzliek pienākumu ES sasniegt saistošu mērķrādītāju — bez starptautisko kredītu ieguldījuma panākt, lai visas ekonomikas neto iekšzemes siltumnīcefekta gāzu emisijas (SEG) līdz 2030. gadam samazinātos par vismaz 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni; tā kā šis mērķrādītājs bija nostiprināts Savienības tiesību aktos ar Regulu (ES) 2021/1119; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2020. gada 17. decembrī ES un tās dalībvalstis iesniedza UNFCCC atjaunināto nacionāli noteikto devumu (NND), kas uzliek pienākumu ES sasniegt saistošu mērķrādītāju — bez starptautisko kredītu ieguldījuma panākt, lai visas ekonomikas neto iekšzemes siltumnīcefekta gāzu emisijas (SEG) līdz 2030. gadam samazinātos par vismaz 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni; tā kā šis mērķrādītājs bija nostiprināts Savienības tiesību aktos ar Regulu (ES) 2021/1119;

| D. | tā kā saskaņā ar UNEP 2021. gada emisiju samazināšanas deficīta ziņojumu Parīzes nolīguma parakstītājvalstu līdzšinējās saistības nebūs pietiekamas, lai sasniegtu kopīgo mērķi, un tāpēc gadsimta beigās globālā temperatūra paaugstināsies par 2,7 oC, vienlaikus norādot, ka pasaule joprojām bīstami atpaliek no Parīzes nolīguma prasību izpildes; tā kā dabiskās atgriezeniskās saites cilpas varētu vēl vairāk pastiprināt globālo sasilšanu; tā kā biežāki karstuma viļņi, sausums un plūdi jau pārsniedz augu un dzīvnieku izturības slieksni, izraisot masveida bojāeju, piemēram, koku un koraļļu bojāeju; tā kā šie ekstrēmie laikapstākļi notiek vienlaikus, izraisot secīgu ietekmi, ko kļūst arvien grūtāk pārvaldīt (12); tā kā daudzos nacionālajos klimata plānos rīcība novilcināta līdz 2030. gadam un daudzas UNFCCC Puses vēl nav veikušas pietiekamus pasākumus, lai pat virzītos uz savu NND sasniegšanu; |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar UNEP 2021. gada emisiju samazināšanas deficīta ziņojumu Parīzes nolīguma parakstītājvalstu līdzšinējās saistības nebūs pietiekamas, lai sasniegtu kopīgo mērķi, un tāpēc gadsimta beigās globālā temperatūra paaugstināsies par 2,7 oC, vienlaikus norādot, ka pasaule joprojām bīstami atpaliek no Parīzes nolīguma prasību izpildes; tā kā dabiskās atgriezeniskās saites cilpas varētu vēl vairāk pastiprināt globālo sasilšanu; tā kā biežāki karstuma viļņi, sausums un plūdi jau pārsniedz augu un dzīvnieku izturības slieksni, izraisot masveida bojāeju, piemēram, koku un koraļļu bojāeju; tā kā šie ekstrēmie laikapstākļi notiek vienlaikus, izraisot secīgu ietekmi, ko kļūst arvien grūtāk pārvaldīt (12); tā kā daudzos nacionālajos klimata plānos rīcība novilcināta līdz 2030. gadam un daudzas UNFCCC Puses vēl nav veikušas pietiekamus pasākumus, lai pat virzītos uz savu NND sasniegšanu;

| E. | tā kā saskaņā ar IPCC 6. novērtējumu nolūkā ierobežot sasilšanu 1,5 oC robežās un nepieļaut to pārsniegšanu globālo SEG emisiju ierobežojuma maksimums jāsasniedz ne vēlāk kā līdz 2025. gadam un līdz 2030. gadam emisijas jāsamazina par 43 % salīdzinājumā ar 2019. gada līmeni, turklāt arī metāna emisijas būtu jāsamazina aptuveni par trešdaļu; tā kā pat optimistiskā scenārija gadījumā, ja vidējās globālās temperatūras paaugstināšanos ierobežotu līdz 1,5 oC, tas neatgriezeniski nelabvēlīgi ietekmētu cilvēku sistēmas un ekosistēmas un ievērojami apsteigtu un samazinātu to pielāgošanās spējas, tādējādi radot zaudējumus un kaitējumu; tā kā saskaņā ar Pasaules Meteoroloģijas organizācijas datiem patlaban pastāv gandrīz 50 % risks, ka laikposmā no 2022. līdz 2026. gadam globālā sasilšana īslaicīgi pārsniegs 1,5 oC; tā kā IEA ir norādījusi, ka pasaules ekonomikas atlabšana no Covid-19 krīzes nav sasniegusi vēlamo ilgtspējīgas atlabšanas līmeni; tā kā globālais CO2 emisiju pieaugums par vairāk nekā diviem miljardiem tonnu 2021. gadā bijis vēsturē lielākais ikgadējais pieaugums absolūtā izteiksmē, kas pārsniedza iepriekšējā gada pandēmijas radīto emisiju aiztaupījumu, ko radīja saimniecisko darbību intensitātes samazināšanās; tā kā ogles radīja vairāk nekā 40 % no kopējā globālā CO2 emisiju pieauguma 2021. gadā; |
| --- | --- |

E.

tā kā saskaņā ar IPCC 6. novērtējumu nolūkā ierobežot sasilšanu 1,5 oC robežās un nepieļaut to pārsniegšanu globālo SEG emisiju ierobežojuma maksimums jāsasniedz ne vēlāk kā līdz 2025. gadam un līdz 2030. gadam emisijas jāsamazina par 43 % salīdzinājumā ar 2019. gada līmeni, turklāt arī metāna emisijas būtu jāsamazina aptuveni par trešdaļu; tā kā pat optimistiskā scenārija gadījumā, ja vidējās globālās temperatūras paaugstināšanos ierobežotu līdz 1,5 oC, tas neatgriezeniski nelabvēlīgi ietekmētu cilvēku sistēmas un ekosistēmas un ievērojami apsteigtu un samazinātu to pielāgošanās spējas, tādējādi radot zaudējumus un kaitējumu; tā kā saskaņā ar Pasaules Meteoroloģijas organizācijas datiem patlaban pastāv gandrīz 50 % risks, ka laikposmā no 2022. līdz 2026. gadam globālā sasilšana īslaicīgi pārsniegs 1,5 oC; tā kā IEA ir norādījusi, ka pasaules ekonomikas atlabšana no Covid-19 krīzes nav sasniegusi vēlamo ilgtspējīgas atlabšanas līmeni; tā kā globālais CO2 emisiju pieaugums par vairāk nekā diviem miljardiem tonnu 2021. gadā bijis vēsturē lielākais ikgadējais pieaugums absolūtā izteiksmē, kas pārsniedza iepriekšējā gada pandēmijas radīto emisiju aiztaupījumu, ko radīja saimniecisko darbību intensitātes samazināšanās; tā kā ogles radīja vairāk nekā 40 % no kopējā globālā CO2 emisiju pieauguma 2021. gadā;

| F. | tā kā lielākā daļa emisiju no sintētiskajiem slāpekļa mēslošanas līdzekļiem rodas pēc to iestrādes augsnē un nokļūšanas atmosfērā slāpekļa oksīda (N2O) veidā, kas ir noturīgas SEG ar 265 reizes lielāku globālās sasilšanas potenciālu nekā CO2, turpretim sintētisko slāpekļa mēslošanas līdzekļu ražošana veidoja 35,2 % no kopējā ar sintētisko mēslošanas līdzekļu saistīto emisiju daudzuma, savukārt lauka emisijas veidoja 62,4 % un transports — atlikušos 2,4 %; tā kā četri lielākie emitētāji (Ķīna, Indija, ASV un ES) kopā radīja 63 % no visām radītajām emisijām; |
| --- | --- |

F.

tā kā lielākā daļa emisiju no sintētiskajiem slāpekļa mēslošanas līdzekļiem rodas pēc to iestrādes augsnē un nokļūšanas atmosfērā slāpekļa oksīda (N2O) veidā, kas ir noturīgas SEG ar 265 reizes lielāku globālās sasilšanas potenciālu nekā CO2, turpretim sintētisko slāpekļa mēslošanas līdzekļu ražošana veidoja 35,2 % no kopējā ar sintētisko mēslošanas līdzekļu saistīto emisiju daudzuma, savukārt lauka emisijas veidoja 62,4 % un transports — atlikušos 2,4 %; tā kā četri lielākie emitētāji (Ķīna, Indija, ASV un ES) kopā radīja 63 % no visām radītajām emisijām;

| G. | tā kā saskaņā ar Starptautiskās Enerģētikas aģentūras (IEA) ziņojumu “Enerģētikas tehnoloģiju perspektīvas”, lai panāktu nulles emisijas, ir būtiski jāpaātrina tīro tehnoloģiju izstrāde un ieviešana; tā kā pusi no dekarbonizācijas, kas nepieciešama, lai līdz 2050. gadam sasniegtu nulles neto emisiju līmeni, nodrošinās tehnoloģijas, kas patlaban ir izstrādes posmā laboratorijā vai demonstrējumu posmā; |
| --- | --- |

G.

tā kā saskaņā ar Starptautiskās Enerģētikas aģentūras (IEA) ziņojumu “Enerģētikas tehnoloģiju perspektīvas”, lai panāktu nulles emisijas, ir būtiski jāpaātrina tīro tehnoloģiju izstrāde un ieviešana; tā kā pusi no dekarbonizācijas, kas nepieciešama, lai līdz 2050. gadam sasniegtu nulles neto emisiju līmeni, nodrošinās tehnoloģijas, kas patlaban ir izstrādes posmā laboratorijā vai demonstrējumu posmā;

| H. | tā kā enerģētikas krīze ir pievērsusi uzmanību jautājumam par energoapgādes drošību un vajadzībai samazināt enerģijas pieprasījumu, kā arī dažādot energosistēmu, radot lielāku pieprasījumu pēc esošajiem un drīzumā pieejamajiem atjaunīgās enerģijas un energoefektivitātes risinājumiem; tā kā Krievijas nelikumīgais militārais iebrukums Ukrainā un no tā izrietošās sekas ir vēl vairāk palielinājuši nepieciešamību ātri pārveidot pasaules energosistēmu; tā kā pārmērīgā paļaušanās uz fosilo kurināmo un nestabilitāte pasaules enerģijas tirgos norāda uz nepieciešamību gan Eiropā, gan pasaulē prioritāti piešķirt ieguldījumiem energoefektivitātē un pietiekamībā, dekarbonizācijā, ilglaicīgā enerģijas uzglabāšanā, inovatīvu tīru tehnoloģiju ieviešanā, atjaunīgā enerģijā, viedo tīklu risinājumos un ilgtspējīgās bezemisiju tehnoloģijās, kā arī attīstīt sociālekonomisko modeli, kas ir saderīgs ar veselīgu vidi nākamajām paaudzēm, nepārsniedzot planētas iespēju robežas; tā kā būtu jāatbalsta inovācija un jaunu, zaļu tehnoloģiju izstrāde, jo tās var palīdzēt mazināt klimata pārmaiņas, kā arī veicināt ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi un ES konkurētspēju; |
| --- | --- |

H.

tā kā enerģētikas krīze ir pievērsusi uzmanību jautājumam par energoapgādes drošību un vajadzībai samazināt enerģijas pieprasījumu, kā arī dažādot energosistēmu, radot lielāku pieprasījumu pēc esošajiem un drīzumā pieejamajiem atjaunīgās enerģijas un energoefektivitātes risinājumiem; tā kā Krievijas nelikumīgais militārais iebrukums Ukrainā un no tā izrietošās sekas ir vēl vairāk palielinājuši nepieciešamību ātri pārveidot pasaules energosistēmu; tā kā pārmērīgā paļaušanās uz fosilo kurināmo un nestabilitāte pasaules enerģijas tirgos norāda uz nepieciešamību gan Eiropā, gan pasaulē prioritāti piešķirt ieguldījumiem energoefektivitātē un pietiekamībā, dekarbonizācijā, ilglaicīgā enerģijas uzglabāšanā, inovatīvu tīru tehnoloģiju ieviešanā, atjaunīgā enerģijā, viedo tīklu risinājumos un ilgtspējīgās bezemisiju tehnoloģijās, kā arī attīstīt sociālekonomisko modeli, kas ir saderīgs ar veselīgu vidi nākamajām paaudzēm, nepārsniedzot planētas iespēju robežas; tā kā būtu jāatbalsta inovācija un jaunu, zaļu tehnoloģiju izstrāde, jo tās var palīdzēt mazināt klimata pārmaiņas, kā arī veicināt ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi un ES konkurētspēju;

| I. | tā kā IPCC ir aicinājusi pasauli nepieļaut globālo sasilšanu vairāk par 1,5 oC, tomēr 2020. gadā sasilšana jau bija par aptuveni 1,2 oC augstāka nekā pirmsindustriālajā laikposmā; tā kā saskaņā ar IPCC datiem ir skaidrs, ka cilvēka ietekme nepārprotami ir izraisījusi atmosfēras, okeāna un sauszemes sasilšanu, un cilvēka izraisīto klimata pārmaiņu ietekme ir jūtama, palielinoties ekstremālu laikapstākļu, tostarp karstuma viļņu, sausuma, plūdu, sniega vētru, viesuļvētru un ugunsgrēku biežumam; tā kā no 2000. līdz 2019. gadam plūdi, sausums un vētras vien ietekmēja gandrīz četrus miljardus cilvēku visā pasaulē, atņemot vairāk nekā 300 000 dzīvību; tā kā šo ārkārtējo notikumu biežums kopš 1980.–1999. gada ir krasi mainījies — plūdu biežums ir pieaudzis par 134 %, vētru — par 40 % un sausuma — par 29 % (13); |
| --- | --- |

I.

tā kā IPCC ir aicinājusi pasauli nepieļaut globālo sasilšanu vairāk par 1,5 oC, tomēr 2020. gadā sasilšana jau bija par aptuveni 1,2 oC augstāka nekā pirmsindustriālajā laikposmā; tā kā saskaņā ar IPCC datiem ir skaidrs, ka cilvēka ietekme nepārprotami ir izraisījusi atmosfēras, okeāna un sauszemes sasilšanu, un cilvēka izraisīto klimata pārmaiņu ietekme ir jūtama, palielinoties ekstremālu laikapstākļu, tostarp karstuma viļņu, sausuma, plūdu, sniega vētru, viesuļvētru un ugunsgrēku biežumam; tā kā no 2000. līdz 2019. gadam plūdi, sausums un vētras vien ietekmēja gandrīz četrus miljardus cilvēku visā pasaulē, atņemot vairāk nekā 300 000 dzīvību; tā kā šo ārkārtējo notikumu biežums kopš 1980.–1999. gada ir krasi mainījies — plūdu biežums ir pieaudzis par 134 %, vētru — par 40 % un sausuma — par 29 % (13);

| J. | tā kā ir zinātniski pierādīta saikne starp veselības, vides un klimata krīzēm; tā kā ekstrēmi laikapstākļi, biodaudzveidības zudums, zemes degradācija un ūdens trūkums liek cilvēkiem pārvietoties un būtiski ietekmē viņu veselību; tā kā saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas datiem klimata pārmaiņas ir vienīgais lielākais drauds cilvēces veselībai un no 2030. līdz 2050. gadam klimata pārmaiņas ik gadu papildus izraisīs aptuveni 250 000 nāves gadījumu (14); tā kā gaisa piesārņojums pasaulē izraisa aptuveni 7 miljonus priekšlaicīgas nāves gadījumu un tā kā līdz 2030. gadam veselībai, ieskaitot mentālo veselību, nodarītā tiešā kaitējuma izmaksas būs no diviem līdz četriem miljardiem USD gadā; |
| --- | --- |

J.

tā kā ir zinātniski pierādīta saikne starp veselības, vides un klimata krīzēm; tā kā ekstrēmi laikapstākļi, biodaudzveidības zudums, zemes degradācija un ūdens trūkums liek cilvēkiem pārvietoties un būtiski ietekmē viņu veselību; tā kā saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas datiem klimata pārmaiņas ir vienīgais lielākais drauds cilvēces veselībai un no 2030. līdz 2050. gadam klimata pārmaiņas ik gadu papildus izraisīs aptuveni 250 000 nāves gadījumu (14); tā kā gaisa piesārņojums pasaulē izraisa aptuveni 7 miljonus priekšlaicīgas nāves gadījumu un tā kā līdz 2030. gadam veselībai, ieskaitot mentālo veselību, nodarītā tiešā kaitējuma izmaksas būs no diviem līdz četriem miljardiem USD gadā;

| K. | tā kā ANO UNDRR publicētajā Globālajā novērtējuma ziņojumā (GAR 2022) atklāts, ka pēdējos divdesmit gados katru gadu notikušas no 350 līdz 500 vidēja līdz liela mēroga katastrofas, un prognozēts, ka līdz 2030. gadam katastrofu skaits sasniegs 560 katastrofu gadā jeb 1,5 katastrofas dienā; |
| --- | --- |

K.

tā kā ANO UNDRR publicētajā Globālajā novērtējuma ziņojumā (GAR 2022) atklāts, ka pēdējos divdesmit gados katru gadu notikušas no 350 līdz 500 vidēja līdz liela mēroga katastrofas, un prognozēts, ka līdz 2030. gadam katastrofu skaits sasniegs 560 katastrofu gadā jeb 1,5 katastrofas dienā;

| L. | tā kā klimata pārmaiņas ir galvenais vides degradācijas cēlonis, kam ir negatīva ietekme uz pārtikas un ūdens nodrošinājumu, piekļuvi dabas resursiem un kas nodara kaitējumu cilvēku veselībai; tā kā ūdens trūkums, plūdi un sausums ir galvenie riski Eiropā un ūdens trūkums ietekmē vairākas nozares visā ES, radot kaskādes un papildu ietekmi; tā kā galvenie pielāgošanās risinājumi ir ūdens izmantošanas efektivitātes uzlabošana; tā kā būtu jāievieš digitāli risinājumi, lai Eiropā un ārpus tās izveidotu noturīgu un zaļu sabiedrību; tā kā būtu jāiesaista visas ieinteresētās personas un nozares, lai izveidotu ūdens resursu ziņā gudru sabiedrību, vienlaikus risinot jautājumus, kas saistīti ar pielāgošanos klimata pārmaiņām, nodrošinātību ar pārtiku un ūdeni, biodaudzveidības aizsardzību un resursefektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku; tā kā ES un dalībvalstīm būtu arī jāattīsta šī pieeja, jo īpaši izmantojot Eiropas kaimiņattiecību politiku, ES ārējās darbības un ANO darba programmas; |
| --- | --- |

L.

tā kā klimata pārmaiņas ir galvenais vides degradācijas cēlonis, kam ir negatīva ietekme uz pārtikas un ūdens nodrošinājumu, piekļuvi dabas resursiem un kas nodara kaitējumu cilvēku veselībai; tā kā ūdens trūkums, plūdi un sausums ir galvenie riski Eiropā un ūdens trūkums ietekmē vairākas nozares visā ES, radot kaskādes un papildu ietekmi; tā kā galvenie pielāgošanās risinājumi ir ūdens izmantošanas efektivitātes uzlabošana; tā kā būtu jāievieš digitāli risinājumi, lai Eiropā un ārpus tās izveidotu noturīgu un zaļu sabiedrību; tā kā būtu jāiesaista visas ieinteresētās personas un nozares, lai izveidotu ūdens resursu ziņā gudru sabiedrību, vienlaikus risinot jautājumus, kas saistīti ar pielāgošanos klimata pārmaiņām, nodrošinātību ar pārtiku un ūdeni, biodaudzveidības aizsardzību un resursefektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku; tā kā ES un dalībvalstīm būtu arī jāattīsta šī pieeja, jo īpaši izmantojot Eiropas kaimiņattiecību politiku, ES ārējās darbības un ANO darba programmas;

| M. | tā kā tiek prognozēts, ka ar klimatu saistītie riski veselībai, iztikas līdzekļiem, nodrošinātībai ar pārtiku, ūdens apgādei un ekonomikas izaugsmei būs daudz lielāki, ja globālā sasilšana būs 2 oC; tā kā tiek prognozēts, ka globālās sasilšanas ierobežošana līdz 1,5 oC salīdzinājumā ar 2 oC samazinās ietekmi uz sauszemes, saldūdens un piekrastes ekosistēmām un nodrošinās vairāk pakalpojumu cilvēkiem; tā kā tāpēc ir vajadzīgi centieni temperatūras pieaugumu ierobežot līdz 1,5 oC virs pirmsindustriālā laikmeta līmeņa; |
| --- | --- |

M.

tā kā tiek prognozēts, ka ar klimatu saistītie riski veselībai, iztikas līdzekļiem, nodrošinātībai ar pārtiku, ūdens apgādei un ekonomikas izaugsmei būs daudz lielāki, ja globālā sasilšana būs 2 oC; tā kā tiek prognozēts, ka globālās sasilšanas ierobežošana līdz 1,5 oC salīdzinājumā ar 2 oC samazinās ietekmi uz sauszemes, saldūdens un piekrastes ekosistēmām un nodrošinās vairāk pakalpojumu cilvēkiem; tā kā tāpēc ir vajadzīgi centieni temperatūras pieaugumu ierobežot līdz 1,5 oC virs pirmsindustriālā laikmeta līmeņa;

| N. | tā kā Parīzes nolīguma preambulā ir atzīts, “cik svarīgi ir nodrošināt visu ekosistēmu — tostarp okeānu — integritāti”, un UNFCCC 4. panta 1. punkta d) apakšpunktā noteikts, ka jāveicina siltumnīcefekta gāzu piesaistītājsistēmu un krātuvju, tostarp biomasas, mežu un okeānu, kā arī citu sauszemes, piekrastes un jūras ekosistēmu ilgtspējīga apsaimniekošana, saglabāšana un pilnveidošana; tā kā IPBES globālajā novērtējuma ziņojumā par bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumiem ir uzsvērts, ka ilgtspējīgai dabas izmantošanai būs ievērojama nozīme, lai pielāgotos un mazinātu bīstamo antropogēno iejaukšanos klimata sistēmā; |
| --- | --- |

N.

tā kā Parīzes nolīguma preambulā ir atzīts, “cik svarīgi ir nodrošināt visu ekosistēmu — tostarp okeānu — integritāti”, un UNFCCC 4. panta 1. punkta d) apakšpunktā noteikts, ka jāveicina siltumnīcefekta gāzu piesaistītājsistēmu un krātuvju, tostarp biomasas, mežu un okeānu, kā arī citu sauszemes, piekrastes un jūras ekosistēmu ilgtspējīga apsaimniekošana, saglabāšana un pilnveidošana; tā kā IPBES globālajā novērtējuma ziņojumā par bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumiem ir uzsvērts, ka ilgtspējīgai dabas izmantošanai būs ievērojama nozīme, lai pielāgotos un mazinātu bīstamo antropogēno iejaukšanos klimata sistēmā;

| O. | tā kā okeānu saglabāšana ir ļoti svarīga to lomai klimata sistēmā, piemēram, dabiskā un antropogēnā CO2 un siltuma uzņemšanai un pārdalīšanai, kā arī ekosistēmu atbalstam; tā kā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes 2019. gada īpašajā ziņojumā par okeānu un kriosfēru mainīgajā klimatā norādīts, ka kopš 1970. gada okeāni ir pakāpeniski sasiluši un ir absorbējuši vairāk nekā 90 % no klimata sistēmas liekā siltuma; tā kā okeāna sasilšana ietekmē piekrastes ekosistēmas, izraisot jūras karstuma viļņu pastiprināšanos, paskābināšanos, skābekļa zudumu, sāļuma ieplūšanu un jūras līmeņa celšanos; |
| --- | --- |

O.

tā kā okeānu saglabāšana ir ļoti svarīga to lomai klimata sistēmā, piemēram, dabiskā un antropogēnā CO2 un siltuma uzņemšanai un pārdalīšanai, kā arī ekosistēmu atbalstam; tā kā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes 2019. gada īpašajā ziņojumā par okeānu un kriosfēru mainīgajā klimatā norādīts, ka kopš 1970. gada okeāni ir pakāpeniski sasiluši un ir absorbējuši vairāk nekā 90 % no klimata sistēmas liekā siltuma; tā kā okeāna sasilšana ietekmē piekrastes ekosistēmas, izraisot jūras karstuma viļņu pastiprināšanos, paskābināšanos, skābekļa zudumu, sāļuma ieplūšanu un jūras līmeņa celšanos;

| P. | tā kā Glāzgovas Klimata paktā ir atzīta ieinteresēto pušu, kas nav Puses, tostarp pilsoniskās sabiedrības, pamatiedzīvotāju, vietējo kopienu, jauniešu, bērnu, vietējo un reģionālo pašvaldību un citu ieinteresēto pušu, nozīmīgā loma, veicinot progresu ceļā uz Parīzes nolīguma mērķu sasniegšanu, un uzsvērta steidzama nepieciešamība pēc daudzlīmeņu un sadarbības rīcības; |
| --- | --- |

P.

tā kā Glāzgovas Klimata paktā ir atzīta ieinteresēto pušu, kas nav Puses, tostarp pilsoniskās sabiedrības, pamatiedzīvotāju, vietējo kopienu, jauniešu, bērnu, vietējo un reģionālo pašvaldību un citu ieinteresēto pušu, nozīmīgā loma, veicinot progresu ceļā uz Parīzes nolīguma mērķu sasniegšanu, un uzsvērta steidzama nepieciešamība pēc daudzlīmeņu un sadarbības rīcības;

| Q. | tā kā klimata pārmaiņas tieši vai netieši apdraud arī iespēju pilnībā izmantot cilvēktiesības, tostarp tiesības uz dzīvību, ūdeni un sanitāriju, pārtiku, veselību un mājokli; tā kā cilvēku spējas pielāgoties klimata pārmaiņām ir nesaraujami saistītas ar viņu piekļuvi cilvēka pamattiesībām un to ekosistēmu veselību, no kurām ir atkarīga viņu iztika un labbūtība; tā kā saskaņā ar Starptautiskās Migrācijas organizācijas datiem klimata pārmaiņu ietekmes dēļ vairāk nekā 200 miljoni cilvēku varētu būt spiesti migrēt; tā kā iekšējās klimata migrācijas mērogs būs vislielākais nabadzīgākajos un klimatiski visneaizsargātākajos reģionos; tā kā globāla mēroga pasākumi SEG emisiju samazināšanai varētu krasi palēnināt iekšējo klimata migrantu skaita pieaugumu, līdz 2050. gadam samazinot to pat par 80 % (15); |
| --- | --- |

Q.

tā kā klimata pārmaiņas tieši vai netieši apdraud arī iespēju pilnībā izmantot cilvēktiesības, tostarp tiesības uz dzīvību, ūdeni un sanitāriju, pārtiku, veselību un mājokli; tā kā cilvēku spējas pielāgoties klimata pārmaiņām ir nesaraujami saistītas ar viņu piekļuvi cilvēka pamattiesībām un to ekosistēmu veselību, no kurām ir atkarīga viņu iztika un labbūtība; tā kā saskaņā ar Starptautiskās Migrācijas organizācijas datiem klimata pārmaiņu ietekmes dēļ vairāk nekā 200 miljoni cilvēku varētu būt spiesti migrēt; tā kā iekšējās klimata migrācijas mērogs būs vislielākais nabadzīgākajos un klimatiski visneaizsargātākajos reģionos; tā kā globāla mēroga pasākumi SEG emisiju samazināšanai varētu krasi palēnināt iekšējo klimata migrantu skaita pieaugumu, līdz 2050. gadam samazinot to pat par 80 % (15);

| R. | tā kā pēdējie septiņi gadi (no 2015. līdz 2021. gadam) ir bijuši vissiltākie reģistrētie gadi; tā kā 2021. gadā arī jūras līmenis sasniedza jaunu rekordaugstu līmeni; tā kā pasaules mērogā jūras līmenis no 2013. līdz 2021. gadam paaugstinājās vidēji par 4,5 mm gadā, un vairākos reģionos jūras līmenis paaugstinās “ievērojami straujāk” nekā vidēji pasaulē, norāda PMO; tā kā 2021. gadā Grenlandes ledus segas augstākajā punktā pirmo reizi vēsturē tika reģistrēti nokrišņi; |
| --- | --- |

R.

tā kā pēdējie septiņi gadi (no 2015. līdz 2021. gadam) ir bijuši vissiltākie reģistrētie gadi; tā kā 2021. gadā arī jūras līmenis sasniedza jaunu rekordaugstu līmeni; tā kā pasaules mērogā jūras līmenis no 2013. līdz 2021. gadam paaugstinājās vidēji par 4,5 mm gadā, un vairākos reģionos jūras līmenis paaugstinās “ievērojami straujāk” nekā vidēji pasaulē, norāda PMO; tā kā 2021. gadā Grenlandes ledus segas augstākajā punktā pirmo reizi vēsturē tika reģistrēti nokrišņi;

| S. | tā kā 2030. gadā 1 % pasaules visbagātāko iedzīvotāju patēriņa emisijas uz vienu iedzīvotāju joprojām būs 30 reižu lielākas nekā pasaules līmenī uz vienu iedzīvotāju, savukārt pasaules nabadzīgākās iedzīvotāju puses emisijas būs vairākas reizes mazākas par šo līmeni (16); |
| --- | --- |

S.

tā kā 2030. gadā 1 % pasaules visbagātāko iedzīvotāju patēriņa emisijas uz vienu iedzīvotāju joprojām būs 30 reižu lielākas nekā pasaules līmenī uz vienu iedzīvotāju, savukārt pasaules nabadzīgākās iedzīvotāju puses emisijas būs vairākas reizes mazākas par šo līmeni (16);

| T. | tā kā vairākums jaunattīstības valstu atmosfērā rada niecīgu daudzumu siltumnīcefekta gāzu emisiju, kas izraisa klimata pārmaiņas; tā kā klimata pārmaiņu ietekme jaunattīstības valstīs ir palielinājusies; tā kā resursi, ko tās var piesaistīt pielāgošanās pasākumiem, lai novērstu klimata pārmaiņu negatīvo ietekmi un panāktu noturību pret klimata pārmaiņām un ilgtspējīgu attīstību, ir acīmredzami nepietiekami; |
| --- | --- |

T.

tā kā vairākums jaunattīstības valstu atmosfērā rada niecīgu daudzumu siltumnīcefekta gāzu emisiju, kas izraisa klimata pārmaiņas; tā kā klimata pārmaiņu ietekme jaunattīstības valstīs ir palielinājusies; tā kā resursi, ko tās var piesaistīt pielāgošanās pasākumiem, lai novērstu klimata pārmaiņu negatīvo ietekmi un panāktu noturību pret klimata pārmaiņām un ilgtspējīgu attīstību, ir acīmredzami nepietiekami;

| U. | tā kā UNFCCC pirmajā ziņojumā par jaunattīstības valstu pušu vajadzību noteikšanu teikts, ka aprēķinātās jaunattīstības valstu vajadzības NND īstenošanai ir 5,8 līdz 5,9 triljoni USD, no kuriem 502 miljardi USD ir noteikti kā vajadzības, kurām nepieciešami starptautiski finansējuma avoti; |
| --- | --- |

U.

tā kā UNFCCC pirmajā ziņojumā par jaunattīstības valstu pušu vajadzību noteikšanu teikts, ka aprēķinātās jaunattīstības valstu vajadzības NND īstenošanai ir 5,8 līdz 5,9 triljoni USD, no kuriem 502 miljardi USD ir noteikti kā vajadzības, kurām nepieciešami starptautiski finansējuma avoti;

| V. | tā kā 2020. gadā Global Witness uzskaitīja 227 nogalinātus zemes un vides aizstāvjus, no kuriem 71 % strādāja, lai aizsargātu pasaules mežus no atmežošanas un rūpnieciskās attīstības, bet citi gāja bojā, jo aizsargāja upes, piekrastes teritorijas un okeānus; tā kā 2020. gadā vardarbība pret zemes un vides aizstāvjiem pārsvarā bija koncentrēta pasaules dienvidu valstīs un mazāk nekā 1 % no visiem reģistrētajiem letālajiem uzbrukumiem bija reģistrēti globālajos ziemeļos; tā kā no 2015. līdz 2019. gadam vairāk nekā trešdaļa no visiem uzbrukumiem ar letālām sekām bija vērsti pret pirmiedzīvotājiem, lai gan pirmiedzīvotāju kopienas veido tikai 5 % no pasaules iedzīvotāju skaita (17), |
| --- | --- |

V.

tā kā 2020. gadā Global Witness uzskaitīja 227 nogalinātus zemes un vides aizstāvjus, no kuriem 71 % strādāja, lai aizsargātu pasaules mežus no atmežošanas un rūpnieciskās attīstības, bet citi gāja bojā, jo aizsargāja upes, piekrastes teritorijas un okeānus; tā kā 2020. gadā vardarbība pret zemes un vides aizstāvjiem pārsvarā bija koncentrēta pasaules dienvidu valstīs un mazāk nekā 1 % no visiem reģistrētajiem letālajiem uzbrukumiem bija reģistrēti globālajos ziemeļos; tā kā no 2015. līdz 2019. gadam vairāk nekā trešdaļa no visiem uzbrukumiem ar letālām sekām bija vērsti pret pirmiedzīvotājiem, lai gan pirmiedzīvotāju kopienas veido tikai 5 % no pasaules iedzīvotāju skaita (17),

| 1. | atgādina, ka klimata un biodaudzveidības krīze ir viena no svarīgākajām problēmām, ar ko saskaras cilvēce, un ka visām valdībām un dalībniekiem visā pasaulē ir jādara viss iespējamais, lai tās steidzami pārvarētu, uzskatot abas krīzes par cieši saistītām; uzsver, ka vajadzīga starptautiska sadarbība, reģionālo un vietējo pašvaldību, uzņēmumu un citu nevalstisko dalībnieku iesaiste, solidaritāte, taisnīga pārkārtošanās, zinātnē balstīta saskaņota rīcība, kā arī nelokāma apņemšanās darīt vairāk un pielīdzināt politiku atbilstīgi šīm vērienīgajām iecerēm, lai izpildītu mūsu kopīgo pienākumu ierobežot globālo sasilšanu, novērst biodaudzveidības zudumu un līdz ar to aizsargāt planētu kopumā un visu tagadējo un nākamo paaudžu labbūtību; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž bažas par UNEP 2021. gada emisiju samazināšanas deficīta ziņojumā un tā 2021. gada 4. novembrī publicētajā papildinājumā iekļautajiem konstatējumiem, jo īpaši par to, ka, neraugoties uz vērienīgākiem solījumiem klimata jomā, par kuriem tika paziņots pirms COP 26 un tās laikā, prognozētās emisijas virza pasauli uz temperatūras paaugstināšanos par 2,7 oC, ja paziņotie valstu klimata mērķi 2030. gadam tiks pilnībā īstenoti kopā ar citiem mitigācijas pasākumiem, kas ievērojami pārsniedz Parīzes nolīguma mērķus ierobežot globālo sasilšanu krietni zem 2 oC atzīmes un turpināt centienus to ierobežot līdz 1,5 oC; pauž satraukumu par to, ka emisijas joprojām pieaug un ka emisiju samazināšanas deficīts palielinās; uzsver, ka globālās sasilšanas ierobežošanai līdz 1,5 oC nepieciešams strauji, ievērojami un noturīgi samazināt globālās SEG emisijas, kā arī līdz 2030. gadam par 43 % ierobežot CO2 emisijas pasaulē salīdzinājumā ar 2019. gada līmeni; atgādina, ka, pieņemot Glāzgovas Klimata paktu, visas puses ir atzinušas, ka, ierobežojot globālo vidējās temperatūras pieaugumu līdz 1,5 oC atzīmei salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni, ievērojami mazinātos ar klimata pārmaiņām saistītie riski un šādu pārmaiņu ietekme; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka saskaņā ar UNEP 2021. gada emisiju samazināšanas deficīta ziņojumu fosilā kurināmā, atkritumu un lauksaimniecības nozaru radīto metāna emisiju samazināšana varētu palīdzēt īstermiņā novērst emisiju samazināšanas deficītu un ierobežot sasilšanu, taču uzsver, ka, lai tas notiktu, ir steidzami vajadzīgi skaidri definēti noteikumi, kuru mērķis ir panākt faktisku emisiju samazinājumu, kam papildus īstenotu pasākumus progresa uzraudzīšanai un pārredzamības nodrošināšanai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka aizvien vairāk valstu apņemas līdz gadsimta vidum sasniegt neto nulles emisiju mērķrādītājus, taču uzsver, ka šādas saistības steidzami jāintegrē stabilos īstermiņa mērķrādītājos, rīcībpolitikās un darbībās, kas jānodrošina ar finanšu līdzekļiem un jāatspoguļo pārskatītajos NND kā palielināti klimata mērķrādītāji 2030. gadam, lai pasaules siltumnīcefekta gāzu emisijas iespējami ātrāk sasniegtu maksimumu; piekrīt UNEP novērtējumam, ka daudzos nacionālajos klimata plānos rīcība novilcināta līdz 2030. gadam un ka daudzi ilgtermiņa solījumi par nulles neto emisijām ir ļoti neskaidri; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ar dziļām bažām atzīmē PMO jaunāko ziņojumu par klimata stāvokli, kurā norādīts, ka 2021. gadā četri galvenie klimata rādītāji — jūras līmeņa celšanās, okeānu karstums, okeānu paskābināšanās un SEG koncentrācija — pārspēja jaunus rekordus; |
| --- | --- |

5.

Glāzgovas Klimata pakts un COP 27 Šarm eš Šeihā

| 6. | atzīmē COP 26 un Glāzgovas Klimata pakta panākto progresu; tomēr uzsver, ka ierobežot globālo sasilšanu līdz 1,5 oC varēs tikai tad, ja šajā kritiskajā desmitgadē līdz 2030. gadam tiks veikti tūlītēji pasākumi; uzsver, ka COP 26 lūdza Pusēm savos NND pārskatīt un pastiprināt 2030. gada mērķrādītājus, jo līdz 2022. gada beigām tie ir jāsaskaņo ar Parīzes nolīguma temperatūras mērķi, ņemot vērā dažādos valstu apstākļus; stingri mudina visas UNFCCC puses līdz COP 27 palielināt savus NND, lai novērstu mērķu atšķirības, un pielīdzināt savu politiku tā, lai tā atbilstu šim vērienīgajam mērķim; aicina ES un visas G20 valstis šajā sakarā uzņemties vadošo lomu pasaules mērogā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atzinīgi vērtē COP 26 lēmumu izveidot darba programmu, lai steidzami pastiprinātu klimata pārmaiņu seku mazināšanas mērķu vērienīgumu un īstenošanu šajā izšķirošajā desmitgadē, papildinot globālo izsvēršanu, lai katru gadu pirms katras COP atjauninātu kopsavilkuma ziņojumu par NND un katru gadu sasauktu augsta līmeņa ministru apaļā galda diskusiju par vērienīgajām iecerēm līdz 2030. gadam; mudina COP 27 pieņemt šo darba programmu un nodrošināt ikgadēju mērķu pārskatīšanu, atspoguļojot labākās pieejamās zinātniskās atziņas un Pušu iespējami vērienīgākos mērķus; uzsver, ka Pusēm būs jāpārskata un jāpalielina savi NND, līdz tie saskanēs ar virzienu, kas ir saderīgs ar globālās sasilšanas ierobežošanu līdz 1,5 oC; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atzinīgi vērtē to, ka Glāzgovā pabeigts Parīzes nolīguma noteikumu kopums, un uzsver, ka noteikumu kopuma īstenošanai ir jānodrošina spēcīga vides integritāte un jāsasniedz visaugstākais vērienīguma līmenis; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzinīgi vērtē to, ka Glāzgovas Klimata paktā ir uzsvērta pielāgošanās nozīme un nepieciešamība paplašināt rīcību, lai uzlabotu pielāgošanās spējas, stiprinātu noturību un mazinātu neaizsargātību pret klimata pārmaiņām; šajā ziņā norāda, ka pagājušajā gadā 47 valstis iesniedza pielāgošanās paziņojumus vai nacionālos pielāgošanās plānus, un sagaida, ka citas valstis iesniegs savus paziņojumus saskaņā ar Parīzes nolīgumu; atzinīgi vērtē jaunizveidoto Glāzgovas dialogu par zaudējumiem un kaitējumu, kura mērķis ir koncentrēties uz finansēšanas mehānismiem, lai novērstu, mazinātu un risinātu ar klimata pārmaiņu negatīvo ietekmi saistītos zaudējumus un kaitējumu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ņem vērā COP 26 paustos solījumus klimata finansējuma jomā, taču pauž nožēlu, ka 2021. gada klimata pārmaiņu finansēšanas plāns liecina, ka pašreizējo globālo 100 miljardu USD mērķi, visticamāk, izdosies sasniegt tikai 2023. gadā, proti, trīs gadus pēc sākotnēji noteiktā termiņa; norāda uz pieaugošo finansējuma plaisu, jo īpaši pielāgošanās jomā; mudina attīstītās valstis, tostarp ES un tās dalībvalstis, nodrošināt 100 miljardu ASV dolāru klimata finansējuma mērķa sasniegšanu un izmaksāšanu jau no 2022. gada un vidēji laikposmā no 2020. līdz 2025. gadam, kā arī sīkāk izklāstīt turpmāko virzību uz jauno klimata finansējuma mērķi laikposmam pēc 2025. gada; uzsver, ka finansējums no attīstītajām valstīm, kas ir atbildīgas par lielu daļu no vēsturiskajām emisijām, arī būs ļoti svarīgs, lai veidotu uzticību vērienīgākam dialogam par klimata pārmaiņu mazināšanas mērķiem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka COP 27 valsts pieder vienam no klimata pārmaiņu visvairāk skartajiem pasaules reģioniem; norāda, ka Vidusjūras baseins uzsilst par 20 % ātrāk salīdzinājumā ar pasaules vidējo rādītāju un ka reģions ir viens no galvenajiem klimata pārmaiņu karstajiem punktiem pasaulē, kurā tiek prognozēts, ka 250 miljoni cilvēku 20 gadu laikā tiks uzskatīti par tādiem, kas cieš no ūdens trūkuma (18); uzsver, ka Vidusjūra kļūst par visstraujāk sasilstošo jūru pasaulē (19), radot sekas svarīgām ekonomikas nozarēm un visai jūras ekosistēmai, kas rada neatgriezeniskas izmaiņas ekosistēmām un sugām; aicina Komisiju un dalībvalstis steidzami rīkoties un sadarboties ar Vidusjūras reģiona partneriem, lai īstenotu vērienīgus pielāgošanās pasākumus un vadītu klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atbalsta Ukrainas valdības iniciatīvu izveidot globālu platformu, lai novērtētu bruņotu konfliktu laikā nodarīto kaitējumu videi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atgādina, cik svarīgi ir UNFCCC lēmumu pieņemšanas procesos pilnībā iesaistīt visas Puses; uzsver, ka pašreizējo lēmumu pieņemšanas procesu UNFCCC varētu uzlabot, lai nodrošinātu pilnvērtīgāku jaunattīstības valstu un vismazāk attīstīto valstu (VAV) delegātu un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju līdzdalību; uzskata, ka ir svarīgi, lai valstis, kuras visvairāk cieš no klimata pārmaiņām, tiktu uzklausītas un rīkotos; tādēļ aicina COP 27 prezidentūru un turpmākās prezidentūras izpētīt papildu veidus, kā nodrošināt jaunattīstības valstu efektīvu un pilnvērtīgu līdzdalību, un piešķirt papildu resursus; atgādina par savām iepriekšējām nostājām attiecībā uz cilvēktiesību stāvokli Ēģiptē; ņem vērā, ka vairākas pilsoniskās sabiedrības organizācijas ir paudušas bažas par COP izolētību Ēģiptē un šķēršļiem, kas ierobežo protestēšanas iespējas un pilsoniskās sabiedrības līdzdalību; aicina UNFCCC un Ēģiptes iestādes nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi COP 27 un iedzīvotāju un pilsoniskās sabiedrības organizāciju pilnīgu līdzdalību tajā; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atkārtoti prasa atbrīvot visas personas, kas atrodas patvaļīgā apcietinājumā Ēģiptē, un uzsver īpaši steidzamo cilvēktiesību aizstāvja Alaa Abd El-Fattah lietu; aicina Ēģiptes iestādes izmantot COP27 doto impulsu, lai valstī uzlabotu cilvēktiesību stāvokli un ievērotu pamatbrīvības COP27 laikā un pēc tās, jo īpaši attiecībā uz vārda un miermīlīgas pulcēšanās brīvību; stingri atbalsta ANO ekspertu aicinājumu UNFCCC sekretariātam izstrādāt cilvēktiesību kritērijus, kas valstīm, kurās notiek turpmākās COP, ir jāapņemas ievērot uzņēmējvalsts nolīguma ietvaros; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atzinīgi vērtē to, ka Glāzgovas Klimata paktā ir atzīta ieinteresēto pušu, kas nav Puses, tostarp pilsoniskās sabiedrības, pirmiedzīvotāju, vietējo kopienu, jauniešu, bērnu, vietējo un reģionālo pašvaldību un citu ieinteresēto pušu, nozīmīgā loma, veicinot progresu ceļā uz Konvencijas un Parīzes nolīguma mērķu sasniegšanu; atzīst, ka cīņā pret klimata pārmaiņām liela nozīme ir jauniešiem. tādēļ mudina Puses un ieinteresētās personas nodrošināt pilnvērtīgu jauniešu līdzdalību un pārstāvību daudzpusējos, valsts un vietējos lēmumu pieņemšanas procesos; jo īpaši atgādina, ka pilsētām ir būtiska nozīme siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanā, un atzinīgi vērtē to, ka arvien vairāk pilsētu un reģionu visā pasaulē apņemas sasniegt neto nulles emisiju mērķus, un jo īpaši to 100 Eiropas pilsētu apņemšanos, kuras piedalās ES klimatneitrālu un viedo pilsētu misijā, līdz 2030. gadam kļūt klimatneitrālām un kļūt par inovāciju centriem, lai līdz 2050. gadam visas ES pilsētas un to kaimiņpilsētas varētu sekot to piemēram; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka vajadzīga visu pušu efektīva līdzdalība, lai nepieļautu planētas vidējās temperatūras pieaugumu vairāk kā par 1,5 oC, kas nozīmē, ka ir jārisina iesīkstējušo vai pretrunīgo interešu problēma; pauž bažas jo īpaši par to, ka daži lielie piesārņotāji ir izmantojuši savu klātbūtni COP, lai kaitētu Parīzes nolīguma mērķiem; pauž nopietnas bažas par to, ka UNFCCC nav rīkojusies, lai beidzot risinātu jautājumu par interešu konfliktiem attiecībā uz trešo pušu ieinteresēto personu iesaistīšanu; mudina Komisiju un dalībvalstis uzņemties vadību šajā procesā, lai aizsargātu UNFCCC lēmumu pieņemšanas procesu pret interesēm, kas ir pretrunā Parīzes nolīguma mērķiem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atzinīgi vērtē Marrākešas partnerības globālai rīcībai klimata jomā uzlabošanu, lai mudinātu nevalstiskos dalībniekus un vietējās pašvaldības veikt tūlītējus pasākumus klimata jomā, un atzinīgi vērtē tās darba programmas 2022. gadam pieņemšanu; atzīst, ka iniciatīvas “Race to Zero” un “Race to Resilience” ir galvenās platformas, lai atbalstītu augšupēju pārvaldību, sekmētu ziņošanu un pārskatu sagatavošanu vietējā un reģionālajā līmenī; |
| --- | --- |

17.

Vērienīga ES klimata politika

| 18. | sagaida, ka ar likumdošanas paketi “Fit for 55” un Eiropas zaļā kursa politikas virzieniem tiks īstenoti pasākumi ES 2030. gada mērķrādītāja sasniegšanai un ES un tās dalībvalstis tiks mudinātas klimatneitralitāti panākt ne vēlāk kā 2050. gadā; atgādina, ka saskaņā ar ES Klimata aktu un Parīzes nolīgumu, kā arī labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem datiem Eiropas Savienībai būtu jāpastiprina rīcība klimata jomā gan attiecībā uz klimata pārmaiņu mazināšanu, lai ierobežotu globālo sasilšanu zem 1,5 oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni, gan attiecībā uz pielāgošanos, lai veicinātu noturību; aicina ES atjaunināt savu NND un, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem zinātnes sasniegumiem, līdz COP 27 palielināt SEG samazināšanas mērķrādītāju; aicina paketē “Gatavi mērķrādītājam 55 %” paaugstināt vērienīguma līmeni, lai visām pārējām pusēm nodotu skaidru vēstījumu, ka ES ir gatava rīkoties, lai taisnīgā, sociāli līdzsvarotā, godīgā un rentablā veidā likvidētu plaisu, kas jāizdara, lai ierobežotu globālo sasilšanu līdz 1,5 oC, vienlaikus ņemot vērā vispārējos godīguma un taisnīguma aspektus un ES vēsturisko un pašreizējo atbildību par emisijām, kuras izraisa klimata krīzi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver, ka ES vispārējais 2030. gada emisiju mērķrādītājs, kas noteikts Eiropas Klimata aktā un tiesību aktu priekšlikumos “Gatavi mērķrādītājam 55 %”, samazinās ES emisijas vairāk nekā tās pašreizējie NND, proti — neto emisiju samazinājums par 55 %; turklāt uzsver, ka Parlamenta nostāja attiecībā uz šiem priekšlikumiem un mērķrādītājiem, kas iekļauti REPowerEU plānā, padarīs vēl vērienīgākus ES mērķus klimata jomā, pārsniedzot šo līmeni, un aicina Padomi apstiprināt Parlamenta nostāju šajā jautājumā; aicina ES attiecīgi atjaunināt savus solījumus par emisijām, lai to atspoguļotu, ņemot vērā Glāzgovas Klimata paktā ietverto lēmumu pārskatīt 2030. gada mērķrādītājus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver, ka pašreizējais ģeopolitiskais stāvoklis norāda uz to, ka ir steidzami jāsamazina atkarība no fosilā kurināmā un jāpalielina atjaunīgo energoresursu izmantošana, kā arī aicina palielināt ES vadošo lomu šajā jomā; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atkārtoti norāda, ka klimata mērķi jāintegrē visās ES rīcībpolitikās un to transponēšanas pasākumos, un uzsver, ka Eiropas Klimata akta 6. panta 4. punkts uzliek Komisijai pienākumu izvērtēt jebkura pasākuma vai tiesību akta priekšlikuma projekta, tostarp budžeta priekšlikuma, atbilstību ES klimata mērķiem; mudina Komisiju šo noteikumu pilnībā īstenot tā, lai ietekmes novērtējumus veiktu visās ES politikas jomās; uzsver, ka ir atkārtoti jānovērtē un ar šiem mērķiem jāsaskaņo arī pašreizējā Eiropas Savienības un tās dalībvalstu politika, un cer, ka jaunizveidotā Eiropas Zinātniskā konsultatīvā padome klimata pārmaiņu jautājumos sniegs savu ieguldījumu šajā novērtējumā; atzinīgi vērtē jaunizveidotās Eiropas Zinātniskās konsultatīvās padomes klimata pārmaiņu jautājumos 15 locekļu iecelšanu; aicina konsultatīvo padomi publicēt savu novērtējumu par ES SEG budžetu, kas atbilst mērķim, cik vien drīz iespējams ierobežot globālo sasilšanu līdz 1,5 oC, un cer, ka, izstrādājot indikatīvo Savienības SEG budžetu un Savienības mērķus klimata jomā pēc 2030. gada, Komisija pilnībā ņems vērā konsultatīvās padomes ieteikumus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atgādina par kādas dalībvalsts Konstitucionālās tiesas neseno nolēmumu, kurā atzīts, ka klimata aizsardzība nav politiskas izvēles jautājums un ka konstitūcijas noteikums par vides aizsardzību uzliek valstij konstitucionālu pienākumu panākt klimatneitralitāti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver ES iedzīvotāju spēcīgo atbalstu klimatrīcības pastiprināšanai, jo saskaņā ar jaunākajiem Eirobarometra pētījumiem gandrīz katrs otrais eiropietis (49 %) uzskata, ka klimata pārmaiņas ir galvenā globālā ES nākotnes problēma; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka visas klimata politikas nostādnes būtu jāīsteno, ievērojot principu par taisnīgu pārkārtošanos uz klimatneitralitāti un cieši sadarbojoties ar pilsonisko sabiedrību un sociālajiem un ekonomiskajiem partneriem; tādēļ uzskata, ka pārredzamākas un spēcīgākas sociālās partnerības un pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanās vietējā, reģionālā, valstu un ES līmenī un tādējādi saskaņot visus pasākumu un tiesību aktu projektus ar ES mērķiem klimata jomā; |
| --- | --- |

24.

Pielāgošanās un nodarītie zaudējumi un kaitējums

| 25. | atzinīgi vērtē Glāzgovā paziņotos jaunos finanšu solījumus Pielāgošanās fondam un Vismazāk attīstīto valstu fondam; tomēr atzīmē, ka atbalsts klimata mitigācijai joprojām ir lielāks nekā pielāgošanās atbalsts, un nolūkā panākt labāku līdzsvaru stingri atbalsta aicinājumu attīstītajām valstīm līdz 2025. gadam vismaz divkāršot kopīgo pielāgošanās finansējumu salīdzinājumā ar 2019. gada līmeni, kā noteikts Glāzgovas Klimata paktā; pauž nožēlu, ka septiņus gadus pēc Parīzes nolīguma noslēgšanas globālais pielāgošanās mērķis joprojām nav definēts; atzinīgi vērtē Šarm eš Šeihas globālā pielāgošanās mērķa darba programmu, kura tika izveidota un sākta COP 26; uzsver uz dotācijām balstīta pielāgošanās finansējuma nozīmi; mudina ES no 2021. līdz 2027. gadam katru gadu palielināt pielāgošanās finansējumam paredzēto finansējuma daļu, izmantojot instrumentu “Eiropa pasaulē”; uzsver, ka ir jāpastiprina centieni, lai globālo pielāgošanās mērķi pārvērstu izmērāmos rezultātos, kam cita starpā būtu jānodrošina visaptveroša izpratne par klimata un katastrofu riskiem un ar tiem saistītajām pielāgošanās vajadzībām un izmaksām dažādos līmeņos, jāpalielina konsekventu un salīdzināmu datu pieejamība, jānosaka un jāuzlabo īstenošanas līdzekļu nodrošinājums un pieejamība, tostarp finanšu un tehnoloģiju atbalsts, un jāizstrādā kopīgs kvantitatīvu un kvalitatīvu rādītāju, metodiku un pieeju kopums, lai laika gaitā uzraudzītu virzību uz mērķa sasniegšanu; šajā ziņā uzsver Sendai ietvarprogrammu katastrofu riska mazināšanai un tās uzraudzības un ziņošanas sistēmu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atgādina, ka īstermiņa, vidējā termiņa un ilgtermiņa pielāgošanās pasākumi ir absolūti nepieciešami visām valstīm, ja tās vēlas mazināt klimata un biodaudzveidības krīžu nelabvēlīgo ietekmi un sasniegt klimatnoturību un ilgtspējīgu attīstību, norādot, ka jaunattīstības valstis, jo īpaši vismazāk attīstītās valstis un mazās salu jaunattīstības valstis, ir īpaši neaizsargātas pret klimata pārmaiņu ietekmi; uzsver, ka pielāgošanās pasākumi var radīt daudzveidīgus ieguvumus, piemēram, uzlabot lauksaimniecības ražīgumu, inovācijas, veselību un labklājību, nodrošinātību ar pārtiku, iztikas līdzekļus un biodaudzveidības saglabāšanu, kā arī samazināt riskus un kaitējumu; aicina ES un dalībvalstis pastiprināt pielāgošanās pasākumus, izmantojot obligātus pielāgošanās plānus, veicot neaizsargātības pret klimata pārmaiņām novērtējumus un klimata noturības testus vietējā, reģionālā un valsts līmenī, kā arī atbalstot vietējā līmenī īstenojamas pieejas un iesaistot vietējās pašvaldības un vietējo pilsonisko sabiedrību, lai pilnībā ievērotu Parīzes nolīgumā noteikto pielāgošanās mērķi un nodrošinātu, ka ES pielāgošanās rīcībpolitikas pietiekami aizsargā ES kopienas un ekosistēmas no klimata pārmaiņu ietekmes; aicina turpināt īstenot ES Klimatadaptācijas stratēģiju un uzsver, cik svarīga ir tās saikne ar ES Biodaudzveidības stratēģiju un jauno tiesisko regulējumu pielāgošanās jomā, kas izriet no Eiropas Klimata akta; atkārtoti aicina vērienīgi īstenot minētos tiesību aktus, tostarp to starptautiskos komponentus; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver, ka, lai gan klimata pārmaiņas ir globāla problēma, katru reģionu tās jau ietekmē atšķirīgi un ka vietējās pašvaldības, kas ir tuvāk iedzīvotājiem, ir galvenie dalībnieki, kuri veicina pielāgošanos klimata pārmaiņām; uzsver, ka, lai rastu efektīvus un mērķtiecīgus risinājumus, ir nepieciešams labāk novirzīt finanšu līdzekļus uz vietējo līmeni, un šajā saistībā atzinīgi vērtē misiju “Pielāgošanās klimata pārmaiņām”, kas līdz 2030. gadam atbalstīs vismaz 150 Eiropas reģionus un kopienas, lai tie kļūtu noturīgi pret klimata pārmaiņām; aicina atbalstīt reģionālu un decentralizētu pieeju, reaģējot uz klimata pārmaiņu sekām un nodrošinot piekļuvi klimata finansējumam jaunattīstības valstīs, lai vietējām pašvaldībām, vietējām pilsoniskās sabiedrības organizācijām un vides aizstāvjiem piešķirtu lielāku nozīmi klimata pārmaiņu seku novēršanā un sasniegtu visneaizsargātākos iedzīvotājus; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver, ka ES Klimatadaptācijas stratēģijā, ko Komisija pieņēma 2021. gada 24. februārī, ir pausts Komisijas mērķis palielināt resursus un vēl vairāk mobilizēt plašāka mēroga pielāgošanās finansējumu un ka īpaša uzmanība ir jāpievērš tam, lai nodrošinātu, ka finanšu resursi sasniedz visneaizsargātākās jaunattīstības valstu kopienas; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver, ka agrīnās brīdināšanas sistēmas ir ļoti svarīgas efektīvam pielāgošanās procesam, taču tās ir pieejamas tikai mazāk nekā pusei PMO dalībvalstu; atbalsta PMO priekšlikumu, kas jāapstiprina COP 27, lai tuvākajos piecos gados agrīnās brīdināšanas sistēmas būtu pieejamas ikvienam; pauž cerību, ka šī agrīnās brīdināšanas dienestu iniciatīva tiks ātri īstenota, jo īpaši, lai iespējami ātrāk glābtu iespējami vairāk dzīvību; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver, ka zaļā infrastruktūra veicina pielāgošanos klimata pārmaiņām un mazina katastrofu risku, jo tiek aizsargāta daba un ekosistēmas, saglabātas un atjaunotas dzīvotnes un sugas, nodrošināts labs ekoloģiskais stāvoklis, ūdens resursu apsaimniekošana, kā arī pārtikas resursi; atzīmē, ka zaļās infrastruktūras attīstīšana ir viens no visefektīvākajiem pasākumiem, ar ko pielāgoties klimata pārmaiņām un ko var ieviest pilsētās, tādējādi mazinot aizvien biežāku ekstremālu meteoroloģisko parādību, piemēram, karstuma viļņu, mežu ugunsgrēku, stipru lietusgāžu, plūdu un sausuma, negatīvās sekas, izlīdzinot ekstremālas temperatūras un uzlabojot dzīves kvalitāti iedzīvotājiem pilsētās, tostarp viņu mentālo un fizisko veselību; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver pārtuksnešošanās postošo ietekmi uz vidi, sociālo jomu un ekonomiku vidējā termiņā un ilgtermiņā, tās izraisīto iedzīvotāju skaita samazināšanos dažos reģionos, kā arī uzsver, ka ir vajadzīga kopīga pieeja, lai pienācīgi novērstu šo problēmu, tai pielāgotos un to pārvarētu; tādēļ atgādina, ka ūdens resursu apsaimniekošanai ir izšķiroši svarīga nozīme, lai mazinātu klimata pārmaiņas un pielāgotos tām, kā arī lai aizsargātu ūdens un pārtikas nodrošinājumu, aizsargātu biodaudzveidību un uzturētu veselīgu augsni; tādēļ uzsver, ka ES Ūdens pamatdirektīva jāīsteno ātri un pilnībā, lai sasniegtu tās mērķus un labāk pārvaldītu Eiropas ūdens resursus; uzsver, ka ūdens atkārtota izmantošana un ūdens efektivitāte, izmantojot aprites procesus, ekonomikā un sabiedrībā jāievieš faktiski, lai izmantotu ūdens vērtību un nodrošinātu ūdens nodrošinājumu kvantitātes un kvalitātes ziņā; uzsver, ka digitālie risinājumi var veicināt pielāgošanos klimata pārmaiņām, uzlabojot spēju prognozēt ūdens trūkumu, plūdus un ūdens piesārņojumu, un atbalsta šo instrumentu izmantošanu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver, ka klimata pārmaiņas un vides degradācija ir galvenie cilvēku pārvietošanas un draudu vairotāji, kas ietekmē cilvēku drošību un sociālo un politisko stabilitāti; uzsver, ka nepietiekamas mazināšanas un pielāgošanās spējas var izraisīt bruņotus konfliktus, pārtikas trūkumu, dabas katastrofas un klimata izraisītu pārvietošanu; aicina Komisiju un dalībvalstis atzīt to cilvēku vajadzības un neaizsargātību, kas pārvietoti klimata pārmaiņu dēļ, un aicina pastiprināt ES attīstības sadarbības un humānās palīdzības politiku un to attiecīgos finanšu instrumentus, lai atbalstītu pielāgošanos klimata pārmaiņām jaunattīstības valstīs, veidotu izturētspēju, pastiprinātu katastrofu riska mazināšanu un reaģētu uz ārkārtas situācijām humānās palīdzības jomā laikā, kad pieaug vajadzības; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atzīmē, ka Parīzes nolīguma 8. pants (zaudējumi un kaitējums) nosaka, ka pusēm jāīsteno sadarbīga pieeja zaudējumiem un kaitējumam, kas saistīts ar klimata pārmaiņu negatīvajām sekām; tāpēc uzsver, ka liela nozīme ir globālai atbalstošai rīcībai teritorijās, kas ir īpaši neaizsargātas pret klimata pārmaiņu ietekmi, piemēram, piekrastes zonās un salās, un vietās, kur pielāgošanās spējas ir ierobežotas; aicina Komisiju un dalībvalstis veidot tiltu starp attīstītajām, jaunattīstības un vismazāk attīstītajām valstīm un censties paātrināt Vērienīgu ieceru koalīcijas darbu gan attiecībā uz klimata pārmaiņu seku mazināšanas, gan pielāgošanās finansēšanu, gan zaudējumu un kaitējuma novēršanu; atzīst, ka tie ir būtiski globālā klimatiskā taisnīguma elementi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | izsaka pateicību IPCC un ļoti atzinīgi vērtē darbu, kas veikts saistībā ar tās 6. novērtējuma ziņojumu; atzinīgi vērtē IPCC II darba grupas nesenajā ziņojumā iekļauto rūpīgo zaudējumu un kaitējuma novērtējumu un norāda uz to, kā tā atzīst, ka zaudējumi un kaitējums ir joma, kurai ir arvien lielāka nozīme gan starptautiskajā klimata politikā, gan klimata zinātnē; aicina IPCC turpināt šo darbu un sagatavot īpašu ziņojumu, kurā ir detalizēti aplūkoti zaudējumi un kaitējums; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atkārtoti uzsver, ka starptautiskajām institūcijām ir jāstiprina savas organizācijas, sadarbība un krīžu pārvaldība, lai labāk sagatavotos klimata pārmaiņām vietējā un globālā līmenī, kas ir nākamais solis ceļā uz iestāžu pielāgošanos klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

35.

Klimata un biodaudzveidības krīze

| 36. | uzsver, cik svarīgi ir aizsargāt, saglabāt un atjaunot dabu un ekosistēmas, lai sasniegtu Parīzes nolīguma mērķus; atgādina arī par biodaudzveidības izšķirīgo lomu, kas cilvēcei dod iespēju cīnīties pret globālo sasilšanu un pielāgoties tai, kā arī paaugstināt izturētspēju; uzskata, ka dabā balstīti risinājumi un uz ekosistēmām balstītas pieejas ir galvenie instrumenti, kas palīdz mazināt klimata pārmaiņas un pielāgoties tām, kā arī aizsargāt un atjaunot biodaudzveidību un mežus un samazināt katastrofu risku; uzsver, ka, pēc iespējas ātrāk atjaunojot degradētās ekosistēmas un efektīvi un taisnīgi saglabājot 30–50 % no Zemes sauszemes, saldūdens un okeānu dzīvotnēm, vienlaikus aizsargājot un stiprinot cilvēktiesības un pirmiedzīvotāju tiesības, sabiedrība var gūt labumu no dabas spējas absorbēt un uzglabāt oglekli; uzsver nepieciešamību paātrināt virzību uz ilgtspējīgu attīstību, taču, lai tas notiktu, ir būtiski nodrošināt pienācīgu finansējumu un politisko atbalstu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzsver mežu, biodaudzveidības un zemes ilgtspējīgas izmantošanas būtisko un savstarpēji atkarīgo lomu, lai pasaule varētu sasniegt IAM; tādēļ uzsver, ka steidzami jāaptur un jānovērš atmežošana un zemes degradācija, jo tas ir veids, kā veicināt ikgadējo SEG neto emisiju samazināšanu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atkārtoti apliecina 141 valsts, kurās ir vairāk nekā 3,6 miljardi hektāru mežu, valdību apņemšanos līdz 2030. gadam apturēt atmežošanu un uzlabot to mežu stāvokli; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atkārtoti uzsver, ka stingra oglekļietilpīgu ekosistēmu saglabāšana un atjaunošana ir risinājums ar tūlītēju ietekmi un sniedz virkni ieguvumu attiecībā uz klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos; atzīst mežu būtisko nozīmi klimata un biodaudzveidības aizsardzībā; uzsver, ka meži pastiprina centienus mazināt klimata pārmaiņu negatīvo ietekmi un tai pielāgoties; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzsver, ka nozaru politikai un klimata politikai zemes izmantošanas nozarē, tostarp attiecībā uz svarīgām primārās ražošanas darbībām lauksaimniecībā un mežsaimniecībā, ir pienācīgi jāstrādā sinerģijā ar dabisko un daļēji dabisko ekosistēmu pielāgošanās spējām un pēc iespējas jāuzlabo dominējošās kultūrainavas pielāgošanās spējas; uzsver neseno tiesas spriedumu lietā, kurā prasītāji bija mežsaimnieki, kas cēla prasību pret valsti par valsts mežu politiku, kas faktiski liedza viņiem uzlabot apsaimniekoto mežu noturību, tostarp kavējot dabisko atjaunošanos (20); |
| --- | --- |

40.

| 41. | atgādina, ka Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes piektajā novērtējuma ziņojumā secināts, ka pirmiedzīvotāju, vietējie un tradicionālie zināšanu veidi ir nozīmīgs resurss, ko izmantot, lai ilgtspējīgi pārvaldītu dabas resursus, saglabātu biodaudzveidību un pielāgotos klimata pārmaiņām; uzsver, ka ir jānostiprina kopienas tiesības uz zemi un resursiem, lai mazinātu klimata pārmaiņas, kā noteikts Apvienoto Nāciju Organizācijas Deklarācijā par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām un SDO konvencijā Nr. 169, un jāievēro brīvas, iepriekšējas un apzinātas piekrišanas princips; |
| --- | --- |

41.

| 42. | darījumdarbības kontekstā uzsver nepieciešamību aizsargāt zemes un vides aizstāvjus, nodrošinot efektīvu un stingru vides, darba tiesību, zemes tiesību, pirmiedzīvotāju tiesību, iztikas līdzekļu un kultūras, tostarp brīvas, iepriekšējas un apzinātas piekrišanas principa, regulatīvo aizsardzību; šajā ziņā atzinīgi vērtē ES iniciatīvas par uzņēmumu pienācīgu rūpību attiecībā uz ilgtspēju un ierosināto regulu, ar ko paredz noteikumus par to, kā Savienības tirgū darīt pieejamas konkrētas ar atmežošanu un meža degradāciju saistītas preces un izstrādājumus, kā arī par to eksportu no Savienības; aicina Puses nodrošināt, lai COP 27 pieņemtās saistības īstenot Parīzes nolīgumu atbilstu spēkā esošajām starptautiskajām saistībām cilvēktiesību jomā un standartiem, kas piemērojami darījumdarbībai; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atgādina, ka klimata pārmaiņas ir viens no galvenajiem biodaudzveidības zuduma un zemes degradācijas tiešajiem izraisītājiem; uzsver, ka saskaņā ar prognozēm nākamajās desmitgadēs klimata pārmaiņu negatīvā ietekme uz dabu un biodaudzveidību, ekosistēmām, okeāniem, veselību un pārtikas nodrošinājumu kļūs kritiska; uzsver, ka vajadzīgs stingrāks, saistošs un vērienīgāks starptautiskais satvars, ar ko aizsargātu globālo biodaudzveidību, apturētu tās pašreizējo zudumu un, cik vien iespējams, to atjaunotu; šajā ziņā atzīst, ka ļoti nozīmīga ir Biodaudzveidības konference Monreālā (Kanāda), kas paredzēta 2022. gada decembrī; aicina IPCC un IPBES turpināt un stiprināt sadarbību un kopīgo darbu, lai politikas veidotājiem sniegtu jaunākos zinātniskos datus par klimata un biodaudzveidības divkāršo krīzi un tās risināšanu; aicina arī UNFCCC sadarboties ar ANO Konvenciju par bioloģisko daudzveidību (UNCBD) un ANO Attīstības programmu (UNDP), lai izveidotu konsekventu sistēmu attiecībā uz klimatneitralitāti un noturību, biodaudzveidības aizsardzību un ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

43.

| 44. | mudina Puses, kā noteikts Glāzgovas Klimata paktā, izmantot integrētu pieeju biodaudzveidības jautājumu risināšanai valsts, reģionālajā un vietējā līmeņa politikā un plānošanas lēmumos; šajā ziņā aicina UNFCCC sadarboties ar UNCBD un UNDP, lai izveidotu konsekventu sistēmu attiecībā uz klimatneitralitāti un noturību, biodaudzveidības aizsardzību un ilgtspējīgu attīstību; atzinīgi vērtē Edinburgas deklarāciju par globālo biodaudzveidības satvaru laikposmam pēc 2020. gada, kas ir iekļaujošas “visu valdības iestāžu mēroga pieejas” piemērs; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aicina Puses cita starpā turpināt izstrādāt okeāna un klimata pārmaiņu dialogu, nosakot konkrētus, uz rīcību orientētus mērķus, risinot vissvarīgākos un neatliekamākos okeāna un klimata saiknes jautājumus un mudinot valstis, jo īpaši piekrastes valstis, cita starpā iekļaut atbilstīgas saistības savos atjauninātajos NND, nacionālajos pielāgošanās plānos (NPP), ilgtermiņa stratēģijās (LTS) un globālās izsvēršanas iesniegumos (GST); |
| --- | --- |

45.

Ilgtspējīgs klimata finansējums

| 46. | uzsver, ka ES un tās dalībvalstis ir lielākās publiskā klimata finansējuma devējas; atzīst klimata finansējuma nozīmi ar klimatu saistīto pasākumu sekmīgai īstenošanai, jo īpaši tāpēc, ka daudzām jaunattīstības valstīm ir izvirzīti NND nosacījumi, kuru sasniegšana atkarīga no pietiekama finansiālā atbalsta; tāpēc atzinīgi vērtē to, ka attiecībā uz klimata finansējumu līdz 2025. gadam tiks noteikts jauns kvantificēts kolektīvais mērķis, kuram vajadzētu būtiski pārsniegt 2020. gada mērķi 100 miljardu USD gadā un ņemt vērā jaunattīstības valstu vajadzības un prioritātes attiecībā uz pienācīgu papildu finansējumu klimata jomā; uzskata, ka šādam jaunam kvantificētam kolektīvajam klimatfinansējuma mērķim būtu jāizpēta iespēja noteikt atsevišķus mērķus klimata pārmaiņu seku mazināšanas, pielāgošanās, zaudējumu un kaitējuma novēršanas jomā; uzsver, ka, nosakot pušu iemaksas, turpmākajos klimata jomas finanšu mērķos būtu jāņem vērā jaunattīstības valstu vajadzības, kā arī Parīzes nolīguma taisnīguma princips; šajā ziņā uzsver, ka ir skaidri jānosaka prioritāte uz dotācijām balstītam klimatfinansējumam, lai nodrošinātu, ka klimatfinansējums jaunattīstības valstīs neveicina neilgtspējīgus parādus; atkārtoti aicina izveidot īpašu ES publiskā finansējuma mehānismu, kas sniegtu papildu un pienācīgu atbalstu, lai nodrošinātu ES taisnīgu daļu no starptautiskā klimatfinansējuma mērķa; atgādina savu 2022. gada 22. jūnija nostāju par oglekļa ievedkorekcijas mehānismu (OIM) (21), saskaņā ar kuru Savienībai būtu jāfinansē vismazāk attīstīto valstu centieni dekarbonizēt to ražošanas nozares ar ikgadēju summu, kas atbilst vismaz to ieņēmumu līmenim, kuri gūti no OIM sertifikātu pārdošanas; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzsver, cik būtiski ir globālo pielāgošanās mērķi realizēt praksē un mobilizēt apjomīgus jaunus līdzekļus pielāgošanās vajadzībām jaunattīstības valstīs; ar bažām norāda, ka pielāgošanās izmaksas un vajadzības pieaug un ka tās piecas līdz desmit reizes pārsniedz finansējuma plūsmas, kas pašreiz pasaulē pieejamas no publiskiem pielāgošanās līdzekļiem, kā rezultātā palielinās pielāgošanās finansējuma deficīts; norāda uz grūtībām, kas saistītas ar privātā finansējuma novirzīšanu pielāgošanās pasākumiem; uzsver, ka pašreizējās globālās finanšu plūsmas ir nepietiekamas vajadzīgo pielāgošanās pasākumu īstenošanai, jo īpaši jaunattīstības valstīs, cita starpā tāpēc, ka ievērojama pielāgošanās finansējuma daļa tiek nodrošināta aizdevumu veidā; norāda, ka 50 % no ES kopējā klimatfinansējuma 2020. gadā tika piešķirti dotāciju veidā, un mudina ES un visas dalībvalstis palielināt finansējumu, kas balstīts uz dotācijām, jo īpaši pielāgošanās pasākumiem un jo īpaši vismazāk attīstītajām valstīm un mazajām salu jaunattīstības valstīm; aicina ES un tās dalībvalstis apņemties ievērojami palielināt sniegto pielāgošanās finansējumu un COP 27 sanāksmē nākt klajā ar skaidru plānu, kā sasniegt Glāzgovas Klimata paktā izvirzīto mērķi — līdz 2025. gadam divkāršot pielāgošanās finansējumu salīdzinājumā ar 2019. gada līmeni; |
| --- | --- |

47.

| 48. | atzīst, ka ir jāpanāk progress finansējuma jomā, lai novērstu zaudējumus un kaitējumu; aicina Puses vienoties par jauniem, piemērotiem un papildu publiskā finansējuma avotiem, skaidri nosakot dotāciju prioritāti, lai novērstu zaudējumus un kaitējumu, kas saistīts ar klimata pārmaiņu nelabvēlīgo ietekmi; norāda uz grūtībām, kas saistītas ar privātā finansējuma novirzīšanu zaudējumu un kaitējuma novēršanai; mudina ES lietišķi iesaistīties, gatavojoties COP 27, cita starpā izskatot šāda mehānisma izveides kārtību, ņemot vērā esošos institucionālos pasākumus jaunattīstības valstu priekšlikumos izveidot COP 27 zaudējumu un kaitējuma finansēšanas mehānismu; aicina turpmākajās COP iekļaut zaudējumus un kaitējumu kā pastāvīgu darba kārtības jautājumu, lai būtu skaidra sarunu telpa, kurā pārraudzīt un risināt šo problēmu, un pilnībā īstenot Santjago tīklu, lai efektīvi veicinātu tehnisko palīdzību zaudējumu un kaitējuma pienācīgai novēršanai; |
| --- | --- |

48.

| 49. | atgādina, ka visām Pusēm ir jānodrošina, lai finanšu plūsmas — publiskās un privātās, vietējās un starptautiskās — atbilstu Parīzes nolīgumā noteiktā 1,5 oC mērķa sasniegšanai; atkārtoti uzsver, ka ES un visā pasaulē nekavējoties jāatceļ fosilā kurināmā subsīdijas un citas videi kaitīgas subsīdijas; uzsver Glāzgovas Klimata pakta apņemšanos paātrināt centienus pakāpeniski samazināt ogļu enerģijas izmantošanu un neefektīvas fosilā kurināmā subsīdijas; pauž bažas par to, ka nav definēts jēdziens “neefektīva fosilā kurināmā subsīdija”, kas nopietni apdraud šādu saistību ticamību; norāda, ka fosilā kurināmā subsīdijas ES joprojām ir aptuveni 55–58 miljardi EUR gadā; atgādina, ka Komisijai un dalībvalstīm 8. vides rīcības programmā noteiktos pienākumus noteikt termiņu fosilā kurināmā subsīdiju pakāpeniskai atcelšanai atbilstīgi mērķim ierobežot globālo sasilšanu līdz 1,5 oC, kā arī izstrādāt saistošu Savienības satvaru, lai uzraudzītu dalībvalstu progresu fosilā kurināmā subsīdiju pakāpeniskas atcelšanas jomā un ziņotu par to, pamatojoties uz saskaņotu metodiku; aicina Komisiju visas dalībvalstis īstenot konkrētas rīcībpolitikas, grafikus un pasākumus, lai pēc iespējas drīzāk un ne vēlāk kā 2025. gadā pakāpeniski atceltu visas tiešās un netiešās fosilā kurināmā subsīdijas; mudina citas Puses veikt līdzīgus pasākumus un izstrādāt fosilā kurināmā neizplatīšanas līgumu; atzinīgi vērtē G7 valstu apņemšanos līdz 2022. gada beigām apturēt finansēt fosilā kurināmā attīstību ārvalstīs, vienlaikus uzsverot, ka šī apņemšanās būtu jāpiemēro arī iekšzemē; uzsver, ka jānodrošina, lai ES oglekļa cenu noteikšanas sistēma neveicinātu rūpniecisko piesārņojumu; uzsver Inovāciju fonda nozīmi; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzskata, ka ir svarīgi, lai lielās starptautiskās finanšu iestādes drīzumā pieņemtu un attīstītu zaļo finansējumu nolūkā sekmīgi dekarbonizēt globālo ekonomiku; atgādina, ka Eiropas Investīciju bankai (EIB) ir uzticēta ES klimata bankas loma un ka tā nesen pieņēmusi Klimata bankas ceļvedi un atjauninājusi enerģētikas aizdevumu politiku, kā arī pastiprinājusi Eiropas Investīciju fonda (EIF) centienus virzīt ieguldījumus klimata pārmaiņu jomā; atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Centrālā banka ir apņēmusies klimata pārmaiņu apsvērumus iekļaut savā monetārās politikas sistēmā; mudina daudzpusējās attīstības bankas, tostarp EIB, un attīstības finanšu iestādes, kas parasti sniedz finansiālu atbalstu parāda instrumentu veidā, īstenot atbildīgas kreditēšanas un aizņemšanās principus un savus portfeļus saskaņot ar Parīzes nolīgumu, kā arī apkopot un izmantot augstas kvalitātes datus par klimata riskiem, neaizsargātību un ietekmi, lai virzītu ieguldījumus uz 1,5 oC mērķa prasībām atbilstošiem ieguldījumiem; atzīst Glāzgovas Financial Alliance for Net Zero izveidi un tās apņemšanos atbalstīt valstis ar strauji augošu ekonomiku pārejā uz neto nulles emisiju ekonomiku; šajā ziņā atzinīgi vērtē ES vienošanos par uzņēmumu ilgtspējīgas attīstības ziņojumiem, kas ir ļoti svarīga finansiālā atbalsta palielināšanai; |
| --- | --- |

50.

| 51. | atbalsta finanšu ministru koalīcijas klimata jomā darbu un mudina visas valdības pieņemt koalīcijas saistības, lai visas politikas jomas un praksi, kas ir finanšu ministriju kompetencē, saskaņotu ar Parīzes nolīguma mērķiem, un pieņemt efektīvas oglekļa cenas, kā noteikts Helsinku principos; |
| --- | --- |

51.

| 52. | atzinīgi vērtē Starptautiskās Ilgtspējas standartu padomes darbu, lai kapitāla tirgiem izstrādātu globālu pamatprincipu kopumu attiecībā uz informācijas atklāšanu par ilgtspēju nolūkā vairāk kapitāla novirzīt tīrām tehnoloģijām un ieguldījumiem klimata jomā; |
| --- | --- |

52.

Centieni visās nozarēs

| 53. | atgādina, ka Eiropas Klimata aktā ir iekļauta apņemšanās veicināt nozares specifikai atbilstošus dialogus un partnerības klimata jomā un tādēļ jāpanāk, ka iekļaujoši un reprezentatīvi veidojas vienots galveno ieinteresēto personu forums, tā mudinot nozares pašas izstrādāt indikatīvus brīvprātīgus ceļvežus un plānot savu pārkārtošanos, lai līdz 2050. gadam sasniegtu Savienības izvirzīto klimatneitralitātes mērķi; uzsver, ka šie ceļveži varētu dot vērtīgu ieguldījumu, palīdzot nozarēm plānot investīcijas, kas nepieciešamas, lai pārkārtotos uz klimatneitrālu ekonomiku, un ar tiem arī varētu panākt, ka nozares ciešāk iesaistās centienos rast klimatneitrālus risinājumus; |
| --- | --- |

53.

| 54. | aicina visas Puses steidzami rīkoties, lai samazinātu metāna emisijas; atzinīgi vērtē globālo metāna emisiju mazināšanas solījumu, kuru ES, ASV un vairākas citas valstis parakstīja COP 26 un kura mērķis ir līdz 2030. gadam par 30 % samazināt cilvēka darbības radītās metāna emisijas salīdzinājumā ar 2020. gada līmeni, kas ir pirmais solis ceļā uz UNEP ieteiktā 45 % samazinājuma sasniegšanu (22); mudina visas parakstītājas puses nodrošināt, ka līdz 2030. gadam to teritorijās tiek samazinātas metāna emisijas vismaz par 30 %, un pieņemt valsts pasākumus šā mērķa sasniegšanai; norāda, ka aptuveni 60 % no pasaules metāna emisijām rada tādi avoti kā lauksaimniecība, atkritumu poligoni, notekūdeņu attīrīšanas iekārtas un fosilā kurināmā ražošana un transportēšana pa cauruļvadiem; atgādina, ka metāns ir iedarbīga SEG ar 100 gadu globālās sasilšanas potenciālu un tā ietekme uz klimatu ir 28 reizes lielāka nekā CO2 ietekme 100 gadu laikposmā un 80 reižu spēcīgāka 20 gadu laikposmā; šajā ziņā uzsver, ka stingrāka rīcība, lai samazinātu metāna emisijas, ir viens no izmaksu ziņā efektīvākajiem pasākumiem, ar ko īstermiņā samazināt SEG emisijas; norāda, ka daudzas tehnoloģijas un prakse jau ir pieejamas, lai izmaksu ziņā efektīvi, ar zemām izmaksām vai negatīvām izmaksām mazinātu metāna emisijas; norāda, ka metāna emisijas lauksaimniecībā galvenokārt rada aizvien pieaugošais lauksaimniecības dzīvnieku skaits un ka lauksaimniecības dzīvnieku kūtsmēslu un gremošanas trakta fermentācijas emisijas veido aptuveni 32 % no antropogēnajām metāna emisijām; šajā ziņā ņem vērā priekšlikumu par metāna emisiju samazināšanu enerģētikas nozarē, ko Komisija iesniedza 2021. gada decembrī; aicina pieņemt juridiski saistošus papildu leģislatīvus pasākumus, lai risinātu emisiju problēmas citās nozarēs, kas rada emisijas, noteikt juridiski saistošus Savienības metāna emisiju samazināšanas mērķus, kā arī iekļaut metānu direktīvas par gaisu piesārņojošo vielu valstu emisiju samazināšanu reglamentēto piesārņojošu vielu sarakstā; atkārtoti aicina pievērsties lauksaimniecības dzīvnieku blīvumam ES, lai nodrošinātu vērienīgu SEG emisiju samazinājumu šajā nozarē; atkārtoti pauž nostāju, ka ir jāpārorientējas uz veselīgāku pārtiku, uzturu un dzīvesveidu, tostarp vairāk jālieto ilgtspējīgi un reģionāli audzēti augi un augu izcelsmes pārtika, un ka ir jānovērš gaļas un pārmērīgi pārstrādātu produktu pārmērīgs patēriņš; |
| --- | --- |

54.

| 55. | uzskata, ka ilgtspējīgiem lauksaimnieciskās ražošanas modeļiem nepieciešama globālu standartu noteikšana, izmantojot starpnozaru daudzdisciplināro pieeju “Viena veselība” (23), lai nodrošinātu pāreju uz ilgtspējīgām pārtikas sistēmām, kā arī izpildītu Parīzes nolīguma un Glāzgovas Klimata pakta saistības; |
| --- | --- |

55.

| 56. | atzīst, ka klimata pārmaiņas veicinās antibiotiku rezistences palielināšanos, un tāpēc aicina Puses noslēgt globālu vienošanos, lai samazinātu antibakteriālo līdzekļu lietošanu un apkarotu rezistences risku; |
| --- | --- |

56.

| 57. | uzsver, ka transporta nozare ir vienīgā nozare, kurā kopš 1990. gada emisijas ES līmenī ir vienīgi augušas un ka tas nav savienojams ar ES mērķiem klimata jomā, kuru sasniegšanai vajadzīga plašāka un straujāka emisiju samazināšana visās sabiedrības nozarēs, tostarp aviācijā un jūrniecībā; uzskata, ka nolūkā panākt NND atbilstību saistībām, kas saskaņā ar Parīzes nolīgumu jāpilda visas ekonomikas mērogā, Puses stingri jāmudina, lai tās savos NND ņemtu vērā arī starptautiskās kuģniecības un aviācijas radītās emisijas un vienotos par pasākumiem un tos īstenotu starptautiskā, reģionu un valsts līmenī ar mērķi samazināt šo nozaru radītās emisijas, tostarp ar CO2 nesaistīto aviācijas ietekmi; turklāt atgādina, ka IEA norādījusi, ka visiem jaunajiem vieglajiem automobiļiem, ko laiž tirgū visā pasaulē, līdz 2035. gadam ir jābūt nulles emisijām, lai līdz 2050. gadam sasniegtu neto nulles emisijas; |
| --- | --- |

57.

| 58. | uzsver jūrniecības un aviācijas emisiju iekļaušanu ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā (ETS), kas varētu kļūt par paraugu arī citām valstīm un kas veicinās vērienīgāku mērķu sasniegšanu starptautiskā līmenī, tostarp Starptautiskajā Jūrniecības organizācijā (SJO) un Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā (ICAO); pauž bažas par lēno progresu, kas panākts SJO un ICAO, risinot jautājumu par starptautiskās kuģniecības un aviācijas radītajām emisijām; aicina Komisiju un dalībvalstis darīt visu iespējamo, lai stiprinātu Starptautiskās aviācijas radīto oglekļa emisiju izlīdzināšanas un samazināšanas shēmu (CORSIA), vienlaikus saglabājot ES likumdošanas autonomiju ETS direktīvas īstenošanā; atzinīgi vērtē SJO sākto darbu, lai atjauninātu tās SEG stratēģiju un emisiju samazināšanas mērķrādītāju, kā arī lai pieņemtu konkrētus pasākumus; tomēr mudina SJO strauji virzīties uz priekšu, īstermiņā un vidējā termiņā pieņemot mērķus un pasākumus, kas ir saskaņoti ar Parīzes nolīguma mērķi; |
| --- | --- |

58.

| 59. | norāda uz privāto reaktīvo lidmašīnu izmantošanas milzīgo ietekmi uz klimatu, jo viena privātā reaktīvā lidmašīna spēj emitēt divas metriskās tonnas CO2 tikai vienas stundas laikā1a (24); uzsver, ka ir svarīgi, lai līderi rādītu piemēru, un tādēļ pauž nožēlu par to, ka daži pasaules līderi un delegāti uz COP26 devās ar privātu lidmašīnu; mudina visus COP27 dalībniekus izvēlēties vismazāk piesārņojošu transporta veidu, lai nokļūtu galamērķī; ar bažām norāda uz aplēsēm par to, ka privāto lidmašīnu izmantošana Eiropā ir palielinājusies par 30 % salīdzinājumā ar pirmspandēmijas līmeni (25), un tādēļ aicina dalībvalstis nekavējoties veikt pasākumus, lai ierobežotu privāto lidmašīnu izmantošanu savā teritorijā; |
| --- | --- |

59.

| 60. | atzinīgi vērtē “Beyond Oil and Gas Alliance” (BOGA) izveidi COP 26 un uzsver, ka tās mērķis ir ierobežot fosilā kurināmā piegādi un izbeigt naftas un gāzes ieguvi; atgādina, ka fosilais kurināmais ir lielākais klimata pārmaiņu veicinātājs, kas rada vairāk nekā 75 % no visām SEG emisijām, un ka pašreizējie plāni ļautu saražot par aptuveni 240 % vairāk ogļu, par 57 % vairāk naftas un par 71 % vairāk gāzes, nekā tas atbilstu globālās sasilšanas ierobežošanai līdz 1,5 oC; atbalsta sociāli taisnīgu un vienlīdzīgu globālo pārkārtošanos, lai naftas un gāzes ieguvi saskaņotu ar Parīzes nolīguma mērķiem; aicina visas dalībvalstis un citas Parīzes nolīguma puses pievienoties šai iniciatīvai; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pauž bažas par to, ka fosilā kurināmā investori iesūdz valdības investīciju tiesās saistībā ar investīciju nolīgumiem, lai īstenotu klimata politiku, pakāpeniski izbeigtu fosilā kurināmā izmantošanu vai īstenotu taisnīgu pārkārtošanos; prasa nodrošināt konsekvenci starp divpusējiem un daudzpusējiem investīciju nolīgumiem un starptautiski saskaņotiem klimata mērķiem, izslēdzot fosilajam kurināmajam paredzēto investīciju aizsardzību; |
| --- | --- |

61.

| 62. | atgādina, ka saskaņā ar IPCC sesto novērtējuma ziņojumu klimata pārmaiņu seku mazināšanas iespējas, kas izmaksā 100 USD par tonnu CO2 vai mazāk, līdz 2030. gadam varētu samazināt globālās SEG emisijas vismaz par pusi salīdzinājumā ar 2019. gada līmeni; tādēļ uzsver, ka efektīvas oglekļa cenas ieviešana, kas ir daļa no plašāka politikas pasākumu kopuma, var palīdzēt ievērojami samazināt SEG emisijas un veicināt tīro tehnoloģiju inovāciju; mudina ES uzņemties vadošo lomu oglekļa cenu noteikšanas veicināšanā apvienojumā ar ieņēmumu efektīvu un sociāli iekļaujošu izmantošanu, lai veicinātu ātrāku un taisnīgāku pārkārtošanos; mudina ES apzināt saiknes un citus sadarbības veidus ar pašreizējiem oglekļa cenu noteikšanas mehānismiem trešās valstīs un reģionos, paātrināt emisiju rentablu un sociāli taisnīgu samazināšanu visā pasaulē un vienlaikus samazināt oglekļa emisiju pārvirzes risku, tādējādi globālā mērogā sekmējot vienlīdzīgus konkurences apstākļus; aicina Komisiju ieviest aizsardzības pasākumus, lai jebkāda sasaiste ar ES ETS arī turpmāk palīdzētu vēl vairāk un noturīgi mazināt klimata pārmaiņas un netiktu mazinātas saistības, kādas ES uzņēmusies attiecībā uz SEG emisiju apjomu; |
| --- | --- |

62.

| 63. | aicina Komisiju sadarboties ar citiem lielākajiem CO2 emitētājiem, lai izveidotu starptautisku klimata klubu, kas būtu atvērts visām valstīm, kuras ir apņēmušās uzņemties vadošo lomu, lai sasniegtu augstus mērķus klimata jomā un efektīvu oglekļa cenu noteikšanu, izvirzot kopīgus mērķus SEG emisiju samazināšanai un klimatneitralitātes sasniegšanai ne vēlāk kā līdz 2050. gadam; |
| --- | --- |

63.

Klimata pārmaiņas un dzimums

| 64. | brīdina, ka klimata pārmaiņas cilvēkus ietekmē dažādos veidos atkarībā no tādiem faktoriem kā dzimums, vecums, invaliditāte, etniskā piederība un nabadzība; uzskata, ka pārkārtošanās uz ilgtspējīgu sabiedrību ir jāveic iekļaujoši, taisnīgi un vienlīdzīgi un ka dzimumu līdztiesība ir svarīga šīs pārkārtošanas sastāvdaļa; tāpēc atzinīgi vērtē to, ka COP 26 tika pieņemts lēmums, ko ieteica Konsultatīvā padome dzimumu līdztiesības un klimata pārmaiņu jautājumos, lai NND labāk integrētu dzimumu līdztiesības dimensiju, un to, ka klimatfinansējumā būtu jāņem vērā dzimumu līdztiesības apsvērumi; tomēr pauž nožēlu, ka aptuveni pusei Pušu vēl ir jāieceļ un jāatbalsta nacionālais dzimumu līdztiesības un klimata pārmaiņu kontaktpunkts, kas būtu atbildīgs par klimata sarunām, īstenošanu un uzraudzību; |
| --- | --- |

64.

| 65. | uzsver UNFCCC paplašināto Limas darba programmu dzimumu līdztiesības jomā un tās rīcības plānu dzimumu līdztiesības jomā, kurā atzīta pastāvīga nepieciešamība veicināt un sekmēt dzimumu līdztiesību kā transversālu prioritāti klimata pārmaiņu jomā; atkārtoti aicina Komisiju izstrādāt konkrētu rīcības plānu, lai izpildītu atjaunotajā Dzimumu līdztiesības rīcības plānā noteiktās saistības, un izveidot pastāvīgu ES dzimumu līdztiesības un klimata pārmaiņu kontaktpunktu ar pietiekamiem budžeta līdzekļiem, lai īstenotu un uzraudzītu dzimumvērīgu klimata politiku ES un visā pasaulē (26); aicina ES iekļaut dzimumu līdztiesību visās klimata un vides politikas veidošanas jomās; atkārtoti aicina ES un tās dalībvalstis nodrošināt, ka valstu klimatrīcības plānos ir ņemta vērā dzimumu līdztiesība, un jēgpilni iesaistīt visu dzimumu pārstāvjus to izstrādē un īstenošanā, kā arī palielināt sieviešu un sieviešu organizāciju lomu pārvaldībā un lēmumu pieņemšanā, to piekļuvi finansējumam un programmām, kas atbalsta sieviešu lomu klimata pārvaldībā; |
| --- | --- |

65.

| 66. | uzsver, ka saskaņā ar Parīzes nolīgumu attīstītajām valstīm ir jāziņo par to, cik lielā mērā finansējums ir pielāgots dzimumu līdztiesībai un vai finansējumā ir ņemti vērā dzimumu līdztiesības apsvērumi; pauž bažas par to, ka dzimumu līdztiesības marķēšana projektos joprojām ir acīmredzami nepietiekama, un aicina ES pastiprināt centienus šajā jomā; iesaka izmantot dzimumu analīzi, lai palīdzētu noteikt dažādas sabiedrības vajadzības un intereses, kā arī atšķirīgos piekļuves līmeņus finanšu mehānismiem sabiedrībā; atkārtoti aicina Komisiju izstrādāt konkrētu rīcības plānu, lai ar pietiekamiem budžeta līdzekļiem izpildītu COP 25 saskaņotajā atjaunotajā Dzimumu līdztiesības rīcības plānā noteiktās saistības un tādējādi īstenotu un uzraudzītu dzimumvērīgu klimata politiku ES un visā pasaulē; uzskata, ka tas varētu kalpot par piemēru citām Pusēm līdzīgu pasākumu pieņemšanā; |
| --- | --- |

66.

Rūpniecība, MVU un konkurētspēja

| 67. | uzskata, ka COP 27 ir ļoti svarīgs solis kopš Parīzes nolīguma parakstīšanas 2015. gadā, jo Savienība ir sākusi īstenot paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %”, paketi RePowerEU un citus pasākumus, lai ne tikai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas un vēlākais līdz 2050. gadam panāktu klimata neitralitāti, bet arī pārveidotu savu energosistēmu; uzskata, ka ekonomikas uzplaukumam, sociālajai kohēzijai, darbvietu radīšanai, ilgtspējīgai rūpniecības attīstībai un klimata politikai vajadzētu būt savstarpēji pastiprinošiem faktoriem; uzsver, ka cīņai pret klimata pārmaiņām vajadzētu būt vērstai uz enerģētiskās nabadzības samazināšanu, izturētspējas un konkurētspējas palielināšanu, kā arī nodrošināt ES rūpniecībai un MVU iespējas, ko var izmantot, ja likumdevēji apņemas laikus sagatavot pielāgotus, solidārus un atbilstīgus politikas risinājumus; uzskata, ka Savienībai ir ārkārtīgi svarīgi radīt iniciatora priekšrocības un rādīt piemēru, vienlaikus aizsargājot iekšējo tirgu no trešo valstu negodīgas konkurences un Eiropas rūpniecības nozarēm nodrošinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus visā pasaulē; |
| --- | --- |

67.

| 68. | uzsver, ka Savienībai būtu jādara viss iespējamais, lai pārkārtošanās procesā uz SEG nulles emisiju ekonomiku saglabātu rūpniecības un MVU vadošo pozīciju un globālo konkurētspēju; norāda, ka būtu jāizmanto pieejamie un inovatīvie politikas instrumenti, lai saglabātu un paplašinātu jomas, kurās ES ir vadošā loma; uzsver, ka ir jāturpina strauji dekarbonizēt Eiropas rūpniecību un jāturpina atbalstīt Savienības centienus, jo īpaši attiecībā uz samērīgiem risinājumiem, kurus varētu izmantot MVU; atzinīgi vērtē iniciatīvas stratēģisko vērtības ķēžu jomā; atzīst pozitīvo ietekmi, ko Eiropas rūpniecības nozarei, tostarp MVU, rada savlaicīga stratēģiju pieņemšana cīņā pret klimata pārmaiņām, kā arī to, ka Savienība rāda piemēru, kā panākt klimatneitralitāti, kas paver iespējas mazāk attīstītām vai mazāk ambiciozām valstīm un var garantēt ļoti izdevīgas konkurences priekšrocības ES rūpniecības nozarēm un uzņēmumiem; uzsver, ka starp ES un tās partneriem ir jāizveido īstenojamas daudzpusējas un divpusējas vienošanās ar mērķi eksportēt Savienības vides standartus un nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus tirdzniecības un ieguldījumu jomā; uzsver, ka ir jānovērš Eiropas rūpniecības nozares un MVU ražošanas un ieguldījumu pārvietošana ārpus Savienības mazāk vērienīgu klimata pasākumu dēļ, un tāpēc mudina starptautiskos partnerus saskaņot centienus cīņā pret klimata pārmaiņām; no otras puses, uzskata, ka nestabilā globālā kontekstā ražošana un ieguldījumi Eiropā stiprinātu ES industriālo vērtības ķēdi un stratēģisko autonomiju; |
| --- | --- |

68.

| 69. | atzīst MVU un jo īpaši mikrouzņēmumu un jaunuzņēmumu būtisko nozīmi nodarbinātības un izaugsmes veicināšanā un nodrošināšanā, kā arī virzībā uz digitālo un zaļo pārkārtošanos; atgādina, ka MVU ir būtiska Eiropas ekonomikas un sociālās sistēmas daļa un ka likumdevējiem šajā pārkārtošanās procesā tie ir jāatbalsta un jāstimulē, jo īpaši nodrošinot piekļuvi finansējumam ilgtspējīgām tehnoloģijām, pakalpojumiem un procesiem un vienkāršojot administratīvās procedūras; pauž bažas par to, ka MVU iespējas un neaizsargātība nav pietiekami ņemta vērā visās ES politikas jomās, kas saistītas ar vienoto tirgu, tostarp centienos veicināt digitalizāciju un zaļo pārkārtošanos; |
| --- | --- |

69.

| 70. | atzinīgi vērtē Eiropas iedzīvotāju, kopienu, pašvaldību, pilsētu, reģionu, nozaru un iestāžu līdzšinējo apņemšanos, centienus un progresu Parīzes nolīguma saistību izpildē; |
| --- | --- |

70.

| 71. | atzinīgi vērtē to, ka vairāki ES tirdzniecības partneri ir ieviesuši oglekļa tirdzniecības vai citus oglekļa cenu noteikšanas mehānismus, un aicina Komisiju šo un līdzīgu politiku turpināt popularizēt pasaules mērogā; sagaida ātru vienošanos ar Padomi par priekšlikumu attiecībā uz sociāli taisnīgu ES oglekļa ievedkorekcijas mehānismu, kas ietver efektīvu oglekļa emisiju pārvirzes mehānismu, un tā ietekmi uz pasaules oglekļa cenu, kas veicinās globālo oglekļa emisiju samazināšanu un Parīzes nolīguma mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

71.

| 72. | uzskata, ka pāreja uz ilgtspējīgu ekonomiku ir jāapvieno ar Eiropas konkurētspējas saglabāšanu un darbvietu radīšanu, tā kā Eiropas zaļā kursa sekmīgas īstenošanas nolūkā ir ļoti svarīgi, lai, pielāgojoties jaunajai normatīvajai videi, vienotais tirgus saglabātu rentabilitāti; |
| --- | --- |

72.

| 73. | uzsver, ka jāveicina tādu izejvielu un reto metālu konkurētspējīgi tirgi, kas ir svarīgi, lai panāktu zaļo pārkārtošanos, jo pasaules izejvielu resursi pieder tikai dažām valstīm; uzsver, ka ilgstoša atkarība no dažiem piegādātājiem būs pretrunā dažiem pašreizējiem politikas pasākumiem, piemēram, plānam RePowerEU, un Savienības iedzīvotāju upuriem; |
| --- | --- |

73.

| 74. | uzsver, ka ir vajadzīgas kvalifikācijas programmas darbaspēka pārkvalificēšanai, lai apmierinātu pieaugošo pieprasījumu pēc darbaspēka energoefektivitātes, atjaunīgo energoresursu un zaļo tehnoloģiju risinājumu jomā; aicina visas dalībvalstis rīkoties, lai nodrošinātu, ka pašreizējais un nākamais Eiropas darbaspēks apgūst visas nepieciešamās prasmes, lai pārvaldītu, īstenotu zaļo pārkārtošanos un ieviestu tajā inovācijas; |
| --- | --- |

74.

Enerģētikas politika

| 75. | atzinīgi vērtē visas iniciatīvas, kuru mērķis ir samazināt ES atkarību no fosilā kurināmā, tostarp samazināt un galu galā izbeigt atkarību no visa Krievijas fosilā kurināmā un ar to saistītajiem produktiem, jo Krievija savus dabas resursus izmanto kā ieroci un saistībā ar iebrukumu Ukrainā; šajā ziņā mudina Komisiju un Padomi izstrādāt ieguldījumu plānu energoefektivitātes pasākumiem un atjaunīgajiem energoresursiem, lai stiprinātu enerģētisko autonomiju; atgādina, ka saskaņā ar Komisijas aplēsēm ir vajadzīgi 300 miljardi EUR, lai līdz 2030. gadam pakāpeniski izbeigtu mūsu enerģētisko atkarību no Krievijas; norāda, ka ES pastāvīgi sadarbojas ar starptautiskajiem partneriem, lai dažādotu energoapgādi; norāda, ka Komisijas analīzē, kas pamato RePowerEU, prognozēts, ka jaunu apstākļu dēļ dažas fosilā kurināmā jaudas diemžēl varētu izmantot ilgāk, nekā sākotnēji paredzēts; |
| --- | --- |

75.

| 76. | uzsver enerģētikas tiesību aktu pārskatīšanu saistībā ar paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %”, lai tos saskaņotu ar Savienības palielināto mērķrādītāju līdz 2030. gadam samazināt emisijas par vismaz 55 %, lai vēlākais līdz 2050. gadam panāktu klimatneitralitāti; tomēr aicina turpināt noteikt vērienīgākus mērķus, piemēram, atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes jomā, jo īpaši ņemot vērā to, ka Eiropas Savienībai būtu jāturpina rādīt piemēru; |
| --- | --- |

76.

| 77. | uzsver energoefektivitātes un atjaunojamo energoresursu galveno nozīmi pārkārtošanās procesā uz klimatneitrālu ekonomiku; atgādina, ka iespējamā zaļākā enerģija ir enerģija, ko mēs nelietojam, un jo īpaši atgādina nozīmi, kāda energoefektivitātes instrumentiem var būt tās veicināšanā; atzīst panākumus, kas gūti atjaunojamo energoresursu enerģijas attīstībā; vienlaikus aicina turpināt veidot energoefektīvus pasākumus, piemēram, nozaru integrāciju un liekā siltuma atkārtotu izmantošanu; norāda, ka 2018. gadā apkure veidoja 50 % no pasaules enerģijas patēriņa (27) un ka saskaņā ar principu “energoefektivitāte pirmajā vietā” to var izdevīgi izmantot atkārtoti un no jauna integrēt kā ilgtspējīgu apkures avotu, kas sniegtu labumu visām valstīm, jo liekais siltums tiek radīts visās valstīs; tomēr atzīst, ka ir svarīgi pielīdzināt atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes mērķus, lai vēlākais līdz 2050. gadam panāktu klimatneitralitāti un ievērotu Parīzes nolīgumu, kā arī RePowerEU mērķus, izmantojot atjaunīgo energoresursu un uzglabāšanas tehnoloģiju izmaksu pašreizējā samazinājuma iespēju; atzīst, ka vērienīgākām ES 2030. gada energoefektivitātes mērķrādītāja klimatiskajām iecerēm vajadzētu būt saderīgām ar elektrifikācijas, ūdeņraža, e-degvielu un citu tīru tehnoloģiju, kas nepieciešamas zaļās pārkārtošanās nolūkā, palielinājumu un plašāku izmantošanu; |
| --- | --- |

77.

| 78. | atgādina, ka ir ievērojami jāpaplašina un jāpaātrina atļauju piešķiršanas procedūras atjaunīgo energoresursu projektiem, ņemot vērā ES dabas aizsardzības tiesību aktus, tostarp biodaudzveidības jomā, un kartēšanas un plānošanas procesā iesaistot visas attiecīgās ieinteresētās personas; |
| --- | --- |

78.

| 79. | atgādina Savienības apņemšanos ievērot principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”, kurā ņemta vērā izmaksu efektivitāte, sistēmas efektivitāte, uzglabāšanas jauda, pieprasījuma elastīgums un piegādes drošība; uzsver, cik svarīgi ir šo principu iekļaut un īstenot visos attiecīgajos tiesību aktos un iniciatīvās un attiecīgā gadījumā visās nozarēs; norāda uz neizmantoto energoefektivitātes potenciālu tādās nozarēs kā rūpniecība (28), informācijas tehnoloģijas, transports un ēkas, tostarp apkure un dzesēšana; atzinīgi vērtē renovācijas viļņa stratēģiju un ar to saistītos un konkrētos normatīvos, finansēšanas un veicināšanas pasākumus, ar kuriem paredzēts līdz 2030. gadam vismaz divkāršot ēku energorenovācijas gada rādītāju, veicināt pamatīgu renovāciju un atvieglot e-mobilitāti, kas iekļauti paketē “Gatavi mērķrādītājam 55 %”, lai mazinātu enerģētisko nabadzību; atgādina, ka būvniecības un renovācijas nozares MVU būs svarīga nozīme visā renovācijas viļņa procesā, kas ļaus samazināt ēku enerģijas patēriņu un ietekmi uz klimatu; |
| --- | --- |

79.

| 80. | atzinīgi vērtē stratēģiju RePowerEU un aicina visas ES dalībvalstis pārdomāt Starptautiskās Enerģētikas aģentūras 10 punktu plānu, kura pareizas īstenošanas gadījumā gāzes imports no Krievijas varētu samazināties uz pusi, tādējādi samazinot Eiropas Savienības atkarību no Krievijas dabasgāzes; |
| --- | --- |

80.

| 81. | uzsver, ka ir svarīgi iespējami ātrāk izbeigt fosilā kurināmā izmantošanu; norāda, ka šis mērķis ir jāsasniedz, vienlaikus maksimāli palielinot tā pozitīvo ietekmi uz Savienības energoapgādes drošību, rūpniecības konkurētspēju un iedzīvotāju labklājību; aicina G7 valstis rādīt piemēru enerģētikas pārkārtošanā un apturēt visus jaunos ieguldījumus fosilā kurināmā ieguvē; atzinīgi vērtē G7 valstu apņemšanos līdz 2035. gadam dekarbonizēt savas enerģētikas nozares un līdz šā gada beigām izbeigt lielāko daļu fosilā kurināmā projektu finansēšanu ārvalstīs; uzsver, cik svarīga ir starptautiska sadarbība, lai pakāpeniski pārtrauktu fosilā kurināmā izmantošanu, piemēram, BOGA un Powering Past Coal Alliance; |
| --- | --- |

81.

| 82. | pauž nožēlu par to, ka fosilās enerģijas subsīdijas Savienībā kopš 2008. gada ir saglabājušās stabilas, kopumā sasniedzot aptuveni 55–58 miljardus EUR gadā, kas atbilst aptuveni vienai trešdaļai no visām enerģijas subsīdijām Savienībā, un ka pašlaik 15 dalībvalstis fosilo enerģiju subsidē vairāk nekā atjaunojamo enerģiju; uzskata, ka fosilā kurināmā subsīdijas apdraud Eiropas zaļā kursa mērķus un Parīzes nolīguma saistības; uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt konsekventākus cenu signālus visās enerģētikas nozarēs un dalībvalstīs un nepieļaut ārējo izmaksu internalizāciju; norāda, ka dažas dalībvalstis nesen ir pieņēmušas pasākumus, lai aizsargātu patērētājus, jo īpaši mājsaimniecības, no enerģijas cenu pieauguma tiešās ietekmes, un uzstāj, ka šādai praksei arī turpmāk jābūt ārkārtējai un īslaicīgai; aicina dalībvalstis un pārējās COP 26 Puses par prioritāti noteikt ieguldījumus zaļajā enerģijā un infrastruktūrā un pakāpeniski pārtraukt tiešās un netiešās fosilā kurināmā subsīdijas; |
| --- | --- |

82.

| 83. | uzskata, ka, lai Savienība varētu sasniegt klimata neitralitāti, tās energosistēmai vajadzētu būt integrētai un balstītai uz prioritāšu kaskādes sistēmu, sākot no principa “energoefektivitāte pirmajā vietā” īstenošanas, pamatojoties uz izmaksu efektivitāti, sistēmas efektivitāti, uzglabāšanas jaudu, piegādes drošību un pieprasījuma puses elastīgumu, ko atbalsta viedie tīkli un kas rada enerģijas ietaupījumus, kam seko tieša galapatēriņa nozaru elektrifikācija no atjaunīgajiem energoresursiem, atjaunīgo energoresursu un no atjaunojamiem energoresursiem iegūtas degvielas, tostarp ūdeņraža, izmantošana galapatēriņa lietojumiem un pārejas posmā ilgtspējīga un droša mazoglekļa degviela lietojumiem, kuriem nav citu alternatīvu, vienlaikus saglabājot energoapgādes pieejamību, pieņemamas cenas un piegādes drošību, attīstot aprites, augstas energoefektivitātes, integrētu, savstarpēji savienotu, noturīgu un multimodālu energosistēmu; |
| --- | --- |

83.

| 84. | atgādina, cik svarīgi ir ņemt vērā valstu energosistēmu un problēmu daudzveidību; uzsver, ka ir nepieciešama taisnīga pārkārtošanās, un atkārto zaļajā jaunajā kursā pausto solījumu, ka neviens netiks atstāts novārtā; pauž bažas par to, ka aptuveni 50 miljoni mājsaimniecību Savienībā joprojām dzīvo enerģētiskās nabadzības apstākļos, un uzskata, ka ES būtu jāpastiprina centieni, lai to novērstu un mazinātu; uzsver, cik svarīga ir vērienīgāku klimata mērķu sociālā dimensija; uzsver, ka ēku renovācijai ir izšķiroša nozīme ēku enerģijas patēriņa samazināšanā, emisiju samazināšanā un enerģijas rēķinu samazināšanā; uzsver, ka visas enerģētikas rīcībpolitikas būtu jāīsteno, ievērojot godīgas un taisnīgas pārkārtošanās principu un cieši sadarbojoties ar pilsonisko sabiedrību un sociālajiem partneriem; tādēļ uzskata, ka publiskā politika un spēcīgākas sociālās partnerības, kā arī pilsoniskās sabiedrības iesaiste vietējā, valsts un ES līmenī ir būtisks nosacījums, lai taisnīgi, iekļaujoši un sociāli ilgtspējīgi panāktu visu sabiedrības sektoru klimatneitralitāti; |
| --- | --- |

84.

| 85. | atzinīgi vērtē Eiropas Ūdeņraža stratēģijas pieņemšanu, kurā prasīts līdz 2024. gadam Savienībā uzstādīt vismaz 6 GW atjaunīgā ūdeņraža ražošanas elektrolīzerus un līdz 2030. gadam — 40 GW atjaunīgā ūdeņraža ražošanas elektrolīzerus; šajā ziņā aicina Savienību un dalībvalstis veicināt ūdeņraža integrāciju nozarēs, kurās ir sarežģīti panākt oglekļa emisiju samazinājumu; |
| --- | --- |

85.

| 86. | atzinīgi vērtē ES Atkrastes atjaunīgās enerģijas stratēģiju un tās mērķi līdz 2030. gadam sasniegt vismaz 60 GW un līdz 2050. gadam — 340 GW, ko Parlaments lūdza palielināt līdz 450 GW jaudas (29), kā arī Saules enerģijas stratēģiju, kuras mērķis ir līdz 2025. gadam uzstādīt 320 GW un līdz 2030. gadam — 600 GW saules fotoelementus; uzsver, ka jānodrošina, lai stratēģijas īstenošana dotu labumu visai Savienībai, tostarp dalībvalstīm, kurām ir tikai sauszemes robežas; uzsver, ka Eiropas uzņēmumi ieņem vienu no vadošajām vietām pasaulē un nozares iniciatori atkrastes atjaunīgo energoresursu jomā un ka nozarei ir neizmantots potenciāls turpmākai (gan tiešai, gan netiešai) darbvietu radīšanai, izaugsmei un eksportam; prasa, lai Eiropas vadošā loma atjaunīgo energoresursu nozarē un tās piegādes ķēdēs kļūtu par no ES rūpniecības politikas daļu; ar gandarījumu pieņem zināšanai kopīgo deklarāciju, ko 2022. gada maijā Ziemeļjūras samitā Esbjergā (Dānija) parakstīja Beļģija, Dānija, Vācija un Nīderlande un kas padarīs Ziemeļjūru par zaļo spēkstaciju Eiropai; |
| --- | --- |

86.

| 87. | pauž pārliecību, ka ir jārada apstākļi, lai patērētāji iegūtu vairāk zināšanu un viņiem būtu vairāk stimulu izvēlēties ilgtspējīgākus enerģijas veidus un būt aktīvākiem; aicina Komisiju novērtēt tīkla jaudu, kas vajadzīga atjaunīgo energoresursu un elektriskās siltumapgādes risinājumu integrēšanai, un apzināt atlikušos šķēršļus, lai veicinātu atjaunīgo energoresursu pašpatēriņa un atjaunīgās enerģijas kopienu attīstību, jo īpaši mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem vai neaizsargātām mājsaimniecībām; |
| --- | --- |

87.

| 88. | mudina turpināt Enerģijas nodokļu direktīvas pārskatīšanu, lai saskaņotu nodokļu politiku ar enerģētikas un klimata mērķrādītājiem 2030. un 2050. gadam, vienlaikus novērtējot tās ietekmi, cita starpā uz patērētājiem, enerģētisko nabadzību un transporta nabadzību; |
| --- | --- |

88.

| 89. | uzsver — lai gan Eiropa tiecas sasniegt savus vērienīgos mērķus, lai, vēlākais, līdz 2050. gadam pasaulē sasniegtu emisiju nulles līmeni, būs vajadzīga koordinēta rīcība pasaules mērogā; uzsver, ka jaunattīstības valstīm būs nepieciešama starptautiskā palīdzība, lai tās varētu īstenot zaļo pārkārtošanos; uzsver, ka ir svarīgi uzlabot ciešu pārrobežu sadarbību un paraugprakses apmaiņu ar starptautiskajiem partneriem politikas veidošanas un zinātnes jomās, tostarp tehnoloģiju nodošanas jomā, lai veicinātu energoefektivitāti un ieguldījumus ilgtspējīgās energotehnoloģijās un infrastruktūrā; norāda, ka Komisija nesen ir pieņēmusi paziņojumu par ES ārējo enerģētisko sadarbību, kurā cita starpā ir pausta apņēmība sadarboties ar trešām valstīm visā pasaulē un “mudināt partnervalstis ne tikai palielināt savus centienus klimata jomā un noteikt ceļus uz klimatneitralitāti, bet arī izveidot abpusēji izdevīgas ilgtermiņa attiecības, jo īpaši enerģētikas nozarē”; |
| --- | --- |

89.

| 90. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu 2022. gadā pieņemt rīcības plānu enerģētikas nozares digitalizācijai, lai ES izvirzītos par tehnoloģisko līderi un lai nodrošinātu integrētāku enerģētikas sistēmu ar viediem risinājumiem konkrētās nozarēs un uzlabotu finansējumu 2021.–2027. gadam; atgādina, cik svarīgi ir novērst kiberdrošības riskus enerģētikas nozarē, lai nodrošinātu energosistēmu noturību; |
| --- | --- |

90.

Pētniecība, inovācija, digitālās tehnoloģijas un kosmosa politika

| 91. | atzinīgi vērtē programmas “Apvārsnis Eiropa” nozīmi un tās devumu klimatneitralitātes nodrošināšanā; uzskata, ka partnerības pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa”, tostarp kopuzņēmumi, veicinās sadarbību starp publisko un privāto sektoru ar mērķi palīdzēt īstenot zaļo pārkārtošanos, vienlaikus nodrošinot inovāciju ilgtspēju, piekļūstamību un pieejamību cenas ziņā; uzsver, ka ir svarīgi uzlabot MVU piekļuvi pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” uzaicinājumiem un dalību tajos, kā arī uzlabot saziņu ar iedzīvotājiem un viņu iesaistīšanu saistībā ar Eiropas pētniecības un izstrādes projektu un jauno tehnoloģiju, tostarp “bākas projektu”, rezultātiem, lai palielinātu sabiedrības informētību un padarītu Savienības lomu redzamāku tās iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

91.

| 92. | atzinīgi vērtē Copernicus programmas un jaunā ES Zemes novērošanas zināšanu centra nozīmi zemes, atmosfēras un jūras vides monitoringa dienesta darbā; uzsver satelītnovērošanas spēju nozīmi klimata pārmaiņu uzraudzības, modelēšanas, prognozēšanas un atbalsta politikas veidošanā; |
| --- | --- |

92.

| 93. | uzsver, ka ir jāpiesaista vairāk gan valsts, gan privātie ieguldījumi jaunu ilgtspējīgu tehnoloģiju pētniecībā, inovācijā un ieviešanā, tostarp darbietilpīgās nozarēs, lai izveidotu jaunus infrastruktūras tīklus un projektus, kas sekmē Eiropas zaļā kursa un Parīzes nolīguma mērķu sasniegšanu; uzsver, ka turpmākajā pētniecībā un tehnoloģijās būtu jāņem vērā ilgtspēja un apritīgums; vienlaikus uzsver fundamentālo pētījumu, kā arī pētniecības un inovācijas sadarbīgo un starpdisciplināro pieeju nozīmi klimata problēmu risināšanā; turklāt norāda, ka ir jāatbalsta sociālā inovācija, kas ir svarīga, lai nodrošinātu sabiedrības neapmierinātās vajadzības un problēmas, vienlaikus dodot cilvēkiem iespēju īstenot zaļo pārkārtošanos; |
| --- | --- |

93.

| 94. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt saskaņotību un konsekvenci, piedāvājot inovatīvu tehnoloģiju veicināšanas stimulus, lai sasniegtu 2030. un 2050. gada mērķus, pievēršoties jau nobriedušu tehnoloģiju ieviešanai, kā arī ieguldījumiem jaunās tehnoloģijās, kas jāizstrādā, lai vēlākais līdz 2050. gadam sasniegtu Savienības klimatneitralitātes mērķi; |
| --- | --- |

94.

| 95. | uzsver, ka ir vajadzīga divējādā pārkārtošanās, kurā digitālā pārkārtošanās ir cieši saistīta ar zaļo pārkārtošanos; uzsver, ka digitālajām tehnoloģijām var būt būtiska nozīme, Savienības zaļās pārkārtošanās procesā; atgādina, ka Savienības atveseļošanai ir jāizveido stabils tiesiskais regulējums, kas sekmē progresu, ieskaitot tirgus virzītu progresu, pētniecībā, inovācijā un ilgtspējīgu tehnoloģiju izstrādē, un jāizveido arī atbilstīgi nosacījumi to finansēšanai; |
| --- | --- |

95.

| 96. | uzsver, ka digitalizācija ir viens no galvenajiem faktoriem, kas veicina energosistēmu integrāciju, jo tā var nodrošināt dinamiskas un savstarpēji saistītas energonesēju plūsmas, ļaut savstarpēji savienot daudzveidīgākus tirgus un sniegt vajadzīgos datus, lai saskaņotu piedāvājumu un pieprasījumu; uzsver, ka digitālajām tehnoloģijām piemīt potenciāls palielināt energoefektivitāti un tādējādi samazināt kopējās SEG emisijas; uzsver, ka attiecībā uz piekļuvi enerģētikas datiem un to nosūtīšanu jānodrošina drošs tiesiskais regulējums ar nediskriminējošām un pārredzamām procedūrām; atgādina par Komisijas aplēsēm, ka IKT ietekme uz vidi veido 5–9 % no pasaules elektroenerģijas patēriņa un vairāk nekā 2 % no pasaules SEG emisijām; uzsver, ka saskaņā ar Komisijas Kopīgā pētniecības centra 2018. gada pētījumu par mākslīgo intelektu datu centri un datu pārraide varētu veidot 3–4 % no Savienības kopējā elektroenerģijas patēriņa; uzsver, ka Komisija paredz datu centru pakalpojumu patēriņa pieaugumu par 28 % no 2018. līdz 2030. gadam; uzsver, ka 47 % digitālo oglekļa emisiju rada patērētāju iekārtas, piemēram, datori, viedtālruņi, planšetdatori un citi savienotie objekti; tādēļ aicina veikt pasākumus, lai samazinātu IKT nozares oglekļa pēdu, tīkla, datu centra un patērētāju ierīču līmenī nodrošinot energoefektivitāti un resursefektivitāti, un atkārtoti uzsver mērķi ne vēlāk kā 2030. gadā padarīt datu centrus par klimatneitrāliem un energoefektīviem, kā norādīts digitālajā stratēģijā; |
| --- | --- |

96.

| 97. | atgādina, cik svarīgs ir pētniecības un inovācijas ieguldījums Parīzes nolīgumā noteikto mērķu un Eiropas zaļā kursa mērķu sasniegšanā; aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt pētniecību un inovāciju un vispārēji palielināt ES un valstu budžetus, kas paredzēti pētniecībai un inovācijai ilgtspējīgu un drošu energotehnoloģiju un inovācijas jomā; aicina Komisiju apsvērt iespēju turpināt atbalstīt tehnoloģijas un inovatīvus risinājumus, kas veicinās klimatnoturīgu un integrētu enerģētikas sistēmu, tostarp jomās, kurās Eiropai ir vadošā loma pasaulē un vietējās vērtību ķēdes; uzskata, ka ir būtiski, lai Eiropā būtu nozīmīgi atjaunojamo energoresursu enerģijas vērtību ķēžu segmenti, lai sasniegtu klimata mērķus un dotu eiropiešiem nozīmīgas ekonomiskās priekšrocības, un aicina pieņemt pienācīgus pasākumus, lai atbalstītu Eiropā balstīta satura nozīmi atjaunīgo energoresursu piegādes ķēdē un tiesību aktos; |
| --- | --- |

97.

Klimata pārmaiņas un attīstība

| 98. | atkārtoti apstiprina ES apņemšanos īstenot attīstības politikas saskaņotību, jo īpaši rūpniecības, lauksaimniecības, zivsaimniecības, tirdzniecības un ieguldījumu politikā; uzstāj uz saskaņotu pieeju Parīzes nolīguma un Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam īstenošanai gan iekšpolitikā, gan ārpolitikā; |
| --- | --- |

98.

| 99. | aicina Komisiju, dalībvalstis un citas G7 valstis izstrādāt un pieņemt taisnīgas enerģētikas pārkārtošanas partnerības ar jaunattīstības valstīm un veikt jaunus un papildu ieguldījumus, lai nodrošinātu taisnīgu pārkārtošanos uz fosilā kurināmā pakāpenisku izbeigšanu jaunattīstības valstīs; uzskata, ka šīm partnerībām galvenokārt jābalstās uz finanšu instrumentiem, kas nerada parādus; |
| --- | --- |

99.

| 100. | uzsver, cik svarīga ir cilvēktiesību pieeja klimatrīcības jomā, lai nodrošinātu, ka visos pasākumos tiek ievērotas un atbalstītas visu cilvēku cilvēktiesības; mudina UNFCCC Puses integrēt cilvēktiesību dimensiju savos NND, pielāgošanās paziņojumā un NPP; |
| --- | --- |

100.

| 101. | aicina īstenot attīstības un klimata politiku, lai risinātu nevienlīdzības problēmu, iepriekšējo parādu radītās problēmas un nabadzības problēmu, ko saasina klimata pārmaiņu negatīvā ietekme; |
| --- | --- |

101.

Eiropas Parlamenta loma

| 102. | uzskata — tā kā starptautisku nolīgumu noslēgšanai ir vajadzīga Parlamenta piekrišana un tā kā Parlamentam kā vienam no likumdevējiem ir liela loma Parīzes nolīguma īstenošanā ES teritorijā, Parlaments ir jāiekļauj ES delegācijas sastāvā; tādēļ sagaida, ka Parlamentam atļaus piedalīties COP 27 ES koordinācijas sanāksmē Šarm eš Šeihā un jau no sarunu sākuma garantēs piekļuvi visiem sagatavošanas dokumentiem; |
| --- | --- |

102.

o

o o

| 103. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī UNFCCC sekretariātam ar pieprasījumu to izsūtīt visām trešo valstu līgumslēdzējām Pusēm. |
| --- | --- |

103.

---

(1)  OV C 184, 5.5.2022., 118. lpp.

(2)  OV C 232, 16.6.2021., 28. lpp.

(3)  OV C 445, 29.10.2021., 156. lpp.

(4)  OV L 114, 12.4.2022., 22. lpp.

(5)  OV C 385, 22.9.2021., 167. lpp.

(6)  OV L 243, 9.7.2021., 1. lpp.

(7)  OV C 270, 7.7.2021., 2. lpp.

(8)  OV C 385, 22.9.2021., 10. lpp.

(9)  OV C 506, 15.12.2021., 38. lpp.

(10)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0263.

(11)  OV C 67, 8.2.2022., 25. lpp.

(12)  IPCC klimatadaptācijas ziņojums, 2022. gads.

(13)  ANO Katastrofu riska mazināšanas birojs, “Katastrofu radītās cilvēkresursu izmaksas: pārskats par pēdējiem 20 gadiem laikposmā no 2000. līdz 2019. gadam”, https://www.undrr.org/media/48008/download

(14)  https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/climate-change-and-health#:~:text=Climate%20change%20affects%20the%20social,malaria%2C%20diarrhoea%20and%20heat%20stress

(15)  Starptautiskā Rekonstrukcijas un attīstības banka, Pasaules Banka, “Groundswell, Acting on Internal Climate Migration” II daļa, 2021, https://openknowledge.worldbank.org/handle/10986/36248.

(16)  Eiropas Vides rīcībpolitikas institūts (IEEP) un Oxfam, “Carbon Inequality in 2030”, 2021. gada novembris, pieejams tīmekļa vietnē: https://oxfamilibrary.openrepository.com/bitstream/handle/10546/621305/bn-carbon-inequality-2030-051121-en.pdf.

(17)  Global Witness, “Last Line of Defence, The industries causing the climate crisis and attacks against land and environmental defenders”, 2021. gada septembris, pieejams tīmekļa vietnē: https://www.globalwitness.org/en/campaigns/environmental-activists/last-line-defence/.

(18)  Mediterranean experts on climate and environmental change, “Risks associated to climate and environmental changes in the Mediterranean region”, 2019, https://ufmsecretariat.org/wp-content/uploads/2019/10/MedECC-Booklet_EN_WEB.pdf.

(19)  WWF Mediterranean Marine Initiative, “The Climate Change Effect in the Mediterranean — Six stories from an Overheating Sea”, Roma, Itālija, 2021.

(20)  https://www.klimazaloba.cz/wp-content/uploads/2021/04/Klimaticka%CC%81-z%CC%8Caloba.pdf

(21)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0248.

(22)  UNEP 2021. gada globālais metāna novērtējums.

(23)  https://www.who.int/health-topics/one-health#tab=tab_1

(24)  Transports un vide, “Private jets: can the super rich supercharge zero-emission aviation?”, 2021. gada aprīlis.

(25)  Turpat..

(26)  Rezolūcija (2021. gada 21. janvāris) par ES stratēģiju dzimumu līdztiesības jomā (OV C 456, 10.11.2021., 208. lpp.).

(27)  IEA, “Market analysis and forecast from 2019 to 2024”, https://www.iea.org/reports/renewables-2019/power.

(28)  Atgādina, ka tiek lēsts, ka rūpniecības enerģijas galapatēriņa samazināšanas ekonomiskais potenciāls līdz 2030. gadam (salīdzinot ar scenāriju, kurā nekas netiek mainīts) ir 23,5 %;

(29)  2022. gada 16. februāra rezolūcija par Eiropas Atkrastes atjaunīgās enerģijas stratēģiju (OV C 342, 6.9.2022., 66. lpp.).

---

| 28.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 149/52 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 149/52

---

P9_TA(2022)0374

Solidaritāte ar Ukrainu kultūras jautājumos un kopīgas ārkārtas reakcijas mehānisms, ar kuru nodrošina kultūras atdzimšanu Eiropā

Eiropas Parlamenta 2022. gada 20. oktobra rezolūcija par solidaritāti ar Ukrainu kultūras jautājumos un kopīgas ārkārtas reakcijas mehānismu, ar kuru nodrošina kultūras atdzimšanu Eiropā (2022/2759(RSP))

(2023/C 149/06)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 167. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 167. pantu,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, it īpaši tā preambulu, 5. pantu un Protokolu Nr. 2 par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, it īpaši tā preambulu, 5. pantu un Protokolu Nr. 2 par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas preambulu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas preambulu,

| — | ņemot vērā 2022. gada 1. marta rezolūciju par Krievijas agresiju pret Ukrainu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 1. marta rezolūciju par Krievijas agresiju pret Ukrainu (1),

| — | ņemot vērā 2022. gada 8. jūnija ieteikumu Padomei un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par ES ārpolitiku un drošības un aizsardzības politiku pēc Krievijas agresijas kara pret Ukrainu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 8. jūnija ieteikumu Padomei un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par ES ārpolitiku un drošības un aizsardzības politiku pēc Krievijas agresijas kara pret Ukrainu (2),

| — | ņemot vērā Parlamenta vadošo politiķu 2022. gada 16. un 24. februāra paziņojumus par Ukrainu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta vadošo politiķu 2022. gada 16. un 24. februāra paziņojumus par Ukrainu,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2020. gada 17. septembra rezolūciju par Eiropas kultūras atveseļošanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2020. gada 17. septembra rezolūciju par Eiropas kultūras atveseļošanu (3),

| — | ņemot vērā 2021. gada 20. oktobra rezolūciju par mākslinieku situāciju un kultūras nozares atveseļošanu ES (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 20. oktobra rezolūciju par mākslinieku situāciju un kultūras nozares atveseļošanu ES (4),

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 18. maija secinājumus par kultūras un radošo nozaru atveseļošanu, noturību un ilgtspēju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 18. maija secinājumus par kultūras un radošo nozaru atveseļošanu, noturību un ilgtspēju,

| — | ņemot vērā jautājumu Komisijai par solidaritāti ar Ukrainu kultūras jautājumos un kopīgas ārkārtas reakcijas mehānismu, ar kuru nodrošina kultūras atdzimšanu Eiropā (O-000030/2022 – B9-0026/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumu Komisijai par solidaritāti ar Ukrainu kultūras jautājumos un kopīgas ārkārtas reakcijas mehānismu, ar kuru nodrošina kultūras atdzimšanu Eiropā (O-000030/2022 – B9-0026/2022),

| — | ņemot vērā Reglamenta 136. panta 5. punktu un 132. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 136. panta 5. punktu un 132. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| A. | tā kā Krievijas karš pret Ukrainu ir mēģinājums izskaust suverēnas nācijas identitāti un kultūru, cita starpā veicot stratēģisku un mērķtiecīgu kultūras mantojuma objektu iznīcināšanu (5), ir kara noziegums saskaņā ar 1954. gada Hāgas konvenciju (6), kuru parakstījušas abas valstis; |
| --- | --- |

A.

tā kā Krievijas karš pret Ukrainu ir mēģinājums izskaust suverēnas nācijas identitāti un kultūru, cita starpā veicot stratēģisku un mērķtiecīgu kultūras mantojuma objektu iznīcināšanu (5), ir kara noziegums saskaņā ar 1954. gada Hāgas konvenciju (6), kuru parakstījušas abas valstis;

| B. | tā kā uzbrukums Ukrainai ir arī uzbrukums mūsu kopīgajai Eiropas identitātei, mūsu vērtībām un dzīvesveidam, ko raksturo atvērta sabiedrība, kuras pamatā ir demokrātija, cilvēktiesību ievērošana, cieņa, tiesiskums un kultūras daudzveidība; tā kā ārkārtīgi postošās sekas ir jūtamas miljoniem cilvēku visā pasaulē kā cilvēku bojāeja, pārtikas trūkums, globālās energoapgādes samazināšanās un inflācijas un migrācijas plūsmu palielināšanās; tā kā Krievija šīs iecerētās sekas izmanto kā politiskus un stratēģiskus draudus; |
| --- | --- |

B.

tā kā uzbrukums Ukrainai ir arī uzbrukums mūsu kopīgajai Eiropas identitātei, mūsu vērtībām un dzīvesveidam, ko raksturo atvērta sabiedrība, kuras pamatā ir demokrātija, cilvēktiesību ievērošana, cieņa, tiesiskums un kultūras daudzveidība; tā kā ārkārtīgi postošās sekas ir jūtamas miljoniem cilvēku visā pasaulē kā cilvēku bojāeja, pārtikas trūkums, globālās energoapgādes samazināšanās un inflācijas un migrācijas plūsmu palielināšanās; tā kā Krievija šīs iecerētās sekas izmanto kā politiskus un stratēģiskus draudus;

| C. | tā kā Krievijas iebrukums Ukrainā apdraud arī māksliniekus un kultūras darbiniekus, žurnālistus un akadēmisko aprindu pārstāvjus, jo izplata baiļu un neticības gaisotni un tādējādi kaitē mākslas brīvībai, kvalitatīvām ziņām, mediju neatkarībai un piekļuvei informācijai, akadēmiskajai brīvībai un vārda brīvībai plašākā nozīmē; |
| --- | --- |

C.

tā kā Krievijas iebrukums Ukrainā apdraud arī māksliniekus un kultūras darbiniekus, žurnālistus un akadēmisko aprindu pārstāvjus, jo izplata baiļu un neticības gaisotni un tādējādi kaitē mākslas brīvībai, kvalitatīvām ziņām, mediju neatkarībai un piekļuvei informācijai, akadēmiskajai brīvībai un vārda brīvībai plašākā nozīmē;

| D. | tā kā kultūras mantojuma nelikumīga iznīcināšana un kultūras priekšmetu un artefaktu izlaupīšana un kontrabanda ir nopietns drauds visu ukraiņu un valstī dzīvojošo minoritāšu identitātei un traucēs pēckonflikta nacionālo izlīgumu; |
| --- | --- |

D.

tā kā kultūras mantojuma nelikumīga iznīcināšana un kultūras priekšmetu un artefaktu izlaupīšana un kontrabanda ir nopietns drauds visu ukraiņu un valstī dzīvojošo minoritāšu identitātei un traucēs pēckonflikta nacionālo izlīgumu;

| E. | tā kā Covid-19 pandēmijas plašās sekas būtiski ietekmēja visus mūsu dzīves un darbības vides aspektus, jo īpaši visu kultūras ekosistēmu, kurā jau tāpat vērojamas nestabilas organizatoriskās un finanšu struktūras un bieži vien nestabili darba apstākļi, kā arī mākslinieciskās izpausmes brīvības apdraudējumi; tā kā kultūras un radošās nozares un industrijas (KRNI) joprojām nav pilnībā atguvušās no Covid-19 krīzes; |
| --- | --- |

E.

tā kā Covid-19 pandēmijas plašās sekas būtiski ietekmēja visus mūsu dzīves un darbības vides aspektus, jo īpaši visu kultūras ekosistēmu, kurā jau tāpat vērojamas nestabilas organizatoriskās un finanšu struktūras un bieži vien nestabili darba apstākļi, kā arī mākslinieciskās izpausmes brīvības apdraudējumi; tā kā kultūras un radošās nozares un industrijas (KRNI) joprojām nav pilnībā atguvušās no Covid-19 krīzes;

| F. | tā kā šīs lielās krīzes ir ne tikai apdraudējušas Savienības stratēģisko autonomiju, bet arī atklājušas tās lielo potenciālu veidot spēcīgu piederības sajūtu Eiropai, kopīgi reaģēt uz neatliekamām vajadzībām un konsolidēt atbalstu Eiropas integrācijai; |
| --- | --- |

F.

tā kā šīs lielās krīzes ir ne tikai apdraudējušas Savienības stratēģisko autonomiju, bet arī atklājušas tās lielo potenciālu veidot spēcīgu piederības sajūtu Eiropai, kopīgi reaģēt uz neatliekamām vajadzībām un konsolidēt atbalstu Eiropas integrācijai;

| G. | tā kā kultūra joprojām ir svarīgs iedzīvotāju savstarpējās sapratnes un miera uzturēšanas faktors, |
| --- | --- |

G.

tā kā kultūra joprojām ir svarīgs iedzīvotāju savstarpējās sapratnes un miera uzturēšanas faktors,

Atbalsta Ukrainas kultūras ekosistēmai un solidaritātes stiprināšana

| 1. | atzinīgi vērtē ES un tās dalībvalstu vispārējo stingro atbalstu Ukrainas KRNI un to, ka Komisija, valdības, nevalstiskās organizācijas (NVO) un pilsoniskā sabiedrība spēja ātri piesaistīt finanšu instrumentus, lai atbalstītu māksliniekus un kultūras jomas profesionāļus, kuri bēg no kara, to valstu kultūras organizācijas, kuras uzņem Ukrainas bēgļus, kā arī kultūras mantojuma aizsardzību; jo īpaši atzinīgi vērtē tādas ātras reaģēšanas iniciatīvas kā Solidaritātes kultūras fonds Ukrainai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž patiesu solidaritāti ar izpildītājiem, māksliniekiem, radītājiem, autoriem, izdevējiem, to uzņēmumiem un visiem pārējiem kultūras darbiniekiem un darbu radītājiem, tostarp kultūras amatieriem, jo mākslai un kultūrai būs būtiska nozīme Ukrainas atveseļošanā un atjaunošanā; īpaši atzinīgi vērtē to Ukrainas mākslinieku un autoru rīcību, kuri ar savu mākslu ir pauduši pretestību Krievijas iebrukumam; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Komisiju un dalībvalstis iekļaut kultūras un kultūras mantojuma nozaru ārkārtas vajadzības ES humānā atbalsta Ukrainai tvērumā; pauž stingru pārliecību, ka saskaņā ar Eiropadomes 2022. gada 23. jūnija vēsturisko lēmumu piešķirt Ukrainai ES kandidātvalsts statusu ir jāpiešķir arī īpašs atbalsts no topošā Ukrainas trasta fonda, ko valstu un valdību vadītāji apstiprināja Eiropadomes 2022. gada 24. un 25. marta secinājumos; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mudina ES piedāvāt mērķtiecīgu atbalstu Ukrainas kultūras darbiniekiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, NVO, vietējiem kultūras pasākumiem, universitātēm un pilsoniskajai sabiedrībai to centienos izstrādāt un attīstīt valsts atjaunošanas un atveseļošanas ceļvedi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzskata, ka ES būtu jāsniedz atbalsts Ukrainas iestādēm, jo īpaši vietējā un reģionālā līmenī, kā arī pilsoniskajai sabiedrībai kā konstruktīvam partnerim valsts atjaunošanā un jo īpaši kultūras objektu atjaunošanā; šajā sakarībā uzsver, ka ES būtu jāmudina rekonstrukcijas procesā iesaistītās personas apsvērt iespēju piemērot visaugstākos kvalitātes standartus; atzīst, ka jaunajam Eiropas “Bauhaus” ir potenciāls veicināt pēckara atjaunošanu, iesaistot Ukrainas KRNI; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzskata, ka īpaša uzmanība jāpievērš Ukrainā esošajiem kultūras un vēsturiskajiem darbiem un valsts kultūras mantojuma aizsardzībai; apstiprina Eiropas Savienības vēlmi piedalīties mākslas darbu un kultūras mantojuma saglabāšanā, izmantojot visus juridiskos instrumentus, ko izmanto kultūras mantojuma aizsardzībai un nelikumīgas tirdzniecības vai eksporta kara laikā nepieļaušanai; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka Ukraina ir steidzami jāatbalsta centienos rūpīgi dokumentēt visus uzbrukumus kultūras mantojumam, jo īpaši tos uzbrukumus, kas ir iespējami kara noziegumi un veikti pret kultūras mantojumu, kuru aizsargā starptautiskās konvencijas; atgādina, ka papildus pieminekļu un artefaktu fiziskai aizsardzībai ES būtu jāstiprina atbalsts kultūras mantojuma digitalizācijai un digitālai dokumentēšanai; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzskata, ka nekāds finansiāls atbalsts Ukrainai kultūras jomā nedrīkst apdraudēt finansējumu, kas piešķirts Eiropas Savienības KRNI ar programmas “Radošā Eiropa” starpniecību; |
| --- | --- |

8.

Atbalsts visas ES kultūras ekosistēmas noturībai un atveseļošanai pēc krīzes

| 9. | aicina Komisiju un dalībvalstis pievērst uzmanību kultūrai visās galvenajās ES politikas jomās un prioritātēs, piemēram, klimata politikā, digitālajā pārveidē, ekonomikas atveseļošanā un starptautiskajās attiecībās; aicina Komisiju turpināt izmantot KRNI daudzdimensionālo potenciālu sabiedrības un iedzīvotāju labklājībai Eiropā un proaktīvi veicināt sabiedrisko kultūras diskursu, lai sabiedriskās domas veidošanā iesaistītu pēc iespējas vairāk cilvēku un veicinātu starptautisko sadarbību kultūras jomā; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka ir jāatbalsta un jākoordinē darbības visos pārvaldības līmeņos un ar publiskā un privātā sektora ieinteresētajām personām, tostarp pilsonisko sabiedrību un filantropiem, un šīm darbībām jāietver mērķtiecīgs atbalsts radošām, kultūras un kultūras mantojuma ekosistēmām un taisnīgu darba apstākļu nodrošināšanai tajās strādājošajiem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mudina Komisiju un dalībvalstis palielināt inovācijas spējas attiecībā uz sadarbību un publiskā un privātā sektora partnerībām, lai palielinātu noturību pret turpmākām krīzēm, kas skar KRNI; šajā sakarībā mudina Komisiju un dalībvalstis turpināt veicināt KRNI digitalizāciju un nodrošināt plašu digitālo piekļuvi mākslas un kultūras jaunradei; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Komisiju izpētīt iespēju izveidot ES ārkārtas reaģēšanas un atveseļošanas mehānismu, kurš būtu īpaši paredzēts kultūras, kultūras mantojuma un radošajām ekosistēmām un kura pamatā būtu daudzu ieinteresēto personu pieeja, vai darboties tajā kā partnerim; aicina Komisiju ierosināt šāda mehānisma juridisko un nodokļu satvaru un izveidot sarakstu, kas ietvertu stratēģiskos partnerus no visām attiecīgajām publiskā vai privātā sektora nozarēm, kā arī filantropiskas partnerības modeļus, pilnībā ievērojot papildināmības principu, ar mērķi nodrošināt resursu stratēģisku apvienošanu un tādējādi stiprināt publisko finansējumu un optimizēt atbalstu KRNI; |
| --- | --- |

12.

o

o o

| 13. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  OV C 125, 18.3.2022., 2. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0235.

(3)  OV C 385, 22.9.2021., 152. lpp.

(4)  OV C 184, 5.5.2022., 88. lpp.

(5)  Līdz 2022. gada 21. septembrimUNESCO bija konstatējis, ka laikposmā kopš 2022. gada 24. februāra ir nodarīti bojājumi 81 reliģiskam objektam, 13 muzejiem, 38 vēsturiskām ēkām, 35 ēkām, kas paredzētas kultūras pasākumiem, 17 pieminekļiem un 10 bibliotēkām. https://www.unesco.org/en/articles/damaged-cultural-sites-ukraine-verified-unesco

(6)  Sk. Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtu 8. panta 2. punkta b) apakšpunkta ix) daļu.

---

| 28.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 149/55 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 149/55

---

P9_TA(2022)0375

Situācija Burkinafaso pēc valsts apvērsuma

Eiropas Parlamenta 2022. gada 20. oktobra rezolūcija par situāciju Burkinafaso pēc valsts apvērsuma (2022/2865(RSP))

(2023/C 149/07)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, jo īpaši 2019. gada 19. decembra rezolūciju par cilvēktiesību, tostarp reliģijas brīvības, pārkāpumiem Burkinafaso (1), 2020. gada 16. septembra rezolūciju par ES un Āfrikas sadarbību drošības jomā Sāhelas reģionā, Rietumāfrikā un Āfrikas ragā (2) un 2022. gada 17. februāra rezolūciju par politisko krīzi Burkinafaso (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, jo īpaši 2019. gada 19. decembra rezolūciju par cilvēktiesību, tostarp reliģijas brīvības, pārkāpumiem Burkinafaso (1), 2020. gada 16. septembra rezolūciju par ES un Āfrikas sadarbību drošības jomā Sāhelas reģionā, Rietumāfrikā un Āfrikas ragā (2) un 2022. gada 17. februāra rezolūciju par politisko krīzi Burkinafaso (3),

| — | ņemot vērā paziņojumu, ko 2022. gada 4. oktobrī Eiropas Parlamentā, Strasbūrā, Komisijas priekšsēdētājas vietnieka / Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos vārdā sniedza starptautisko partnerību komisāre Juta Urpilainena, un tam sekojošās debates, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā paziņojumu, ko 2022. gada 4. oktobrī Eiropas Parlamentā, Strasbūrā, Komisijas priekšsēdētājas vietnieka / Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos vārdā sniedza starptautisko partnerību komisāre Juta Urpilainena, un tam sekojošās debates,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētājas vietnieka / Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2022. gada 1. un 5. oktobra paziņojumus par Burkinafaso valsts apvērsumu un situāciju valstī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētājas vietnieka / Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2022. gada 1. un 5. oktobra paziņojumus par Burkinafaso valsts apvērsumu un situāciju valstī,

| — | ņemot vērā Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienas (ECOWAS) 2022. gada 30. septembra, 1. oktobra un 2. oktobra paziņojumus par stāvokli Burkinafaso un ECOWAS2022. gada 4. oktobrī notikušo Burkinafaso apmeklējumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienas (ECOWAS) 2022. gada 30. septembra, 1. oktobra un 2. oktobra paziņojumus par stāvokli Burkinafaso un ECOWAS2022. gada 4. oktobrī notikušo Burkinafaso apmeklējumu,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības Komisijas priekšsēdētāja 2022. gada 30. septembra paziņojumu, kurā nosodīta otrā varas pārņemšana ar spēku Burkinafaso, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības Komisijas priekšsēdētāja 2022. gada 30. septembra paziņojumu, kurā nosodīta otrā varas pārņemšana ar spēku Burkinafaso,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra runaspersonas 2022. gada 1. oktobra paziņojumu par situāciju Burkinafaso, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra runaspersonas 2022. gada 1. oktobra paziņojumu par situāciju Burkinafaso,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2022. gada 7. oktobra paziņojumu par stāvokli Burkinafaso, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2022. gada 7. oktobra paziņojumu par stāvokli Burkinafaso,

| — | ņemot vērā ECOWAS protokolu par demokrātiju un labu pārvaldību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ECOWAS protokolu par demokrātiju un labu pārvaldību,

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2020. gada 9. marta kopīgo paziņojumu “Ceļā uz visaptverošu stratēģiju ar Āfriku” (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2020. gada 9. marta kopīgo paziņojumu “Ceļā uz visaptverošu stratēģiju ar Āfriku” (JOIN(2020)0004),

| — | ņemot vērā Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas (ĀKK) un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 2021. gada 11. marta rezolūciju par demokrātiju un konstitūciju ievērošanu ES un ĀKK valstīs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas (ĀKK) un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 2021. gada 11. marta rezolūciju par demokrātiju un konstitūciju ievērošanu ES un ĀKK valstīs,

| — | ņemot vērā ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM) un jo īpaši 16. mērķi par taisnīgas, miermīlīgas un iekļaujošas sabiedrības veicināšanu ilgtspējīgai attīstībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM) un jo īpaši 16. mērķi par taisnīgas, miermīlīgas un iekļaujošas sabiedrības veicināšanu ilgtspējīgai attīstībai,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām,

| — | ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu,

| — | ņemot vērā Burkinafaso Republikas konstitūciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Burkinafaso Republikas konstitūciju,

| — | ņemot vērā 2000. gada 23. jūnijā Kotonū noslēgto Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (4) (Kotonū nolīgums), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2000. gada 23. jūnijā Kotonū noslēgto Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (4) (Kotonū nolīgums),

| — | ņemot vērā Āfrikas Demokrātijas, vēlēšanu un pārvaldības hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Demokrātijas, vēlēšanu un pārvaldības hartu,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības Konvenciju par iekšzemē pārvietotu personu aizsardzību un palīdzību šādām personām Āfrikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības Konvenciju par iekšzemē pārvietotu personu aizsardzību un palīdzību šādām personām Āfrikā,

| — | ņemot vērā 1979. gada Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1979. gada Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu,

| — | ņemot vērā 1951. gada ANO Bēgļu konvenciju un tai pievienoto 1967. gada protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1951. gada ANO Bēgļu konvenciju un tai pievienoto 1967. gada protokolu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā 2022. gada 30. septembrī Burkinafaso militāro spēku locekļi kapteiņa Ibrahim Traoré vadībā veica valsts apvērsumu, gāžot prezidentu pulkvežleitnantu Paul-Henri Sandaogo Damiba; tā kā bijušais prezidents Paul-Henri Sandaogo Damiba2022. gada 24. janvārī sagrāba varu valsts apvērsumā, ar kuru tika gāzts prezidents Roch Kaboré, kurš bija demokrātiski ievēlēts 2020. gada novembrī; tā kā pašreizējais prezidents Ibrahim Traoré, tāpat kā bijušais prezidents Paul-Henri Sandaogo Damiba, attaisnoja valsts apvērsumu, atsaucoties uz iestāžu nespēju ierobežot drošības situācijas pasliktināšanos; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2022. gada 30. septembrī Burkinafaso militāro spēku locekļi kapteiņa Ibrahim Traoré vadībā veica valsts apvērsumu, gāžot prezidentu pulkvežleitnantu Paul-Henri Sandaogo Damiba; tā kā bijušais prezidents Paul-Henri Sandaogo Damiba2022. gada 24. janvārī sagrāba varu valsts apvērsumā, ar kuru tika gāzts prezidents Roch Kaboré, kurš bija demokrātiski ievēlēts 2020. gada novembrī; tā kā pašreizējais prezidents Ibrahim Traoré, tāpat kā bijušais prezidents Paul-Henri Sandaogo Damiba, attaisnoja valsts apvērsumu, atsaucoties uz iestāžu nespēju ierobežot drošības situācijas pasliktināšanos;

| B. | tā kā pēc 2022. gada janvārī notikušā apvērsuma militārie spēki ECOWAS īstenotās mediācijas satvarā vienojās par pārejas periodu līdz 2024. gada jūlijam, kad jārīko demokrātiskas vēlēšanas; tā kā ES stingri atbalstīja ECOWAS mediācijas centienus un pielika ievērojamas pūles, lai veicinātu sadarbību, arī aizsardzības un drošības jomā; tā kā ECOWAS ir nosodījusi 2022. gada septembrī notikušo Burkinafaso valsts apvērsumu un uzskata, ka tas ir nevietā, ņemot vērā progresu, kas panākts centienos nodrošināt pienācīgu konstitucionālās kārtības atjaunošanu līdz 2024. gada 1. jūlijam; tā kā arī Āfrikas Savienība, ES un ANO ir nosodījušas 2022. gada septembra apvērsumu; |
| --- | --- |

B.

tā kā pēc 2022. gada janvārī notikušā apvērsuma militārie spēki ECOWAS īstenotās mediācijas satvarā vienojās par pārejas periodu līdz 2024. gada jūlijam, kad jārīko demokrātiskas vēlēšanas; tā kā ES stingri atbalstīja ECOWAS mediācijas centienus un pielika ievērojamas pūles, lai veicinātu sadarbību, arī aizsardzības un drošības jomā; tā kā ECOWAS ir nosodījusi 2022. gada septembrī notikušo Burkinafaso valsts apvērsumu un uzskata, ka tas ir nevietā, ņemot vērā progresu, kas panākts centienos nodrošināt pienācīgu konstitucionālās kārtības atjaunošanu līdz 2024. gada 1. jūlijam; tā kā arī Āfrikas Savienība, ES un ANO ir nosodījušas 2022. gada septembra apvērsumu;

| C. | tā kā saskaņā ar dezinformācijas kampaņu bijušais prezidents Paul-Henri Sandaogo Damiba bija guvis patvērumu Francijas aizsardzībā, ko nekavējoties un stingri noliedza gan Francijas iestādes, gan pats bijušais prezidents Paul-Henri Sandaogo Damiba un pašreizējais prezidents Ibrahim Traoré; tā kā pēc valsts apvērsuma izcēlās demonstrācijas, kuru dalībnieki vērsās pret Franciju un atbalstīja lielāku militāro sadarbību ar Krieviju; tā kā Vagadugu tika izdemolēta Francijas vēstniecība un konsulāts kopā ar Francijas institūta birojiem Vagadugu un Bobodjulaso; tā kā valstī ir notikuši vairāki citi uzbrukumi Eiropas iestādēm un simboliem; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar dezinformācijas kampaņu bijušais prezidents Paul-Henri Sandaogo Damiba bija guvis patvērumu Francijas aizsardzībā, ko nekavējoties un stingri noliedza gan Francijas iestādes, gan pats bijušais prezidents Paul-Henri Sandaogo Damiba un pašreizējais prezidents Ibrahim Traoré; tā kā pēc valsts apvērsuma izcēlās demonstrācijas, kuru dalībnieki vērsās pret Franciju un atbalstīja lielāku militāro sadarbību ar Krieviju; tā kā Vagadugu tika izdemolēta Francijas vēstniecība un konsulāts kopā ar Francijas institūta birojiem Vagadugu un Bobodjulaso; tā kā valstī ir notikuši vairāki citi uzbrukumi Eiropas iestādēm un simboliem;

| D. | tā kā 2022. gada 2. oktobrī bijušais prezidents Paul-Henri Sandaogo Damiba pēc tradicionālo vadoņu veiktās mediācijas paziņoja par atkāpšanos no prezidenta amata; tā kā viņš atkāpās no amata ar septiņiem nosacījumiem, to starpā paredzot nepieciešamību ievērot vienošanos ar ECOWAS 24 mēnešu pārejas perioda laikā; tā kā pašreizējais prezidents Ibrahim Traoré piekrita visiem šiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2022. gada 2. oktobrī bijušais prezidents Paul-Henri Sandaogo Damiba pēc tradicionālo vadoņu veiktās mediācijas paziņoja par atkāpšanos no prezidenta amata; tā kā viņš atkāpās no amata ar septiņiem nosacījumiem, to starpā paredzot nepieciešamību ievērot vienošanos ar ECOWAS 24 mēnešu pārejas perioda laikā; tā kā pašreizējais prezidents Ibrahim Traoré piekrita visiem šiem nosacījumiem;

| E. | tā kā 2022. gada 4. oktobrīECOWAS nosūtīja faktu vākšanas misiju par 2022. gada septembra apvērsumu un rīkoja sarunas ar jauno vadību; tā kā pēc tikšanās ar ECOWAS delegāciju prezidents Ibrahim Traoré paziņoja par savu nodomu ievērot demokrātiskās pārejas grafiku, par ko vienojās viņa priekšgājējs un ECOWAS; tā kā prezidents Ibrahim Traoré arī apņēmās ievērot Burkinafaso starptautiskās saistības, jo īpaši attiecībā uz cilvēktiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2022. gada 4. oktobrīECOWAS nosūtīja faktu vākšanas misiju par 2022. gada septembra apvērsumu un rīkoja sarunas ar jauno vadību; tā kā pēc tikšanās ar ECOWAS delegāciju prezidents Ibrahim Traoré paziņoja par savu nodomu ievērot demokrātiskās pārejas grafiku, par ko vienojās viņa priekšgājējs un ECOWAS; tā kā prezidents Ibrahim Traoré arī apņēmās ievērot Burkinafaso starptautiskās saistības, jo īpaši attiecībā uz cilvēktiesību aizsardzību;

| F. | tā kā 2022. gada 15. oktobrī nacionālais kongress vienbalsīgi iecēla kapteini Ibrahim Traoré par prezidentu un tika pieņemta pārejas harta; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2022. gada 15. oktobrī nacionālais kongress vienbalsīgi iecēla kapteini Ibrahim Traoré par prezidentu un tika pieņemta pārejas harta;

| G. | tā kā konstitūcijas darbība pirmo reizi tika apturēta pēc 2022. gada 30. septembra, taču tā tika atjaunota ar Pamatlikumu, ko 2022. gada 5. oktobrī pieņēma Patriotiskā drošības un atjaunošanas kustība (MPSR), kas nodrošina to starptautisko nolīgumu ievērošanu, kuriem Burkinafaso ir pievienojusies, un garantē valsts nepārtrauktību līdz pārejas hartas pieņemšanai; |
| --- | --- |

G.

tā kā konstitūcijas darbība pirmo reizi tika apturēta pēc 2022. gada 30. septembra, taču tā tika atjaunota ar Pamatlikumu, ko 2022. gada 5. oktobrī pieņēma Patriotiskā drošības un atjaunošanas kustība (MPSR), kas nodrošina to starptautisko nolīgumu ievērošanu, kuriem Burkinafaso ir pievienojusies, un garantē valsts nepārtrauktību līdz pārejas hartas pieņemšanai;

| H. | tā kā prezidents Ibrahim Traoré2022. gada 7. oktobrī Vagadugu tikās ar visu diplomātisko korpusu, lai atkārtoti apliecinātu gatavību sadarboties ar visiem Burkinafaso partneriem; tā kā prezidents Ibrahim Traoré ir nācis klajā ar paziņojumiem, ka Burkinafaso uzskata ES par tikai vienu no daudziem partneriem; |
| --- | --- |

H.

tā kā prezidents Ibrahim Traoré2022. gada 7. oktobrī Vagadugu tikās ar visu diplomātisko korpusu, lai atkārtoti apliecinātu gatavību sadarboties ar visiem Burkinafaso partneriem; tā kā prezidents Ibrahim Traoré ir nācis klajā ar paziņojumiem, ka Burkinafaso uzskata ES par tikai vienu no daudziem partneriem;

| I. | tā kā Krievijas privātā militārā uzņēmuma Vāgnera grupas vadītājs Jevgēņijs Prigožins atzinīgi novērtēja septembra apvērsumu; tā kā Vāgnera grupa turpina paplašināt savu darbību Sāhelas reģionā un Rietumāfrikā un ir zināms, ka tā šajā reģionā ir izdarījusi daudzus kara noziegumus; |
| --- | --- |

I.

tā kā Krievijas privātā militārā uzņēmuma Vāgnera grupas vadītājs Jevgēņijs Prigožins atzinīgi novērtēja septembra apvērsumu; tā kā Vāgnera grupa turpina paplašināt savu darbību Sāhelas reģionā un Rietumāfrikā un ir zināms, ka tā šajā reģionā ir izdarījusi daudzus kara noziegumus;

| J. | tā kā kopš 2015. gada Burkinafaso saskaras ar pieaugošu vardarbības vilni, ko piedēvē tādu grupējumu kaujiniekiem kā “Jama'at Nusrat al-Islam wal-Muslimin” (JNIM), kura ir saistīta ar “Al-Qaeda”, un “Islāma valsti Lielsahārā” (ISGS), un šīs vardarbības rezultātā ir nogalināti tūkstošiem cilvēku; tā kā 2022. gada 26. septembrī uzbrukumā apgādes konvojam netālu no Gaskindē tika nogalināti 37 cilvēki; tā kā grupējums, kas saistīta ar “Al-Qaeda”, uzņēmās atbildību par šo uzbrukumu, kas tiek uzskatīts par vienu no nesenā apvērsuma izraisītājiem un kurā saskaņā ar kravas automobiļu vadītāju arodbiedrības datiem ir pazuduši 70 kravas automobiļu vadītāji; tā kā aptuveni 40 % Burkinafaso teritorijas pašlaik notiek vardarbība, ko veic bruņoti nemiernieku grupējumi, un šajā teritorijā trūkst pārtikas, ūdens, elektrības un pamata veselības aprūpes šādu grupējumu īstenotās blokādes dēļ; tā kā daļa iedzīvotāju un daži politiskie līderi ir apšaubījuši operācija Barkhane Sāhelas reģionā; |
| --- | --- |

J.

tā kā kopš 2015. gada Burkinafaso saskaras ar pieaugošu vardarbības vilni, ko piedēvē tādu grupējumu kaujiniekiem kā “Jama'at Nusrat al-Islam wal-Muslimin” (JNIM), kura ir saistīta ar “Al-Qaeda”, un “Islāma valsti Lielsahārā” (ISGS), un šīs vardarbības rezultātā ir nogalināti tūkstošiem cilvēku; tā kā 2022. gada 26. septembrī uzbrukumā apgādes konvojam netālu no Gaskindē tika nogalināti 37 cilvēki; tā kā grupējums, kas saistīta ar “Al-Qaeda”, uzņēmās atbildību par šo uzbrukumu, kas tiek uzskatīts par vienu no nesenā apvērsuma izraisītājiem un kurā saskaņā ar kravas automobiļu vadītāju arodbiedrības datiem ir pazuduši 70 kravas automobiļu vadītāji; tā kā aptuveni 40 % Burkinafaso teritorijas pašlaik notiek vardarbība, ko veic bruņoti nemiernieku grupējumi, un šajā teritorijā trūkst pārtikas, ūdens, elektrības un pamata veselības aprūpes šādu grupējumu īstenotās blokādes dēļ; tā kā daļa iedzīvotāju un daži politiskie līderi ir apšaubījuši operācija Barkhane Sāhelas reģionā;

| K. | tā kā valsts drošības situācijas pasliktināšanās dēļ ir pārvietoti 1,9 miljoni cilvēku, no kuriem vairāk nekā puse ir bērni; tā kā iekšzemē pārvietotās personas, jo īpaši sievietes un jaunieši, saskaras ar smagiem draudiem, tostarp seksuālu izmantošanu un darbaspēka ekspluatāciju, ar dzimumu saistītu vardarbību, piespiedu vervēšanu un cilvēku tirdzniecību; tā kā iekšzemē pārvietoto personu un bēgļu klātbūtne var radīt konfliktu ar vietējiem iedzīvotājiem par ierobežotiem dabas resursiem, ja netiks veikti atbilstoši pasākumi, lai nodrošinātu mājokli, nodarbinātību un pārtiku; |
| --- | --- |

K.

tā kā valsts drošības situācijas pasliktināšanās dēļ ir pārvietoti 1,9 miljoni cilvēku, no kuriem vairāk nekā puse ir bērni; tā kā iekšzemē pārvietotās personas, jo īpaši sievietes un jaunieši, saskaras ar smagiem draudiem, tostarp seksuālu izmantošanu un darbaspēka ekspluatāciju, ar dzimumu saistītu vardarbību, piespiedu vervēšanu un cilvēku tirdzniecību; tā kā iekšzemē pārvietoto personu un bēgļu klātbūtne var radīt konfliktu ar vietējiem iedzīvotājiem par ierobežotiem dabas resursiem, ja netiks veikti atbilstoši pasākumi, lai nodrošinātu mājokli, nodarbinātību un pārtiku;

| L. | tā kā Burkinafaso personāla apmācība tika veikta saistībā ar ES apmācības misiju Mali un ES spēju veidošanas misiju Sāhelā, taču pēc 2022. gada septembra apvērsuma tā tika pārtraukta un nav sasniegts tās galvenais mērķis; |
| --- | --- |

L.

tā kā Burkinafaso personāla apmācība tika veikta saistībā ar ES apmācības misiju Mali un ES spēju veidošanas misiju Sāhelā, taču pēc 2022. gada septembra apvērsuma tā tika pārtraukta un nav sasniegts tās galvenais mērķis;

| M. | tā kā 2022. gada oktobrī 4,9 miljoniem cilvēku Burkinafaso ir vajadzīga humānā palīdzība, tai skaitā 3,4 miljoniem cilvēku, kuri saskaras ar smagu pārtikas trūkumu; |
| --- | --- |

M.

tā kā 2022. gada oktobrī 4,9 miljoniem cilvēku Burkinafaso ir vajadzīga humānā palīdzība, tai skaitā 3,4 miljoniem cilvēku, kuri saskaras ar smagu pārtikas trūkumu;

| N. | tā kā ir augusi neapmierinātība un kritika par iepriekšējo valdību nespēju risināt milzīgās drošības, sociālās un ekonomiskās problēmas Burkinafaso, kuras izraisījuši aizvien biežākie teroristu uzbrukumi; |
| --- | --- |

N.

tā kā ir augusi neapmierinātība un kritika par iepriekšējo valdību nespēju risināt milzīgās drošības, sociālās un ekonomiskās problēmas Burkinafaso, kuras izraisījuši aizvien biežākie teroristu uzbrukumi;

| O. | tā kā laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam Burkinafaso tika piešķirts vairāk nekā 1 miljards EUR no visiem ES finansēšanas instrumentiem kopā;- tā kā saskaņā ar Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu (NDICI) ir plānots, ka ES atbalsts 2021.–2024. gada laikposmā sasniegs 384 miljonus EUR; |
| --- | --- |

O.

tā kā laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam Burkinafaso tika piešķirts vairāk nekā 1 miljards EUR no visiem ES finansēšanas instrumentiem kopā;- tā kā saskaņā ar Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu (NDICI) ir plānots, ka ES atbalsts 2021.–2024. gada laikposmā sasniegs 384 miljonus EUR;

| P. | tā kā tas, kas notiek Sāhelas reģionā, ir svarīgs gan pārējai Āfrikai, gan Eiropai un tās ietekmē; tā kā Burkinafaso ir būtiska nozīme reģionā tās stratēģiskā novietojuma dēļ — tā ir kā tilts starp Sāhelu un Rietumāfrikas piekrastes valstīm, |
| --- | --- |

P.

tā kā tas, kas notiek Sāhelas reģionā, ir svarīgs gan pārējai Āfrikai, gan Eiropai un tās ietekmē; tā kā Burkinafaso ir būtiska nozīme reģionā tās stratēģiskā novietojuma dēļ — tā ir kā tilts starp Sāhelu un Rietumāfrikas piekrastes valstīm,

| 1. | nosoda 2022. gada 30. septembra militāro apvērsumu Burkinafaso; pauž nožēlu par to, ka šī rīcība apdraud nesenos panākumus virzībā uz konstitucionālās kārtības sakārtotu atjaunošanu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina nākamo valdību pildīt savu apņemšanos ievērot valsts starptautiskās saistības, arī tās, kas attiecas uz cilvēktiesību veicināšanu un aizsardzību; mudina nākamo valdību ļaut cilvēkiem, tai skaitā visām minoritāšu grupām, īstenot viņu pilsoniskās un politiskās tiesības, cita starpā tiesības uz pulcēšanās, biedrošanās un vārda brīvību; pauž milzīgas bažas par to, ka joprojām tiek ziņots par iespējamiem cilvēktiesību pārkāpumiem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pieprasa steidzami atjaunot konstitucionālo kārtību, tostarp nekavējoties atjaunot civilo valdību; aicina nākamo valdību pildīt savu apņemšanos ievērot apstiprināto grafiku konstitucionālās kārtības ātrai atjaunošanai un iekļaujošu un pārredzamu vēlēšanu sarīkošanai līdz 2024. gada 1. jūlijam; pauž pilnīgu atbalstu ECOWAS un Āfrikas Savienībai saistībā ar to īstenotajiem mediācijas centieniem un izsaka gatavību atbalstīt šos centienus, kad vien iespējams; aicina starptautisko sabiedrību, arī ES, atbalstīt šos centienus un piedāvāt atbalstu drošas pārejas nodrošināšanai; pauž atbalstu vēlēšanu novērotājiem Burkinafaso un ES vēlēšanu novērošanas misijai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mudina nākamo valdību veicināt patiesu, godīgu, pārredzamu un iekļaujošu nacionālo dialogu, kurā aktīvi un efektīvi piedalītos visi pilsoniskās sabiedrības sektori un kura mērķis būtu ieskicēt skaidru nākotnes redzējumu par Burkinafaso demokrātiju un veicināt iekļaujošāku un saliedētāku sabiedrību; prasa lielākā mērā iekļaut sievietes un panākt viņu aktīvu līdzdalību lēmumu pieņemšanā un miera veidošanas un izlīguma centienos; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mudina nākamo valdību pilnīgā partnerībā ar starptautisko sabiedrību pārdefinēt savu reakciju drošības jomā tā, lai tiktu ievērots tiesiskums, aizsargātas cilvēktiesības un atjaunota sabiedrības uzticēšanās; šajā sakarībā uzsver, ka pašlaik veiktā valsts mēroga apspriešanās ir iespēja īstenot būtiskas drošības sektora reformas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | izsaka atbalstu un līdzjūtību Burkinafaso iedzīvotājiem, kuri ir cietuši no pārlieku daudziem vardarbīgiem uzbrukumiem, ko bieži pastrādājuši džihādistu grupējumi; uzsver, ka ES atbalsta Burkinafaso un tās iedzīvotājus un ir gatava pastiprināt savu iesaisti; uzsver, ka Burkinafaso vadībai ir jārada apstākļi, kas ļautu veidot šādu pastiprinātu partnerību; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nosoda uzbrukumus, kas valsts apvērsuma laikā un pēc tā dažādās Burkinafaso vietās tika vērsti pret Francijas vēstniecību un konsulātu, Francijas institūtu un citām Eiropas iestādēm un simboliem; mudina nākamo valdību ievērot valsts starptautiskās juridiskās saistības aizsargāt diplomātisko personālu un telpas un nodrošināt valstī dzīvojošo ārvalstnieku drošību; pauž bažas par to, ka pieaug Krievijas dezinformācijas kampaņas, kas vērstas pret ES misijām un operācijām Āfrikā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mudina visas attiecīgās personas ievērot preses un mediju brīvību un ļaut žurnālistiem un mediju organizācijām veikt savu darbu brīvi un drošos apstākļos, arī dokumentēt iekšzemē pārvietoto personu stāvokli un drošības spēku operācijas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mudina iestādes, lai tās, īstenojot savas pilnvaras, nodrošinātu cilvēktiesību aizstāvju un pilsoniskās sabiedrības organizāciju aizsardzību; aicina ES un tās dalībvalstis palielināt aizsardzību un atbalstu, ko tās sniedz cilvēktiesību aizstāvjiem Burkinafaso; nosoda seksuālas vardarbības izmantošanu un visu veidu iebiedēšanu konflikta situācijās; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mudina nākamo valdību nekavējoties, rūpīgi un objektīvi izmeklēt visus nāves gadījumus un ievainojumus, kas saistīti ar valsts apvērsumu, tostarp tos, kas notikuši laupīšanas un demonstrāciju laikā, un nodrošināt neatkarīgu un objektīvu taisnīgumu un atbildību attiecībā pret cietušajiem un izdzīvojušajiem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pauž dziļas bažas par Vāgnera grupas darbībām reģionā; stingri iesaka nākamajai valdībai neiesaistīties nekādā partnerībā ar Vāgnera grupu; pauž stingru pārliecību, ka rupjos cilvēktiesību pārkāpumos apsūdzētu privātu drošības uzņēmumu iesaistīšana būtu pretrunā mērķim panākt mieru, drošību un stabilitāti Burkinafaso; norāda uz ļoti negatīvajiem rezultātiem attiecībā uz Krievijas iesaistīšanos Mali, kur nesodāmības un neveiksmīgas militārās taktikas dēļ iedzīvotāji tagad cieš no lielāka teroristu apdraudējuma, kā arī no algotņu izdarītiem cilvēktiesību pārkāpumiem; mudina ES un Āfrikas valstis nodrošināt, ka par cilvēktiesību pārkāpumiem, kas izriet no privātu militāru un drošības uzņēmumu darbībām, tiek veikta tiesvedība, cita starpā piemērotas kriminālsankcijas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina ES un tās dalībvalstis palielināt finansiālo atbalstu un humāno palīdzību, lai risinātu Burkinafaso iedzīvotāju un jo īpaši pārvietoto personu un kaimiņvalstīs mītošo bēgļu neatliekamās vajadzības; aicina nākamo valdību atbalstīt un atvieglot humānās palīdzības organizāciju darbu Burkinafaso, nodrošinot netraucētu humānās palīdzības piekļuvi; pauž bažas par drošības apdraudējumu ietekmi uz humānās palīdzības un attīstības sadarbības efektivitāti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | prasa ES un tās dalībvalstīm, izstrādājot rīcībpolitiku attiecībā uz Sāhelu, ņemt vērā būtisko nepieciešamību atbalstīt labu pārvaldību, pilsonisko sabiedrību, attīstību un investīcijas, lai Sāhelas kopienām nodrošinātu pozitīvāku nākotni, un veikt ietekmes novērtējumu par Sāhelas G5; aicina ES un tās dalībvalstis sadarboties ar ECOWAS, pārejas perioda iestādēm un visām ieinteresētajām personām Burkinafaso, lai nabadzības apkarošanas un turpmākas radikalizācijas novēršanas nolūkā stiprinātu ar sadarbību drošības jomā, attīstību, izglītību un pielāgošanos klimata pārmaiņām saistītos centienus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina starptautisko sabiedrību, arī ES, saskaņojot rīcību ar starptautiskajiem partneriem un attiecīgajām starptautiskajām iestādēm, steidzami izvērtēt visus pieejamos līdzekļus, kas ļautu novērst Burkinafaso parādsaistību maksājumu neizpildi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | konstatē, ka ir samazinājies atbalsts ES miera veidošanas un attīstības sadarbības pasākumiem šajā reģionā; aicina Komisiju pastiprināt savu iesaisti cilvēktiesību atbalstīšanā un humanitārās un attīstības sadarbības jomā un palielināt šo darbību pamanāmību; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina dalībvalstis ievērot savas starptautiskās saistības un īstenot rūpīgu pārbaudes un izsekošanas sistēmu attiecībā uz ieroču eksportu, lai novērstu ieroču ļaunprātīgu izmantošanu un cilvēktiesību pārkāpumu veicināšanu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mudina ES veicināt Burkinafaso tiesības uz uztursuverenitāti kā uzturdrošības panākšanas un nabadzības mazināšanas līdzekli, īpašu uzmanību pievēršot sievietēm un ģimenes saimniecībām, lai nodrošinātu cenas ziņā pieņemamas un pieejamas pārtikas piegādi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pauž bažas par to, ka aizvien lielākā politiskā un drošības nestabilitāte, kā arī smagā sociālekonomiskā un humanitārā situācija Burkinafaso ir devusi iespēju teroristu grupējumiem nodarīt postījumus un tai ir tālejošas starptautiskas sekas; uzsver, ka terorisms un nestabilitāte Sāhelas reģionā rada izaicinājumus un apdraud demokrātisko konsolidāciju un tiesiskumu; atgādina, ka pašreizējo problēmu pamatā esošās strukturālās dinamikas risināšanai ir būtiska nozīme, lai stiprinātu demokrātiski ievēlētu valdību leģitimitāti sabiedrības acīs; aicina starptautisko sabiedrību, arī ES, pastiprināt sadarbību un atbalstu visu minēto problēmu risināšanā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | izsaka atzinību un apliecina cieņu Burkinafaso reliģiskajiem un tradicionālajiem līderiem, kuriem ir bijusi svarīga mediācijas loma un kuri dažādo valsts krīžu laikā ir aktīvi iestājušies pret vardarbību un naidu; aicina Burkinafaso vadību vairāk aizsargāt minoritātes, tostarp reliģiskās minoritātes; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, Burkinafaso Republikas iestādēm, Sāhelas G5 sekretariātam, ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājiem un Panāfrikas parlamentam, Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienai, ANO ģenerālsekretāram, ANO Ģenerālajai asamblejai, kā arī Āfrikas Savienībai un tās iestādēm. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  OV C 255, 29.6.2021., 45. lpp.

(2)  OV C 385, 22.9.2021., 24. lpp.

(3)  OV C 342, 6.9.2022., 290. lpp.

(4)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2022. gada 18. oktobris

| 28.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 149/60 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 149/60

---

P9_TA(2022)0357

Revīzijas palātas locekļa iecelšana — Laima Liucija Andrikienė

Eiropas Parlamenta 2022. gada 18. oktobra lēmums par priekšlikumu iecelt Laima Liucija Andrikienė par Revīzijas palātas locekli (C9-0301/2022 – 2022/0807(NLE))

(Apspriešanās)

(2023/C 149/08)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C9-0301/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C9-0301/2022),

| — | ņemot vērā Reglamenta 129. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 129. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A9-0239/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A9-0239/2022),

| A. | tā kā Padome, 2022. gada 24. augustā nosūtot vēstuli, ir apspriedusies ar Eiropas Parlamentu par Laima Liucija Andrikienė iecelšanu Revīzijas palātas locekles amatā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Padome, 2022. gada 24. augustā nosūtot vēstuli, ir apspriedusies ar Eiropas Parlamentu par Laima Liucija Andrikienė iecelšanu Revīzijas palātas locekles amatā;

| B. | tā kā Parlamenta Budžeta kontroles komiteja pārbaudīja amata kandidātes atbilstību, jo īpaši ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 1. punktā noteiktās prasības; tā kā, veicot novērtēšanu, komiteja no kandidātes saņēma dzīves aprakstu, kā arī atbildes uz viņai nosūtīto rakstisko anketu; |
| --- | --- |

B.

tā kā Parlamenta Budžeta kontroles komiteja pārbaudīja amata kandidātes atbilstību, jo īpaši ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 1. punktā noteiktās prasības; tā kā, veicot novērtēšanu, komiteja no kandidātes saņēma dzīves aprakstu, kā arī atbildes uz viņai nosūtīto rakstisko anketu;

| C. | tā kā minētā komiteja 2022. gada 6. oktobrī rīkoja kandidātes uzklausīšanu, kuras laikā viņa sniedza paziņojumu un pēc tam atbildēja uz komitejas locekļu jautājumiem, |
| --- | --- |

C.

tā kā minētā komiteja 2022. gada 6. oktobrī rīkoja kandidātes uzklausīšanu, kuras laikā viņa sniedza paziņojumu un pēc tam atbildēja uz komitejas locekļu jautājumiem,

| 1. | sniedz labvēlīgu atzinumu par Padomes priekšlikumu iecelt Laima Liucija Andrikienė par Revīzijas palātas locekli; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājai šo lēmumu nosūtīt Padomei un informēšanas nolūkā Revīzijas palātai, kā arī pārējām Eiropas Savienības iestādēm un dalībvalstu revīzijas iestādēm. |
| --- | --- |

2.

---

| 28.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 149/61 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 149/61

---

P9_TA(2022)0358

Vairāku tiesību aktu tiesiskuma jomā pielāgošana LESD 290. pantam (Komisijas deleģētie akti) ***II

Eiropas Parlamenta 2022. gada 18. oktobra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 805/2004 attiecībā uz regulatīvās kontroles procedūras izmantošanu, lai to pielāgotu Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantam (09279/1/2022 – C9-0282/2022 – 2016/0399(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums)

(2023/C 149/09)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (09279/1/2022 – C9-0282/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (09279/1/2022 – C9-0282/2022),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0798), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0798),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 67. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 67. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A9-0237/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A9-0237/2022),

| 1. | apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājai parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir pienācīgi ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OV C 158, 30.4.2021., 832. lpp.

---

| 28.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 149/62 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 149/62

---

P9_TA(2022)0359

Dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnes *

Eiropas Parlamenta 2022. gada 18. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (COM(2022)0241 – C9-0199/2022 – 2022/0165(NLE))

(Apspriešanās)

(2023/C 149/10)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2022)0241), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2022)0241),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 148. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C9-0199/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 148. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C9-0199/2022),

| — | ņemot vērā Reglamenta 82. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 82. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A9-0243/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A9-0243/2022),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu atjaunināt dalībvalstīm paredzētās nodarbinātības pamatnostādnes, jo īpaši to stingro uzsvaru uz vidi pēc Covid-19 krīzes, sociāli taisnīgas un ekonomiski ilgtspējīgas zaļās un digitālās pārkārtošanās nodrošināšanu un nesenajām politikas iniciatīvām, kas tiek īstenotas, reaģējot uz Krievijas iebrukumu Ukrainā; lai stiprinātu demokrātisku lēmumu pieņemšanu, saskaņā ar 2020. gada 10. jūlija normatīvo rezolūciju par priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm atkārtoti pauž aicinājumu tikt iesaistītam integrēto pamatnostādņu izstrādē Savienības līmenī ar tādiem pašiem nosacījumiem kā Padome; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzdod priekšsēdētājai nosūtīt šo nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

6.

Grozījums Nr. 1

Lēmuma priekšlikums

-1. apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-1) | Lai radītu sinerģiju un stimulētu vērienīgu politiku dalībvalstu līmenī, ir svarīgi šā lēmuma pielikumā izklāstītās nodarbinātības pamatnostādnes pielāgot Savienības pamatmērķiem nodarbinātības, prasmju un nabadzības samazināšanas jomā 2030. gadam, par kuriem Savienības līderi, Savienības iestādes, sociālie partneri un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji vienojās Portu samitā 2021. gadā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(-1)

Lai radītu sinerģiju un stimulētu vērienīgu politiku dalībvalstu līmenī, ir svarīgi šā lēmuma pielikumā izklāstītās nodarbinātības pamatnostādnes pielāgot Savienības pamatmērķiem nodarbinātības, prasmju un nabadzības samazināšanas jomā 2030. gadam, par kuriem Savienības līderi, Savienības iestādes, sociālie partneri un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji vienojās Portu samitā 2021. gadā.

Grozījums Nr. 2

Lēmuma priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Lai
  sasniegtu
  Līguma par Eiropas Savienību (LES) 3. pantā noteiktos mērķus par pilnīgu nodarbinātību un sociālo attīstību
  , līdzsvarotu izaugsmi,
  vides augsta līmeņa aizsardzību un tās kvalitātes uzlabošanu,
  dalībvalstīm un
  Savienībai jāizstrādā koordinēta stratēģija nodarbinātības
  jomā
  , jo īpaši
  atbalstot kvalificētu
  ,
  apmācītu
  un
  pielāgoties spējīgu darbaspēku
  , kā arī tādus darba tirgus, kas ir vērsti uz nākotni
  un
  spēj reaģēt uz pārmaiņām
  ekonomikā
  . Dalībvalstīm, ņemot vērā valstu praksi attiecībā uz darba devēju un darba ņēmēju atbildību, nodarbinātības veicināšana jāuzskata par vispārsvarīgu jautājumu un sava darbība šajā jomā jākoordinē Padomē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Lai
  sasniegtu
  Līguma par Eiropas Savienību (LES) 3. pantā noteiktos mērķus par pilnīgu nodarbinātību un sociālo attīstību
  , līdzsvarotu izaugsmi,
  vides augsta līmeņa aizsardzību un tās kvalitātes uzlabošanu,
  dalībvalstīm un
  Savienībai jāizstrādā koordinēta stratēģija nodarbinātības
  jomā
  , jo īpaši
  atbalstot kvalificētu
  ,
  apmācītu
  un
  pielāgoties spējīgu darbaspēku
  , kā arī tādus darba tirgus, kas ir vērsti uz nākotni
  un
  spēj reaģēt uz pārmaiņām
  ekonomikā
  . Dalībvalstīm, ņemot vērā valstu praksi attiecībā uz darba devēju un darba ņēmēju atbildību, nodarbinātības veicināšana jāuzskata par vispārsvarīgu jautājumu un sava darbība šajā jomā jākoordinē Padomē.

| (1) | Lai
  panāktu Savienības ilgtspējīgu attīstību, kuras pamatā ir līdzsvarota ekonomikas izaugsme, cenu stabilitāte un sociālā tirgus ekonomika ar augstu konkurētspēju nolūkā sasniegt
  Līguma par Eiropas Savienību (LES) 3. pantā
  un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 151. pantā
  noteiktos mērķus par pilnīgu nodarbinātību un sociālo attīstību
  un
  vides augsta līmeņa aizsardzību un tās kvalitātes uzlabošanu,
  vienlaikus ievērojot Eiropas zaļā kursa mērķus līdz 2050. gadam Savienībā panākt klimatneitralitāti,
  Savienībai jāizstrādā koordinēta stratēģija
  augsta
  nodarbinātības
  līmeņa sekmēšanai
  ,
  ar kuru
  jo īpaši
  veicina augšupēju ekonomisko un sociālo konverģenci, kvalitatīvu nodarbinātību un darba apstākļu uzlabošanu
  ,
  atbalstot
  un
  papildinot dalībvalstu darbības
  , kā arī tādus darba tirgus, kas ir vērsti uz nākotni, spēj reaģēt uz pārmaiņām
  , ir iekļaujoši, noturīgi un stabili un piedāvā mobilitātes un profesionālās izaugsmes iespējas
  . Dalībvalstīm, ņemot vērā valstu praksi attiecībā uz darba devēju un darba ņēmēju atbildību, nodarbinātības veicināšana jāuzskata par vispārsvarīgu jautājumu un sava darbība šajā jomā jākoordinē Padomē. |
| --- | --- |

(1)

Lai
  panāktu Savienības ilgtspējīgu attīstību, kuras pamatā ir līdzsvarota ekonomikas izaugsme, cenu stabilitāte un sociālā tirgus ekonomika ar augstu konkurētspēju nolūkā sasniegt
  Līguma par Eiropas Savienību (LES) 3. pantā
  un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 151. pantā
  noteiktos mērķus par pilnīgu nodarbinātību un sociālo attīstību
  un
  vides augsta līmeņa aizsardzību un tās kvalitātes uzlabošanu,
  vienlaikus ievērojot Eiropas zaļā kursa mērķus līdz 2050. gadam Savienībā panākt klimatneitralitāti,
  Savienībai jāizstrādā koordinēta stratēģija
  augsta
  nodarbinātības
  līmeņa sekmēšanai
  ,
  ar kuru
  jo īpaši
  veicina augšupēju ekonomisko un sociālo konverģenci, kvalitatīvu nodarbinātību un darba apstākļu uzlabošanu
  ,
  atbalstot
  un
  papildinot dalībvalstu darbības
  , kā arī tādus darba tirgus, kas ir vērsti uz nākotni, spēj reaģēt uz pārmaiņām
  , ir iekļaujoši, noturīgi un stabili un piedāvā mobilitātes un profesionālās izaugsmes iespējas
  . Dalībvalstīm, ņemot vērā valstu praksi attiecībā uz darba devēju un darba ņēmēju atbildību, nodarbinātības veicināšana jāuzskata par vispārsvarīgu jautājumu un sava darbība šajā jomā jākoordinē Padomē.

Grozījums Nr. 3

Lēmuma priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | Saskaņā ar LESD Savienība ir izstrādājusi un īstenojusi politikas koordinēšanas instrumentus ekonomikas un nodarbinātības politikas jomās. Šā lēmuma pielikumā izklāstītās dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnes (“pamatnostādnes”), kas ir daļa no minētajiem instrumentiem, kopā ar dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, kuras noteiktas Padomes Ieteikumā (ES) 2015/1184 (5), veido integrētās pamatnostādnes. Tām, paturot prātā dalībvalstu savstarpējo atkarību, jānosaka, kā dalībvalstīs un Savienībā īstenot politiku. Koordinētu Eiropas un
  valstu
  politikas un reformu rezultātā būtu jānonāk pie atbilstoša vispārēju, ilgtspējīgu ekonomikas un sociālās politikas risinājumu kopuma, kam, savukārt, būtu jārada plašāka pozitīva ietekme. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Saskaņā ar LESD Savienība ir izstrādājusi un īstenojusi politikas koordinēšanas instrumentus ekonomikas un nodarbinātības politikas jomās. Šā lēmuma pielikumā izklāstītās dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnes (“pamatnostādnes”), kas ir daļa no minētajiem instrumentiem, kopā ar dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, kuras noteiktas Padomes Ieteikumā (ES) 2015/1184 (5), veido integrētās pamatnostādnes. Tām, paturot prātā dalībvalstu savstarpējo atkarību, jānosaka, kā dalībvalstīs un Savienībā īstenot politiku. Koordinētu Eiropas un
  valstu
  politikas un reformu rezultātā būtu jānonāk pie atbilstoša vispārēju, ilgtspējīgu ekonomikas un sociālās politikas risinājumu kopuma, kam, savukārt, būtu jārada plašāka pozitīva ietekme.

| (3) | Saskaņā ar LESD Savienība ir izstrādājusi un īstenojusi politikas koordinēšanas instrumentus ekonomikas un nodarbinātības politikas jomās. Šā lēmuma pielikumā izklāstītās dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnes (“pamatnostādnes”), kas ir daļa no minētajiem instrumentiem, kopā ar dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, kuras noteiktas Padomes Ieteikumā (ES) 2015/1184 (5), veido integrētās pamatnostādnes. Tām, paturot prātā dalībvalstu savstarpējo atkarību, jānosaka, kā dalībvalstīs un Savienībā īstenot politiku. Koordinētu Eiropas
  , valstu
  un
  reģionālās
  politikas un reformu rezultātā būtu jānonāk pie atbilstoša vispārēju, ilgtspējīgu ekonomikas
  , nodarbinātības
  un sociālās politikas risinājumu kopuma, kam, savukārt, būtu jārada plašāka pozitīva ietekme
  uz sabiedrību, darba tirgiem un darbaspēku un vienlaikus jācenšas izvairīties no negatīvām sociālām vai ekonomiskām sekām, kā arī efektīvi jāreaģē uz Covid-19 pandēmijas sekām, Krievijas iebrukumu Ukrainā un pieaugošo dzīves dārdzību
  . |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar LESD Savienība ir izstrādājusi un īstenojusi politikas koordinēšanas instrumentus ekonomikas un nodarbinātības politikas jomās. Šā lēmuma pielikumā izklāstītās dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnes (“pamatnostādnes”), kas ir daļa no minētajiem instrumentiem, kopā ar dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, kuras noteiktas Padomes Ieteikumā (ES) 2015/1184 (5), veido integrētās pamatnostādnes. Tām, paturot prātā dalībvalstu savstarpējo atkarību, jānosaka, kā dalībvalstīs un Savienībā īstenot politiku. Koordinētu Eiropas
  , valstu
  un
  reģionālās
  politikas un reformu rezultātā būtu jānonāk pie atbilstoša vispārēju, ilgtspējīgu ekonomikas
  , nodarbinātības
  un sociālās politikas risinājumu kopuma, kam, savukārt, būtu jārada plašāka pozitīva ietekme
  uz sabiedrību, darba tirgiem un darbaspēku un vienlaikus jācenšas izvairīties no negatīvām sociālām vai ekonomiskām sekām, kā arī efektīvi jāreaģē uz Covid-19 pandēmijas sekām, Krievijas iebrukumu Ukrainā un pieaugošo dzīves dārdzību
  .

Grozījums Nr. 4

Lēmuma priekšlikums

3.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (3a) | Lai vēl vairāk uzlabotu Savienības sociālo modeli, dalībvalstīm būtu jāveicina pienācīgas algas, jāstiprina darba koplīguma slēgšanas tiesības un jānodrošina, ka darba tirgi ir iekļaujoši. Šajā sakarībā īpaša uzmanība būtu jāpievērš sievietēm un neizdevīgā stāvoklī esošām grupām, proti, bērniem, jauniešiem, vecāka gadagājuma cilvēkiem, personām ar invaliditāti, vientuļajiem vecākiem, rasu un etniskajām minoritātēm, piemēram, romu tautības un migrantu izcelsmes personām, LGBTIQA+ personām un cilvēkiem, kas dzīvo mazāk attīstītos reģionos, tostarp attālos un lauku reģionos, mazāk attīstītos apgabalos, salās un tālākajos reģionos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3a)

Lai vēl vairāk uzlabotu Savienības sociālo modeli, dalībvalstīm būtu jāveicina pienācīgas algas, jāstiprina darba koplīguma slēgšanas tiesības un jānodrošina, ka darba tirgi ir iekļaujoši. Šajā sakarībā īpaša uzmanība būtu jāpievērš sievietēm un neizdevīgā stāvoklī esošām grupām, proti, bērniem, jauniešiem, vecāka gadagājuma cilvēkiem, personām ar invaliditāti, vientuļajiem vecākiem, rasu un etniskajām minoritātēm, piemēram, romu tautības un migrantu izcelsmes personām, LGBTIQA+ personām un cilvēkiem, kas dzīvo mazāk attīstītos reģionos, tostarp attālos un lauku reģionos, mazāk attīstītos apgabalos, salās un tālākajos reģionos.

Grozījums Nr. 5

Lēmuma priekšlikums

3.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (3b) | Lai veicinātu ekonomisko un sociālo attīstību, sekmētu divējādo pārkārtošanos un panāktu iekļaujošus, konkurētspējīgus un noturīgus darba tirgus Savienībā, dalībvalstīm būtu jāveicina kvalitatīva izglītība, apmācība, prasmju pilnveide un pārkvalifikācija, kā arī mūžizglītība, uz nākotni orientēta duālā izglītība un uzlabotas karjeras iespējas, stiprinot saiknes starp izglītības sistēmu un darba tirgu un atzīstot prasmes, zināšanas un kompetences, kas iegūtas neformālajā izglītībā un ikdienējas mācīšanās gaitā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3b)

Lai veicinātu ekonomisko un sociālo attīstību, sekmētu divējādo pārkārtošanos un panāktu iekļaujošus, konkurētspējīgus un noturīgus darba tirgus Savienībā, dalībvalstīm būtu jāveicina kvalitatīva izglītība, apmācība, prasmju pilnveide un pārkvalifikācija, kā arī mūžizglītība, uz nākotni orientēta duālā izglītība un uzlabotas karjeras iespējas, stiprinot saiknes starp izglītības sistēmu un darba tirgu un atzīstot prasmes, zināšanas un kompetences, kas iegūtas neformālajā izglītībā un ikdienējas mācīšanās gaitā.

Grozījums Nr. 6

Lēmuma priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Pamatnostādnes ir saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu, spēkā esošajiem Savienības tiesību aktiem un dažādām Savienības iniciatīvām, tai skaitā Padomes 2001. gada 20. jūlija direktīvu (6), Padomes 2014. gada 10. marta (7), 2016. gada 15. februāra (8), 2016. gada 19. decembra (9), 2018. gada 15. marta (10), 2018. gada 22. maija (11), 2019. gada 22. maija (12), 2019. gada 8. novembra (13), 2020. gada 30. oktobra (14), 2020. gada 24. novembra (15) un 2021. gada 29. novembra (16) ieteikumiem, Komisijas 2021. gada 4. marta ieteikumu (17), Padomes 2021. gada 14. jūnija ieteikumu (18), Padomes 2021. gada 26. februāra rezolūciju (19), Komisijas 2021. gada 9. decembra paziņojumu (20), ES Parlamenta un Padomes 2021. gada 22. decembra lēmumu (21)[, priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par adekvātu minimālo algu Eiropas Savienībā (22), priekšlikumu Padomes Ieteikumam par to, kā nodrošināt taisnīgu pārkārtošanos uz klimatneitralitāti (23), priekšlikumu Padomes Ieteikumam par Eiropas pieeju mikroapliecinājumiem mūžizglītībā un nodarbināmībā (24), priekšlikumu Padomes Ieteikumam par individuālajiem mācību kontiem (25), priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par to, lai ar darba samaksas pārredzamības un izpildes mehānismu palīdzību nostiprinātu principa, ka vīrieši un sievietes par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu saņem vienādu darba samaksu, piemērošanu (26), priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par darba nosacījumu uzlabošanu platformu darbā (27) un priekšlikumu Padomes Ieteikumam par mācīšanos vidiskās ilgtspējas sekmēšanai (28)]. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Pamatnostādnes ir saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu, spēkā esošajiem Savienības tiesību aktiem un dažādām Savienības iniciatīvām, tai skaitā Padomes 2001. gada 20. jūlija direktīvu (6), Padomes 2014. gada 10. marta (7), 2016. gada 15. februāra (8), 2016. gada 19. decembra (9), 2018. gada 15. marta (10), 2018. gada 22. maija (11), 2019. gada 22. maija (12), 2019. gada 8. novembra (13), 2020. gada 30. oktobra (14), 2020. gada 24. novembra (15) un 2021. gada 29. novembra (16) ieteikumiem, Komisijas 2021. gada 4. marta ieteikumu (17), Padomes 2021. gada 14. jūnija ieteikumu (18), Padomes 2021. gada 26. februāra rezolūciju (19), Komisijas 2021. gada 9. decembra paziņojumu (20), ES Parlamenta un Padomes 2021. gada 22. decembra lēmumu (21)[, priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par adekvātu minimālo algu Eiropas Savienībā (22), priekšlikumu Padomes Ieteikumam par to, kā nodrošināt taisnīgu pārkārtošanos uz klimatneitralitāti (23), priekšlikumu Padomes Ieteikumam par Eiropas pieeju mikroapliecinājumiem mūžizglītībā un nodarbināmībā (24), priekšlikumu Padomes Ieteikumam par individuālajiem mācību kontiem (25), priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par to, lai ar darba samaksas pārredzamības un izpildes mehānismu palīdzību nostiprinātu principa, ka vīrieši un sievietes par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu saņem vienādu darba samaksu, piemērošanu (26), priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par darba nosacījumu uzlabošanu platformu darbā (27) un priekšlikumu Padomes Ieteikumam par mācīšanos vidiskās ilgtspējas sekmēšanai (28)].

| (4) | Pamatnostādnes ir saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu,
  ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm un
  spēkā esošajiem Savienības tiesību aktiem un dažādām Savienības iniciatīvām, tai skaitā Padomes 2001. gada 20. jūlija direktīvu (6)

  (Pagaidu aizsardzības direktīva)
  , Padomes 2014. gada 10. marta (7),
  2015. gada 14. jūlija

   (7a), 2016. gada 15. februāra (8), 2016. gada 19. decembra (9), 2018. gada 15. marta (10), 2018. gada 22. maija (11), 2019. gada 22. maija (12), 2019. gada 8. novembra (13), 2020. gada 30. oktobra (14), 2020. gada 24. novembra (15) un 2021. gada 29. novembra (16) ieteikumiem, Komisijas 2021. gada 4. marta ieteikumu (17), Padomes 2021. gada 14. jūnija ieteikumu (18), Padomes 2021. gada 26. februāra rezolūciju (19), Komisijas 2021. gada 9. decembra paziņojumu (20), ES Parlamenta un Padomes 2021. gada 22. decembra lēmumu (21)[, priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par adekvātu minimālo algu Eiropas Savienībā (22), priekšlikumu Padomes Ieteikumam par to, kā nodrošināt taisnīgu pārkārtošanos uz klimatneitralitāti (23), priekšlikumu Padomes Ieteikumam par Eiropas pieeju mikroapliecinājumiem mūžizglītībā un nodarbināmībā (24), priekšlikumu Padomes Ieteikumam par individuālajiem mācību kontiem (25), priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par to, lai ar darba samaksas pārredzamības un izpildes mehānismu palīdzību nostiprinātu principa, ka vīrieši un sievietes par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu saņem vienādu darba samaksu, piemērošanu (26),
  Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par dzimumu līdzsvara uzlabošanu biržā kotēto uzņēmumu direktoru bez izpildpilnvarām vidū un saistītiem pasākumiem

   (26a), priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par darba nosacījumu uzlabošanu platformu darbā (27),
  Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko izveido Sociālo klimata fondu

   (27a) un priekšlikumu Padomes Ieteikumam par mācīšanos vidiskās ilgtspējas sekmēšanai (28)]. |
| --- | --- |

(4)

Pamatnostādnes ir saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu,
  ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm un
  spēkā esošajiem Savienības tiesību aktiem un dažādām Savienības iniciatīvām, tai skaitā Padomes 2001. gada 20. jūlija direktīvu (6)

  (Pagaidu aizsardzības direktīva)
  , Padomes 2014. gada 10. marta (7),
  2015. gada 14. jūlija

   (7a), 2016. gada 15. februāra (8), 2016. gada 19. decembra (9), 2018. gada 15. marta (10), 2018. gada 22. maija (11), 2019. gada 22. maija (12), 2019. gada 8. novembra (13), 2020. gada 30. oktobra (14), 2020. gada 24. novembra (15) un 2021. gada 29. novembra (16) ieteikumiem, Komisijas 2021. gada 4. marta ieteikumu (17), Padomes 2021. gada 14. jūnija ieteikumu (18), Padomes 2021. gada 26. februāra rezolūciju (19), Komisijas 2021. gada 9. decembra paziņojumu (20), ES Parlamenta un Padomes 2021. gada 22. decembra lēmumu (21)[, priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par adekvātu minimālo algu Eiropas Savienībā (22), priekšlikumu Padomes Ieteikumam par to, kā nodrošināt taisnīgu pārkārtošanos uz klimatneitralitāti (23), priekšlikumu Padomes Ieteikumam par Eiropas pieeju mikroapliecinājumiem mūžizglītībā un nodarbināmībā (24), priekšlikumu Padomes Ieteikumam par individuālajiem mācību kontiem (25), priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par to, lai ar darba samaksas pārredzamības un izpildes mehānismu palīdzību nostiprinātu principa, ka vīrieši un sievietes par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu saņem vienādu darba samaksu, piemērošanu (26),
  Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par dzimumu līdzsvara uzlabošanu biržā kotēto uzņēmumu direktoru bez izpildpilnvarām vidū un saistītiem pasākumiem

   (26a), priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par darba nosacījumu uzlabošanu platformu darbā (27),
  Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko izveido Sociālo klimata fondu

   (27a) un priekšlikumu Padomes Ieteikumam par mācīšanos vidiskās ilgtspējas sekmēšanai (28)].

Grozījums Nr. 7

Lēmuma priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Eiropas pusgads apvieno šos dažādos instrumentus visaptverošā sistēmā integrētai daudzpusējai ekonomikas un
  nodarbinātības
  politikas koordinācijai un uzraudzībai. Cenšoties panākt vidisko ilgtspēju, ražīgumu, taisnīgumu un stabilitāti, Eiropas pusgadā
  integrēti
  Eiropas sociālo tiesību pīlāra principi un tā uzraudzības instruments — sociālo rezultātu pārskats —, un
  tajā paredzēta
  cieša sadarbība ar sociālajiem partneriem, pilsonisko sabiedrību un citām ieinteresētajām personām.
  Tas atbalsta
  ilgtspējīgas attīstības mērķu
  sasniegšanu
  . Savienības un dalībvalstu ekonomikas un nodarbinātības politikai būtu jāiet rokrokā ar taisnīgu Eiropas pārkārtošanos uz klimatneitrālu, vidiski ilgtspējīgu un digitālu ekonomiku,
  jāuzlabo konkurētspēja
  ,
  jānodrošina pienācīgi
  darba
  nosacījumi
  ,
  jāveicina inovācija
  ,
  jāsekmē sociālais taisnīgums
  un vienlīdzīgas iespējas, kā arī
  jānovērš nevienlīdzība
  un reģionālās atšķirības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Eiropas pusgads apvieno šos dažādos instrumentus visaptverošā sistēmā integrētai daudzpusējai ekonomikas un
  nodarbinātības
  politikas koordinācijai un uzraudzībai. Cenšoties panākt vidisko ilgtspēju, ražīgumu, taisnīgumu un stabilitāti, Eiropas pusgadā
  integrēti
  Eiropas sociālo tiesību pīlāra principi un tā uzraudzības instruments — sociālo rezultātu pārskats —, un
  tajā paredzēta
  cieša sadarbība ar sociālajiem partneriem, pilsonisko sabiedrību un citām ieinteresētajām personām.
  Tas atbalsta
  ilgtspējīgas attīstības mērķu
  sasniegšanu
  . Savienības un dalībvalstu ekonomikas un nodarbinātības politikai būtu jāiet rokrokā ar taisnīgu Eiropas pārkārtošanos uz klimatneitrālu, vidiski ilgtspējīgu un digitālu ekonomiku,
  jāuzlabo konkurētspēja
  ,
  jānodrošina pienācīgi
  darba
  nosacījumi
  ,
  jāveicina inovācija
  ,
  jāsekmē sociālais taisnīgums
  un vienlīdzīgas iespējas, kā arī
  jānovērš nevienlīdzība
  un reģionālās atšķirības.

| (5) | Eiropas pusgads apvieno šos dažādos instrumentus visaptverošā sistēmā integrētai daudzpusējai ekonomikas
  , nodarbinātības, sociālās
  un
  vides
  politikas koordinācijai un uzraudzībai. Cenšoties panākt vidisko ilgtspēju, ražīgumu
  , iekļautību
  , taisnīgumu un stabilitāti, Eiropas pusgadā
  būtu vēl vairāk jāintegrē
  Eiropas sociālo tiesību pīlāra
  (Pīlārs)
  principi
  , tostarp 11. princips par bērnu aprūpi un atbalstu bērniem
  un tā uzraudzības instruments — sociālo rezultātu pārskats —, un
  jāparedz
  cieša sadarbība ar sociālajiem partneriem, pilsonisko sabiedrību un citām ieinteresētajām personām.
  Tam būtu jāatbalsta Apvienoto Nāciju Organizācijas
  ilgtspējīgas attīstības mērķu
  (IAM), tostarp 1. IAM “Nabadzības izskaušana”, 4. IAM “Kvalitatīva izglītība”, 5. IAM “Dzimumu līdztiesība”, 7. IAM “Cenas ziņā pieejama un tīra enerģija”, 8. IAM “Pienācīgas kvalitātes nodarbinātība un ekonomikas izaugsme” un 10. IAM “Samazināta nevienlīdzība” sasniegšana. Nodarbinātības un sociālajā politikā būtu jānodrošina un jānostiprina iekļaujošas un vienlīdzīgas kvalitatīvas izglītības un mūžizglītības iespējas visiem. Dzimumu līdztiesība būtu jāintegrē visās Savienības politikas jomās. Viens no Eiropas pusgada instrumentiem varētu būt dzimumu līdztiesības indekss, ar kura palīdzību tiktu uzraudzīts progress nodarbinātības un sociālo mērķu sasniegšanā un mērīta nodarbinātības un sociālās politikas ietekme uz dzimumu līdztiesību
  . Savienības un dalībvalstu ekonomikas un nodarbinātības politikai būtu jāiet rokrokā ar taisnīgu
  un godīgu
  Eiropas pārkārtošanos uz klimatneitrālu, vidiski ilgtspējīgu
  , sociāli iekļaujošu
  un digitālu ekonomiku,
  nodrošinot augšupēju sociālo konverģenci
  ,
  ilgtspējīgā veidā uzlabojot konkurētspēju, atbalstot MVU, tostarp mikrouzņēmumus, nodrošinot pienācīgus
  darba
  apstākļus un noturīgas sociālās aizsardzības sistēmas
  ,
  veicinot inovāciju
  ,
  sekmējot sociālo taisnīgumu
  un vienlīdzīgas iespējas
  visiem, samazinot nabadzību, sniedzot atbalstu bērniem un jauniešiem un veicot ieguldījumus viņu attīstībā
  , kā arī
  novēršot sociālo atstumtību, nevienlīdzību, starpnozaru diskrimināciju
  un reģionālās atšķirības
  , jo īpaši attiecībā uz nomaļiem un tālākajiem reģioniem. Ciešā sadarbībā ar sociālajiem partneriem ir jānodrošina kvalitatīva un ilgtspējīga nodarbinātība, vajadzības gadījumā pamatojoties uz likumdošanas iniciatīvām vai spēkā esošo tiesību aktu pārskatīšanu, jo īpaši attiecībā uz tāldarbu,


  vecāku un aprūpes atvaļinājumu, arodveselību un drošību, mākslīgo intelektu (MI) darbavietā, Eiropas nabadzības apkarošanas stratēģiju, kā arī vispārēju tiesisko regulējumu attiecībā uz apakšuzņēmuma līgumiem ar lielāku pārredzamību un ieteikumiem par atbildību. Eiropas sociālie partneri saistībā ar pamatnolīgumu par digitalizāciju patlaban apspriež Savienības tiesību aktu par tiesībām būt bezsaistē. Šīs diskusijas rezultātā vajadzētu noteikt obligātos standartus un nosacījumus, ar kuru palīdzību varētu nodrošināt, ka darba ņēmēji var efektīvi izmantot savas tiesības būt bezsaistē, un regulēt pašreizējo un jaunu digitālo rīku izmantošanu darba vajadzībām. Lai nepieļautu gados jaunu darba ņēmēju ekspluatāciju un viņu tiesību pārkāpšanu, Savienības līmenī būtu jāievieš vienots tiesiskais regulējums, kas nodrošinātu taisnīgu atalgojumu par stažēšanos, praksi un māceklību. Dalībvalstīm būtu jānodrošina stažieriem, praktikantiem un mācekļiem pienācīgi darba apstākļi un piekļuve sociālajai aizsardzībai. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas pusgads apvieno šos dažādos instrumentus visaptverošā sistēmā integrētai daudzpusējai ekonomikas
  , nodarbinātības, sociālās
  un
  vides
  politikas koordinācijai un uzraudzībai. Cenšoties panākt vidisko ilgtspēju, ražīgumu
  , iekļautību
  , taisnīgumu un stabilitāti, Eiropas pusgadā
  būtu vēl vairāk jāintegrē
  Eiropas sociālo tiesību pīlāra
  (Pīlārs)
  principi
  , tostarp 11. princips par bērnu aprūpi un atbalstu bērniem
  un tā uzraudzības instruments — sociālo rezultātu pārskats —, un
  jāparedz
  cieša sadarbība ar sociālajiem partneriem, pilsonisko sabiedrību un citām ieinteresētajām personām.
  Tam būtu jāatbalsta Apvienoto Nāciju Organizācijas
  ilgtspējīgas attīstības mērķu
  (IAM), tostarp 1. IAM “Nabadzības izskaušana”, 4. IAM “Kvalitatīva izglītība”, 5. IAM “Dzimumu līdztiesība”, 7. IAM “Cenas ziņā pieejama un tīra enerģija”, 8. IAM “Pienācīgas kvalitātes nodarbinātība un ekonomikas izaugsme” un 10. IAM “Samazināta nevienlīdzība” sasniegšana. Nodarbinātības un sociālajā politikā būtu jānodrošina un jānostiprina iekļaujošas un vienlīdzīgas kvalitatīvas izglītības un mūžizglītības iespējas visiem. Dzimumu līdztiesība būtu jāintegrē visās Savienības politikas jomās. Viens no Eiropas pusgada instrumentiem varētu būt dzimumu līdztiesības indekss, ar kura palīdzību tiktu uzraudzīts progress nodarbinātības un sociālo mērķu sasniegšanā un mērīta nodarbinātības un sociālās politikas ietekme uz dzimumu līdztiesību
  . Savienības un dalībvalstu ekonomikas un nodarbinātības politikai būtu jāiet rokrokā ar taisnīgu
  un godīgu
  Eiropas pārkārtošanos uz klimatneitrālu, vidiski ilgtspējīgu
  , sociāli iekļaujošu
  un digitālu ekonomiku,
  nodrošinot augšupēju sociālo konverģenci
  ,
  ilgtspējīgā veidā uzlabojot konkurētspēju, atbalstot MVU, tostarp mikrouzņēmumus, nodrošinot pienācīgus
  darba
  apstākļus un noturīgas sociālās aizsardzības sistēmas
  ,
  veicinot inovāciju
  ,
  sekmējot sociālo taisnīgumu
  un vienlīdzīgas iespējas
  visiem, samazinot nabadzību, sniedzot atbalstu bērniem un jauniešiem un veicot ieguldījumus viņu attīstībā
  , kā arī
  novēršot sociālo atstumtību, nevienlīdzību, starpnozaru diskrimināciju
  un reģionālās atšķirības
  , jo īpaši attiecībā uz nomaļiem un tālākajiem reģioniem. Ciešā sadarbībā ar sociālajiem partneriem ir jānodrošina kvalitatīva un ilgtspējīga nodarbinātība, vajadzības gadījumā pamatojoties uz likumdošanas iniciatīvām vai spēkā esošo tiesību aktu pārskatīšanu, jo īpaši attiecībā uz tāldarbu,


  vecāku un aprūpes atvaļinājumu, arodveselību un drošību, mākslīgo intelektu (MI) darbavietā, Eiropas nabadzības apkarošanas stratēģiju, kā arī vispārēju tiesisko regulējumu attiecībā uz apakšuzņēmuma līgumiem ar lielāku pārredzamību un ieteikumiem par atbildību. Eiropas sociālie partneri saistībā ar pamatnolīgumu par digitalizāciju patlaban apspriež Savienības tiesību aktu par tiesībām būt bezsaistē. Šīs diskusijas rezultātā vajadzētu noteikt obligātos standartus un nosacījumus, ar kuru palīdzību varētu nodrošināt, ka darba ņēmēji var efektīvi izmantot savas tiesības būt bezsaistē, un regulēt pašreizējo un jaunu digitālo rīku izmantošanu darba vajadzībām. Lai nepieļautu gados jaunu darba ņēmēju ekspluatāciju un viņu tiesību pārkāpšanu, Savienības līmenī būtu jāievieš vienots tiesiskais regulējums, kas nodrošinātu taisnīgu atalgojumu par stažēšanos, praksi un māceklību. Dalībvalstīm būtu jānodrošina stažieriem, praktikantiem un mācekļiem pienācīgi darba apstākļi un piekļuve sociālajai aizsardzībai.

Grozījums Nr. 8

Lēmuma priekšlikums

5.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5a) | Lai efektīvi izskaustu riskus darbā, būtu jāaizsargā gan garīgā, gan fiziskā veselība; īpaša uzmanība būtu jāpievērš darba ņēmēju pakļaušanai kaitīgu vielu iedarbībai, kā arī ilgam darba laikam, psihosociālajam spiedienam, sliktai pozai, atkārtotām kustībām un smagu svaru celšanai. Lai nodrošinātu pienācīgus darba apstākļus, ir būtiski uzlabot arodveselību un drošību, jo īpaši ņemot vērā demogrāfiskās pārmaiņas un jau tagad vērojamo kvalificētu darba ņēmēju trūkumu. Tāpēc ir steidzami vajadzīga kvalitatīva, droša un ilgtspējīga nodarbinātība saskaņā ar Eiropas Parlamenta 2022. gada 10. marta rezolūciju par jaunu ES stratēģisko satvaru darba aizsardzības jomā laikposmam pēc 2020. gada un 2022. gada 5. jūlija rezolūciju par garīgo veselību digitālajā darba pasaulē. Tādēļ būtu jāstiprina arodmedicīnas pakalpojumi, tostarp psihosociālais atbalsts un regulāras, brīvprātīgas pārbaudes visiem darba ņēmējiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5a)

Lai efektīvi izskaustu riskus darbā, būtu jāaizsargā gan garīgā, gan fiziskā veselība; īpaša uzmanība būtu jāpievērš darba ņēmēju pakļaušanai kaitīgu vielu iedarbībai, kā arī ilgam darba laikam, psihosociālajam spiedienam, sliktai pozai, atkārtotām kustībām un smagu svaru celšanai. Lai nodrošinātu pienācīgus darba apstākļus, ir būtiski uzlabot arodveselību un drošību, jo īpaši ņemot vērā demogrāfiskās pārmaiņas un jau tagad vērojamo kvalificētu darba ņēmēju trūkumu. Tāpēc ir steidzami vajadzīga kvalitatīva, droša un ilgtspējīga nodarbinātība saskaņā ar Eiropas Parlamenta 2022. gada 10. marta rezolūciju par jaunu ES stratēģisko satvaru darba aizsardzības jomā laikposmam pēc 2020. gada un 2022. gada 5. jūlija rezolūciju par garīgo veselību digitālajā darba pasaulē. Tādēļ būtu jāstiprina arodmedicīnas pakalpojumi, tostarp psihosociālais atbalsts un regulāras, brīvprātīgas pārbaudes visiem darba ņēmējiem.

Grozījums Nr. 9

Lēmuma priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Klimata pārmaiņas un ar vidi saistītās problēmas, nepieciešamība
  ātrāk
  sasniegt enerģētisko neatkarību un nodrošināt Eiropas atvērto stratēģisko autonomiju, globalizācija, digitalizācija, mākslīgais intelekts, tāldarba plašāka izplatība, platformu ekonomika
  un
  demogrāfiskās pārmaiņas pārveido Eiropas ekonomiku un sabiedrību. Savienībai un tās dalībvalstīm ir jāsadarbojas, lai pilnvērtīgi un proaktīvi reaģētu uz šīm strukturālajām pārmaiņām un pēc vajadzības pielāgotu pašreizējās sistēmas, atzīstot dalībvalstu ekonomikas un darba tirgu un ar tiem saistītās politikas ciešo savstarpējo atkarību. Tālab gan Savienības, gan valstu līmenī ir nepieciešama koordinēta, vērienīga un efektīva politiskā rīcība,
  kas
  būtu saskaņā ar LESD un
  Savienības noteikumiem par ekonomikas pārvaldību
  un kas
  vienlaikus īstenotu
  Eiropas sociālo tiesību
  pīlāru
  . Šādai politiskajai rīcībai būtu jāaptver ilgtspējīgu investīciju palielināšana, atjaunota apņemšanās pareizā secībā veikt reformas, kas sekmē ekonomikas izaugsmi, kvalitatīvu darbvietu izveidi, ražību, pienācīgus nodarbinātības nosacījumus, sociālo un teritoriālo kohēziju, augšupēju konverģenci,
  ekonomikas
  noturību un fiskālās atbildības īstenošanu, ar atbalstu no esošajām ES finansēšanas programmām un jo īpaši no Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas fondiem (Eiropas Sociālā fonda Plus un Eiropas Reģionālās attīstības fonda), kā arī Taisnīgas pārkārtošanās fonda. Tajā būtu jāapvieno pasākumi piedāvājuma un pieprasījuma jomā, vienlaikus ņemot vērā to ietekmi uz vidi, nodarbinātību un sociālo jomu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Klimata pārmaiņas un ar vidi saistītās problēmas, nepieciešamība
  ātrāk
  sasniegt enerģētisko neatkarību un nodrošināt Eiropas atvērto stratēģisko autonomiju, globalizācija, digitalizācija, mākslīgais intelekts, tāldarba plašāka izplatība, platformu ekonomika
  un
  demogrāfiskās pārmaiņas pārveido Eiropas ekonomiku un sabiedrību. Savienībai un tās dalībvalstīm ir jāsadarbojas, lai pilnvērtīgi un proaktīvi reaģētu uz šīm strukturālajām pārmaiņām un pēc vajadzības pielāgotu pašreizējās sistēmas, atzīstot dalībvalstu ekonomikas un darba tirgu un ar tiem saistītās politikas ciešo savstarpējo atkarību. Tālab gan Savienības, gan valstu līmenī ir nepieciešama koordinēta, vērienīga un efektīva politiskā rīcība,
  kas
  būtu saskaņā ar LESD un
  Savienības noteikumiem par ekonomikas pārvaldību
  un kas
  vienlaikus īstenotu
  Eiropas sociālo tiesību
  pīlāru
  . Šādai politiskajai rīcībai būtu jāaptver ilgtspējīgu investīciju palielināšana, atjaunota apņemšanās pareizā secībā veikt reformas, kas sekmē ekonomikas izaugsmi, kvalitatīvu darbvietu izveidi, ražību, pienācīgus nodarbinātības nosacījumus, sociālo un teritoriālo kohēziju, augšupēju konverģenci,
  ekonomikas
  noturību un fiskālās atbildības īstenošanu, ar atbalstu no esošajām ES finansēšanas programmām un jo īpaši no Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas fondiem (Eiropas Sociālā fonda Plus un Eiropas Reģionālās attīstības fonda), kā arī Taisnīgas pārkārtošanās fonda. Tajā būtu jāapvieno pasākumi piedāvājuma un pieprasījuma jomā, vienlaikus ņemot vērā to ietekmi uz vidi, nodarbinātību un sociālo jomu.

| (6) | Klimata pārmaiņas un ar vidi saistītās problēmas, nepieciešamība sasniegt enerģētisko neatkarību
  un sociāli taisnīgu zaļo pārkārtošanos
  un nodrošināt Eiropas atvērto stratēģisko autonomiju, globalizācija, digitalizācija, mākslīgais intelekts, tāldarba plašāka izplatība, platformu ekonomika, demogrāfiskās pārmaiņas
  un Krievijas iebrukuma Ukrainā ietekme būtiski
  pārveido Eiropas ekonomiku un sabiedrību. Savienībai un tās dalībvalstīm ir jāsadarbojas, lai pilnvērtīgi un proaktīvi reaģētu uz šīm strukturālajām pārmaiņām un
  inflācijas palielināšanos un
  pēc vajadzības pielāgotu pašreizējās sistēmas, atzīstot dalībvalstu ekonomikas un darba tirgu un ar tiem saistītās politikas ciešo savstarpējo atkarību. Tālab gan Savienības, gan valstu
  un reģionālā
  līmenī ir nepieciešama koordinēta,
  vairākas nozares aptveroša,
  vērienīga un efektīva politiskā rīcība,
  kurā iesaistīti sociālie partneri un kura
  būtu saskaņā ar LESD un
  subsidiaritātes principu, Pīlāru
  un
  mērķiem,
  kas
  noteikti Komisijas 2021. gada 4. marta rīcības plānā
  Eiropas sociālo tiesību
  pīlāra īstenošanai (“Rīcības plāns”), kā arī ar Savienības noteikumiem par ekonomikas pārvaldību
  . Šādai politiskajai rīcībai būtu jāaptver ilgtspējīgu
  publisko un privāto
  investīciju palielināšana,
  konkurētspējas un infrastruktūras attīstība,
  atjaunota apņemšanās pareizā secībā veikt reformas, kas sekmē
  ilgtspējīgu un iekļaujošu
  ekonomikas izaugsmi,
  lielāka skaita
  kvalitatīvu darbvietu izveidi, ražību, pienācīgus nodarbinātības nosacījumus, sociālo un teritoriālo kohēziju, augšupēju
  sociālo
  konverģenci
  un ekonomisko


  labklājību
  ,
  sociālo taisnīgumu, vienlīdzīgas iespējas un iekļaušanu, taisnīgu darbaspēka mobilitāti,
  noturību un fiskālās
  un sociālās
  atbildības īstenošanu, ar atbalstu no esošajām ES finansēšanas programmām un jo īpaši no Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas fondiem (Eiropas Sociālā fonda Plus un Eiropas Reģionālās attīstības fonda), kā arī Taisnīgas pārkārtošanās fonda. Tajā būtu jāapvieno pasākumi piedāvājuma un pieprasījuma jomā, vienlaikus ņemot vērā to ietekmi uz vidi, nodarbinātību un sociālo jomu.
  Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas aktivizēšana, ņemot vērā Covid-19 krīzi 2020. gada martā, ļāva dalībvalstīm ātri reaģēt un pieņemt ārkārtas pasākumus nolūkā mazināt pandēmijas ekonomisko un sociālo ietekmi. Ņemot vērā Krievijas iebrukuma Ukrainā izraisītā makroekonomiskā satricinājuma īpašās iezīmes, kā arī pašreizējo dzīves dārdzības krīzi, dalībvalstīm ir vajadzīga pastāvīga fiskālā telpa. Tāpēc saskaņā ar Komisijas atzinumu pašreizējais konteksts pamato vispārējās izņēmuma klauzulas termiņa pagarināšanu līdz 2023. gada beigām un tās deaktivēšanu no 2024. gada. Dalībvalstīm būtu pilnībā jāizmanto vispārējās izņēmuma klauzulas sniegtās iespējas, lai atbalstītu grūtībās nonākušus uzņēmumus vai uzņēmumus, kam trūkst likviditātes, jo īpaši MVU, tostarp mikrouzņēmumus, pieņemtu mērķtiecīgus pasākumus darbvietu, algu un darba apstākļu aizsardzībai un ieguldītu cilvēkos un sociālās labklājības sistēmās. Būtu jāveic ex ante izvērtējums par potenciālo risku publiskajām finansēm, ko rada šis pagarinājums, kā arī par iespējamām negatīvajām sociālajām sekām, ko radīs atkāpes piemērošanas pārtraukšana. Tāpēc Stabilitātes un izaugsmes pakts būtu jāpārskata. |
| --- | --- |

(6)

Klimata pārmaiņas un ar vidi saistītās problēmas, nepieciešamība sasniegt enerģētisko neatkarību
  un sociāli taisnīgu zaļo pārkārtošanos
  un nodrošināt Eiropas atvērto stratēģisko autonomiju, globalizācija, digitalizācija, mākslīgais intelekts, tāldarba plašāka izplatība, platformu ekonomika, demogrāfiskās pārmaiņas
  un Krievijas iebrukuma Ukrainā ietekme būtiski
  pārveido Eiropas ekonomiku un sabiedrību. Savienībai un tās dalībvalstīm ir jāsadarbojas, lai pilnvērtīgi un proaktīvi reaģētu uz šīm strukturālajām pārmaiņām un
  inflācijas palielināšanos un
  pēc vajadzības pielāgotu pašreizējās sistēmas, atzīstot dalībvalstu ekonomikas un darba tirgu un ar tiem saistītās politikas ciešo savstarpējo atkarību. Tālab gan Savienības, gan valstu
  un reģionālā
  līmenī ir nepieciešama koordinēta,
  vairākas nozares aptveroša,
  vērienīga un efektīva politiskā rīcība,
  kurā iesaistīti sociālie partneri un kura
  būtu saskaņā ar LESD un
  subsidiaritātes principu, Pīlāru
  un
  mērķiem,
  kas
  noteikti Komisijas 2021. gada 4. marta rīcības plānā
  Eiropas sociālo tiesību
  pīlāra īstenošanai (“Rīcības plāns”), kā arī ar Savienības noteikumiem par ekonomikas pārvaldību
  . Šādai politiskajai rīcībai būtu jāaptver ilgtspējīgu
  publisko un privāto
  investīciju palielināšana,
  konkurētspējas un infrastruktūras attīstība,
  atjaunota apņemšanās pareizā secībā veikt reformas, kas sekmē
  ilgtspējīgu un iekļaujošu
  ekonomikas izaugsmi,
  lielāka skaita
  kvalitatīvu darbvietu izveidi, ražību, pienācīgus nodarbinātības nosacījumus, sociālo un teritoriālo kohēziju, augšupēju
  sociālo
  konverģenci
  un ekonomisko


  labklājību
  ,
  sociālo taisnīgumu, vienlīdzīgas iespējas un iekļaušanu, taisnīgu darbaspēka mobilitāti,
  noturību un fiskālās
  un sociālās
  atbildības īstenošanu, ar atbalstu no esošajām ES finansēšanas programmām un jo īpaši no Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas fondiem (Eiropas Sociālā fonda Plus un Eiropas Reģionālās attīstības fonda), kā arī Taisnīgas pārkārtošanās fonda. Tajā būtu jāapvieno pasākumi piedāvājuma un pieprasījuma jomā, vienlaikus ņemot vērā to ietekmi uz vidi, nodarbinātību un sociālo jomu.
  Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas aktivizēšana, ņemot vērā Covid-19 krīzi 2020. gada martā, ļāva dalībvalstīm ātri reaģēt un pieņemt ārkārtas pasākumus nolūkā mazināt pandēmijas ekonomisko un sociālo ietekmi. Ņemot vērā Krievijas iebrukuma Ukrainā izraisītā makroekonomiskā satricinājuma īpašās iezīmes, kā arī pašreizējo dzīves dārdzības krīzi, dalībvalstīm ir vajadzīga pastāvīga fiskālā telpa. Tāpēc saskaņā ar Komisijas atzinumu pašreizējais konteksts pamato vispārējās izņēmuma klauzulas termiņa pagarināšanu līdz 2023. gada beigām un tās deaktivēšanu no 2024. gada. Dalībvalstīm būtu pilnībā jāizmanto vispārējās izņēmuma klauzulas sniegtās iespējas, lai atbalstītu grūtībās nonākušus uzņēmumus vai uzņēmumus, kam trūkst likviditātes, jo īpaši MVU, tostarp mikrouzņēmumus, pieņemtu mērķtiecīgus pasākumus darbvietu, algu un darba apstākļu aizsardzībai un ieguldītu cilvēkos un sociālās labklājības sistēmās. Būtu jāveic ex ante izvērtējums par potenciālo risku publiskajām finansēm, ko rada šis pagarinājums, kā arī par iespējamām negatīvajām sociālajām sekām, ko radīs atkāpes piemērošanas pārtraukšana. Tāpēc Stabilitātes un izaugsmes pakts būtu jāpārskata.

Grozījums Nr. 10

Lēmuma priekšlikums

6.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6a) | Lai gan ar tāldarbu var potenciāli uzlabot darba un privātās dzīves līdzsvaru, mazināt fosilā kurināmā patēriņu, uzlabot gaisa kvalitāti, pārvarēt ģeogrāfiskus šķēršļus un ļaut iepriekš izslēgtajām darba ņēmēju grupām piekļūt darba tirgum, tas var arī vājināt robežas starp darba un privāto dzīvi, iespējami negatīvi ietekmējot darba ņēmēju pamattiesības un fizisko un garīgo veselību. Tāpat MI risinājumiem ir potenciāls uzlabot darba apstākļus un dzīves kvalitāti, atvieglot pieejamību personām ar invaliditāti un prognozēt darba tirgus attīstību, tomēr tie rada iespējamas bažas attiecībā uz privātumu, personas datu kontroli, arodveselību un drošību, diskrimināciju darbā pieņemšanā, kā arī rasu un dzimumu profilēšanas pastiprināšanos, kas būtu jānovērš. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6a)

Lai gan ar tāldarbu var potenciāli uzlabot darba un privātās dzīves līdzsvaru, mazināt fosilā kurināmā patēriņu, uzlabot gaisa kvalitāti, pārvarēt ģeogrāfiskus šķēršļus un ļaut iepriekš izslēgtajām darba ņēmēju grupām piekļūt darba tirgum, tas var arī vājināt robežas starp darba un privāto dzīvi, iespējami negatīvi ietekmējot darba ņēmēju pamattiesības un fizisko un garīgo veselību. Tāpat MI risinājumiem ir potenciāls uzlabot darba apstākļus un dzīves kvalitāti, atvieglot pieejamību personām ar invaliditāti un prognozēt darba tirgus attīstību, tomēr tie rada iespējamas bažas attiecībā uz privātumu, personas datu kontroli, arodveselību un drošību, diskrimināciju darbā pieņemšanā, kā arī rasu un dzimumu profilēšanas pastiprināšanos, kas būtu jānovērš.

Grozījums Nr. 11

Lēmuma priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Eiropas Parlaments, Padome un Komisija proklamēja
  Eiropas sociālo tiesību
  pīlāru (29). Tas nosaka 20 principus un tiesības, kas nepieciešami labi funkcionējošu un taisnīgu darba tirgu un sociālās drošības sistēmu atbalstam, un tie strukturēti trijās kategorijās: vienādas iespējas un darba tirgus pieejamība, taisnīgi darba apstākļi un sociālā aizsardzība un iekļaušana. Principi un tiesības dod stratēģisku ievirzi Savienībai, nodrošinot, ka pārkārtošanās uz klimatneitralitāti, vides ilgtspēju un digitalizāciju, kā arī demogrāfiskās pārmaiņas ir sociāli godīgas un taisnīgas.
  Eiropas sociālo tiesību
  pīlārs kopā ar sociālo rezultātu pārskatu veido pamatprincipu kopumu, kas palīdzēs pārraudzīt dalībvalstu nodarbinātības un sociālos rādītājus, virzīt reformas valsts, reģionālā un vietējā līmenī un mūsdienu ekonomikā apvienot “sociālos” un “tirgus” aspektus, arī veicinot sociālo
  ekonomiku. Komisija 2021. gada 4. martā nāca klajā ar
  rīcības
  plānu Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanai (“rīcības plāns”), kurā
  iekļauti vērienīgi, tomēr reāli pamatmērķi un papildu apakšmērķi, kas līdz 2030. gadam sasniedzami nodarbinātības, prasmju, izglītības un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī pārskatītais sociālo rezultātu pārskats. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija proklamēja
  Eiropas sociālo tiesību
  pīlāru (29). Tas nosaka 20 principus un tiesības, kas nepieciešami labi funkcionējošu un taisnīgu darba tirgu un sociālās drošības sistēmu atbalstam, un tie strukturēti trijās kategorijās: vienādas iespējas un darba tirgus pieejamība, taisnīgi darba apstākļi un sociālā aizsardzība un iekļaušana. Principi un tiesības dod stratēģisku ievirzi Savienībai, nodrošinot, ka pārkārtošanās uz klimatneitralitāti, vides ilgtspēju un digitalizāciju, kā arī demogrāfiskās pārmaiņas ir sociāli godīgas un taisnīgas.
  Eiropas sociālo tiesību
  pīlārs kopā ar sociālo rezultātu pārskatu veido pamatprincipu kopumu, kas palīdzēs pārraudzīt dalībvalstu nodarbinātības un sociālos rādītājus, virzīt reformas valsts, reģionālā un vietējā līmenī un mūsdienu ekonomikā apvienot “sociālos” un “tirgus” aspektus, arī veicinot sociālo
  ekonomiku. Komisija 2021. gada 4. martā nāca klajā ar
  rīcības
  plānu Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanai (“rīcības plāns”), kurā
  iekļauti vērienīgi, tomēr reāli pamatmērķi un papildu apakšmērķi, kas līdz 2030. gadam sasniedzami nodarbinātības, prasmju, izglītības un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī pārskatītais sociālo rezultātu pārskats.

| (7) | Eiropas Parlaments, Padome un Komisija proklamēja Pīlāru. Tas nosaka 20 principus un tiesības, kas nepieciešami labi funkcionējošu un taisnīgu darba tirgu un sociālās drošības sistēmu atbalstam, un tie strukturēti trijās kategorijās: vienādas iespējas un darba tirgus pieejamība, taisnīgi darba apstākļi un sociālā aizsardzība un iekļaušana. Principi un tiesības dod stratēģisku ievirzi Savienībai, nodrošinot, ka pārkārtošanās uz klimatneitralitāti, vides ilgtspēju un digitalizāciju, kā arī demogrāfiskās pārmaiņas ir sociāli
  un ģeogrāfiski
  godīgas un taisnīgas. Pīlārs kopā ar sociālo rezultātu pārskatu veido pamatprincipu kopumu, kas palīdzēs pārraudzīt dalībvalstu nodarbinātības un sociālos rādītājus, virzīt reformas valsts, reģionālā un vietējā līmenī un mūsdienu ekonomikā apvienot “sociālos” un “tirgus” aspektus, arī veicinot sociālo
  , zaļo, digitālo un aprites ekonomiku.
  Rīcības
  plānā
  iekļauti vērienīgi, tomēr reāli pamatmērķi un papildu apakšmērķi, kas līdz 2030. gadam sasniedzami nodarbinātības, prasmju, izglītības un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī pārskatītais sociālo rezultātu pārskats.
  Šajā sakarībā Savienības, valstu un reģionālā līmenī būtu jānodrošina taisnīga mobilitāte un tiesību un pilnvaru pārnesamība, labāk aizsargājot mobilos darba ņēmējus, tostarp pārrobežu un sezonas darbiniekus, uzlabojot darba inspekciju darbības efektivitāti un ieviešot efektīvus digitālos risinājumus. |
| --- | --- |

(7)

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija proklamēja Pīlāru. Tas nosaka 20 principus un tiesības, kas nepieciešami labi funkcionējošu un taisnīgu darba tirgu un sociālās drošības sistēmu atbalstam, un tie strukturēti trijās kategorijās: vienādas iespējas un darba tirgus pieejamība, taisnīgi darba apstākļi un sociālā aizsardzība un iekļaušana. Principi un tiesības dod stratēģisku ievirzi Savienībai, nodrošinot, ka pārkārtošanās uz klimatneitralitāti, vides ilgtspēju un digitalizāciju, kā arī demogrāfiskās pārmaiņas ir sociāli
  un ģeogrāfiski
  godīgas un taisnīgas. Pīlārs kopā ar sociālo rezultātu pārskatu veido pamatprincipu kopumu, kas palīdzēs pārraudzīt dalībvalstu nodarbinātības un sociālos rādītājus, virzīt reformas valsts, reģionālā un vietējā līmenī un mūsdienu ekonomikā apvienot “sociālos” un “tirgus” aspektus, arī veicinot sociālo
  , zaļo, digitālo un aprites ekonomiku.
  Rīcības
  plānā
  iekļauti vērienīgi, tomēr reāli pamatmērķi un papildu apakšmērķi, kas līdz 2030. gadam sasniedzami nodarbinātības, prasmju, izglītības un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī pārskatītais sociālo rezultātu pārskats.
  Šajā sakarībā Savienības, valstu un reģionālā līmenī būtu jānodrošina taisnīga mobilitāte un tiesību un pilnvaru pārnesamība, labāk aizsargājot mobilos darba ņēmējus, tostarp pārrobežu un sezonas darbiniekus, uzlabojot darba inspekciju darbības efektivitāti un ieviešot efektīvus digitālos risinājumus.

Grozījums Nr. 12

Lēmuma priekšlikums

8.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8a) | Ģimenei labvēlīga politika un tādi sociālie ieguldījumi bērnos, ar kuriem viņus aizsargā no nabadzības un sekmē visu bērnu tiesību izmantošanu, piemēram, kvalitatīvas bērnu aprūpes un agrīnās pirmsskolas izglītības un apmācības pieejamību, ir svarīgi bērnu nākotnei, sabiedrības ilgtspējīgai attīstībai un pozitīvai demogrāfiskajai attīstībai un nodrošina viņiem veselīgu vidi un drošu klimatu. Dalībvalstīm būtu jāizskauž bērnu nabadzība un jāvērš savi centieni uz to, lai efektīvi īstenotu Padomes Ieteikumu (ES) 2021/1004 (2021. gada 14. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Garantiju bērniem

   (1a)

  , un saskaņā ar to pieņemtos valsts rīcības plānus un nodrošinātu piekļuvi bezmaksas kvalitatīviem pakalpojumiem visiem bērniem, kam vajadzīga palīdzība, tādējādi nodrošinot bērniem vienlīdzīgu un efektīvu piekļuvi bezmaksas veselības aprūpei, bezmaksas izglītībai, bezmaksas bērnu aprūpei, pienācīgam mājoklim un veselīgam uzturam. Šajā nolūkā būtu steidzami jāpalielina finansējums Eiropas Garantijai bērniem, paredzot tai īpašu budžetu vismaz 20 miljardu EUR apmērā, kā Eiropas Parlaments to atkārtoti pieprasījis. Eiropas Garantija bērniem būtu nekavējoties jāintegrē visās politikas nozarēs, un par prioritāti būtu jānosaka finansējums bērnu tiesību jomai un vienlaikus pilnībā jāizmanto pašreizējie Savienības politikas pasākumi un fondi. Dalībvalstīm būtu vēl vairāk jāpalielina investīcijas ilgtspējīgās un kvalitatīvās darbvietās un jāpieņem visaptveroša pieeja to bērnu vecāku atbalstam, kuriem vajadzīga palīdzība. Komisijas priekšlikums Padomes ieteikumam par pienācīgu minimālo ienākumu, kas nodrošina aktīvu iekļaušanu, varētu palīdzēt sasniegt mērķi līdz 2030. gadam vismaz uz pusi samazināt nabadzību visās dalībvalstīs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8a)

Ģimenei labvēlīga politika un tādi sociālie ieguldījumi bērnos, ar kuriem viņus aizsargā no nabadzības un sekmē visu bērnu tiesību izmantošanu, piemēram, kvalitatīvas bērnu aprūpes un agrīnās pirmsskolas izglītības un apmācības pieejamību, ir svarīgi bērnu nākotnei, sabiedrības ilgtspējīgai attīstībai un pozitīvai demogrāfiskajai attīstībai un nodrošina viņiem veselīgu vidi un drošu klimatu. Dalībvalstīm būtu jāizskauž bērnu nabadzība un jāvērš savi centieni uz to, lai efektīvi īstenotu Padomes Ieteikumu (ES) 2021/1004 (2021. gada 14. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Garantiju bērniem

   (1a)

  , un saskaņā ar to pieņemtos valsts rīcības plānus un nodrošinātu piekļuvi bezmaksas kvalitatīviem pakalpojumiem visiem bērniem, kam vajadzīga palīdzība, tādējādi nodrošinot bērniem vienlīdzīgu un efektīvu piekļuvi bezmaksas veselības aprūpei, bezmaksas izglītībai, bezmaksas bērnu aprūpei, pienācīgam mājoklim un veselīgam uzturam. Šajā nolūkā būtu steidzami jāpalielina finansējums Eiropas Garantijai bērniem, paredzot tai īpašu budžetu vismaz 20 miljardu EUR apmērā, kā Eiropas Parlaments to atkārtoti pieprasījis. Eiropas Garantija bērniem būtu nekavējoties jāintegrē visās politikas nozarēs, un par prioritāti būtu jānosaka finansējums bērnu tiesību jomai un vienlaikus pilnībā jāizmanto pašreizējie Savienības politikas pasākumi un fondi. Dalībvalstīm būtu vēl vairāk jāpalielina investīcijas ilgtspējīgās un kvalitatīvās darbvietās un jāpieņem visaptveroša pieeja to bērnu vecāku atbalstam, kuriem vajadzīga palīdzība. Komisijas priekšlikums Padomes ieteikumam par pienācīgu minimālo ienākumu, kas nodrošina aktīvu iekļaušanu, varētu palīdzēt sasniegt mērķi līdz 2030. gadam vismaz uz pusi samazināt nabadzību visās dalībvalstīs.

Grozījums Nr. 13

Lēmuma priekšlikums

8.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8b) | Bezpajumtniecība ir viens no ekstremālākajiem sociālās atstumtības veidiem, kas negatīvi ietekmē cilvēku fizisko un garīgo veselību, labklājību un dzīves kvalitāti, kā arī viņu piekļuvi nodarbinātībai un citiem ekonomiskiem un sociāliem pakalpojumiem. Eiropas Parlaments, Komisija, valstu, reģionālās un vietējās iestādes, kā arī Savienības līmeņa pilsoniskās sabiedrības organizācijas ir vienojušās izveidot Eiropas platformu bezpajumtniecības apkarošanai. Izvirzot galīgo mērķi līdz 2030. gadam izbeigt bezpajumtniecību, minētie dalībnieki apņēmās īstenot principu “mājokļi pirmajā vietā” un šajā nolūkā censties novērst bezpajumtniecību un nodrošināt bezpajumtniekiem piekļuvi piemērotiem, drošiem un cenas ziņā pieejamiem mājokļiem un atbalsta pakalpojumiem, vienlaikus ar pienācīga valsts un Savienības finansējuma palīdzību veicot vajadzīgos politikas pasākumus. Dalībvalstīm būtu arī jāstrādā pie tā, lai visiem nodrošinātu piekļuvi pienācīgam mājoklim par pieņemamu cenu, šajā nolūkā īstenojot valstu plānus cenas ziņā pieņemamu mājokļu nodrošināšanai, kuri būtu jāietver to valsts reformu programmās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8b)

Bezpajumtniecība ir viens no ekstremālākajiem sociālās atstumtības veidiem, kas negatīvi ietekmē cilvēku fizisko un garīgo veselību, labklājību un dzīves kvalitāti, kā arī viņu piekļuvi nodarbinātībai un citiem ekonomiskiem un sociāliem pakalpojumiem. Eiropas Parlaments, Komisija, valstu, reģionālās un vietējās iestādes, kā arī Savienības līmeņa pilsoniskās sabiedrības organizācijas ir vienojušās izveidot Eiropas platformu bezpajumtniecības apkarošanai. Izvirzot galīgo mērķi līdz 2030. gadam izbeigt bezpajumtniecību, minētie dalībnieki apņēmās īstenot principu “mājokļi pirmajā vietā” un šajā nolūkā censties novērst bezpajumtniecību un nodrošināt bezpajumtniekiem piekļuvi piemērotiem, drošiem un cenas ziņā pieejamiem mājokļiem un atbalsta pakalpojumiem, vienlaikus ar pienācīga valsts un Savienības finansējuma palīdzību veicot vajadzīgos politikas pasākumus. Dalībvalstīm būtu arī jāstrādā pie tā, lai visiem nodrošinātu piekļuvi pienācīgam mājoklim par pieņemamu cenu, šajā nolūkā īstenojot valstu plānus cenas ziņā pieņemamu mājokļu nodrošināšanai, kuri būtu jāietver to valsts reformu programmās.

Grozījums Nr. 14

Lēmuma priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Pēc Krievijas iebrukuma Ukrainā Eiropadome 2022. gada 24. februāra secinājumos nosodīja Krievijas rīcību, kuras mērķis ir graut Eiropas un pasaules drošību un stabilitāti, un pauda solidaritāti ar Ukrainas tautu, uzsverot starptautisko tiesību un ANO Statūtu principu pārkāpumus. Pašreizējā situācijā, ņemot vērā bēgļu un pārvietoto personu pieplūduma apmēru, ir nepieciešama pagaidu aizsardzība, kura piešķirta ar Padomes 2022. gada 4. marta lēmumu (30), ar ko iedarbina Pagaidu aizsardzības direktīvu (31). Tas ļauj Ukrainas bēgļiem visā Savienībā izmantot saskaņotas tiesības, kas sniedz atbilstīgu aizsardzības līmeni un ietver uzturēšanās tiesības, piekļuvi darba tirgum un integrāciju tajā, piekļuvi izglītībai un apmācībai, piekļuvi mājoklim, kā arī sociālā nodrošinājuma sistēmām, medicīniskajai aprūpei, sociālajai palīdzībai vai cita veida palīdzībai un iztikaslīdzekļiem. Piedaloties Eiropas darba tirgos, Ukrainas bēgļi var dot ieguldījumu ES ekonomikas stiprināšanā un palīdzēt atbalstīt savu valsti un līdzcilvēkus, kuri palikuši Ukrainā. Šādi iegūta pieredze un prasmes nākotnē var dot ieguldījumu Ukrainas atjaunošanā. Nepavadītiem bērniem un pusaudžiem pagaidu aizsardzība piešķir tiesības uz likumisku aizbildnību un piekļuvi bērnu izglītībai un aprūpei. Dalībvalstīm būtu jāiesaista sociālie partneri tādu politikas pasākumu izstrādē, īstenošanā un izvērtēšanā, kuru mērķis ir risināt nodarbinātības un prasmju problēmas, ko izraisījis Krievijas iebrukums Ukrainā. Sociālajiem partneriem ir būtiska loma kara ietekmes samazināšanā nodarbinātības un ražošanas saglabāšanas ziņā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Pēc Krievijas iebrukuma Ukrainā Eiropadome 2022. gada 24. februāra secinājumos nosodīja Krievijas rīcību, kuras mērķis ir graut Eiropas un pasaules drošību un stabilitāti, un pauda solidaritāti ar Ukrainas tautu, uzsverot starptautisko tiesību un ANO Statūtu principu pārkāpumus. Pašreizējā situācijā, ņemot vērā bēgļu un pārvietoto personu pieplūduma apmēru, ir nepieciešama pagaidu aizsardzība, kura piešķirta ar Padomes 2022. gada 4. marta lēmumu (30), ar ko iedarbina Pagaidu aizsardzības direktīvu (31). Tas ļauj Ukrainas bēgļiem visā Savienībā izmantot saskaņotas tiesības, kas sniedz atbilstīgu aizsardzības līmeni un ietver uzturēšanās tiesības, piekļuvi darba tirgum un integrāciju tajā, piekļuvi izglītībai un apmācībai, piekļuvi mājoklim, kā arī sociālā nodrošinājuma sistēmām, medicīniskajai aprūpei, sociālajai palīdzībai vai cita veida palīdzībai un iztikaslīdzekļiem. Piedaloties Eiropas darba tirgos, Ukrainas bēgļi var dot ieguldījumu ES ekonomikas stiprināšanā un palīdzēt atbalstīt savu valsti un līdzcilvēkus, kuri palikuši Ukrainā. Šādi iegūta pieredze un prasmes nākotnē var dot ieguldījumu Ukrainas atjaunošanā. Nepavadītiem bērniem un pusaudžiem pagaidu aizsardzība piešķir tiesības uz likumisku aizbildnību un piekļuvi bērnu izglītībai un aprūpei. Dalībvalstīm būtu jāiesaista sociālie partneri tādu politikas pasākumu izstrādē, īstenošanā un izvērtēšanā, kuru mērķis ir risināt nodarbinātības un prasmju problēmas, ko izraisījis Krievijas iebrukums Ukrainā. Sociālajiem partneriem ir būtiska loma kara ietekmes samazināšanā nodarbinātības un ražošanas saglabāšanas ziņā.

| (9) | Pēc Krievijas iebrukuma Ukrainā Eiropadome 2022. gada 24. februāra secinājumos nosodīja Krievijas rīcību, kuras mērķis ir graut Eiropas un pasaules drošību un stabilitāti, un pauda solidaritāti ar Ukrainas tautu, uzsverot starptautisko tiesību un ANO Statūtu principu pārkāpumus. Pašreizējā situācijā, ņemot vērā bēgļu un pārvietoto personu pieplūduma apmēru, ir nepieciešama pagaidu aizsardzība, kura piešķirta ar Padomes 2022. gada 4. marta lēmumu, ar ko iedarbina Pagaidu aizsardzības direktīvu (31). Tas ļauj Ukrainas bēgļiem visā Savienībā izmantot saskaņotas tiesības, kas sniedz atbilstīgu aizsardzības līmeni un ietver uzturēšanās tiesības, piekļuvi darba tirgum un integrāciju tajā, piekļuvi izglītībai un apmācībai, piekļuvi mājoklim, kā arī sociālā nodrošinājuma sistēmām, medicīniskajai aprūpei, sociālajai palīdzībai vai cita veida palīdzībai un iztikaslīdzekļiem.
  Šajā sakarībā īpaša uzmanība būtu jāpievērš personām ar invaliditāti.
  Piedaloties Eiropas darba tirgos, Ukrainas bēgļi var dot ieguldījumu ES ekonomikas stiprināšanā un palīdzēt atbalstīt savu valsti un līdzcilvēkus, kuri palikuši Ukrainā.
  Tā kā lielākā daļa Ukrainas bēgļu ir sievietes un bērni, dalībvalstīm būtu jānodrošina pietiekams atbalsts mājokļu un bērnu aprūpes pakalpojumiem ar mērķi veicināt viņu iekļaušanu. Dalībvalstīm būtu arī jānodrošina, lai Eiropas Garantijas bērniem īstenošanas gaitā tiem bērniem, kas bēg no Ukrainas, tiktu nodrošināta piekļuve kvalitatīviem bezmaksas pakalpojumiem ar tādiem pašiem nosacījumiem kā viņu vienaudžiem uzņēmējā valstī.
  Šādi iegūta pieredze un prasmes nākotnē var dot ieguldījumu Ukrainas atjaunošanā. Nepavadītiem bērniem un pusaudžiem pagaidu aizsardzība piešķir tiesības uz likumisku aizbildnību un piekļuvi bērnu izglītībai un aprūpei. Dalībvalstīm būtu jāiesaista sociālie partneri tādu politikas pasākumu izstrādē, īstenošanā un izvērtēšanā, kuru mērķis ir risināt nodarbinātības un prasmju problēmas, ko izraisījis Krievijas iebrukums Ukrainā
  , kā arī atzīt kvalifikācijas
  . Sociālajiem partneriem ir būtiska loma kara ietekmes samazināšanā nodarbinātības un ražošanas saglabāšanas ziņā.
  Dalībvalstīm būtu jāapsver iespēja attiecināt Pagaidu aizsardzības direktīvā paredzēto aizsardzību uz visiem bēgļiem un risināt darba devēju bažas par tādu cilvēku pieņemšanu darbā, kuriem ir tikai pagaidu statuss. |
| --- | --- |

(9)

Pēc Krievijas iebrukuma Ukrainā Eiropadome 2022. gada 24. februāra secinājumos nosodīja Krievijas rīcību, kuras mērķis ir graut Eiropas un pasaules drošību un stabilitāti, un pauda solidaritāti ar Ukrainas tautu, uzsverot starptautisko tiesību un ANO Statūtu principu pārkāpumus. Pašreizējā situācijā, ņemot vērā bēgļu un pārvietoto personu pieplūduma apmēru, ir nepieciešama pagaidu aizsardzība, kura piešķirta ar Padomes 2022. gada 4. marta lēmumu, ar ko iedarbina Pagaidu aizsardzības direktīvu (31). Tas ļauj Ukrainas bēgļiem visā Savienībā izmantot saskaņotas tiesības, kas sniedz atbilstīgu aizsardzības līmeni un ietver uzturēšanās tiesības, piekļuvi darba tirgum un integrāciju tajā, piekļuvi izglītībai un apmācībai, piekļuvi mājoklim, kā arī sociālā nodrošinājuma sistēmām, medicīniskajai aprūpei, sociālajai palīdzībai vai cita veida palīdzībai un iztikaslīdzekļiem.
  Šajā sakarībā īpaša uzmanība būtu jāpievērš personām ar invaliditāti.
  Piedaloties Eiropas darba tirgos, Ukrainas bēgļi var dot ieguldījumu ES ekonomikas stiprināšanā un palīdzēt atbalstīt savu valsti un līdzcilvēkus, kuri palikuši Ukrainā.
  Tā kā lielākā daļa Ukrainas bēgļu ir sievietes un bērni, dalībvalstīm būtu jānodrošina pietiekams atbalsts mājokļu un bērnu aprūpes pakalpojumiem ar mērķi veicināt viņu iekļaušanu. Dalībvalstīm būtu arī jānodrošina, lai Eiropas Garantijas bērniem īstenošanas gaitā tiem bērniem, kas bēg no Ukrainas, tiktu nodrošināta piekļuve kvalitatīviem bezmaksas pakalpojumiem ar tādiem pašiem nosacījumiem kā viņu vienaudžiem uzņēmējā valstī.
  Šādi iegūta pieredze un prasmes nākotnē var dot ieguldījumu Ukrainas atjaunošanā. Nepavadītiem bērniem un pusaudžiem pagaidu aizsardzība piešķir tiesības uz likumisku aizbildnību un piekļuvi bērnu izglītībai un aprūpei. Dalībvalstīm būtu jāiesaista sociālie partneri tādu politikas pasākumu izstrādē, īstenošanā un izvērtēšanā, kuru mērķis ir risināt nodarbinātības un prasmju problēmas, ko izraisījis Krievijas iebrukums Ukrainā
  , kā arī atzīt kvalifikācijas
  . Sociālajiem partneriem ir būtiska loma kara ietekmes samazināšanā nodarbinātības un ražošanas saglabāšanas ziņā.
  Dalībvalstīm būtu jāapsver iespēja attiecināt Pagaidu aizsardzības direktīvā paredzēto aizsardzību uz visiem bēgļiem un risināt darba devēju bažas par tādu cilvēku pieņemšanu darbā, kuriem ir tikai pagaidu statuss.

Grozījums Nr. 15

Lēmuma priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Darba tirgus reformām, arī valstu algu noteikšanas mehānismiem, būtu jāseko valstu sociālā dialoga praksei, lai nodrošinātu taisnīgas algas, kas nodrošina pienācīgu dzīves līmeni un
  ilgtspējīgu izaugsmi
  . Tām būtu jānodrošina arī vajadzīgā iespēja plaši apsvērt sociālekonomiskos faktorus, tai skaitā ilgtspējas, konkurētspējas, inovācijas, kvalitatīvu darbvietu izveides, darba nosacījumu, nodarbinātu personu nabadzības, izglītības
  un
  prasmju, sabiedrības veselības un iekļaušanas, kā arī faktisko ienākumu uzlabojumus. Šajā ziņā Atveseļošanas un noturības mehānisms un citi ES fondi atbalsta dalībvalstis tādu reformu īstenošanā un investīciju veikšanā, kas atbilst ES prioritātēm, tādējādi veidojot Eiropas ekonomiku un sabiedrību ilgtspējīgāku, noturīgāku un labāk sagatavotu attiecībā uz zaļo un digitālo pārkārtošanos. Krievijas iebrukums Ukrainā ir vēl vairāk saasinājis jau esošās sociālekonomiskās problēmas, kuras izraisīja Covid-19 krīze. Dalībvalstīm un Savienībai būtu jāturpina rūpēties par to, lai tiktu mazināta sociālā ietekme un ietekme uz nodarbinātību un ekonomiku un lai pārkārtošanās būtu sociāli godīga un taisnīga, arī ņemot vērā to, ka lielāka atvērta stratēģiskā autonomija un paātrināta zaļā pārkārtošanās palīdzēs samazināt atkarību no enerģijas un citu stratēģisko produktu/tehnoloģiju importa, it īpaši no Krievijas.
  Būtiski ir stiprināt
  noturību un
  veidot
  iekļaujošu un noturīgu sabiedrību, kurā cilvēki ir aizsargāti un spēj paredzēt un pārvaldīt pārmaiņas un kurā viņi var aktīvi piedalīties sabiedrībasnorisēs un ekonomikā. Lai atbalstītu statusa maiņu darba tirgū, arī ņemot vērā zaļo un digitālo pārkārtošanos, kā uzsvērts Ieteikumā (ES) 2021/402 [un Padomes Ieteikumā par to, kā nodrošināt taisnīgu pārkārtošanos uz klimatneitralitāti], ir vajadzīgs saskaņots aktīvas darba tirgus politikas kopums, kas ietver
  pagaidu darbā pieņemšanas
  un
  pārejas stimulus
  ,
  prasmju politiku un
  uzlabotus nodarbinātības dienestus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Darba tirgus reformām, arī valstu algu noteikšanas mehānismiem, būtu jāseko valstu sociālā dialoga praksei, lai nodrošinātu taisnīgas algas, kas nodrošina pienācīgu dzīves līmeni un
  ilgtspējīgu izaugsmi
  . Tām būtu jānodrošina arī vajadzīgā iespēja plaši apsvērt sociālekonomiskos faktorus, tai skaitā ilgtspējas, konkurētspējas, inovācijas, kvalitatīvu darbvietu izveides, darba nosacījumu, nodarbinātu personu nabadzības, izglītības
  un
  prasmju, sabiedrības veselības un iekļaušanas, kā arī faktisko ienākumu uzlabojumus. Šajā ziņā Atveseļošanas un noturības mehānisms un citi ES fondi atbalsta dalībvalstis tādu reformu īstenošanā un investīciju veikšanā, kas atbilst ES prioritātēm, tādējādi veidojot Eiropas ekonomiku un sabiedrību ilgtspējīgāku, noturīgāku un labāk sagatavotu attiecībā uz zaļo un digitālo pārkārtošanos. Krievijas iebrukums Ukrainā ir vēl vairāk saasinājis jau esošās sociālekonomiskās problēmas, kuras izraisīja Covid-19 krīze. Dalībvalstīm un Savienībai būtu jāturpina rūpēties par to, lai tiktu mazināta sociālā ietekme un ietekme uz nodarbinātību un ekonomiku un lai pārkārtošanās būtu sociāli godīga un taisnīga, arī ņemot vērā to, ka lielāka atvērta stratēģiskā autonomija un paātrināta zaļā pārkārtošanās palīdzēs samazināt atkarību no enerģijas un citu stratēģisko produktu/tehnoloģiju importa, it īpaši no Krievijas.
  Būtiski ir stiprināt
  noturību un
  veidot
  iekļaujošu un noturīgu sabiedrību, kurā cilvēki ir aizsargāti un spēj paredzēt un pārvaldīt pārmaiņas un kurā viņi var aktīvi piedalīties sabiedrībasnorisēs un ekonomikā. Lai atbalstītu statusa maiņu darba tirgū, arī ņemot vērā zaļo un digitālo pārkārtošanos, kā uzsvērts Ieteikumā (ES) 2021/402 [un Padomes Ieteikumā par to, kā nodrošināt taisnīgu pārkārtošanos uz klimatneitralitāti], ir vajadzīgs saskaņots aktīvas darba tirgus politikas kopums, kas ietver
  pagaidu darbā pieņemšanas
  un
  pārejas stimulus
  ,
  prasmju politiku un
  uzlabotus nodarbinātības dienestus.

| (10) | Darba tirgus reformām, arī valstu algu noteikšanas mehānismiem, būtu jāseko valstu sociālā dialoga praksei, lai nodrošinātu taisnīgas algas, kas nodrošina pienācīgu dzīves līmeni
  , ilgtspējīgu izaugsmi
  un
  augšupēju sociālo un teritoriālo konverģenci
  . Tām būtu jānodrošina arī vajadzīgā iespēja plaši apsvērt sociālekonomiskos faktorus, tai skaitā ilgtspējas, konkurētspējas, inovācijas, kvalitatīvu darbvietu izveides,
  pienācīgu
  darba nosacījumu, nodarbinātu personu nabadzības,
  dzimumu līdztiesības,
  izglītības
  , apmācības,
  prasmju
  un kvalifikācijas
  , sabiedrības veselības un
  sociālās
  iekļaušanas, kā arī faktisko ienākumu
  un pirktspējas
  uzlabojumus.
  Tāpēc dalībvalstīm būtu jāievēro tiesības uz kolektīvām sarunām un rīcību, kā arī pulcēšanās un biedrošanās brīvība, kā noteikts Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un attiecīgajās starptautiskajās konvencijās. Turklāt dalībvalstīm būtu jāstiprina sociālo partneru loma, jāsekmē uzņēmumu padomes un darba ņēmēju pārstāvība, darba koplīgumu slēgšana un liela skaita arodbiedrību un darba devēju apvienību darbība nolūkā nodrošināt iekļaujošu un sociāli taisnīgu atveseļošanu.
  Šajā ziņā Atveseļošanas un noturības mehānisms un citi ES fondi atbalsta dalībvalstis tādu reformu īstenošanā un investīciju veikšanā, kas atbilst ES prioritātēm, tādējādi veidojot Eiropas ekonomiku un sabiedrību ilgtspējīgāku, noturīgāku un labāk sagatavotu attiecībā uz zaļo un digitālo pārkārtošanos. Krievijas iebrukums Ukrainā ir vēl vairāk saasinājis jau esošās sociālekonomiskās problēmas,kuras izraisīja Covid-19 krīze. Dalībvalstīm un Savienībai būtu jāturpina rūpēties par to, lai tiktu mazināta sociālā ietekme un ietekme uz nodarbinātību un ekonomiku un lai pārkārtošanās būtu sociāli godīga un taisnīga, arī ņemot vērā to, ka lielāka atvērta stratēģiskā autonomija un paātrināta zaļā pārkārtošanās palīdzēs samazināt atkarību no enerģijas un citu stratēģisko produktu/tehnoloģiju importa, it īpaši no Krievijas.
  Lai stiprinātu
  noturību un
  veidotu
  iekļaujošu un noturīgu sabiedrību, kurā cilvēki ir aizsargāti un spēj paredzēt un pārvaldīt pārmaiņas un kurā viņi var aktīvi piedalīties sabiedrības norisēs un ekonomikā
  , saskaņā ar Eiropas Parlamenta 2022. gada 19. maija rezolūciju par sociālajām un ekonomiskajām sekām, ko Eiropas Savienībai rada Krievijas karš Ukrainā — ES rīcībspējas pastiprināšana, būtu jāizveido Eiropas sociālās noturības pagaidu pasākumu kopums, ar ko koordinē pasākumus un līdzekļus sociālās labklājības un sociālās aizsardzības sistēmu stiprināšanai Savienībā, tostarp SURE turpināšanu un refinansēšanu, tik ilgi, kamēr Krievijas iebrukuma Ukrainā sociālekonomiskās sekas joprojām negatīvi ietekmē darba tirgu, un jāizveido sociālās glābšanas mehānisms ar lielāku publisko atbalstu pašreizējiem instrumentiem, kas paredzēti nabadzīgākajiem sabiedrības locekļiem
  . Lai atbalstītu statusa maiņu darba tirgū, arī ņemot vērā zaļo un digitālo pārkārtošanos, kā uzsvērts Ieteikumā (ES) 2021/402 [un Padomes Ieteikumā par to, kā nodrošināt taisnīgu pārkārtošanos uz klimatneitralitāti], ir vajadzīgs saskaņots aktīvas darba tirgus politikas kopums, kas ietver pārejas stimulus,
  kvalifikācijas iegūšanu, validēšanu
  un
  prasmju apgūšanu
  ,
  kā arī uz nākotni orientētu izglītību, mūžizglītību, PIA, prasmju pilmveidi un pārkvalifikāciju un
  uzlabotus nodarbinātības dienestus.
  Ir rūpīgi jāizvērtē valstu politika un atbalsta shēmas, kas izmantotas Covid-19 pandēmijas seku mazināšanai, lai varētu apzināt paraugpraksi un turpmākai izmantošanai vajadzīgos instrumentus. |
| --- | --- |

(10)

Darba tirgus reformām, arī valstu algu noteikšanas mehānismiem, būtu jāseko valstu sociālā dialoga praksei, lai nodrošinātu taisnīgas algas, kas nodrošina pienācīgu dzīves līmeni
  , ilgtspējīgu izaugsmi
  un
  augšupēju sociālo un teritoriālo konverģenci
  . Tām būtu jānodrošina arī vajadzīgā iespēja plaši apsvērt sociālekonomiskos faktorus, tai skaitā ilgtspējas, konkurētspējas, inovācijas, kvalitatīvu darbvietu izveides,
  pienācīgu
  darba nosacījumu, nodarbinātu personu nabadzības,
  dzimumu līdztiesības,
  izglītības
  , apmācības,
  prasmju
  un kvalifikācijas
  , sabiedrības veselības un
  sociālās
  iekļaušanas, kā arī faktisko ienākumu
  un pirktspējas
  uzlabojumus.
  Tāpēc dalībvalstīm būtu jāievēro tiesības uz kolektīvām sarunām un rīcību, kā arī pulcēšanās un biedrošanās brīvība, kā noteikts Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un attiecīgajās starptautiskajās konvencijās. Turklāt dalībvalstīm būtu jāstiprina sociālo partneru loma, jāsekmē uzņēmumu padomes un darba ņēmēju pārstāvība, darba koplīgumu slēgšana un liela skaita arodbiedrību un darba devēju apvienību darbība nolūkā nodrošināt iekļaujošu un sociāli taisnīgu atveseļošanu.
  Šajā ziņā Atveseļošanas un noturības mehānisms un citi ES fondi atbalsta dalībvalstis tādu reformu īstenošanā un investīciju veikšanā, kas atbilst ES prioritātēm, tādējādi veidojot Eiropas ekonomiku un sabiedrību ilgtspējīgāku, noturīgāku un labāk sagatavotu attiecībā uz zaļo un digitālo pārkārtošanos. Krievijas iebrukums Ukrainā ir vēl vairāk saasinājis jau esošās sociālekonomiskās problēmas,kuras izraisīja Covid-19 krīze. Dalībvalstīm un Savienībai būtu jāturpina rūpēties par to, lai tiktu mazināta sociālā ietekme un ietekme uz nodarbinātību un ekonomiku un lai pārkārtošanās būtu sociāli godīga un taisnīga, arī ņemot vērā to, ka lielāka atvērta stratēģiskā autonomija un paātrināta zaļā pārkārtošanās palīdzēs samazināt atkarību no enerģijas un citu stratēģisko produktu/tehnoloģiju importa, it īpaši no Krievijas.
  Lai stiprinātu
  noturību un
  veidotu
  iekļaujošu un noturīgu sabiedrību, kurā cilvēki ir aizsargāti un spēj paredzēt un pārvaldīt pārmaiņas un kurā viņi var aktīvi piedalīties sabiedrības norisēs un ekonomikā
  , saskaņā ar Eiropas Parlamenta 2022. gada 19. maija rezolūciju par sociālajām un ekonomiskajām sekām, ko Eiropas Savienībai rada Krievijas karš Ukrainā — ES rīcībspējas pastiprināšana, būtu jāizveido Eiropas sociālās noturības pagaidu pasākumu kopums, ar ko koordinē pasākumus un līdzekļus sociālās labklājības un sociālās aizsardzības sistēmu stiprināšanai Savienībā, tostarp SURE turpināšanu un refinansēšanu, tik ilgi, kamēr Krievijas iebrukuma Ukrainā sociālekonomiskās sekas joprojām negatīvi ietekmē darba tirgu, un jāizveido sociālās glābšanas mehānisms ar lielāku publisko atbalstu pašreizējiem instrumentiem, kas paredzēti nabadzīgākajiem sabiedrības locekļiem
  . Lai atbalstītu statusa maiņu darba tirgū, arī ņemot vērā zaļo un digitālo pārkārtošanos, kā uzsvērts Ieteikumā (ES) 2021/402 [un Padomes Ieteikumā par to, kā nodrošināt taisnīgu pārkārtošanos uz klimatneitralitāti], ir vajadzīgs saskaņots aktīvas darba tirgus politikas kopums, kas ietver pārejas stimulus,
  kvalifikācijas iegūšanu, validēšanu
  un
  prasmju apgūšanu
  ,
  kā arī uz nākotni orientētu izglītību, mūžizglītību, PIA, prasmju pilmveidi un pārkvalifikāciju un
  uzlabotus nodarbinātības dienestus.
  Ir rūpīgi jāizvērtē valstu politika un atbalsta shēmas, kas izmantotas Covid-19 pandēmijas seku mazināšanai, lai varētu apzināt paraugpraksi un turpmākai izmantošanai vajadzīgos instrumentus.

Grozījums Nr. 16

Lēmuma priekšlikums

11. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (11) | Būtu
  jānovērš
  diskriminācija visās tās izpausmēs, jānodrošina dzimumu līdztiesība un
  jāatbalsta
  jauniešu nodarbinātība. It īpaši nodrošinot darba tirgu un adekvātu un iekļaujošu sociālās aizsardzības sistēmu pilnvērtīgu darbību (32) un likvidējot šķēršļus, kas kavē iekļaujošu un uz nākotni vērstu izglītību, apmācību un dalību darba tirgū, arī veicot investīcijas pirmsskolas izglītībā un aprūpē, kā arī digitālajās un zaļajās prasmēs, būtu jāsniedz visiem piekļuve un iespējas un būtu
  jāsamazina
  nabadzība un sociālā atstumtība, arī bērnu un romu tautības iedzīvotāju nabadzība un atstumtība. Īpaši
  svarīga
  ir savlaicīga un vienlīdzīga piekļuve ilgtermiņa
  aprūpes
  un veselības aprūpes pakalpojumiem, arī profilaksei
  un veselības aprūpes veicināšanai, kas ir
  par
  pieņemamu cenu
  , cita starpā ņemot vērā Covid-19 pandēmiju
  , kas sākās 2020
  . 
  gadā,
  un
  saistībā ar sabiedrības novecošanu
  . Būtu jāturpina
  realizēt
  personu ar invaliditāti
  potenciālu
  ekonomikas
  izaugsmes
  un
  sociālās attīstības veicināšanā
  . Tā kā darbavietās visā Savienībā arvien plašāk tiek izmantoti jauni ekonomikas un uzņēmējdarbības modeļi, mainās arī darba tiesiskās attiecības. Dalībvalstīm būtu jānodrošina tas, lai darba tiesiskās attiecības, kas izriet no jaunām darba formām,
  saglabātu
  un
  stiprinātu Eiropas sociālo modeli
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11)

Būtu
  jānovērš
  diskriminācija visās tās izpausmēs, jānodrošina dzimumu līdztiesība un
  jāatbalsta
  jauniešu nodarbinātība. It īpaši nodrošinot darba tirgu un adekvātu un iekļaujošu sociālās aizsardzības sistēmu pilnvērtīgu darbību (32) un likvidējot šķēršļus, kas kavē iekļaujošu un uz nākotni vērstu izglītību, apmācību un dalību darba tirgū, arī veicot investīcijas pirmsskolas izglītībā un aprūpē, kā arī digitālajās un zaļajās prasmēs, būtu jāsniedz visiem piekļuve un iespējas un būtu
  jāsamazina
  nabadzība un sociālā atstumtība, arī bērnu un romu tautības iedzīvotāju nabadzība un atstumtība. Īpaši
  svarīga
  ir savlaicīga un vienlīdzīga piekļuve ilgtermiņa
  aprūpes
  un veselības aprūpes pakalpojumiem, arī profilaksei
  un veselības aprūpes veicināšanai, kas ir
  par
  pieņemamu cenu
  , cita starpā ņemot vērā Covid-19 pandēmiju
  , kas sākās 2020
  . 
  gadā,
  un
  saistībā ar sabiedrības novecošanu
  . Būtu jāturpina
  realizēt
  personu ar invaliditāti
  potenciālu
  ekonomikas
  izaugsmes
  un
  sociālās attīstības veicināšanā
  . Tā kā darbavietās visā Savienībā arvien plašāk tiek izmantoti jauni ekonomikas un uzņēmējdarbības modeļi, mainās arī darba tiesiskās attiecības. Dalībvalstīm būtu jānodrošina tas, lai darba tiesiskās attiecības, kas izriet no jaunām darba formām,
  saglabātu
  un
  stiprinātu Eiropas sociālo modeli
  .

| (11) | Būtu
  jāizskauž
  diskriminācija visās tās izpausmēs, jānodrošina dzimumu līdztiesība un
  aktīvi jāveicina
  jauniešu
  , jo īpaši no neizdevīgā stāvoklī esošām grupām,
  nodarbinātība. It īpaši nodrošinot darba tirgu un adekvātu un iekļaujošu sociālās aizsardzības sistēmu pilnvērtīgu darbību (32) un likvidējot šķēršļus, kas kavē iekļaujošu un uz nākotni vērstu izglītību, apmācību
  , mūžizglītību, PIA
  un dalību darba tirgū, arī veicot investīcijas pirmsskolas izglītībā un aprūpē, kā arī digitālajās un zaļajās prasmēs, būtu jāsniedz visiem
  vienlīdzīga
  piekļuve un iespējas un būtu
  jāizskauž
  nabadzība un sociālā atstumtība, arī bērnu
  , vecāka gadagājuma cilvēku, personu ar invaliditāti
  un romu tautības iedzīvotāju nabadzība un atstumtība. Īpaši
  nepieciešama
  ir savlaicīga
  , vispārēja, efektīva
  un vienlīdzīga piekļuve ilgtermiņa
  aprūpei
  un veselības aprūpes pakalpojumiem
  saskaņā ar Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. jūlija rezolūciju par virzību uz kopīgu Eiropas rīcību aprūpes jomā, tostarp profilaksei
  , arī
  garīgās veselības problēmu
  profilaksei
  darbavietā saskaņā ar Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. jūlija rezolūciju
  par
  garīgo veselību digitālajā darba pasaulē, un veselības aprūpes veicināšana
  , cita starpā ņemot vērā Covid-19 pandēmiju
  un sabiedrības novecošanu
  .
  Darba aizsardzības un veselīga darba
  un
  privātās dzīves līdzsvara nodrošināšana darba ņēmējiem visā karjeras laikā ir priekšnoteikums pienācīgai darba dzīvei un aktīvām un veselīgām vecumdienām
  .
  Saskaņā ar Padomes Direktīvu 2000/78/EK

   (32a)

  un ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām
  būtu jāturpina
  realizēt
  personu ar invaliditāti
  potenciālu veicināt
  ekonomikas
  izaugsmi
  un
  sociālo attīstību un šajā nolūkā veikt saprātīgus pielāgojumus darba vietā
  . Tā kā darbavietās visā Savienībā arvien plašāktiek izmantoti jauni ekonomikas un uzņēmējdarbības modeļi, mainās arī darba tiesiskās attiecības. Dalībvalstīm būtu
  jāturpina stiprināt Eiropas sociālais modelis, nodrošinot, ka visiem darba ņēmējiem ir vienādas tiesības un pienācīgi darba un nodarbinātības apstākļi, kā arī pienācīgs atalgojums. Ikvienam ir tiesības uz taisnīgiem, godīgiem, veselīgiem un drošiem darba apstākļiem un pienācīgu aizsardzību digitālajā vidē, kā arī fiziskajā darba vietā, neatkarīgi no nodarbinātības statusa, darba režīma, darba attiecību ilguma vai darba devēja lieluma. Turklāt dalībvalstīm būtu jānovērš darba ņēmēju ekspluatācija un visi nestabilas nodarbinātības veidi, tostarp fiktīva pašnodarbinātība, nedeklarēts darbs, netipisku līgumu ļaunprātīga izmantošana un nulles stundu līgumi, un
  jānodrošina tas, lai darba tiesiskās attiecības, kas izriet no jaunām darba formām,
  atbilstu Savienības
  un
  valstu tiesību aktiem. Dalībvalstīm būtu jārisina arī neoficiālās ekonomikas problēma, pārceļot neoficiālos darba ņēmējus uz oficiālo ekonomiku. Būtu jāveicina uzņēmējdarbība un profesionālā mobilitāte, tostarp izmantojot sociālā nodrošinājuma tiesību pārnesamību un efektīvu digitālo risinājumu ieviešanu
  . |
| --- | --- |

(11)

Būtu
  jāizskauž
  diskriminācija visās tās izpausmēs, jānodrošina dzimumu līdztiesība un
  aktīvi jāveicina
  jauniešu
  , jo īpaši no neizdevīgā stāvoklī esošām grupām,
  nodarbinātība. It īpaši nodrošinot darba tirgu un adekvātu un iekļaujošu sociālās aizsardzības sistēmu pilnvērtīgu darbību (32) un likvidējot šķēršļus, kas kavē iekļaujošu un uz nākotni vērstu izglītību, apmācību
  , mūžizglītību, PIA
  un dalību darba tirgū, arī veicot investīcijas pirmsskolas izglītībā un aprūpē, kā arī digitālajās un zaļajās prasmēs, būtu jāsniedz visiem
  vienlīdzīga
  piekļuve un iespējas un būtu
  jāizskauž
  nabadzība un sociālā atstumtība, arī bērnu
  , vecāka gadagājuma cilvēku, personu ar invaliditāti
  un romu tautības iedzīvotāju nabadzība un atstumtība. Īpaši
  nepieciešama
  ir savlaicīga
  , vispārēja, efektīva
  un vienlīdzīga piekļuve ilgtermiņa
  aprūpei
  un veselības aprūpes pakalpojumiem
  saskaņā ar Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. jūlija rezolūciju par virzību uz kopīgu Eiropas rīcību aprūpes jomā, tostarp profilaksei
  , arī
  garīgās veselības problēmu
  profilaksei
  darbavietā saskaņā ar Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. jūlija rezolūciju
  par
  garīgo veselību digitālajā darba pasaulē, un veselības aprūpes veicināšana
  , cita starpā ņemot vērā Covid-19 pandēmiju
  un sabiedrības novecošanu
  .
  Darba aizsardzības un veselīga darba
  un
  privātās dzīves līdzsvara nodrošināšana darba ņēmējiem visā karjeras laikā ir priekšnoteikums pienācīgai darba dzīvei un aktīvām un veselīgām vecumdienām
  .
  Saskaņā ar Padomes Direktīvu 2000/78/EK

   (32a)

  un ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām
  būtu jāturpina
  realizēt
  personu ar invaliditāti
  potenciālu veicināt
  ekonomikas
  izaugsmi
  un
  sociālo attīstību un šajā nolūkā veikt saprātīgus pielāgojumus darba vietā
  . Tā kā darbavietās visā Savienībā arvien plašāktiek izmantoti jauni ekonomikas un uzņēmējdarbības modeļi, mainās arī darba tiesiskās attiecības. Dalībvalstīm būtu
  jāturpina stiprināt Eiropas sociālais modelis, nodrošinot, ka visiem darba ņēmējiem ir vienādas tiesības un pienācīgi darba un nodarbinātības apstākļi, kā arī pienācīgs atalgojums. Ikvienam ir tiesības uz taisnīgiem, godīgiem, veselīgiem un drošiem darba apstākļiem un pienācīgu aizsardzību digitālajā vidē, kā arī fiziskajā darba vietā, neatkarīgi no nodarbinātības statusa, darba režīma, darba attiecību ilguma vai darba devēja lieluma. Turklāt dalībvalstīm būtu jānovērš darba ņēmēju ekspluatācija un visi nestabilas nodarbinātības veidi, tostarp fiktīva pašnodarbinātība, nedeklarēts darbs, netipisku līgumu ļaunprātīga izmantošana un nulles stundu līgumi, un
  jānodrošina tas, lai darba tiesiskās attiecības, kas izriet no jaunām darba formām,
  atbilstu Savienības
  un
  valstu tiesību aktiem. Dalībvalstīm būtu jārisina arī neoficiālās ekonomikas problēma, pārceļot neoficiālos darba ņēmējus uz oficiālo ekonomiku. Būtu jāveicina uzņēmējdarbība un profesionālā mobilitāte, tostarp izmantojot sociālā nodrošinājuma tiesību pārnesamību un efektīvu digitālo risinājumu ieviešanu
  .

Grozījums Nr. 17

Lēmuma priekšlikums

12. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (12) | Integrētās pamatnostādnes būtu jāizmanto par pamatu konkrētām valstīm adresētiem ieteikumiem, kurus Padome var sniegt dalībvalstīm. Dalībvalstīm pilnībā jāizmanto savi REACT-EU resursi, kas noteikti ar Regulu (ES) 2020/2221 (33), ar kuru līdz 2023. gadam tiek stiprināti 2014.–2020. gada kohēzijas politikas fondi un Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām (EAFVP), un kas pašreizējās krīzes dēļ Ukrainā ir uzlaboti ar Regulu par kohēzijas rīcību bēgļu atbalstam Eiropā (CARE) (34), kā arī turpmākiem grozījumiem Kopējo noteikumu regulā (35) par priekšfinansējuma palielināšanu REACT-EU vajadzībām un jaunām vienības izmaksām, kas palīdzēs paātrināt to cilvēku integrāciju ES, kuri pamet Ukrainu (36). Turklāt, lai veicinātu nodarbinātību, sociālās investīcijas, sociālo
  iekļaušanu un
  piekļūstamību, kā arī veicinātu darbaspēka prasmju pilnveides un pārkvalificēšanās iespējas, mūžizglītību un augstas kvalitātes izglītību un apmācību visiem,
  ietverot arī
  digitālo pratību un prasmes, 2021.–2027. gada plānošanas periodā dalībvalstīm būtu pilnībā jāizmanto Eiropas Sociālais fonds Plus, kas izveidots ar Regulu (ES) 2021/1057 (37), Eiropas Reģionālās attīstības fonds, kas izveidots ar Regulu (ES) 2021/1058 (38), Atveseļošanas un noturības mehānisms, kas izveidots ar Regulu (ES) 2021/241 (39), un citi Savienības fondi, to skaitā Taisnīgas pārkārtošanās fonds, kas izveidots ar Regulu (ES) 2021/1056 (40), kā arī fonds InvestEU, kas izveidots ar Regulu (ES) 2021/523 (41). Dalībvalstīm pilnībā jāizmanto arī ar Regulu (ES) 2021/691 (42) izveidotais Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds darbu zaudējušiem darba ņēmējiem, lai sniegtu atbalstu darba ņēmējiem, kas atlaisti lielu pārstrukturējošu notikumu rezultātā
  , tādu
  kā Covid-19 pandēmija,
  globālāku
  tendenču izraisītas sociālekonomiskās pārmaiņas un tehnoloģiskās un vides
  pārmaiņas
  . Lai gan integrētās pamatnostādnes ir adresētas dalībvalstīm un Savienībai, tās būtu jāīstenopartnerībā ar visām valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm, šajā darbībā cieši iesaistot parlamentus, kā arī sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12)

Integrētās pamatnostādnes būtu jāizmanto par pamatu konkrētām valstīm adresētiem ieteikumiem, kurus Padome var sniegt dalībvalstīm. Dalībvalstīm pilnībā jāizmanto savi REACT-EU resursi, kas noteikti ar Regulu (ES) 2020/2221 (33), ar kuru līdz 2023. gadam tiek stiprināti 2014.–2020. gada kohēzijas politikas fondi un Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām (EAFVP), un kas pašreizējās krīzes dēļ Ukrainā ir uzlaboti ar Regulu par kohēzijas rīcību bēgļu atbalstam Eiropā (CARE) (34), kā arī turpmākiem grozījumiem Kopējo noteikumu regulā (35) par priekšfinansējuma palielināšanu REACT-EU vajadzībām un jaunām vienības izmaksām, kas palīdzēs paātrināt to cilvēku integrāciju ES, kuri pamet Ukrainu (36). Turklāt, lai veicinātu nodarbinātību, sociālās investīcijas, sociālo
  iekļaušanu un
  piekļūstamību, kā arī veicinātu darbaspēka prasmju pilnveides un pārkvalificēšanās iespējas, mūžizglītību un augstas kvalitātes izglītību un apmācību visiem,
  ietverot arī
  digitālo pratību un prasmes, 2021.–2027. gada plānošanas periodā dalībvalstīm būtu pilnībā jāizmanto Eiropas Sociālais fonds Plus, kas izveidots ar Regulu (ES) 2021/1057 (37), Eiropas Reģionālās attīstības fonds, kas izveidots ar Regulu (ES) 2021/1058 (38), Atveseļošanas un noturības mehānisms, kas izveidots ar Regulu (ES) 2021/241 (39), un citi Savienības fondi, to skaitā Taisnīgas pārkārtošanās fonds, kas izveidots ar Regulu (ES) 2021/1056 (40), kā arī fonds InvestEU, kas izveidots ar Regulu (ES) 2021/523 (41). Dalībvalstīm pilnībā jāizmanto arī ar Regulu (ES) 2021/691 (42) izveidotais Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds darbu zaudējušiem darba ņēmējiem, lai sniegtu atbalstu darba ņēmējiem, kas atlaisti lielu pārstrukturējošu notikumu rezultātā
  , tādu
  kā Covid-19 pandēmija,
  globālāku
  tendenču izraisītas sociālekonomiskās pārmaiņas un tehnoloģiskās un vides
  pārmaiņas
  . Lai gan integrētās pamatnostādnes ir adresētas dalībvalstīm un Savienībai, tās būtu jāīstenopartnerībā ar visām valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm, šajā darbībā cieši iesaistot parlamentus, kā arī sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus.

| (12) | Integrētās pamatnostādnes būtu jāizmanto par pamatu konkrētām valstīm adresētiem ieteikumiem, kurus Padome var sniegt dalībvalstīm. Dalībvalstīm pilnībā jāizmanto savi REACT-EU resursi, kas noteikti ar Regulu (ES) 2020/2221 (33), ar kuru līdz 2023. gadam tiek stiprināti 2014.–2020. gada kohēzijas politikas fondi un Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām (EAFVP), un kas pašreizējās krīzes dēļ Ukrainā ir uzlaboti ar Regulu par kohēzijas rīcību bēgļu atbalstam Eiropā (CARE) (34), kā arī turpmākiem grozījumiem Kopējo noteikumu regulā (35) par priekšfinansējuma palielināšanu REACT-EU vajadzībām un jaunām vienības izmaksām, kas palīdzēs paātrināt to cilvēku integrāciju ES, kuri pamet Ukrainu (36). Turklāt, lai veicinātu
  ilgtspējību, kvalitatīvu
  nodarbinātību
  un
  sociālās investīcijas,
  izskaustu nabadzību, diskrimināciju un
  sociālo
  atstumtību, nodrošinātu
  piekļūstamību, kā arī veicinātu darbaspēka prasmju pilnveides un pārkvalificēšanās iespējas, mūžizglītību un augstas kvalitātes izglītību un apmācību visiem,
  jo īpaši
  digitālo pratību un prasmes,
  dotu iespējas iegūt zināšanas un kvalifikāciju, kas vajadzīga digitālai, zaļākai un vairāk uz apriti vērstai ekonomikai,
  2021.–2027. gada plānošanas periodā dalībvalstīm būtu pilnībā jāizmanto Eiropas Sociālais fonds Plus, kas izveidots ar Regulu (ES) 2021/1057 (37), Eiropas Reģionālās attīstības fonds, kas izveidots ar Regulu (ES) 2021/1058 (38), Atveseļošanas un noturības mehānisms, kas izveidots ar Regulu (ES) 2021/241 (39), un citi Savienības fondi, to skaitā Taisnīgas pārkārtošanās fonds, kas izveidots ar Regulu (ES) 2021/1056 (40), kā arī fonds InvestEU, kas izveidots ar Regulu (ES) 2021/523 (41). Dalībvalstīm pilnībā jāizmanto arī ar Regulu (ES) 2021/691 (42) izveidotais Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds darbu zaudējušiem darba ņēmējiem, lai sniegtu atbalstu darba ņēmējiem, kas atlaisti
  tādu
  lielu pārstrukturējošu notikumu rezultātā kā
  ,


  piemēram,
  Covid-19 pandēmija,
  globālu
  tendenču izraisītas sociālekonomiskās pārmaiņas
  , jauna globāla finansiāla
  un
  ekonomikas krīze, kā arī
  tehnoloģiskās
  pārmaiņas
  un vides
  problēmas
  . Lai gan integrētās pamatnostādnes ir adresētas dalībvalstīm un Savienībai, tās būtu jāīsteno
  un jāizvērtē
  partnerībā ar visām valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm, šajā darbībā cieši
  un aktīvi attiecīgajā līmenī
  iesaistot parlamentus, kā arī sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus. |
| --- | --- |

(12)

Integrētās pamatnostādnes būtu jāizmanto par pamatu konkrētām valstīm adresētiem ieteikumiem, kurus Padome var sniegt dalībvalstīm. Dalībvalstīm pilnībā jāizmanto savi REACT-EU resursi, kas noteikti ar Regulu (ES) 2020/2221 (33), ar kuru līdz 2023. gadam tiek stiprināti 2014.–2020. gada kohēzijas politikas fondi un Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām (EAFVP), un kas pašreizējās krīzes dēļ Ukrainā ir uzlaboti ar Regulu par kohēzijas rīcību bēgļu atbalstam Eiropā (CARE) (34), kā arī turpmākiem grozījumiem Kopējo noteikumu regulā (35) par priekšfinansējuma palielināšanu REACT-EU vajadzībām un jaunām vienības izmaksām, kas palīdzēs paātrināt to cilvēku integrāciju ES, kuri pamet Ukrainu (36). Turklāt, lai veicinātu
  ilgtspējību, kvalitatīvu
  nodarbinātību
  un
  sociālās investīcijas,
  izskaustu nabadzību, diskrimināciju un
  sociālo
  atstumtību, nodrošinātu
  piekļūstamību, kā arī veicinātu darbaspēka prasmju pilnveides un pārkvalificēšanās iespējas, mūžizglītību un augstas kvalitātes izglītību un apmācību visiem,
  jo īpaši
  digitālo pratību un prasmes,
  dotu iespējas iegūt zināšanas un kvalifikāciju, kas vajadzīga digitālai, zaļākai un vairāk uz apriti vērstai ekonomikai,
  2021.–2027. gada plānošanas periodā dalībvalstīm būtu pilnībā jāizmanto Eiropas Sociālais fonds Plus, kas izveidots ar Regulu (ES) 2021/1057 (37), Eiropas Reģionālās attīstības fonds, kas izveidots ar Regulu (ES) 2021/1058 (38), Atveseļošanas un noturības mehānisms, kas izveidots ar Regulu (ES) 2021/241 (39), un citi Savienības fondi, to skaitā Taisnīgas pārkārtošanās fonds, kas izveidots ar Regulu (ES) 2021/1056 (40), kā arī fonds InvestEU, kas izveidots ar Regulu (ES) 2021/523 (41). Dalībvalstīm pilnībā jāizmanto arī ar Regulu (ES) 2021/691 (42) izveidotais Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds darbu zaudējušiem darba ņēmējiem, lai sniegtu atbalstu darba ņēmējiem, kas atlaisti
  tādu
  lielu pārstrukturējošu notikumu rezultātā kā
  ,


  piemēram,
  Covid-19 pandēmija,
  globālu
  tendenču izraisītas sociālekonomiskās pārmaiņas
  , jauna globāla finansiāla
  un
  ekonomikas krīze, kā arī
  tehnoloģiskās
  pārmaiņas
  un vides
  problēmas
  . Lai gan integrētās pamatnostādnes ir adresētas dalībvalstīm un Savienībai, tās būtu jāīsteno
  un jāizvērtē
  partnerībā ar visām valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm, šajā darbībā cieši
  un aktīvi attiecīgajā līmenī
  iesaistot parlamentus, kā arī sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus.

Grozījums Nr. 18

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – 5. pamatnostādne – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstīm būtu aktīvi jāveicina
  ilgtspējīga
  sociālā tirgus ekonomika un jāatvieglo un jāatbalsta investīcijas kvalitatīvu darbvietu radīšanā,
  izmantojot arī
  potenciālu, kas saistīts ar digitālo un zaļo pārkārtošanos
  , ņemot vērā
  ES 2030. gada pamatmērķi nodarbinātības jomā.
  Šajā nolūkā tām
  būtu
  jāmazina šķēršļi
  ,
  ar kuriem uzņēmumi saskaras, pieņemot
  darbā cilvēkus, jāveicina atbildīga uzņēmējdarbība un patiesa pašnodarbinātība un jo īpaši jāatbalsta mazo un vidējo uzņēmumu izveide un izaugsme, cita starpā nodrošinot piekļuvi finansējumam. Dalībvalstīm būtu aktīvi jāveicina sociālās ekonomikas attīstība un pilnībā jāizmanto tās potenciāls, jāsekmē sociālā inovācija un sociālie uzņēmumi, kā arī jāveicina
  tie
  uzņēmējdarbības modeļi, kas rada kvalitatīvas
  darba
  iespējas,
  it
  īpaši
  jomās
  ,
  kuras visvairāk skar pārkārtošanās uz zaļo ekonomiku to nozaru specializācijas dēļ
  ,
  un rada sociālos labumus vietējā līmenī
  . | Dalībvalstīm būtu aktīvi jāveicina
  pilnīga nodarbinātība, kuras pamatā ir konkurētspējīga, inovatīva un ilgtspēīga
  sociālā tirgus ekonomika, un jāatvieglo un jāatbalsta investīcijas kvalitatīvu darbvietu radīšanā
  . Dalībvalstīm būtu jāīsteno pārdomāta
  ,
  vērienīga un iekļaujoša nodarbinātības politika, ar kuru prognozē darba tirgū vajadzīgo, lai izmantotu
  potenciālu, kas saistīts ar digitālo un zaļo pārkārtošanos
  un sasniegtu
  ES 2030. gada pamatmērķi nodarbinātības jomā.
  Dalībvalstīm
  būtu
  jāatbalsta uzņēmumi
  ,
  kad tie pieņem
  darbā cilvēkus,
  un
  jāveicina
  PIA,
  atbildīga uzņēmējdarbība un patiesa pašnodarbinātība
  , tostarp sieviešu, jauniešu, vecāka gadagājuma cilvēku
  un
  citu nelabvēlīgā situācijā esošu grupu vidū. Tām
  jo īpaši
  būtu
  jāatbalsta mazo un vidējo uzņēmumu izveide un izaugsme, cita starpā nodrošinot piekļuvi finansējumam
  , spēju veidošana, konsultācijas un mērķtiecīgi pasākumi jaunu darbinieku pieņemšanai darbā un esošo darbinieku paturēšanai darbā
  . Dalībvalstīm būtu
  pilnībā jāīsteno sociālās ekonomikas rīcības plāns un Eiropas zaļais kurss un
  aktīvi jāveicina sociālās
  , zaļās un digitālās
  ekonomikas attīstība un pilnībā jāizmanto tās potenciāls, jāsekmē sociālā inovācija un
  jāstiprina
  sociālie uzņēmumi, kā arī jāveicina uzņēmējdarbības modeļi, kas rada
  ilgtspējīgas un
  kvalitatīvas
  nodarbinātības
  iespējas,
  jo
  īpaši
  nelabvēlīgā situācijā esošām grupām
  ,
  un rada sociālos ieguvumus vietējā līmenī, jo īpaši aprites ekonomikā un nozarēs un jomās
  ,
  kurās ir vajadzīgs lielāks atbalsts pārejai uz zaļo un digitālo ekonomiku
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Dalībvalstīm būtu aktīvi jāveicina
  ilgtspējīga
  sociālā tirgus ekonomika un jāatvieglo un jāatbalsta investīcijas kvalitatīvu darbvietu radīšanā,
  izmantojot arī
  potenciālu, kas saistīts ar digitālo un zaļo pārkārtošanos
  , ņemot vērā
  ES 2030. gada pamatmērķi nodarbinātības jomā.
  Šajā nolūkā tām
  būtu
  jāmazina šķēršļi
  ,
  ar kuriem uzņēmumi saskaras, pieņemot
  darbā cilvēkus, jāveicina atbildīga uzņēmējdarbība un patiesa pašnodarbinātība un jo īpaši jāatbalsta mazo un vidējo uzņēmumu izveide un izaugsme, cita starpā nodrošinot piekļuvi finansējumam. Dalībvalstīm būtu aktīvi jāveicina sociālās ekonomikas attīstība un pilnībā jāizmanto tās potenciāls, jāsekmē sociālā inovācija un sociālie uzņēmumi, kā arī jāveicina
  tie
  uzņēmējdarbības modeļi, kas rada kvalitatīvas
  darba
  iespējas,
  it
  īpaši
  jomās
  ,
  kuras visvairāk skar pārkārtošanās uz zaļo ekonomiku to nozaru specializācijas dēļ
  ,
  un rada sociālos labumus vietējā līmenī
  .

Dalībvalstīm būtu aktīvi jāveicina
  pilnīga nodarbinātība, kuras pamatā ir konkurētspējīga, inovatīva un ilgtspēīga
  sociālā tirgus ekonomika, un jāatvieglo un jāatbalsta investīcijas kvalitatīvu darbvietu radīšanā
  . Dalībvalstīm būtu jāīsteno pārdomāta
  ,
  vērienīga un iekļaujoša nodarbinātības politika, ar kuru prognozē darba tirgū vajadzīgo, lai izmantotu
  potenciālu, kas saistīts ar digitālo un zaļo pārkārtošanos
  un sasniegtu
  ES 2030. gada pamatmērķi nodarbinātības jomā.
  Dalībvalstīm
  būtu
  jāatbalsta uzņēmumi
  ,
  kad tie pieņem
  darbā cilvēkus,
  un
  jāveicina
  PIA,
  atbildīga uzņēmējdarbība un patiesa pašnodarbinātība
  , tostarp sieviešu, jauniešu, vecāka gadagājuma cilvēku
  un
  citu nelabvēlīgā situācijā esošu grupu vidū. Tām
  jo īpaši
  būtu
  jāatbalsta mazo un vidējo uzņēmumu izveide un izaugsme, cita starpā nodrošinot piekļuvi finansējumam
  , spēju veidošana, konsultācijas un mērķtiecīgi pasākumi jaunu darbinieku pieņemšanai darbā un esošo darbinieku paturēšanai darbā
  . Dalībvalstīm būtu
  pilnībā jāīsteno sociālās ekonomikas rīcības plāns un Eiropas zaļais kurss un
  aktīvi jāveicina sociālās
  , zaļās un digitālās
  ekonomikas attīstība un pilnībā jāizmanto tās potenciāls, jāsekmē sociālā inovācija un
  jāstiprina
  sociālie uzņēmumi, kā arī jāveicina uzņēmējdarbības modeļi, kas rada
  ilgtspējīgas un
  kvalitatīvas
  nodarbinātības
  iespējas,
  jo
  īpaši
  nelabvēlīgā situācijā esošām grupām
  ,
  un rada sociālos ieguvumus vietējā līmenī, jo īpaši aprites ekonomikā un nozarēs un jomās
  ,
  kurās ir vajadzīgs lielāks atbalsts pārejai uz zaļo un digitālo ekonomiku
  .

Grozījums Nr. 19

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – 5. pamatnostādne – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pēc Covid-19 krīzes labi izstrādātām saīsināta darba laika shēmām un līdzīgiem pasākumiem būtu arī jāatvieglo un jāatbalsta pārstrukturēšanas procesi,
  kā arī vajadzības gadījumā jāsaglabā nodarbinātība un jāpalīdz modernizēt
  ekonomiku, arī ar saistīto prasmju attīstīšanu. Būtu jāapsver labi izstrādāti darbā pieņemšanas un pārkārtošanās stimuli un prasmju pilnveides un pārkvalificēšanās pasākumi, lai atbalstītu darbvietu radīšanu un pārkārtošanos,
  kā arī risinātu
  darbaspēka un prasmju trūkumu, ņemot vērā
  arī
  digitālo un zaļo pārkārtošanos
  un
  ietekmi, ko rada Krievijas iebrukums Ukrainā. | Pēc Covid-19 krīzes labi izstrādātām saīsināta darba laika shēmām un līdzīgiem pasākumiem būtu
  , ja iespējams, jāsaglabā nodarbinātība un
  arī jāatvieglo un jāatbalsta pārstrukturēšanas procesi,
  šajā nolūkā sniedzot atbalstu un iespējas darba ņēmējiem pārejā uz ilgtspējīgu
  ekonomiku, arī ar saistīto prasmju attīstīšanu. Būtu jāapsver labi izstrādāti darbā pieņemšanas un pārkārtošanās stimuli
  , mūžizglītība, PIA
  un prasmju pilnveides un pārkvalificēšanās pasākumi, lai atbalstītu darbvietu radīšanu un
  vadītu
  pārkārtošanos,
  risinātu un prognozētu
  darbaspēka un prasmju trūkumu
  un novērstu izglītības sistēmas un darba tirgus vajadzību neatbilstību
  , ņemot vērā
  nepieciešamo
  digitālo un zaļo pārkārtošanos
  , kā arī ierobežotu
  ietekmi, ko rada Krievijas iebrukums Ukrainā
  un pieaugošā dzīves dārdzība Eiropā
  .
  Dalībvalstīm būtu jāpielāgo sava nodarbinātības politika un Savienības līmenī jākoordinē paraugprakses īstenošana attiecībā uz pagaidu pasākumiem, kas krīzes laikā aizsargā darba ņēmējus un darba tirgus, un šajā nolūkā jāiesaista sociālie partneri. Šādi pasākumi varētu ietvert algu subsīdijas, ienākumu atbalstu un bezdarbnieka pabalstu shēmu paplašināšanu, kā arī apmaksāta slimības atvaļinājuma un aprūpētāja atvaļinājuma pagarināšanu un tāldarba režīma paplašināšanu. Dalībvalstīm būtu jāatbalsta būtiskāko ekonomikas nozaru pārveide ar mērķi nodrošināt pašpietiekamību un stratēģisko autonomiju. Lai veicinātu taisnīgu darbaspēka mobilitāti, īpaša uzmanība būtu jāpievērš mobilo darba ņēmēju tiesību un darbvietu aizsardzībai, diplomu atzīšanai un pārrobežu izglītības un apmaiņas programmu stiprināšanai. Eiropas Darba iestādei ir svarīga loma, jo tā palīdz dalībvalstīm un Komisijai nodrošināt, ka Savienības noteikumi par darbaspēka mobilitāti un sociālā nodrošinājuma koordinēšanu tiek īstenoti taisnīgi, vienkārši un efektīvi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Pēc Covid-19 krīzes labi izstrādātām saīsināta darba laika shēmām un līdzīgiem pasākumiem būtu arī jāatvieglo un jāatbalsta pārstrukturēšanas procesi,
  kā arī vajadzības gadījumā jāsaglabā nodarbinātība un jāpalīdz modernizēt
  ekonomiku, arī ar saistīto prasmju attīstīšanu. Būtu jāapsver labi izstrādāti darbā pieņemšanas un pārkārtošanās stimuli un prasmju pilnveides un pārkvalificēšanās pasākumi, lai atbalstītu darbvietu radīšanu un pārkārtošanos,
  kā arī risinātu
  darbaspēka un prasmju trūkumu, ņemot vērā
  arī
  digitālo un zaļo pārkārtošanos
  un
  ietekmi, ko rada Krievijas iebrukums Ukrainā.

Pēc Covid-19 krīzes labi izstrādātām saīsināta darba laika shēmām un līdzīgiem pasākumiem būtu
  , ja iespējams, jāsaglabā nodarbinātība un
  arī jāatvieglo un jāatbalsta pārstrukturēšanas procesi,
  šajā nolūkā sniedzot atbalstu un iespējas darba ņēmējiem pārejā uz ilgtspējīgu
  ekonomiku, arī ar saistīto prasmju attīstīšanu. Būtu jāapsver labi izstrādāti darbā pieņemšanas un pārkārtošanās stimuli
  , mūžizglītība, PIA
  un prasmju pilnveides un pārkvalificēšanās pasākumi, lai atbalstītu darbvietu radīšanu un
  vadītu
  pārkārtošanos,
  risinātu un prognozētu
  darbaspēka un prasmju trūkumu
  un novērstu izglītības sistēmas un darba tirgus vajadzību neatbilstību
  , ņemot vērā
  nepieciešamo
  digitālo un zaļo pārkārtošanos
  , kā arī ierobežotu
  ietekmi, ko rada Krievijas iebrukums Ukrainā
  un pieaugošā dzīves dārdzība Eiropā
  .
  Dalībvalstīm būtu jāpielāgo sava nodarbinātības politika un Savienības līmenī jākoordinē paraugprakses īstenošana attiecībā uz pagaidu pasākumiem, kas krīzes laikā aizsargā darba ņēmējus un darba tirgus, un šajā nolūkā jāiesaista sociālie partneri. Šādi pasākumi varētu ietvert algu subsīdijas, ienākumu atbalstu un bezdarbnieka pabalstu shēmu paplašināšanu, kā arī apmaksāta slimības atvaļinājuma un aprūpētāja atvaļinājuma pagarināšanu un tāldarba režīma paplašināšanu. Dalībvalstīm būtu jāatbalsta būtiskāko ekonomikas nozaru pārveide ar mērķi nodrošināt pašpietiekamību un stratēģisko autonomiju. Lai veicinātu taisnīgu darbaspēka mobilitāti, īpaša uzmanība būtu jāpievērš mobilo darba ņēmēju tiesību un darbvietu aizsardzībai, diplomu atzīšanai un pārrobežu izglītības un apmaiņas programmu stiprināšanai. Eiropas Darba iestādei ir svarīga loma, jo tā palīdz dalībvalstīm un Komisijai nodrošināt, ka Savienības noteikumi par darbaspēka mobilitāti un sociālā nodrošinājuma koordinēšanu tiek īstenoti taisnīgi, vienkārši un efektīvi.

Grozījums Nr. 20

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – 5. pamatnostādne – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Nodokļi
  būtu
  jāpārorientē no darbaspēka uz citiem avotiem, kuri, ņemot vērā nodokļu sistēmas pārdales ietekmi
  ,
  dod lielāku labumu nodarbinātībai
  un
  iekļaujošai izaugsmei saskaņā ar
  klimata un vides
  politikas mērķiem, vienlaikus aizsargājot ienākumus
  ,
  kas nodrošinās pienācīgu sociālo aizsardzību
  un
  izdevumus izaugsmes veicināšanai
  . | Valstu nodokļu sistēmai
  būtu
  jāatbalsta nodarbinātība un iekļaujoša izaugsme saskaņā ar LES 3. pantā izklāstītajiem politikas mērķiem
  ,
  kā arī IAM, Parīzes nolīgumu
  un
  Eiropas zaļā kursa mērķiem
  klimata un vides
  jomā. Nodokļu reformās būtu jāņem vērā nodokļu sistēmas sadalošā ietekme un jāaizsargā ieņēmumi publisko investīciju vajadzībām
  ,
  jo īpaši kvalitatīviem sabiedriskajiem pakalpojumiem, sociālajai aizsardzībai
  un
  ilgtspējīgu izaugsmi veicinošiem izdevumiem
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Nodokļi
  būtu
  jāpārorientē no darbaspēka uz citiem avotiem, kuri, ņemot vērā nodokļu sistēmas pārdales ietekmi
  ,
  dod lielāku labumu nodarbinātībai
  un
  iekļaujošai izaugsmei saskaņā ar
  klimata un vides
  politikas mērķiem, vienlaikus aizsargājot ienākumus
  ,
  kas nodrošinās pienācīgu sociālo aizsardzību
  un
  izdevumus izaugsmes veicināšanai
  .

Valstu nodokļu sistēmai
  būtu
  jāatbalsta nodarbinātība un iekļaujoša izaugsme saskaņā ar LES 3. pantā izklāstītajiem politikas mērķiem
  ,
  kā arī IAM, Parīzes nolīgumu
  un
  Eiropas zaļā kursa mērķiem
  klimata un vides
  jomā. Nodokļu reformās būtu jāņem vērā nodokļu sistēmas sadalošā ietekme un jāaizsargā ieņēmumi publisko investīciju vajadzībām
  ,
  jo īpaši kvalitatīviem sabiedriskajiem pakalpojumiem, sociālajai aizsardzībai
  un
  ilgtspējīgu izaugsmi veicinošiem izdevumiem
  .

Grozījums Nr. 21

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – 5. pamatnostādne – 4. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstīm, arī tām, kurās ir ar likumu noteikta minimālā darba alga, būtu jāveicina darba koplīgumu slēgšanas sarunas ar mērķi noteikt algas un jānodrošina sociālo partneru pilnvērtīga iesaiste pārredzamā un paredzamā veidā, kas ļautu adekvāti salāgot algas ar ražīguma izmaiņām un veicinātu taisnīgas algas, kuras nodrošina pienācīgu dzīves līmeni, īpašu uzmanību veltot grupām ar zemākiem un vidējiem ienākumiem, lai stiprinātu augšupēju sociālekonomisko konverģenci. Algu noteikšanas mehānismos būtu jāņem vērā sociālekonomiskie apstākļi,
  kā arī
  reģionālā un nozaru attīstība. Ievērojot valstu praksi un sociālo partneru autonomiju, dalībvalstīm un sociālajiem partneriem būtu jānodrošina, ka visiem darba ņēmējiem ir taisnīgs atalgojums, jo tie tieši vai netieši gūst labumu no koplīgumiem vai adekvātas ar likumu noteiktas minimālās darba algas, ņemot vērā atalgojuma ietekmi uz konkurētspēju, darbvietu radīšanu un nodarbinātu personu nabadzību. | Lai novērstu nodarbinātu personu nabadzību, ir svarīgi īstenot tādu politiku, kuras rezultātā algas nodrošina pienācīgu dzīves līmeni, tostarp nelabvēlīgā situācijā esošām grupām.
  Dalībvalstīm, arī tām, kurās ir ar likumu noteikta minimālā darba alga, būtu jāveicina darba koplīgumu slēgšanas sarunas ar mērķi noteikt algas un jānodrošina sociālo partneru pilnvērtīga iesaiste pārredzamā un paredzamā veidā, kas ļautu adekvāti salāgot algas ar
  ilgtermiņa
  ražīguma izmaiņām un veicinātu taisnīgas algas, kuras nodrošina pienācīgu dzīves līmeni
  visiem darba ņēmējiem
  , īpašu uzmanību veltot grupām ar zemākiem un vidējiem ienākumiem
  un to pirktspējai
  , lai stiprinātu augšupēju sociālekonomisko konverģenci. Algu noteikšanas mehānismos būtu jāņem vērā sociālekonomiskie apstākļi,
  tostarp
  reģionālā un nozaru attīstība
  , un šajā nolūkā jāizmanto, piemēram, valsts līmenī noteikta preču un pakalpojumu groza reālās cenas vai citas starptautiskas vai valsts līmeņa atsauces vērtības
  . Ievērojot valstu praksi un sociālo partneru autonomiju
  saskaņā ar Līgumiem
  , dalībvalstīm un sociālajiem partneriem būtu jānodrošina, ka visiem darba ņēmējiem ir taisnīgs atalgojums, jo tie tieši vai netieši gūst labumu
  vai nu
  no koplīgumiem, vai adekvātas ar likumu noteiktas minimālās darba algas, ņemot vērā atalgojuma ietekmi uz konkurētspēju, darbvietu radīšanu
  , dzimumu līdztiesību
  un nodarbinātu personu nabadzību.
  Neskarot dalībvalstu kompetenci paredzēt likumā noteikto minimālo algu un atļaut diferencēšanu un atskaitījumus, ir svarīgi izvairīties no diferencēšanas un atskaitījumu plašas izmantošanas, jo tie var negatīvi ietekmēt algas adekvātumu. Dalībvalstis nodrošina, ka minētajā diferencēšanā un atskaitījumos tiek ievēroti nediskriminācijas un proporcionalitātes principi un ka tiem ir likumīgs mērķis saskaņā ar Direktīvu par adekvātu minimālo algu Eiropas Savienībā

   (1a)

  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Dalībvalstīm, arī tām, kurās ir ar likumu noteikta minimālā darba alga, būtu jāveicina darba koplīgumu slēgšanas sarunas ar mērķi noteikt algas un jānodrošina sociālo partneru pilnvērtīga iesaiste pārredzamā un paredzamā veidā, kas ļautu adekvāti salāgot algas ar ražīguma izmaiņām un veicinātu taisnīgas algas, kuras nodrošina pienācīgu dzīves līmeni, īpašu uzmanību veltot grupām ar zemākiem un vidējiem ienākumiem, lai stiprinātu augšupēju sociālekonomisko konverģenci. Algu noteikšanas mehānismos būtu jāņem vērā sociālekonomiskie apstākļi,
  kā arī
  reģionālā un nozaru attīstība. Ievērojot valstu praksi un sociālo partneru autonomiju, dalībvalstīm un sociālajiem partneriem būtu jānodrošina, ka visiem darba ņēmējiem ir taisnīgs atalgojums, jo tie tieši vai netieši gūst labumu no koplīgumiem vai adekvātas ar likumu noteiktas minimālās darba algas, ņemot vērā atalgojuma ietekmi uz konkurētspēju, darbvietu radīšanu un nodarbinātu personu nabadzību.

Lai novērstu nodarbinātu personu nabadzību, ir svarīgi īstenot tādu politiku, kuras rezultātā algas nodrošina pienācīgu dzīves līmeni, tostarp nelabvēlīgā situācijā esošām grupām.
  Dalībvalstīm, arī tām, kurās ir ar likumu noteikta minimālā darba alga, būtu jāveicina darba koplīgumu slēgšanas sarunas ar mērķi noteikt algas un jānodrošina sociālo partneru pilnvērtīga iesaiste pārredzamā un paredzamā veidā, kas ļautu adekvāti salāgot algas ar
  ilgtermiņa
  ražīguma izmaiņām un veicinātu taisnīgas algas, kuras nodrošina pienācīgu dzīves līmeni
  visiem darba ņēmējiem
  , īpašu uzmanību veltot grupām ar zemākiem un vidējiem ienākumiem
  un to pirktspējai
  , lai stiprinātu augšupēju sociālekonomisko konverģenci. Algu noteikšanas mehānismos būtu jāņem vērā sociālekonomiskie apstākļi,
  tostarp
  reģionālā un nozaru attīstība
  , un šajā nolūkā jāizmanto, piemēram, valsts līmenī noteikta preču un pakalpojumu groza reālās cenas vai citas starptautiskas vai valsts līmeņa atsauces vērtības
  . Ievērojot valstu praksi un sociālo partneru autonomiju
  saskaņā ar Līgumiem
  , dalībvalstīm un sociālajiem partneriem būtu jānodrošina, ka visiem darba ņēmējiem ir taisnīgs atalgojums, jo tie tieši vai netieši gūst labumu
  vai nu
  no koplīgumiem, vai adekvātas ar likumu noteiktas minimālās darba algas, ņemot vērā atalgojuma ietekmi uz konkurētspēju, darbvietu radīšanu
  , dzimumu līdztiesību
  un nodarbinātu personu nabadzību.
  Neskarot dalībvalstu kompetenci paredzēt likumā noteikto minimālo algu un atļaut diferencēšanu un atskaitījumus, ir svarīgi izvairīties no diferencēšanas un atskaitījumu plašas izmantošanas, jo tie var negatīvi ietekmēt algas adekvātumu. Dalībvalstis nodrošina, ka minētajā diferencēšanā un atskaitījumos tiek ievēroti nediskriminācijas un proporcionalitātes principi un ka tiem ir likumīgs mērķis saskaņā ar Direktīvu par adekvātu minimālo algu Eiropas Savienībā

   (1a)

  .

Grozījums Nr. 22

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – 5. pamatnostādne – 4.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Savienības finansējuma saņēmēji ievēro piemērojamos Savienības un valsts tiesību aktus sociālo un darba tiesību jomā, kā arī nodokļu jomā. Dalībvalstis nodrošina, ka pandēmijas un Krievijas iebrukuma Ukrainā ekonomiskās ietekmes novēršanai paredzētais publiskais finansiālais atbalsts uzņēmumiem tiek sniegts ar nosacījumu, ka tas tiek izmantots darba ņēmēju atbalstam un ka to saņemošie uzņēmumi atturas no prēmiju piešķiršanas vadībai, dividenžu izmaksas vai akciju atpirkšanas programmu piedāvāšanas, kamēr tie saņem šo atbalstu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Savienības finansējuma saņēmēji ievēro piemērojamos Savienības un valsts tiesību aktus sociālo un darba tiesību jomā, kā arī nodokļu jomā. Dalībvalstis nodrošina, ka pandēmijas un Krievijas iebrukuma Ukrainā ekonomiskās ietekmes novēršanai paredzētais publiskais finansiālais atbalsts uzņēmumiem tiek sniegts ar nosacījumu, ka tas tiek izmantots darba ņēmēju atbalstam un ka to saņemošie uzņēmumi atturas no prēmiju piešķiršanas vadībai, dividenžu izmaksas vai akciju atpirkšanas programmu piedāvāšanas, kamēr tie saņem šo atbalstu.

Grozījums Nr. 23

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – 6. pamatnostādne – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ņemot vērā digitālo un zaļo pārkārtošanos, demogrāfiskās pārmaiņas un
  karu
  Ukrainā, dalībvalstīm būtu jāveicina ilgtspēja, ražīgums, nodarbināmība un
  cilvēkkapitāls
  , sekmējot prasmju un kompetenču apgūšanu visā cilvēka mūža laikā un reaģējot uz pašreizējām un nākotnes darba tirgus vajadzībām, kas sasaucas ar ES 2030. gada pamatmērķi prasmju jomā. Lai nodrošinātu kvalitatīvu un iekļaujošu izglītību,
  tai skaitā
  profesionālo izglītību un apmācību, piekļuvi digitālajām mācībām un valodu apguvi (piemēram, bēgļiem, arī no Ukrainas), dalībvalstīm būtu arī
  jāpielāgo savas izglītības
  un
  apmācības sistēmas un tajās jāveic investīcijas
  . Lai izglītības un apmācības sistēmās novērstu strukturālās nepilnības, uzlabotu šo sistēmu kvalitāti un atbilstību darba tirgus vajadzībām,
  arī nolūkā nodrošināt
  zaļo un digitālo pārkārtošanos, novērstu esošās prasmju neatbilstības un nepieļautu jaunas prasmju nepietiekamības rašanos, it īpaši darbības jomās, kas saistītas ar REPowerEU, piemēram, atjaunīgās enerģijas ieviešanā
  vai ēku
  renovācijā, dalībvalstīm būtu jāsadarbojas ar sociālajiem partneriem, izglītības un apmācības pakalpojumu sniedzējiem, uzņēmumiem un citām ieinteresētajām personām. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš problēmām, ar ko saskaras skolotāja
  profesija
  ; cita starpā būtu jāinvestē skolotāju un pasniedzēju digitālajās prasmēs. Lai liktu pamatus pielāgošanās spējai un noturībai visa mūža garumā, izglītības un apmācības sistēmāmbūtu jānodrošina visiem izglītojamajiem pamatkompetences, ieskaitot pamatprasmes un digitālās prasmes, kā arī caurviju prasmes. Dalībvalstīm būtu jācenšas stiprināt individuālo tiesību uz apmācību īstenošana un jānodrošina to pārnesamība profesionālu pārmaiņu laikā, attiecīgā gadījumā izmantojot individuālus mācību kontus, kā arī uzticamu apmācības kvalitātes novērtēšanas sistēmu. Dalībvalstīm būtu jāīsteno mikroapliecinājumu potenciāls, lai atbalstītu mūžizglītību un nodarbināmību. Lai atbalstītu godīgu un taisnīgu pārkārtošanos visiem,
  stiprinātu sociālos rezultātus, risinātu
  darba tirgus
  nepilnības
  un
  prasmju neatbilstību
  ,
  uzlabotu ekonomikas vispārējo noturību pret satricinājumiem un atvieglotu iespējamos pielāgojumus,
  tām būtu
  jādod iespēja ikvienam paredzēt
  darba
  tirgus vajadzības
  un
  labāk tām pielāgoties
  ,
  it īpaši ar
  pastāvīgu prasmju pilnveidi un
  pārkvalificēšanos
  un
  ar integrētas ievirzes
  un
  konsultāciju nodrošināšanu
  . | Ņemot vērā digitālo un zaļo pārkārtošanos, demogrāfiskās pārmaiņas un
  Krievijas iebrukumu
  Ukrainā
  , kā arī pieaugošo dzīves dārdzību
  , dalībvalstīm būtu jāveicina
  sociālās tiesības,
  ilgtspēja, ražīgums, nodarbināmība un
  ieguldījumi darba ņēmējos un cilvēkos
  , sekmējot prasmju un kompetenču apgūšanu visā cilvēka mūža laikā un reaģējot uz pašreizējām un nākotnes darba tirgus vajadzībām, kas sasaucas ar ES 2030. gada pamatmērķi prasmju jomā
  , jo īpaši sekmējot digitālās prasmes
  . Lai nodrošinātu kvalitatīvu un iekļaujošu izglītību,
  jo īpaši
  profesionālo izglītību un apmācību,
  zināšanas par uzņēmējdarbību, tostarp sociālo uzņēmējdarbību,
  piekļuvi digitālajām mācībām un valodu apguvi (piemēram,
  visiem
  bēgļiem, arī
  bēgļiem
  no Ukrainas),
  kā arī formālu un neformālu mūžizglītību,
  dalībvalstīm būtu arī
  jāveic pielāgojumi, modernizācija
  un
  investīcijas savās izglītības un apmācības sistēmās
  . Lai izglītības un apmācības sistēmās novērstu strukturālās
  un citas jaunas
  nepilnības, uzlabotu šo sistēmu kvalitāti un atbilstību darba tirgus vajadzībām,
  turpinātu atbalstīt un paātrināt
  zaļo un digitālo pārkārtošanos, novērstu esošās prasmju neatbilstības
  un prasmju novecošanu
  un nepieļautu jaunas prasmju nepietiekamības rašanos, it īpaši darbības jomās, kas saistītas ar REPowerEU, piemēram, atjaunīgās enerģijas ieviešanā
  , ēku energoefektivitātē un pamatīgā
  renovācijā, dalībvalstīm būtu jāsadarbojas ar sociālajiem partneriem,
  reģionālajām un vietējām iestādēm,
  izglītības un apmācības pakalpojumu sniedzējiem, uzņēmumiem un citām ieinteresētajām personām.
  Dalībvalstīm būtu jārisina to nozaru un reģionu vajadzības, kuros ir strukturālas darba tirgus nepilnības un prasmju trūkums, cita starpā ar mērķi vienlaikus sekmēt zaļo, tehnoloģisko un digitālo pārkārtošanos. Dalībvalstīm būtu jānodrošina un jāsekmē tas, lai uzņēmumi ieguldītu sava personāla prasmēs un nodrošinātu pienācīgus darba un nodarbinātības apstākļus nolūkā piesaistīt kvalificētus darbiniekus. Turklāt dalībvalstīm būtu jāizmanto visi pieejamie ESF+ un citu Savienības programmu un instrumentu, piemēram, Eiropas Atveseļošanas instrumenta, resursi, lai stiprinātu jauniešu kvalifikāciju un sekmētu duālās izglītības sistēmas.
  Īpaša uzmanība būtu jāpievērš problēmām, ar ko saskaras skolotāja
  profesijas pārstāvji
  ; cita starpā būtu jāinvestē skolotāju un pasniedzēju digitālajās prasmēs
  , kā arī viņu zināšanu vairošanā par klimata pārmaiņām un ilgtspējīgu attīstību
  . Lai liktu pamatus pielāgošanās spējai un noturībai visa mūža garumā, izglītības un apmācības sistēmām būtu jānodrošina visiem izglītojamajiem pamatkompetences, ieskaitot pamatprasmes un digitālās prasmes, kā arī
  formālas un neformālas
  caurviju prasmes
  , piemēram, komunikācijas un kritiskās domāšanas prasmes, un skolotāji būtu jāsagatavo tam, lai viņi šīs kompetences spētu nodot saviem skolniekiem
  .
  Lai sekmētu izglītojamo attīstību un mobilitāti virzībā uz 2030. gadam izvirzīto mērķrādītāju palielināt pieaugušo ikgadējo dalību apmācībā līdz 60 %,
  dalībvalstīm būtu jācenšas stiprināt individuālo tiesību uz apmācību īstenošana un jānodrošina to pārnesamība profesionālu pārmaiņu laikā, attiecīgā gadījumā izmantojot individuālus mācību kontus, kā arī uzticamu apmācības kvalitātes novērtēšanas sistēmu. Dalībvalstīm būtu jāīsteno mikroapliecinājumu potenciāls, lai atbalstītu mūžizglītību un nodarbināmību.
  Tām vienlaikus būtu jānodrošina, ka šī izglītības humānistiskā puse tiek saglabāta un tiek respektēti indivīdu centieni.
  Lai atbalstītu godīgu un taisnīgu pārkārtošanos visiem,
  kā arī prognozētu
  darba tirgus
  vajadzības
  un
  labāk tām pielāgotos
  ,
  ir ārkārtīgi svarīgi, lai dalībvalstis uzlabotu ekonomikas vispārējo noturību.
  Tām būtu
  jāveicina pienācīgi
  darba
  apstākļi
  un
  iespējamie pielāgojumi
  ,
  šajā nolūkā sekmējot
  pastāvīgu prasmju pilnveidi un
  pārkvalifikāciju, stiprinot sociālās aizsardzības sistēmas un pakalpojumus
  un
  nodrošinot integrētu ievirzi
  un
  konsultācijas, kā arī aktīvu darba tirgus politiku, turklāt ņemot vērā turpmākos ekonomikas satricinājumus
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ņemot vērā digitālo un zaļo pārkārtošanos, demogrāfiskās pārmaiņas un
  karu
  Ukrainā, dalībvalstīm būtu jāveicina ilgtspēja, ražīgums, nodarbināmība un
  cilvēkkapitāls
  , sekmējot prasmju un kompetenču apgūšanu visā cilvēka mūža laikā un reaģējot uz pašreizējām un nākotnes darba tirgus vajadzībām, kas sasaucas ar ES 2030. gada pamatmērķi prasmju jomā. Lai nodrošinātu kvalitatīvu un iekļaujošu izglītību,
  tai skaitā
  profesionālo izglītību un apmācību, piekļuvi digitālajām mācībām un valodu apguvi (piemēram, bēgļiem, arī no Ukrainas), dalībvalstīm būtu arī
  jāpielāgo savas izglītības
  un
  apmācības sistēmas un tajās jāveic investīcijas
  . Lai izglītības un apmācības sistēmās novērstu strukturālās nepilnības, uzlabotu šo sistēmu kvalitāti un atbilstību darba tirgus vajadzībām,
  arī nolūkā nodrošināt
  zaļo un digitālo pārkārtošanos, novērstu esošās prasmju neatbilstības un nepieļautu jaunas prasmju nepietiekamības rašanos, it īpaši darbības jomās, kas saistītas ar REPowerEU, piemēram, atjaunīgās enerģijas ieviešanā
  vai ēku
  renovācijā, dalībvalstīm būtu jāsadarbojas ar sociālajiem partneriem, izglītības un apmācības pakalpojumu sniedzējiem, uzņēmumiem un citām ieinteresētajām personām. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš problēmām, ar ko saskaras skolotāja
  profesija
  ; cita starpā būtu jāinvestē skolotāju un pasniedzēju digitālajās prasmēs. Lai liktu pamatus pielāgošanās spējai un noturībai visa mūža garumā, izglītības un apmācības sistēmāmbūtu jānodrošina visiem izglītojamajiem pamatkompetences, ieskaitot pamatprasmes un digitālās prasmes, kā arī caurviju prasmes. Dalībvalstīm būtu jācenšas stiprināt individuālo tiesību uz apmācību īstenošana un jānodrošina to pārnesamība profesionālu pārmaiņu laikā, attiecīgā gadījumā izmantojot individuālus mācību kontus, kā arī uzticamu apmācības kvalitātes novērtēšanas sistēmu. Dalībvalstīm būtu jāīsteno mikroapliecinājumu potenciāls, lai atbalstītu mūžizglītību un nodarbināmību. Lai atbalstītu godīgu un taisnīgu pārkārtošanos visiem,
  stiprinātu sociālos rezultātus, risinātu
  darba tirgus
  nepilnības
  un
  prasmju neatbilstību
  ,
  uzlabotu ekonomikas vispārējo noturību pret satricinājumiem un atvieglotu iespējamos pielāgojumus,
  tām būtu
  jādod iespēja ikvienam paredzēt
  darba
  tirgus vajadzības
  un
  labāk tām pielāgoties
  ,
  it īpaši ar
  pastāvīgu prasmju pilnveidi un
  pārkvalificēšanos
  un
  ar integrētas ievirzes
  un
  konsultāciju nodrošināšanu
  .

Ņemot vērā digitālo un zaļo pārkārtošanos, demogrāfiskās pārmaiņas un
  Krievijas iebrukumu
  Ukrainā
  , kā arī pieaugošo dzīves dārdzību
  , dalībvalstīm būtu jāveicina
  sociālās tiesības,
  ilgtspēja, ražīgums, nodarbināmība un
  ieguldījumi darba ņēmējos un cilvēkos
  , sekmējot prasmju un kompetenču apgūšanu visā cilvēka mūža laikā un reaģējot uz pašreizējām un nākotnes darba tirgus vajadzībām, kas sasaucas ar ES 2030. gada pamatmērķi prasmju jomā
  , jo īpaši sekmējot digitālās prasmes
  . Lai nodrošinātu kvalitatīvu un iekļaujošu izglītību,
  jo īpaši
  profesionālo izglītību un apmācību,
  zināšanas par uzņēmējdarbību, tostarp sociālo uzņēmējdarbību,
  piekļuvi digitālajām mācībām un valodu apguvi (piemēram,
  visiem
  bēgļiem, arī
  bēgļiem
  no Ukrainas),
  kā arī formālu un neformālu mūžizglītību,
  dalībvalstīm būtu arī
  jāveic pielāgojumi, modernizācija
  un
  investīcijas savās izglītības un apmācības sistēmās
  . Lai izglītības un apmācības sistēmās novērstu strukturālās
  un citas jaunas
  nepilnības, uzlabotu šo sistēmu kvalitāti un atbilstību darba tirgus vajadzībām,
  turpinātu atbalstīt un paātrināt
  zaļo un digitālo pārkārtošanos, novērstu esošās prasmju neatbilstības
  un prasmju novecošanu
  un nepieļautu jaunas prasmju nepietiekamības rašanos, it īpaši darbības jomās, kas saistītas ar REPowerEU, piemēram, atjaunīgās enerģijas ieviešanā
  , ēku energoefektivitātē un pamatīgā
  renovācijā, dalībvalstīm būtu jāsadarbojas ar sociālajiem partneriem,
  reģionālajām un vietējām iestādēm,
  izglītības un apmācības pakalpojumu sniedzējiem, uzņēmumiem un citām ieinteresētajām personām.
  Dalībvalstīm būtu jārisina to nozaru un reģionu vajadzības, kuros ir strukturālas darba tirgus nepilnības un prasmju trūkums, cita starpā ar mērķi vienlaikus sekmēt zaļo, tehnoloģisko un digitālo pārkārtošanos. Dalībvalstīm būtu jānodrošina un jāsekmē tas, lai uzņēmumi ieguldītu sava personāla prasmēs un nodrošinātu pienācīgus darba un nodarbinātības apstākļus nolūkā piesaistīt kvalificētus darbiniekus. Turklāt dalībvalstīm būtu jāizmanto visi pieejamie ESF+ un citu Savienības programmu un instrumentu, piemēram, Eiropas Atveseļošanas instrumenta, resursi, lai stiprinātu jauniešu kvalifikāciju un sekmētu duālās izglītības sistēmas.
  Īpaša uzmanība būtu jāpievērš problēmām, ar ko saskaras skolotāja
  profesijas pārstāvji
  ; cita starpā būtu jāinvestē skolotāju un pasniedzēju digitālajās prasmēs
  , kā arī viņu zināšanu vairošanā par klimata pārmaiņām un ilgtspējīgu attīstību
  . Lai liktu pamatus pielāgošanās spējai un noturībai visa mūža garumā, izglītības un apmācības sistēmām būtu jānodrošina visiem izglītojamajiem pamatkompetences, ieskaitot pamatprasmes un digitālās prasmes, kā arī
  formālas un neformālas
  caurviju prasmes
  , piemēram, komunikācijas un kritiskās domāšanas prasmes, un skolotāji būtu jāsagatavo tam, lai viņi šīs kompetences spētu nodot saviem skolniekiem
  .
  Lai sekmētu izglītojamo attīstību un mobilitāti virzībā uz 2030. gadam izvirzīto mērķrādītāju palielināt pieaugušo ikgadējo dalību apmācībā līdz 60 %,
  dalībvalstīm būtu jācenšas stiprināt individuālo tiesību uz apmācību īstenošana un jānodrošina to pārnesamība profesionālu pārmaiņu laikā, attiecīgā gadījumā izmantojot individuālus mācību kontus, kā arī uzticamu apmācības kvalitātes novērtēšanas sistēmu. Dalībvalstīm būtu jāīsteno mikroapliecinājumu potenciāls, lai atbalstītu mūžizglītību un nodarbināmību.
  Tām vienlaikus būtu jānodrošina, ka šī izglītības humānistiskā puse tiek saglabāta un tiek respektēti indivīdu centieni.
  Lai atbalstītu godīgu un taisnīgu pārkārtošanos visiem,
  kā arī prognozētu
  darba tirgus
  vajadzības
  un
  labāk tām pielāgotos
  ,
  ir ārkārtīgi svarīgi, lai dalībvalstis uzlabotu ekonomikas vispārējo noturību.
  Tām būtu
  jāveicina pienācīgi
  darba
  apstākļi
  un
  iespējamie pielāgojumi
  ,
  šajā nolūkā sekmējot
  pastāvīgu prasmju pilnveidi un
  pārkvalifikāciju, stiprinot sociālās aizsardzības sistēmas un pakalpojumus
  un
  nodrošinot integrētu ievirzi
  un
  konsultācijas, kā arī aktīvu darba tirgus politiku, turklāt ņemot vērā turpmākos ekonomikas satricinājumus
  .

Grozījums Nr. 24

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – 6. pamatnostādne – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstīm būtu jāveicina vienlīdzīgas iespējas visiem,
  novēršot
  nevienlīdzību izglītības un apmācības sistēmās. It īpaši bērniem būtu jānodrošina piekļuve
  kvalitatīvai
  pirmsskolas izglītībai un aprūpei saskaņā ar Eiropas Garantiju bērniem. Dalībvalstīm būtu jāpaaugstina vispārējais kvalifikācijas līmenis, jāsamazina to cilvēku skaits, kuri priekšlaicīgi pamet izglītību un apmācību, jāatbalsta bērnu no
  attāliem apgabaliem
  piekļuve izglītībai, jāpalielina profesionālās izglītības un apmācības (PIA) pievilcība, piekļuve augstākajai izglītībai un tās pabeigšana, jāatvieglo jauniešu pāreja no izglītības uz nodarbinātību, nodrošinot kvalitatīvu stažēšanos un māceklību, kā arī jāpalielina pieaugušo līdzdalība tālākizglītībā, it īpaši to izglītojamo vidū, kuri atrodas nelabvēlīgākā situācijā un ir vismazāk kvalificēti. Ņemot vērā jaunās prasības, ko diktē digitāla, zaļa un novecojoša sabiedrība, dalībvalstīm savās PIA sistēmās būtu jāstiprina mācīšanās darbavietā, arī izmantojot kvalitatīvu un reālu māceklību, un jāpalielina zinātnes, tehnoloģiju, inženierzinātņu un matemātikas (STEM) absolventu, īpaši sieviešu, skaits gan PIA, gan terciārajā izglītībā. Turklāt dalībvalstīm būtu jāuzlabo terciārās izglītības un attiecīgā gadījumā pētniecības sasaiste ar darba tirgu, jāuzlabo prasmju pārraudzība un prognozēšana, jāvairo prasmju redzamība un kvalifikāciju — arī ārvalstīs iegūto kvalifikāciju — salīdzināmība
  , kā arī
  jāpalielina iespējas atzīt un apstiprināt prasmes un kompetences, kas iegūtas ārpus formālās izglītības un apmācības. Tām būtu jāuzlabo un jāpaplašina
  tālākās PIA elastīgu iespēju
  piedāvājums un izmantojums. Īstenojot Ieteikumu par prasmju pilnveides ceļiem (tas ietver prasmju novērtēšanu, piedāvājumu izglītības un apmācību jomā, kas saskan ar darba tirgus iespējām, un
  apgūto


  prasmju atzīšanu un apstiprināšanu
  )
  un tādējādi uzlabojot kvalitatīvu
  mācību
  iespēju pieejamību
  un
  izmantošanu
  ,
  dalībvalstīm būtu jāatbalsta arī mazprasmīgi pieaugušie
  ,
  lai tie varētu saglabāt vai uzlabot savu nodarbināmību ilgtermiņā
  . | Dalībvalstīm būtu jāveicina vienlīdzīgas iespējas visiem,
  izskaužot
  nevienlīdzību izglītības un apmācības sistēmās. It īpaši bērniem būtu jānodrošina
  vienlīdzīga
  piekļuve
  augstas kvalitātes
  pirmsskolas izglītībai un aprūpei saskaņā ar Eiropas Garantiju bērniem
  un Barselonas mērķrādītājiem
  . Dalībvalstīm būtu jāpaaugstina vispārējais kvalifikācijas līmenis, jāsamazina to cilvēku skaits, kuri priekšlaicīgi pamet izglītību un apmācību, jāatbalsta bērnu no
  neizdevīgā stāvoklī esošām grupām un reģioniem
  piekļuve izglītībai, jāpalielina profesionālās izglītības un apmācības (PIA) pievilcība,
  jāsekmē
  piekļuve augstākajai izglītībai un tās pabeigšana, jāatvieglo jauniešu pāreja no izglītības uz nodarbinātību, nodrošinot
  apmaksātu, iekļaujošu un
  kvalitatīvu stažēšanos un māceklību, kā arī jāpalielina pieaugušo līdzdalība tālākizglītībā, it īpaši to izglītojamo vidū, kuri atrodas nelabvēlīgākā situācijā un ir vismazāk kvalificēti. Ņemot vērā jaunās prasības, ko diktē digitāla, zaļa un novecojoša sabiedrība, dalībvalstīm savās PIA sistēmās būtu jāstiprina mācīšanās darbavietā, arī izmantojot
  apmaksātu, iekļaujošu,
  kvalitatīvu un reālu māceklību,
  jānodrošina pastāvīgas investīcijas mūžizglītībā
  un jāpalielina zinātnes, tehnoloģiju, inženierzinātņu un matemātikas (STEM) absolventu, īpaši sieviešu, skaits gan PIA, gan terciārajā izglītībā. Turklāt dalībvalstīm būtu jāuzlabo terciārās izglītības un attiecīgā gadījumā pētniecības sasaiste ar darba tirgu,
  jāstiprina duālā apmācība,
  jāuzlabo prasmju pārraudzība un prognozēšana, jāvairo prasmju redzamība un
  jāvienkāršo
  kvalifikāciju — arī ārvalstīs iegūto kvalifikāciju — salīdzināmība
  un atzīšana, un
  jāpalielina iespējas atzīt un apstiprināt prasmes un kompetences, kas iegūtas ārpus formālās izglītības un apmācības
  , arī trešo valstu


  valstspiederīgajiem
  . Tām būtu jāuzlabo un jāpaplašina
  elastīgākas un iekļaujošākas PIA pastāvīgs
  piedāvājums un izmantojums.
  Dalībvalstīm būtu jāatbalsta darbvietu radīšana un jāiegulda sociālās aizsardzības shēmās, tostarp personām ar invaliditāti un darba ņēmējiem ar grūtībām kvalifikācijas celšanā un pārkvalifikācijā, kā arī jāpalīdz mazkvalificētiem pieaugušajiem piekļūt darba tirgum un stabilai kvalitatīvai nodarbinātībai. Šajā sakarībā ir svarīgi saglabāt vai uzlabot viņu nodarbināmību ilgtermiņā un šajā nolūkā uzlabot kvalitatīvu mācību iespēju pieejamību un izmantošanu,
  īstenojot Ieteikumu par prasmju pilnveides ceļiem (tas ietver prasmju novērtēšanu, piedāvājumu izglītības un apmācību jomā, kas saskan ar darba tirgus iespējām).
  Būtu jāveicina tiesības uz apmaksātu mācību atvaļinājumu profesionālām vajadzībām saskaņā ar attiecīgajām Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvencijām, kas ļauj darba ņēmējiem darba laikā apmeklēt
  mācību
  programmas. Dalībvalstīm būtu jāveic vajadzīgie pasākumi, lai veicinātu vispārēju, reālu un vienlīdzīgu piekļuvi tālmācībai un tālapmācībai, pilnībā ņemot vērā personu ar invaliditāti, attālos reģionos dzīvojošu personu un vecāku, jo īpaši vientuļo vecāku, vajadzības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Dalībvalstīm būtu jāveicina vienlīdzīgas iespējas visiem,
  novēršot
  nevienlīdzību izglītības un apmācības sistēmās. It īpaši bērniem būtu jānodrošina piekļuve
  kvalitatīvai
  pirmsskolas izglītībai un aprūpei saskaņā ar Eiropas Garantiju bērniem. Dalībvalstīm būtu jāpaaugstina vispārējais kvalifikācijas līmenis, jāsamazina to cilvēku skaits, kuri priekšlaicīgi pamet izglītību un apmācību, jāatbalsta bērnu no
  attāliem apgabaliem
  piekļuve izglītībai, jāpalielina profesionālās izglītības un apmācības (PIA) pievilcība, piekļuve augstākajai izglītībai un tās pabeigšana, jāatvieglo jauniešu pāreja no izglītības uz nodarbinātību, nodrošinot kvalitatīvu stažēšanos un māceklību, kā arī jāpalielina pieaugušo līdzdalība tālākizglītībā, it īpaši to izglītojamo vidū, kuri atrodas nelabvēlīgākā situācijā un ir vismazāk kvalificēti. Ņemot vērā jaunās prasības, ko diktē digitāla, zaļa un novecojoša sabiedrība, dalībvalstīm savās PIA sistēmās būtu jāstiprina mācīšanās darbavietā, arī izmantojot kvalitatīvu un reālu māceklību, un jāpalielina zinātnes, tehnoloģiju, inženierzinātņu un matemātikas (STEM) absolventu, īpaši sieviešu, skaits gan PIA, gan terciārajā izglītībā. Turklāt dalībvalstīm būtu jāuzlabo terciārās izglītības un attiecīgā gadījumā pētniecības sasaiste ar darba tirgu, jāuzlabo prasmju pārraudzība un prognozēšana, jāvairo prasmju redzamība un kvalifikāciju — arī ārvalstīs iegūto kvalifikāciju — salīdzināmība
  , kā arī
  jāpalielina iespējas atzīt un apstiprināt prasmes un kompetences, kas iegūtas ārpus formālās izglītības un apmācības. Tām būtu jāuzlabo un jāpaplašina
  tālākās PIA elastīgu iespēju
  piedāvājums un izmantojums. Īstenojot Ieteikumu par prasmju pilnveides ceļiem (tas ietver prasmju novērtēšanu, piedāvājumu izglītības un apmācību jomā, kas saskan ar darba tirgus iespējām, un
  apgūto


  prasmju atzīšanu un apstiprināšanu
  )
  un tādējādi uzlabojot kvalitatīvu
  mācību
  iespēju pieejamību
  un
  izmantošanu
  ,
  dalībvalstīm būtu jāatbalsta arī mazprasmīgi pieaugušie
  ,
  lai tie varētu saglabāt vai uzlabot savu nodarbināmību ilgtermiņā
  .

Dalībvalstīm būtu jāveicina vienlīdzīgas iespējas visiem,
  izskaužot
  nevienlīdzību izglītības un apmācības sistēmās. It īpaši bērniem būtu jānodrošina
  vienlīdzīga
  piekļuve
  augstas kvalitātes
  pirmsskolas izglītībai un aprūpei saskaņā ar Eiropas Garantiju bērniem
  un Barselonas mērķrādītājiem
  . Dalībvalstīm būtu jāpaaugstina vispārējais kvalifikācijas līmenis, jāsamazina to cilvēku skaits, kuri priekšlaicīgi pamet izglītību un apmācību, jāatbalsta bērnu no
  neizdevīgā stāvoklī esošām grupām un reģioniem
  piekļuve izglītībai, jāpalielina profesionālās izglītības un apmācības (PIA) pievilcība,
  jāsekmē
  piekļuve augstākajai izglītībai un tās pabeigšana, jāatvieglo jauniešu pāreja no izglītības uz nodarbinātību, nodrošinot
  apmaksātu, iekļaujošu un
  kvalitatīvu stažēšanos un māceklību, kā arī jāpalielina pieaugušo līdzdalība tālākizglītībā, it īpaši to izglītojamo vidū, kuri atrodas nelabvēlīgākā situācijā un ir vismazāk kvalificēti. Ņemot vērā jaunās prasības, ko diktē digitāla, zaļa un novecojoša sabiedrība, dalībvalstīm savās PIA sistēmās būtu jāstiprina mācīšanās darbavietā, arī izmantojot
  apmaksātu, iekļaujošu,
  kvalitatīvu un reālu māceklību,
  jānodrošina pastāvīgas investīcijas mūžizglītībā
  un jāpalielina zinātnes, tehnoloģiju, inženierzinātņu un matemātikas (STEM) absolventu, īpaši sieviešu, skaits gan PIA, gan terciārajā izglītībā. Turklāt dalībvalstīm būtu jāuzlabo terciārās izglītības un attiecīgā gadījumā pētniecības sasaiste ar darba tirgu,
  jāstiprina duālā apmācība,
  jāuzlabo prasmju pārraudzība un prognozēšana, jāvairo prasmju redzamība un
  jāvienkāršo
  kvalifikāciju — arī ārvalstīs iegūto kvalifikāciju — salīdzināmība
  un atzīšana, un
  jāpalielina iespējas atzīt un apstiprināt prasmes un kompetences, kas iegūtas ārpus formālās izglītības un apmācības
  , arī trešo valstu


  valstspiederīgajiem
  . Tām būtu jāuzlabo un jāpaplašina
  elastīgākas un iekļaujošākas PIA pastāvīgs
  piedāvājums un izmantojums.
  Dalībvalstīm būtu jāatbalsta darbvietu radīšana un jāiegulda sociālās aizsardzības shēmās, tostarp personām ar invaliditāti un darba ņēmējiem ar grūtībām kvalifikācijas celšanā un pārkvalifikācijā, kā arī jāpalīdz mazkvalificētiem pieaugušajiem piekļūt darba tirgum un stabilai kvalitatīvai nodarbinātībai. Šajā sakarībā ir svarīgi saglabāt vai uzlabot viņu nodarbināmību ilgtermiņā un šajā nolūkā uzlabot kvalitatīvu mācību iespēju pieejamību un izmantošanu,
  īstenojot Ieteikumu par prasmju pilnveides ceļiem (tas ietver prasmju novērtēšanu, piedāvājumu izglītības un apmācību jomā, kas saskan ar darba tirgus iespējām).
  Būtu jāveicina tiesības uz apmaksātu mācību atvaļinājumu profesionālām vajadzībām saskaņā ar attiecīgajām Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvencijām, kas ļauj darba ņēmējiem darba laikā apmeklēt
  mācību
  programmas. Dalībvalstīm būtu jāveic vajadzīgie pasākumi, lai veicinātu vispārēju, reālu un vienlīdzīgu piekļuvi tālmācībai un tālapmācībai, pilnībā ņemot vērā personu ar invaliditāti, attālos reģionos dzīvojošu personu un vecāku, jo īpaši vientuļo vecāku, vajadzības.

Grozījums Nr. 25

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – 6. pamatnostādne – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstīm būtu jānodrošina bezdarbniekiem un neaktīviem cilvēkiem reāla, savlaicīga, koordinēta un individuāli pielāgota palīsdzība, kuras pamatā ir atbalsts darba meklēšanai, apmācība, pārkvalifikācija un piekļuve citiem atbalsta pakalpojumiem, īpašu uzmanību pievēršot
  neaizsargātām
  grupām un cilvēkiem,
  kurus īpaši skārusi zaļā
  un
  digitālā
  pārkārtošanās. Lai būtiski samazinātu un
  novērstu ilgstošu un strukturālu bezdarbu
  , iespējami drīz — ne vēlāk kā 18 mēnešu laikā pēc bezdarba iestāšanās — būtu jāievieš visaptverošas stratēģijas,
  kurās ietilpst padziļināts bezdarbnieku individuālais novērtējums
  . Jauniešu bezdarbam un jautājumam par tiem jauniešiem, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu, būtu jāturpina pievērsties
  ar priekšlaicīgas
  mācību
  pārtraukšanas novēršanu
  un
  strukturāliem uzlabojumiem
  pārejā no mācībām uz darbu, arī pilnībā īstenojot pastiprinātu Garantiju jauniešiem,
  kurai
  arī būtiski jāatbalsta kvalitatīvas jauniešu nodarbinātības iespējas pēcpandēmijas atveseļošanās periodā. Turklāt, ņemot vērā to, ka 2022. gads pasludināts par Eiropas Jaunatnes gadu, dalībvalstīm būtu jāpastiprina centieni
  un it īpaši jāuzsver tas
  , kā zaļā un digitālā pārkārtošanās sniedz jaunu nākotnes perspektīvu un iespējas cīnīties pret pandēmijas negatīvo ietekmi uz jauniešiem. | Dalībvalstīm būtu jānodrošina
  darbspējas vecuma
  bezdarbniekiem un neaktīviem cilvēkiem
  , jo īpaši ilgstošiem bezdarbniekiem,
  reāla, savlaicīga, koordinēta un individuāli pielāgota palīdzība
  viņu izredžu darba tirgū uzlabošanai
  , kuras pamatā ir atbalsts darba meklēšanai, apmācība, pārkvalifikācija un piekļuve citiem atbalsta pakalpojumiem
  , arī veselības un mājokļu jomā
  , īpašu uzmanību pievēršot
  nelabvēlīgākā situācijā esošām
  grupām un cilvēkiem,
  kuriem vajadzīgs īpašs atbalsts zaļās
  un
  digitālās
  pārkārtošanās
  dēļ
  . Lai būtiski samazinātu
  ilgstoša
  un
  strukturāla bezdarba pieauguma risku
  , iespējami drīz — ne vēlāk kā 18 mēnešu laikā pēc bezdarba iestāšanās —
  un attiecībā uz jaunajiem bezdarbniekiem (lai novērstu viņu kļūšanu par ilgstošiem bezdarbniekiem) — ne vēlāk kā 8 mēnešu laikā —
  būtu jāievieš visaptverošas stratēģijas,
  kas ietver bezdarbnieku padziļinātu individuālo novērtējumu, īpašu uzmanību pievēršot personām ar invaliditāti un personām no citām nelabvēlīgā situācijā esošām grupām. Dalībvalstīm, iesaistot sociālos partnerus, būtu jāveicina pāreja no viena darba uz citu, un jāparedz tam atbalsts no ESF+, Taisnīgas pārkārtošanās fonda un tādu iniciatīvu kā RePowerEU līdzekļiem
  . Jauniešu bezdarbam
  , jauniešu nestabilai nodarbinātībai
  un jautājumam par tiem jauniešiem, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu, būtu jāturpina pievērsties
  kā prioritātei, novēršot priekšlaicīgu
  mācību
  , tostarp apmaksātas māceklības, pārtraukšanu
  un
  veicot strukturālus uzlabojumus
  pārejā no mācībām uz darbu, arī pilnībā
  un efektīvi
  īstenojot pastiprinātu Garantiju jauniešiem
  un izmantojot attiecīgo Savienības finansējumu
  ,
  piemēram, ESF+ un Atveseļošanas un noturības mehānisma līdzekļus, ar kuriem
  arī būtiski jāatbalsta kvalitatīvas jauniešu nodarbinātības iespējas pēcpandēmijas atveseļošanās periodā.
  Dalībvalstīm būtu arī jānodrošina stažieriem, praktikantiem un mācekļiem pienācīgi darba apstākļi un piekļuve sociālajai aizsardzībai. Turklāt
  , ņemot vērā to, ka 2022. gads pasludināts par Eiropas Jaunatnes gadu, dalībvalstīm būtu jāpastiprina centieni
  uzsvērt to
  , kā zaļā un digitālā pārkārtošanās sniedz jaunu nākotnes perspektīvu un iespējas cīnīties pret pandēmijas negatīvo ietekmi uz jauniešiem.
  Dalībvalstīm būtu jāapsver iespēja īstenot jaunatnes klauzulu, kas paredz novērtēt jaunu iniciatīvu ietekmi uz jauniešiem visās politikas jomās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Dalībvalstīm būtu jānodrošina bezdarbniekiem un neaktīviem cilvēkiem reāla, savlaicīga, koordinēta un individuāli pielāgota palīsdzība, kuras pamatā ir atbalsts darba meklēšanai, apmācība, pārkvalifikācija un piekļuve citiem atbalsta pakalpojumiem, īpašu uzmanību pievēršot
  neaizsargātām
  grupām un cilvēkiem,
  kurus īpaši skārusi zaļā
  un
  digitālā
  pārkārtošanās. Lai būtiski samazinātu un
  novērstu ilgstošu un strukturālu bezdarbu
  , iespējami drīz — ne vēlāk kā 18 mēnešu laikā pēc bezdarba iestāšanās — būtu jāievieš visaptverošas stratēģijas,
  kurās ietilpst padziļināts bezdarbnieku individuālais novērtējums
  . Jauniešu bezdarbam un jautājumam par tiem jauniešiem, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu, būtu jāturpina pievērsties
  ar priekšlaicīgas
  mācību
  pārtraukšanas novēršanu
  un
  strukturāliem uzlabojumiem
  pārejā no mācībām uz darbu, arī pilnībā īstenojot pastiprinātu Garantiju jauniešiem,
  kurai
  arī būtiski jāatbalsta kvalitatīvas jauniešu nodarbinātības iespējas pēcpandēmijas atveseļošanās periodā. Turklāt, ņemot vērā to, ka 2022. gads pasludināts par Eiropas Jaunatnes gadu, dalībvalstīm būtu jāpastiprina centieni
  un it īpaši jāuzsver tas
  , kā zaļā un digitālā pārkārtošanās sniedz jaunu nākotnes perspektīvu un iespējas cīnīties pret pandēmijas negatīvo ietekmi uz jauniešiem.

Dalībvalstīm būtu jānodrošina
  darbspējas vecuma
  bezdarbniekiem un neaktīviem cilvēkiem
  , jo īpaši ilgstošiem bezdarbniekiem,
  reāla, savlaicīga, koordinēta un individuāli pielāgota palīdzība
  viņu izredžu darba tirgū uzlabošanai
  , kuras pamatā ir atbalsts darba meklēšanai, apmācība, pārkvalifikācija un piekļuve citiem atbalsta pakalpojumiem
  , arī veselības un mājokļu jomā
  , īpašu uzmanību pievēršot
  nelabvēlīgākā situācijā esošām
  grupām un cilvēkiem,
  kuriem vajadzīgs īpašs atbalsts zaļās
  un
  digitālās
  pārkārtošanās
  dēļ
  . Lai būtiski samazinātu
  ilgstoša
  un
  strukturāla bezdarba pieauguma risku
  , iespējami drīz — ne vēlāk kā 18 mēnešu laikā pēc bezdarba iestāšanās —
  un attiecībā uz jaunajiem bezdarbniekiem (lai novērstu viņu kļūšanu par ilgstošiem bezdarbniekiem) — ne vēlāk kā 8 mēnešu laikā —
  būtu jāievieš visaptverošas stratēģijas,
  kas ietver bezdarbnieku padziļinātu individuālo novērtējumu, īpašu uzmanību pievēršot personām ar invaliditāti un personām no citām nelabvēlīgā situācijā esošām grupām. Dalībvalstīm, iesaistot sociālos partnerus, būtu jāveicina pāreja no viena darba uz citu, un jāparedz tam atbalsts no ESF+, Taisnīgas pārkārtošanās fonda un tādu iniciatīvu kā RePowerEU līdzekļiem
  . Jauniešu bezdarbam
  , jauniešu nestabilai nodarbinātībai
  un jautājumam par tiem jauniešiem, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu, būtu jāturpina pievērsties
  kā prioritātei, novēršot priekšlaicīgu
  mācību
  , tostarp apmaksātas māceklības, pārtraukšanu
  un
  veicot strukturālus uzlabojumus
  pārejā no mācībām uz darbu, arī pilnībā
  un efektīvi
  īstenojot pastiprinātu Garantiju jauniešiem
  un izmantojot attiecīgo Savienības finansējumu
  ,
  piemēram, ESF+ un Atveseļošanas un noturības mehānisma līdzekļus, ar kuriem
  arī būtiski jāatbalsta kvalitatīvas jauniešu nodarbinātības iespējas pēcpandēmijas atveseļošanās periodā.
  Dalībvalstīm būtu arī jānodrošina stažieriem, praktikantiem un mācekļiem pienācīgi darba apstākļi un piekļuve sociālajai aizsardzībai. Turklāt
  , ņemot vērā to, ka 2022. gads pasludināts par Eiropas Jaunatnes gadu, dalībvalstīm būtu jāpastiprina centieni
  uzsvērt to
  , kā zaļā un digitālā pārkārtošanās sniedz jaunu nākotnes perspektīvu un iespējas cīnīties pret pandēmijas negatīvo ietekmi uz jauniešiem.
  Dalībvalstīm būtu jāapsver iespēja īstenot jaunatnes klauzulu, kas paredz novērtēt jaunu iniciatīvu ietekmi uz jauniešiem visās politikas jomās.

Grozījums Nr. 26

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – 6. pamatnostādne – 4. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstīm būtu jātiecas novērst šķēršļus un atturošus faktorus un jānodrošina stimuli
  dalībai
  darba
  tirgū
  , it īpaši tiem sabiedrības locekļiem,
  kam ir zemi ienākumi, kas ir otri pelnītāji
  un kas ir visvairāk attālināti no darba tirgus, to vidū cilvēkiem ar migrantu izcelsmi un atstumtiem romiem. Ņemot vērā lielo darbaspēka trūkumu noteiktās profesijās un nozarēs, dalībvalstīm būtu jāveicina darbaspēka piedāvājums, it īpaši veicinot
  adekvātas
  algas un
  pienācīgus
  darba apstākļus, kā arī rezultatīvu aktīvu darba tirgus politiku. Dalībvalstīm būtu arī jāatbalsta personām ar invaliditāti
  pielāgota
  darba vide, arī izmantojot mērķtiecīgu finansiālu atbalstu un
  pakalpojumus
  , kas ļauj minētajām personām piedalīties darba tirgū un sabiedrības dzīvē. | Dalībvalstīm būtu jātiecas novērst šķēršļus un atturošus faktorus un jānodrošina stimuli
  piekļuvei
  darba
  tirgum un līdzdalībai tajā
  , it īpaši tiem sabiedrības locekļiem,
  kas pieder pie nelabvēlīgākā situācijā esošām sabiedrības grupām
  un kas ir visvairāk attālināti no darba tirgus, to vidū
  personām ar invaliditāti,
  cilvēkiem ar migrantu izcelsmi un atstumtiem romiem. Ņemot vērā lielo darbaspēka trūkumu noteiktās profesijās un nozarēs, dalībvalstīm būtu jāveicina darbaspēka piedāvājums, it īpaši veicinot
  pienācīgas
  algas un darba apstākļus, kā arī rezultatīvu aktīvu darba tirgus politiku. Dalībvalstīm būtu arī jāatbalsta personām ar invaliditāti
  piekļūstama
  darba vide
  un saprātīgu pielāgojumu veikšana darba vietā
  , arī izmantojot mērķtiecīgu finansiālu atbalstu
  , produktus, pakalpojumus
  un
  vidi
  , kas ļauj minētajām personām piedalīties darba tirgū un sabiedrības dzīvē.
  Regulēts tāldarbs un jaunas tehnoloģijas var sniegt iespējas, jo īpaši nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, ja vien ir izveidota nepieciešamā digitālā infrastruktūra, kas ir cenas ziņā pieņemama un piekļūstama visiem. Tomēr tāldarbam nevajadzētu atbrīvot darba devējus no pienākuma nodrošināt saprātīgus pielāgojumus darba vietā un radīt iekļaujošu darba kultūru darba ņēmējiem ar invaliditāti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Dalībvalstīm būtu jātiecas novērst šķēršļus un atturošus faktorus un jānodrošina stimuli
  dalībai
  darba
  tirgū
  , it īpaši tiem sabiedrības locekļiem,
  kam ir zemi ienākumi, kas ir otri pelnītāji
  un kas ir visvairāk attālināti no darba tirgus, to vidū cilvēkiem ar migrantu izcelsmi un atstumtiem romiem. Ņemot vērā lielo darbaspēka trūkumu noteiktās profesijās un nozarēs, dalībvalstīm būtu jāveicina darbaspēka piedāvājums, it īpaši veicinot
  adekvātas
  algas un
  pienācīgus
  darba apstākļus, kā arī rezultatīvu aktīvu darba tirgus politiku. Dalībvalstīm būtu arī jāatbalsta personām ar invaliditāti
  pielāgota
  darba vide, arī izmantojot mērķtiecīgu finansiālu atbalstu un
  pakalpojumus
  , kas ļauj minētajām personām piedalīties darba tirgū un sabiedrības dzīvē.

Dalībvalstīm būtu jātiecas novērst šķēršļus un atturošus faktorus un jānodrošina stimuli
  piekļuvei
  darba
  tirgum un līdzdalībai tajā
  , it īpaši tiem sabiedrības locekļiem,
  kas pieder pie nelabvēlīgākā situācijā esošām sabiedrības grupām
  un kas ir visvairāk attālināti no darba tirgus, to vidū
  personām ar invaliditāti,
  cilvēkiem ar migrantu izcelsmi un atstumtiem romiem. Ņemot vērā lielo darbaspēka trūkumu noteiktās profesijās un nozarēs, dalībvalstīm būtu jāveicina darbaspēka piedāvājums, it īpaši veicinot
  pienācīgas
  algas un darba apstākļus, kā arī rezultatīvu aktīvu darba tirgus politiku. Dalībvalstīm būtu arī jāatbalsta personām ar invaliditāti
  piekļūstama
  darba vide
  un saprātīgu pielāgojumu veikšana darba vietā
  , arī izmantojot mērķtiecīgu finansiālu atbalstu
  , produktus, pakalpojumus
  un
  vidi
  , kas ļauj minētajām personām piedalīties darba tirgū un sabiedrības dzīvē.
  Regulēts tāldarbs un jaunas tehnoloģijas var sniegt iespējas, jo īpaši nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, ja vien ir izveidota nepieciešamā digitālā infrastruktūra, kas ir cenas ziņā pieņemama un piekļūstama visiem. Tomēr tāldarbam nevajadzētu atbrīvot darba devējus no pienākuma nodrošināt saprātīgus pielāgojumus darba vietā un radīt iekļaujošu darba kultūru darba ņēmējiem ar invaliditāti.

Grozījums Nr. 27

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – 6. pamatnostādne – 5. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Būtu jānovērš vīriešu un sieviešu nodarbinātības
  un
  darba samaksas atšķirības. Dalībvalstīm būtu jānodrošina dzimumu līdztiesība un lielāka sieviešu dalība darba tirgū, arī nodrošinot vienlīdzīgas iespējas un karjeras izaugsmi un novēršot šķēršļus, kas kavē piekļuvi līderībai visos lēmumu pieņemšanas līmeņos. Būtu
  jānodrošina vienāds atalgojums
  par
  vienādu vai līdzvērtīgu darbu
  un
  atalgojuma pārredzamība
  . Būtu
  jāsekmē līdzsvars starp darba, ģimenes
  un
  privāto dzīvi
  gan
  sievietēm
  , gan
  vīriešiem, it īpaši nodrošinot piekļuvi cenas ziņā pieņemamai un kvalitatīvai ilgtermiņa aprūpei un pirmsskolas izglītības un aprūpes pakalpojumiem
  . Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka vecākiem un citām personām ar aprūpes pienākumiem ir iespēja izmantot piemērotu atvaļinājumu ģimenes apstākļu dēļ un elastīgu darba režīmu, kas tiem ļautu panākt līdzsvaru starp darbu, ģimenes un privāto dzīvi un sekmētu tādu minēto tiesību izmantošanu, kas būtu līdzsvarota sieviešu un vīriešu vidū. | Būtu jānovērš
  pastāvošās
  vīriešu un sieviešu nodarbinātības, darba samaksas
  un pensijas
  atšķirības. Dalībvalstīm būtu jānodrošina dzimumu līdztiesība un lielāka sieviešu dalība darba tirgū, arī nodrošinot vienlīdzīgas iespējas
  , izglītību
  un karjeras izaugsmi un novēršot šķēršļus, kas kavē piekļuvi līderībai visos lēmumu pieņemšanas līmeņos.
  Dalībvalstīm būtu īsā laikā jāīsteno Eiropas Parlamenta un Padomes direktīva par dzimumu līdzsvara uzlabošanu biržā kotēto uzņēmumu direktoru bez izpildpilnvarām vidū un saistītiem pasākumiem

   (1a)

  . Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma un vecāku atvaļinājuma periodi tiek pienācīgi novērtēti gan iemaksu, gan pensiju tiesību ziņā, lai atspoguļotu to, cik svarīgi ir izglītot nākamās paaudzes, jo īpaši saistībā ar sabiedrības novecošanos. Būtu efektīvi
  jānodrošina
  vienāds atalgojums par vienādu vai līdzvērtīgu darbu
  un
  atalgojuma pārredzamība saskaņā
  ar
  Līgumiem, piemēram, tostarp paredzot valstu mēroga darba samaksas vienlīdzības indeksu, ar kura palīdzību tiktu salīdzinātas sieviešu
  un
  vīriešu
  darba
  samaksas atšķirības. Būtu jāsekmē līdzsvars
  starp
  darba
  , ģimenes un privāto dzīvi
  gan sievietēm, gan vīriešiem, it īpaši nodrošinot vispārēju
  un
  faktisku piekļuvi kvalitatīvai ilgtermiņa aprūpei un pirmsskolas izglītības un aprūpes pakalpojumiem
  ,
  kā arī aprūpes un mājsaimniecības pienākumu vienlīdzīga sadale.
  Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka vecākiem un citām personām ar aprūpes pienākumiem ir iespēja izmantot piemērotu atvaļinājumu ģimenes apstākļu dēļ un elastīgu darba režīmu, kas tiem ļautu panākt līdzsvaru starp darbu, ģimenes un privāto dzīvi un sekmētu tādu minēto tiesību izmantošanu, kas būtu līdzsvarota sieviešu un vīriešu vidū.
  Turklāt tām būtu jānodrošina aprūpes darbinieku piekļuve kvalitatīvai profesionālajai apmācībai un viņu kvalifikācijas atzīšana un jāpalīdz aprūpes nozares darba devējiem atrast un noturēt kvalificētu personālu, īpašu uzmanību pievēršot pienācīgiem darba apstākļiem. Dalībvalstīm būtu pakāpeniski jāvirzās uz pilnībā apmaksātu un vienāda garuma grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu un paternitātes atvaļinājumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Būtu jānovērš vīriešu un sieviešu nodarbinātības
  un
  darba samaksas atšķirības. Dalībvalstīm būtu jānodrošina dzimumu līdztiesība un lielāka sieviešu dalība darba tirgū, arī nodrošinot vienlīdzīgas iespējas un karjeras izaugsmi un novēršot šķēršļus, kas kavē piekļuvi līderībai visos lēmumu pieņemšanas līmeņos. Būtu
  jānodrošina vienāds atalgojums
  par
  vienādu vai līdzvērtīgu darbu
  un
  atalgojuma pārredzamība
  . Būtu
  jāsekmē līdzsvars starp darba, ģimenes
  un
  privāto dzīvi
  gan
  sievietēm
  , gan
  vīriešiem, it īpaši nodrošinot piekļuvi cenas ziņā pieņemamai un kvalitatīvai ilgtermiņa aprūpei un pirmsskolas izglītības un aprūpes pakalpojumiem
  . Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka vecākiem un citām personām ar aprūpes pienākumiem ir iespēja izmantot piemērotu atvaļinājumu ģimenes apstākļu dēļ un elastīgu darba režīmu, kas tiem ļautu panākt līdzsvaru starp darbu, ģimenes un privāto dzīvi un sekmētu tādu minēto tiesību izmantošanu, kas būtu līdzsvarota sieviešu un vīriešu vidū.

Būtu jānovērš
  pastāvošās
  vīriešu un sieviešu nodarbinātības, darba samaksas
  un pensijas
  atšķirības. Dalībvalstīm būtu jānodrošina dzimumu līdztiesība un lielāka sieviešu dalība darba tirgū, arī nodrošinot vienlīdzīgas iespējas
  , izglītību
  un karjeras izaugsmi un novēršot šķēršļus, kas kavē piekļuvi līderībai visos lēmumu pieņemšanas līmeņos.
  Dalībvalstīm būtu īsā laikā jāīsteno Eiropas Parlamenta un Padomes direktīva par dzimumu līdzsvara uzlabošanu biržā kotēto uzņēmumu direktoru bez izpildpilnvarām vidū un saistītiem pasākumiem

   (1a)

  . Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma un vecāku atvaļinājuma periodi tiek pienācīgi novērtēti gan iemaksu, gan pensiju tiesību ziņā, lai atspoguļotu to, cik svarīgi ir izglītot nākamās paaudzes, jo īpaši saistībā ar sabiedrības novecošanos. Būtu efektīvi
  jānodrošina
  vienāds atalgojums par vienādu vai līdzvērtīgu darbu
  un
  atalgojuma pārredzamība saskaņā
  ar
  Līgumiem, piemēram, tostarp paredzot valstu mēroga darba samaksas vienlīdzības indeksu, ar kura palīdzību tiktu salīdzinātas sieviešu
  un
  vīriešu
  darba
  samaksas atšķirības. Būtu jāsekmē līdzsvars
  starp
  darba
  , ģimenes un privāto dzīvi
  gan sievietēm, gan vīriešiem, it īpaši nodrošinot vispārēju
  un
  faktisku piekļuvi kvalitatīvai ilgtermiņa aprūpei un pirmsskolas izglītības un aprūpes pakalpojumiem
  ,
  kā arī aprūpes un mājsaimniecības pienākumu vienlīdzīga sadale.
  Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka vecākiem un citām personām ar aprūpes pienākumiem ir iespēja izmantot piemērotu atvaļinājumu ģimenes apstākļu dēļ un elastīgu darba režīmu, kas tiem ļautu panākt līdzsvaru starp darbu, ģimenes un privāto dzīvi un sekmētu tādu minēto tiesību izmantošanu, kas būtu līdzsvarota sieviešu un vīriešu vidū.
  Turklāt tām būtu jānodrošina aprūpes darbinieku piekļuve kvalitatīvai profesionālajai apmācībai un viņu kvalifikācijas atzīšana un jāpalīdz aprūpes nozares darba devējiem atrast un noturēt kvalificētu personālu, īpašu uzmanību pievēršot pienācīgiem darba apstākļiem. Dalībvalstīm būtu pakāpeniski jāvirzās uz pilnībā apmaksātu un vienāda garuma grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu un paternitātes atvaļinājumu.

Grozījums Nr. 28

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – 7. pamatnostādne – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Lai gūtu labumu no dinamiska un ražīga darbaspēka un jauniem darba organizācijas un darījumdarbības modeļiem, dalībvalstīm būtu jāsadarbojas ar sociālajiem partneriem jautājumā par taisnīgiem, pārredzamiem un paredzamiem darba apstākļiem un par tiesību un pienākumu līdzsvarošanu. Tām būtu jāmazina un jānovērš darba tirgus segmentācija, jācīnās pret nedeklarētu darbu un fiktīvu pašnodarbinātību un jāveicina pāreja uz beztermiņa nodarbinātības formām. Nodarbinātības aizsardzības noteikumiem, darba tiesībām un iestādēm būtu jānodrošina
  gan piemērota vide
  ,
  kas sekmē pieņemšanu darbā, gan tas
  ,
  ka darba devējiem ir elastība
  ,
  kas vajadzīga
  ,
  lai ātri pielāgotos ekonomiskās situācijas izmaiņām, vienlaikus aizsargājot darba ņēmēju
  darba
  tiesības un nodrošinot sociālo aizsardzību, pienācīga līmeņa drošību un veselīgu, drošu
  un
  labi pielāgotu darba vidi visiem darbiniekiem
  . Sekmējot elastīgu darba režīmu (piemēram, tāldarba) izmantošanu, var panākt augstāku nodarbinātības līmeni un iekļaujošākus darba tirgus pēcpandēmijas apstākļos. Vienlaikus ir svarīgi nodrošināt, lai tiktu ievērotas darba ņēmēju tiesības attiecībā uz darba laiku, darba apstākļiem un darba un privātās dzīves līdzsvaru. Būtu jānovērš tādu darba tiesisko attiecību veidošanās, kurās rodas nedroši darba apstākļi, kā tas ir platformās nodarbinātu darbinieku gadījumā, it īpaši tad, ja viņiem ir zema kvalifikācija, un jāvēršas pret nestandarta līgumu ļaunprātīgu izmantošanu. Nepamatotas atlaišanas gadījumā vajadzētu būt nodrošinātām iespējām izmantot efektīvu un objektīvu strīdu izšķiršanas kārtību un tiesībām uz tiesisko aizsardzību, kas ietver arī adekvātu kompensāciju. | Lai gūtu labumu no dinamiska un ražīga darbaspēka un jauniem darba organizācijas un darījumdarbības modeļiem, dalībvalstīm būtu jāsadarbojas ar sociālajiem partneriem jautājumā par taisnīgiem, pārredzamiem un paredzamiem darba apstākļiem un par
  darba ņēmēju un darba devēju
  tiesību un pienākumu līdzsvarošanu.
  Komisijai un dalībvalstīm būtu jāveic konkrēti pasākumi, lai veicinātu un stiprinātu darba koplīguma slēgšanas sarunas un sociālo dialogu šajā jomā.
  Tām būtu jāmazina un jānovērš darba tirgus segmentācija, jācīnās pret nedeklarētu darbu un fiktīvu pašnodarbinātību un jāveicina pāreja uz beztermiņa nodarbinātības formām. Nodarbinātības aizsardzības noteikumiem, darba tiesībām un iestādēm būtu jānodrošina
  darba tiesību aizsardzība
  ,
  augsts sociālās aizsardzības un nodarbinātības drošības līmenis
  ,
  iekļaujoša pieņemšana darbā
  ,
  darba aizsardzība
  ,
  kā arī visiem darbiniekiem labi pielāgota
  darba
  vide. Tajā pašā laikā dalībvalstīm būtu jānodrošina piemērota vide uzņēmumu uzplaukumam
  un
  darba devēju iespējas elastīgi pielāgoties pārmaiņām
  . Sekmējot elastīgu darba režīmu (piemēram, tāldarba) izmantošanu,
  par ko vienojušies darba devēji un darba ņēmēji vai viņu pārstāvji,
  var panākt augstāku nodarbinātības līmeni un iekļaujošākus darba tirgus pēcpandēmijas apstākļos
  , jo īpaši attiecībā uz vientuļajiem vecākiem, personām ar invaliditāti un personām, kas dzīvo lauku un attālos reģionos
  . Vienlaikus ir svarīgi nodrošināt, lai tiktu ievērotas darba ņēmēju tiesības attiecībā uz darba laiku, darba apstākļiem
  , tostarp arodveselību un drošību, kā arī sociālo aizsardzību
  un darba un privātās dzīves līdzsvaru. Būtu
  steidzami
  jānovērš tādu darba tiesisko attiecību veidošanās, kurās rodas nedroši darba apstākļi
  un negodīga konkurence
  , kā tas ir platformās nodarbinātu darbinieku gadījumā, it īpaši tad, ja viņiem ir zema kvalifikācija, un jāvēršas pret nestandarta līgumu ļaunprātīgu izmantošanu.
  Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka visiem darba ņēmējiem ir pienācīgi darba apstākļi, sociālās tiesības un piekļuve pienācīgai sociālajai aizsardzībai. Šajā nolūkā dalībvalstīm būtu pilnībā jāīsteno SDO Konvencija par darba inspekciju Nr. 81 un jāiegulda efektīvā darba inspekciju darbībā, pilnvarojot kompetentās iestādes un koordinējot to centienus Eiropas Darba iestādes sadarbības sistēmā apkarot ļaunprātīgu izmantošanu pārrobežu mērogā.
  Nepamatotas atlaišanas gadījumā vajadzētu būt nodrošinātāmiespējām izmantot efektīvu un objektīvu strīdu izšķiršanas kārtību un tiesībām uz tiesisko aizsardzību, kas ietver arī adekvātu kompensāciju.
  Dalībvalstīm būtu jāizmanto Eiropas aģentūru pieredze un Savienības mēroga publisko nodarbinātības dienestu tīkls, lai apzinātu uz pierādījumiem balstītu paraugpraksi un veicinātu savstarpēju mācīšanos un nodarbinātības politikas labāku koordināciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Lai gūtu labumu no dinamiska un ražīga darbaspēka un jauniem darba organizācijas un darījumdarbības modeļiem, dalībvalstīm būtu jāsadarbojas ar sociālajiem partneriem jautājumā par taisnīgiem, pārredzamiem un paredzamiem darba apstākļiem un par tiesību un pienākumu līdzsvarošanu. Tām būtu jāmazina un jānovērš darba tirgus segmentācija, jācīnās pret nedeklarētu darbu un fiktīvu pašnodarbinātību un jāveicina pāreja uz beztermiņa nodarbinātības formām. Nodarbinātības aizsardzības noteikumiem, darba tiesībām un iestādēm būtu jānodrošina
  gan piemērota vide
  ,
  kas sekmē pieņemšanu darbā, gan tas
  ,
  ka darba devējiem ir elastība
  ,
  kas vajadzīga
  ,
  lai ātri pielāgotos ekonomiskās situācijas izmaiņām, vienlaikus aizsargājot darba ņēmēju
  darba
  tiesības un nodrošinot sociālo aizsardzību, pienācīga līmeņa drošību un veselīgu, drošu
  un
  labi pielāgotu darba vidi visiem darbiniekiem
  . Sekmējot elastīgu darba režīmu (piemēram, tāldarba) izmantošanu, var panākt augstāku nodarbinātības līmeni un iekļaujošākus darba tirgus pēcpandēmijas apstākļos. Vienlaikus ir svarīgi nodrošināt, lai tiktu ievērotas darba ņēmēju tiesības attiecībā uz darba laiku, darba apstākļiem un darba un privātās dzīves līdzsvaru. Būtu jānovērš tādu darba tiesisko attiecību veidošanās, kurās rodas nedroši darba apstākļi, kā tas ir platformās nodarbinātu darbinieku gadījumā, it īpaši tad, ja viņiem ir zema kvalifikācija, un jāvēršas pret nestandarta līgumu ļaunprātīgu izmantošanu. Nepamatotas atlaišanas gadījumā vajadzētu būt nodrošinātām iespējām izmantot efektīvu un objektīvu strīdu izšķiršanas kārtību un tiesībām uz tiesisko aizsardzību, kas ietver arī adekvātu kompensāciju.

Lai gūtu labumu no dinamiska un ražīga darbaspēka un jauniem darba organizācijas un darījumdarbības modeļiem, dalībvalstīm būtu jāsadarbojas ar sociālajiem partneriem jautājumā par taisnīgiem, pārredzamiem un paredzamiem darba apstākļiem un par
  darba ņēmēju un darba devēju
  tiesību un pienākumu līdzsvarošanu.
  Komisijai un dalībvalstīm būtu jāveic konkrēti pasākumi, lai veicinātu un stiprinātu darba koplīguma slēgšanas sarunas un sociālo dialogu šajā jomā.
  Tām būtu jāmazina un jānovērš darba tirgus segmentācija, jācīnās pret nedeklarētu darbu un fiktīvu pašnodarbinātību un jāveicina pāreja uz beztermiņa nodarbinātības formām. Nodarbinātības aizsardzības noteikumiem, darba tiesībām un iestādēm būtu jānodrošina
  darba tiesību aizsardzība
  ,
  augsts sociālās aizsardzības un nodarbinātības drošības līmenis
  ,
  iekļaujoša pieņemšana darbā
  ,
  darba aizsardzība
  ,
  kā arī visiem darbiniekiem labi pielāgota
  darba
  vide. Tajā pašā laikā dalībvalstīm būtu jānodrošina piemērota vide uzņēmumu uzplaukumam
  un
  darba devēju iespējas elastīgi pielāgoties pārmaiņām
  . Sekmējot elastīgu darba režīmu (piemēram, tāldarba) izmantošanu,
  par ko vienojušies darba devēji un darba ņēmēji vai viņu pārstāvji,
  var panākt augstāku nodarbinātības līmeni un iekļaujošākus darba tirgus pēcpandēmijas apstākļos
  , jo īpaši attiecībā uz vientuļajiem vecākiem, personām ar invaliditāti un personām, kas dzīvo lauku un attālos reģionos
  . Vienlaikus ir svarīgi nodrošināt, lai tiktu ievērotas darba ņēmēju tiesības attiecībā uz darba laiku, darba apstākļiem
  , tostarp arodveselību un drošību, kā arī sociālo aizsardzību
  un darba un privātās dzīves līdzsvaru. Būtu
  steidzami
  jānovērš tādu darba tiesisko attiecību veidošanās, kurās rodas nedroši darba apstākļi
  un negodīga konkurence
  , kā tas ir platformās nodarbinātu darbinieku gadījumā, it īpaši tad, ja viņiem ir zema kvalifikācija, un jāvēršas pret nestandarta līgumu ļaunprātīgu izmantošanu.
  Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka visiem darba ņēmējiem ir pienācīgi darba apstākļi, sociālās tiesības un piekļuve pienācīgai sociālajai aizsardzībai. Šajā nolūkā dalībvalstīm būtu pilnībā jāīsteno SDO Konvencija par darba inspekciju Nr. 81 un jāiegulda efektīvā darba inspekciju darbībā, pilnvarojot kompetentās iestādes un koordinējot to centienus Eiropas Darba iestādes sadarbības sistēmā apkarot ļaunprātīgu izmantošanu pārrobežu mērogā.
  Nepamatotas atlaišanas gadījumā vajadzētu būt nodrošinātāmiespējām izmantot efektīvu un objektīvu strīdu izšķiršanas kārtību un tiesībām uz tiesisko aizsardzību, kas ietver arī adekvātu kompensāciju.
  Dalībvalstīm būtu jāizmanto Eiropas aģentūru pieredze un Savienības mēroga publisko nodarbinātības dienestu tīkls, lai apzinātu uz pierādījumiem balstītu paraugpraksi un veicinātu savstarpēju mācīšanos un nodarbinātības politikas labāku koordināciju.

Grozījums Nr. 29

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – 7. pamatnostādne – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ar politiku būtu jātiecas uzlabot un atbalstīt dalību darba tirgū, atbilstību starp piedāvājumu un pieprasījumu darba tirgū un pārejas darba tirgū, arī mazāk attīstītos reģionos. Dalībvalstīm būtu
  jāaktivizē
  tie, kuri var piedalīties darba tirgū, un
  jāsniedz tiem šādas iespējas
  , it īpaši
  neaizsargātām
  grupām, piemēram,
  mazkvalificētiem
  cilvēkiem, cilvēkiem ar migrantu izcelsmi, tai skaitā personām, kurām piešķirts pagaidu aizsardzības statuss, un atstumtiem romiem. Dalībvalstīm būtu jāstiprina aktīvas darba tirgus politikas darbības joma un rezultativitāte, paplašinot tās mērķus, mērķauditorijas sasniegšanas pasākumus un tvērumu un nodrošinot politikas labāku sasaisti ar sociālajiem pakalpojumiem, apmācību un ienākumu atbalstu bezdarbniekiem, kamēr tie meklē darbu un pamatojoties uz viņu tiesībām un pienākumiem. Dalībvalstīm būtu jāuzlabo valsts nodarbinātības dienestu spēja sniegt savlaicīgu un individuāli pielāgotu atbalstu darba meklētājiem, reaģēt uz pašreizējām un turpmākām darba tirgus vajadzībām un ieviest uz rezultātiem balstītu pārvaldību, ko atbalsta arī digitalizācija. | Ar politiku būtu jātiecas uzlabot un atbalstīt dalību darba tirgū, atbilstību starp piedāvājumu un pieprasījumu darba tirgū un pārejas darba tirgū,
  jo īpaši zaļo un digitālo pārkārtošanos,
  arī mazāk attīstītos reģionos
  un apgabalos, tostarp attālos un lauku reģionos, mazāk attīstītos apgabalos, salās un tālākajos reģionos
  . Dalībvalstīm būtu
  efektīvi jāatbalsta
  tie, kuri var
  un vēlas
  piedalīties darba tirgū, un
  jāpalīdz viņiem atrast kvalitatīvu darbu
  , it īpaši
  neizdevīgā stāvoklī esošām
  grupām, piemēram,
  jauniešiem un vecāka gadagājuma
  cilvēkiem, cilvēkiem ar
  zemāku kvalifikāciju, neoficiālā darba darītājiem, personām ar invaliditāti, cilvēkiem ar
  migrantu izcelsmi, tai skaitā personām, kurām piešķirts pagaidu aizsardzības statuss, un atstumtiem romiem. Dalībvalstīm būtu jāstiprina aktīvas darba tirgus politikas darbības joma un rezultativitāte, paplašinot tās mērķus, mērķauditorijas sasniegšanas pasākumus un tvērumu un nodrošinot politikas labāku sasaisti ar sociālajiem pakalpojumiem, apmācību un
  pienācīgu
  ienākumu atbalstu bezdarbniekiem, kamēr tie meklē
  kvalitatīvu
  darbu un pamatojoties uz viņu tiesībām un pienākumiem. Dalībvalstīm būtu jāuzlabo valsts nodarbinātības dienestu spēja sniegt savlaicīgu un individuāli pielāgotu atbalstu darba meklētājiem, reaģēt uz pašreizējām un turpmākām darba tirgus vajadzībām un
  darba meklētāju vēlmēm un
  ieviest uz rezultātiem balstītu pārvaldību, ko atbalsta arī digitalizācija.
  Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka šie pakalpojumi un atbalsts tiek piedāvāti tiešsaistē un bezsaistē, lai nodrošinātu, ka tie ir pieejami visiem, tostarp vecāka gadagājuma cilvēkiem un personām ar invaliditāti, un to, ka neviens netiek atstāts novārtā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ar politiku būtu jātiecas uzlabot un atbalstīt dalību darba tirgū, atbilstību starp piedāvājumu un pieprasījumu darba tirgū un pārejas darba tirgū, arī mazāk attīstītos reģionos. Dalībvalstīm būtu
  jāaktivizē
  tie, kuri var piedalīties darba tirgū, un
  jāsniedz tiem šādas iespējas
  , it īpaši
  neaizsargātām
  grupām, piemēram,
  mazkvalificētiem
  cilvēkiem, cilvēkiem ar migrantu izcelsmi, tai skaitā personām, kurām piešķirts pagaidu aizsardzības statuss, un atstumtiem romiem. Dalībvalstīm būtu jāstiprina aktīvas darba tirgus politikas darbības joma un rezultativitāte, paplašinot tās mērķus, mērķauditorijas sasniegšanas pasākumus un tvērumu un nodrošinot politikas labāku sasaisti ar sociālajiem pakalpojumiem, apmācību un ienākumu atbalstu bezdarbniekiem, kamēr tie meklē darbu un pamatojoties uz viņu tiesībām un pienākumiem. Dalībvalstīm būtu jāuzlabo valsts nodarbinātības dienestu spēja sniegt savlaicīgu un individuāli pielāgotu atbalstu darba meklētājiem, reaģēt uz pašreizējām un turpmākām darba tirgus vajadzībām un ieviest uz rezultātiem balstītu pārvaldību, ko atbalsta arī digitalizācija.

Ar politiku būtu jātiecas uzlabot un atbalstīt dalību darba tirgū, atbilstību starp piedāvājumu un pieprasījumu darba tirgū un pārejas darba tirgū,
  jo īpaši zaļo un digitālo pārkārtošanos,
  arī mazāk attīstītos reģionos
  un apgabalos, tostarp attālos un lauku reģionos, mazāk attīstītos apgabalos, salās un tālākajos reģionos
  . Dalībvalstīm būtu
  efektīvi jāatbalsta
  tie, kuri var
  un vēlas
  piedalīties darba tirgū, un
  jāpalīdz viņiem atrast kvalitatīvu darbu
  , it īpaši
  neizdevīgā stāvoklī esošām
  grupām, piemēram,
  jauniešiem un vecāka gadagājuma
  cilvēkiem, cilvēkiem ar
  zemāku kvalifikāciju, neoficiālā darba darītājiem, personām ar invaliditāti, cilvēkiem ar
  migrantu izcelsmi, tai skaitā personām, kurām piešķirts pagaidu aizsardzības statuss, un atstumtiem romiem. Dalībvalstīm būtu jāstiprina aktīvas darba tirgus politikas darbības joma un rezultativitāte, paplašinot tās mērķus, mērķauditorijas sasniegšanas pasākumus un tvērumu un nodrošinot politikas labāku sasaisti ar sociālajiem pakalpojumiem, apmācību un
  pienācīgu
  ienākumu atbalstu bezdarbniekiem, kamēr tie meklē
  kvalitatīvu
  darbu un pamatojoties uz viņu tiesībām un pienākumiem. Dalībvalstīm būtu jāuzlabo valsts nodarbinātības dienestu spēja sniegt savlaicīgu un individuāli pielāgotu atbalstu darba meklētājiem, reaģēt uz pašreizējām un turpmākām darba tirgus vajadzībām un
  darba meklētāju vēlmēm un
  ieviest uz rezultātiem balstītu pārvaldību, ko atbalsta arī digitalizācija.
  Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka šie pakalpojumi un atbalsts tiek piedāvāti tiešsaistē un bezsaistē, lai nodrošinātu, ka tie ir pieejami visiem, tostarp vecāka gadagājuma cilvēkiem un personām ar invaliditāti, un to, ka neviens netiek atstāts novārtā.

Grozījums Nr. 30

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – 7. pamatnostādne – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstīm būtu jānodrošina bezdarbniekiem tiesības uz adekvātiem saprātīga ilguma bezdarbnieka pabalstiem atbilstoši viņu iemaksām un valsts noteikumiem par tiesībām saņemt bezdarbnieka pabalstu.
  Bezdarbnieka pabalstiem nevajadzētu atņemt motivāciju
  ātri atgriezties darba tirgū, un tie būtu jāpapildina ar
  aktīvu
  darba tirgus politiku. | Dalībvalstīm būtu jānodrošina bezdarbniekiem tiesības uz adekvātiem saprātīga ilguma bezdarbnieka pabalstiem atbilstoši viņu iemaksām un valsts noteikumiem par tiesībām saņemt bezdarbnieka pabalstu.
  Šādi pabalsti neatņem motivāciju bezdarbniekiem
  ātri atgriezties darba tirgū,
  kā paredzēts pīlāra 13. principā,
  un tie būtu jāpapildina ar
  aktīva
  darba tirgus politiku. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Dalībvalstīm būtu jānodrošina bezdarbniekiem tiesības uz adekvātiem saprātīga ilguma bezdarbnieka pabalstiem atbilstoši viņu iemaksām un valsts noteikumiem par tiesībām saņemt bezdarbnieka pabalstu.
  Bezdarbnieka pabalstiem nevajadzētu atņemt motivāciju
  ātri atgriezties darba tirgū, un tie būtu jāpapildina ar
  aktīvu
  darba tirgus politiku.

Dalībvalstīm būtu jānodrošina bezdarbniekiem tiesības uz adekvātiem saprātīga ilguma bezdarbnieka pabalstiem atbilstoši viņu iemaksām un valsts noteikumiem par tiesībām saņemt bezdarbnieka pabalstu.
  Šādi pabalsti neatņem motivāciju bezdarbniekiem
  ātri atgriezties darba tirgū,
  kā paredzēts pīlāra 13. principā,
  un tie būtu jāpapildina ar
  aktīva
  darba tirgus politiku.

Grozījums Nr. 31

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – 7. pamatnostādne – 4. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Izglītojamo un darba ņēmēju mobilitāte būtu
  pienācīgi
  jāatbalsta
  ar mērķi uzlabot šo personu
  prasmes un nodarbināmību
  un pilnībā izmantot Eiropas darba tirgus potenciālu, vienlaikus arī nodrošinot taisnīgus apstākļus
  visiem, kas veic pārrobežu
  darbības
  ,
  un pastiprinot
  administratīvo sadarbību starp valstu pārvaldes iestādēm attiecībā uz mobilajiem darba ņēmējiem,
  kas saņem palīdzību no
  Eiropas Darba iestādes
  . Gadījumos, kad sabiedrības veselības apsvērumu dēļ tiek uz laiku slēgtas robežas,
  būtu jāatbalsta
  kritiskās
  profesijās nodarbināto, pārrobežu darba ņēmēju, sezonas darbinieku un darbā norīkotu darba ņēmēju mobilitāte. | Dalībvalstīm būtu jāatbalsta darbaspēka mobilitāte visā Savienībā, lai pārvarētu reģionālo un nozaru darba tirgu trūkumus un pilnībā izmantotu Savienības darba tirgus potenciālu, kā arī vienlaikus efektīvi pievērstos negatīvajai ietekmei, ko konkrētos reģionos rada intelektuālā darbaspēka aizplūšana. Vienlaikus
  izglītojamo un darba ņēmēju mobilitāte būtu jāatbalsta
  , lai uzlabotu viņu zinātību,
  prasmes un nodarbināmību
  , jo īpaši turpinot stiprināt “Erasmus+”. Dalībvalstīm būtu jānodrošina tiesības un pienācīgi darba un nodarbinātības apstākļi
  visiem, kas veic pārrobežu
  darbību, kā arī sociālā nodrošinājuma tiesību pārnesamība
  ,
  ko var panākt, uzlabojot
  administratīvo sadarbību starp valstu pārvaldes iestādēm attiecībā uz mobilajiem darba ņēmējiem,
  kā arī
  Eiropas Darba iestādes
  sniegto palīdzību.
  Būtu jāatbalsta
  kritiski svarīgās
  profesijās nodarbināto
  un
  pārrobežu darba ņēmēju,
  tostarp pierobežas,
  sezonas darbinieku un darbā norīkotu darba ņēmēju
  , godīga darbaspēka
  mobilitāte
  , un viņu tiesības būtu jārespektē arī tad, kad uz laiku tiek slēgtas robežas, piemēram, veselības un drošības, rezidences nodokļu vajadzībām un sociālā nodrošinājuma koordinācijas jomā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Izglītojamo un darba ņēmēju mobilitāte būtu
  pienācīgi
  jāatbalsta
  ar mērķi uzlabot šo personu
  prasmes un nodarbināmību
  un pilnībā izmantot Eiropas darba tirgus potenciālu, vienlaikus arī nodrošinot taisnīgus apstākļus
  visiem, kas veic pārrobežu
  darbības
  ,
  un pastiprinot
  administratīvo sadarbību starp valstu pārvaldes iestādēm attiecībā uz mobilajiem darba ņēmējiem,
  kas saņem palīdzību no
  Eiropas Darba iestādes
  . Gadījumos, kad sabiedrības veselības apsvērumu dēļ tiek uz laiku slēgtas robežas,
  būtu jāatbalsta
  kritiskās
  profesijās nodarbināto, pārrobežu darba ņēmēju, sezonas darbinieku un darbā norīkotu darba ņēmēju mobilitāte.

Dalībvalstīm būtu jāatbalsta darbaspēka mobilitāte visā Savienībā, lai pārvarētu reģionālo un nozaru darba tirgu trūkumus un pilnībā izmantotu Savienības darba tirgus potenciālu, kā arī vienlaikus efektīvi pievērstos negatīvajai ietekmei, ko konkrētos reģionos rada intelektuālā darbaspēka aizplūšana. Vienlaikus
  izglītojamo un darba ņēmēju mobilitāte būtu jāatbalsta
  , lai uzlabotu viņu zinātību,
  prasmes un nodarbināmību
  , jo īpaši turpinot stiprināt “Erasmus+”. Dalībvalstīm būtu jānodrošina tiesības un pienācīgi darba un nodarbinātības apstākļi
  visiem, kas veic pārrobežu
  darbību, kā arī sociālā nodrošinājuma tiesību pārnesamība
  ,
  ko var panākt, uzlabojot
  administratīvo sadarbību starp valstu pārvaldes iestādēm attiecībā uz mobilajiem darba ņēmējiem,
  kā arī
  Eiropas Darba iestādes
  sniegto palīdzību.
  Būtu jāatbalsta
  kritiski svarīgās
  profesijās nodarbināto
  un
  pārrobežu darba ņēmēju,
  tostarp pierobežas,
  sezonas darbinieku un darbā norīkotu darba ņēmēju
  , godīga darbaspēka
  mobilitāte
  , un viņu tiesības būtu jārespektē arī tad, kad uz laiku tiek slēgtas robežas, piemēram, veselības un drošības, rezidences nodokļu vajadzībām un sociālā nodrošinājuma koordinācijas jomā
  .

Grozījums Nr. 32

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – 7. pamatnostādne – 4.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Dalībvalstīm būtu jāstrādā kopā pie tā, lai koordinētu sociālo aizsardzību mobilajiem darba ņēmējiem, tostarp pašnodarbinātām personām, kas strādā vienā, bet dzīvo citā dalībvalstī. Sociālā nodrošinājuma sistēmu modernizācijai būtu jāveicina tādi Savienības darba tirgus principi, kas paredz ilgtspējīgas valsts sociālā nodrošinājuma sistēmas, ar kurām cenšas novērst trūkumus aizsardzībā un nodrošina produktīvu darbaspēku. Šajā nolūkā dalībvalstīm, īstenojot savus nacionālos plānus saskaņā ar Atveseļošanas un noturības mehānismu un citiem Savienības instrumentiem, būtu jāsekmē publisko pakalpojumu digitalizācija, lai uzlabotu to darba kvalitāti, un jo īpaši pilnībā jāievieš sociālā nodrošinājuma informācijas elektroniskās apmaiņas sistēma. Dalībvalstīm būtu jāpaplašina pārrobežu partnerības un labāk jāpopularizē un jāizmanto citi attiecīgie Eiropas instrumenti, piemēram, Eiropas Nodarbinātības dienestu tīkls (EURES) un VND tīkls, nolūkā atbalstīt mobilos darba ņēmējus, jo īpaši sniedzot viņiem visaptverošu informāciju par darba iespējām un sociālo aizsardzību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Dalībvalstīm būtu jāstrādā kopā pie tā, lai koordinētu sociālo aizsardzību mobilajiem darba ņēmējiem, tostarp pašnodarbinātām personām, kas strādā vienā, bet dzīvo citā dalībvalstī. Sociālā nodrošinājuma sistēmu modernizācijai būtu jāveicina tādi Savienības darba tirgus principi, kas paredz ilgtspējīgas valsts sociālā nodrošinājuma sistēmas, ar kurām cenšas novērst trūkumus aizsardzībā un nodrošina produktīvu darbaspēku. Šajā nolūkā dalībvalstīm, īstenojot savus nacionālos plānus saskaņā ar Atveseļošanas un noturības mehānismu un citiem Savienības instrumentiem, būtu jāsekmē publisko pakalpojumu digitalizācija, lai uzlabotu to darba kvalitāti, un jo īpaši pilnībā jāievieš sociālā nodrošinājuma informācijas elektroniskās apmaiņas sistēma. Dalībvalstīm būtu jāpaplašina pārrobežu partnerības un labāk jāpopularizē un jāizmanto citi attiecīgie Eiropas instrumenti, piemēram, Eiropas Nodarbinātības dienestu tīkls (EURES) un VND tīkls, nolūkā atbalstīt mobilos darba ņēmējus, jo īpaši sniedzot viņiem visaptverošu informāciju par darba iespējām un sociālo aizsardzību.

Grozījums Nr. 33

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – 7. pamatnostādne – 5. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstīm būtu arī jācenšas radīt piemērotus apstākļus jauniem darba veidiem, izmantojot savu darbvietu radīšanas potenciālu un vienlaikus nodrošinot to atbilstību esošajām sociālajām tiesībām. Tādējādi dalībvalstīm būtu
  jāsniedz padomi un norādījumi par tiesībām
  un
  pienākumiem
  , kas piemērojami attiecībā uz nestandarta līgumiem un jauniem darba veidiem, piemēram, darbam ar digitālo platformu starpniecību. Šajā sakarā būtiska nozīme varētu būt sociālajiem partneriem, tālab dalībvalstīm būtu jāsniedz tiem atbalsts attiecībā uz to cilvēku uzrunāšanu un pārstāvību, kuri strādā nestandarta darbu vai platformu darbu. Dalībvalstīm būtu arī jāsniedz atbalsts izpildes panākšanai,
  piemēram
  , sniedzot vadlīnijas vai rīkojot īpašas apmācības darba inspekcijām saistībā ar problēmām, kas izriet no tādiem jauniem darba organizēšanas veidiem kā algoritmiskā pārvaldība, datu uzraudzība un pastāvīgs vai daļēji pastāvīgs tāldarbs. | Dalībvalstīm būtu arī jācenšas radīt piemērotus apstākļus jauniem darba veidiem, izmantojot savu darbvietu radīšanas potenciālu un vienlaikus nodrošinot to atbilstību esošajām
  darba tiesībām un
  sociālajām tiesībām. Tādējādi dalībvalstīm būtu
  jānodrošina tiesības
  un
  pienākumi
  , kas piemērojami attiecībā uz nestandarta līgumiem un jauniem darba veidiem, piemēram, darbam ar digitālo platformu starpniecību
  , un vajadzības gadījumā jāsniedz padomi un norādījumi. Vienlaikus dalībvalstīm būtu jāveicina pāreja uz beztermiņa nodarbinātības veidiem saskaņā ar pīlāru
  . Šajā sakarā būtiska nozīme varētu būt sociālajiem partneriem, tālab dalībvalstīm būtu jāsniedz tiem atbalsts attiecībā uz to cilvēku uzrunāšanu un pārstāvību, kuri strādā nestandarta darbu vai platformu darbu
  , un vienlaikus jāsekmē kolektīvā pārstāvība un rīcība patiesi pašnodarbinātu personu interesēs
  . Dalībvalstīm būtu arī jāsniedz atbalsts izpildes panākšanai,
  cita starpā paredzot adekvātus cilvēkresursus un finanšu resursus
  , sniedzot vadlīnijas vai rīkojot īpašas apmācības darba inspekcijām saistībā ar problēmām, kas izriet no tādiem jauniem darba organizēšanas veidiem kā algoritmiskā pārvaldība, datu uzraudzība un pastāvīgs vai daļēji pastāvīgs tāldarbs
  , kā arī efektīvi, samērīgi un atturoši sodi
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Dalībvalstīm būtu arī jācenšas radīt piemērotus apstākļus jauniem darba veidiem, izmantojot savu darbvietu radīšanas potenciālu un vienlaikus nodrošinot to atbilstību esošajām sociālajām tiesībām. Tādējādi dalībvalstīm būtu
  jāsniedz padomi un norādījumi par tiesībām
  un
  pienākumiem
  , kas piemērojami attiecībā uz nestandarta līgumiem un jauniem darba veidiem, piemēram, darbam ar digitālo platformu starpniecību. Šajā sakarā būtiska nozīme varētu būt sociālajiem partneriem, tālab dalībvalstīm būtu jāsniedz tiem atbalsts attiecībā uz to cilvēku uzrunāšanu un pārstāvību, kuri strādā nestandarta darbu vai platformu darbu. Dalībvalstīm būtu arī jāsniedz atbalsts izpildes panākšanai,
  piemēram
  , sniedzot vadlīnijas vai rīkojot īpašas apmācības darba inspekcijām saistībā ar problēmām, kas izriet no tādiem jauniem darba organizēšanas veidiem kā algoritmiskā pārvaldība, datu uzraudzība un pastāvīgs vai daļēji pastāvīgs tāldarbs.

Dalībvalstīm būtu arī jācenšas radīt piemērotus apstākļus jauniem darba veidiem, izmantojot savu darbvietu radīšanas potenciālu un vienlaikus nodrošinot to atbilstību esošajām
  darba tiesībām un
  sociālajām tiesībām. Tādējādi dalībvalstīm būtu
  jānodrošina tiesības
  un
  pienākumi
  , kas piemērojami attiecībā uz nestandarta līgumiem un jauniem darba veidiem, piemēram, darbam ar digitālo platformu starpniecību
  , un vajadzības gadījumā jāsniedz padomi un norādījumi. Vienlaikus dalībvalstīm būtu jāveicina pāreja uz beztermiņa nodarbinātības veidiem saskaņā ar pīlāru
  . Šajā sakarā būtiska nozīme varētu būt sociālajiem partneriem, tālab dalībvalstīm būtu jāsniedz tiem atbalsts attiecībā uz to cilvēku uzrunāšanu un pārstāvību, kuri strādā nestandarta darbu vai platformu darbu
  , un vienlaikus jāsekmē kolektīvā pārstāvība un rīcība patiesi pašnodarbinātu personu interesēs
  . Dalībvalstīm būtu arī jāsniedz atbalsts izpildes panākšanai,
  cita starpā paredzot adekvātus cilvēkresursus un finanšu resursus
  , sniedzot vadlīnijas vai rīkojot īpašas apmācības darba inspekcijām saistībā ar problēmām, kas izriet no tādiem jauniem darba organizēšanas veidiem kā algoritmiskā pārvaldība, datu uzraudzība un pastāvīgs vai daļēji pastāvīgs tāldarbs
  , kā arī efektīvi, samērīgi un atturoši sodi
  .

Grozījums Nr. 34

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – 7. pamatnostādne – 6. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pamatojoties uz valstīs pastāvošo praksi un lai panāktu auglīgāku sociālo dialogu un labākus sociālekonomiskos rezultātus, arī krīzes laikā, piemēram, saistībā ar
  karu
  Ukrainā,
  nodarbinātības, sociālās jomas
  un
  attiecīgā gadījumā ekonomikas reformu un politikas izstrādē un īstenošanā dalībvalstīm būtu
  jānodrošina savlaicīga un
  konstruktīva
  sociālo
  partneru iesaiste, arī atbalstot sociālo partneru spēju uzlabošanu
  . Dalībvalstīm būtu jāveicina sociālais dialogs un darba koplīguma slēgšanas
  sarunas
  . Sociālie partneri būtu jāmudina vest sarunas par kolektīviem līgumiem un slēgt šādus līgumus viņiem būtiskos jautājumos, pilnībā respektējot viņu autonomiju un tiesības uz kolektīvo rīcību. | Pamatojoties uz valstīs pastāvošo praksi un lai
  veicinātu un
  panāktu auglīgāku
  un intensīvāku
  sociālo dialogu un labākus sociālekonomiskos rezultātus, arī krīzes laikā, piemēram, saistībā ar
  Krievijas iebrukumu
  Ukrainā,
  dzīves dārdzības pieaugumu
  un
  klimata pārmaiņu paātrināšanos, dalībvalstīm būtu jāatbalsta sociālo partneru stiprināšana visos līmeņos un
  jānodrošina
  to
  savlaicīga un
  jēgpilna iesaiste nodarbinātības,
  sociālo
  un attiecīgā gadījumā ekonomikas un vides reformu un politikas izstrādē un īstenošanā
  . Dalībvalstīm būtu
  jāstiprina un
  jāveicina sociālais dialogs un
  jāpaplašina
  darba koplīguma slēgšanas
  sarunu tvērums
  . Sociālie partneri būtu jāmudina vest sarunas par kolektīviem līgumiem un slēgt šādus līgumus viņiem būtiskos jautājumos, pilnībā respektējot viņu autonomiju un tiesības uz kolektīvo rīcību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Pamatojoties uz valstīs pastāvošo praksi un lai panāktu auglīgāku sociālo dialogu un labākus sociālekonomiskos rezultātus, arī krīzes laikā, piemēram, saistībā ar
  karu
  Ukrainā,
  nodarbinātības, sociālās jomas
  un
  attiecīgā gadījumā ekonomikas reformu un politikas izstrādē un īstenošanā dalībvalstīm būtu
  jānodrošina savlaicīga un
  konstruktīva
  sociālo
  partneru iesaiste, arī atbalstot sociālo partneru spēju uzlabošanu
  . Dalībvalstīm būtu jāveicina sociālais dialogs un darba koplīguma slēgšanas
  sarunas
  . Sociālie partneri būtu jāmudina vest sarunas par kolektīviem līgumiem un slēgt šādus līgumus viņiem būtiskos jautājumos, pilnībā respektējot viņu autonomiju un tiesības uz kolektīvo rīcību.

Pamatojoties uz valstīs pastāvošo praksi un lai
  veicinātu un
  panāktu auglīgāku
  un intensīvāku
  sociālo dialogu un labākus sociālekonomiskos rezultātus, arī krīzes laikā, piemēram, saistībā ar
  Krievijas iebrukumu
  Ukrainā,
  dzīves dārdzības pieaugumu
  un
  klimata pārmaiņu paātrināšanos, dalībvalstīm būtu jāatbalsta sociālo partneru stiprināšana visos līmeņos un
  jānodrošina
  to
  savlaicīga un
  jēgpilna iesaiste nodarbinātības,
  sociālo
  un attiecīgā gadījumā ekonomikas un vides reformu un politikas izstrādē un īstenošanā
  . Dalībvalstīm būtu
  jāstiprina un
  jāveicina sociālais dialogs un
  jāpaplašina
  darba koplīguma slēgšanas
  sarunu tvērums
  . Sociālie partneri būtu jāmudina vest sarunas par kolektīviem līgumiem un slēgt šādus līgumus viņiem būtiskos jautājumos, pilnībā respektējot viņu autonomiju un tiesības uz kolektīvo rīcību.

Grozījums Nr. 35

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – 7. pamatnostādne – 7. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Vajadzības gadījumā un pamatojoties uz valstīs pastāvošo praksi, dalībvalstīm būtu jāņem vērā attiecīgo pilsoniskās sabiedrības organizāciju pieredze nodarbinātības un
  sociālajos
  jautājumos. | Vajadzības gadījumā un pamatojoties uz valstīs pastāvošo praksi, dalībvalstīm būtu jāņem vērā attiecīgo pilsoniskās sabiedrības organizāciju
  , tostarp to, kas pārstāv neizdevīgā stāvoklī esošas grupas, kuras saskaras ar šķēršļiem piekļuvē darba tirgum un kvalitatīvu darbvietu atrašanā, un cieši sadarbojas ar šīm personām, speciālās zināšanas un
  pieredze nodarbinātības
  , sociālajos
  un
  vides
  jautājumos.
  Turklāt dalībvalstīm būtu jāatbalsta pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas sniedz bezpeļņas sociālos un nodarbinātības pakalpojumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Vajadzības gadījumā un pamatojoties uz valstīs pastāvošo praksi, dalībvalstīm būtu jāņem vērā attiecīgo pilsoniskās sabiedrības organizāciju pieredze nodarbinātības un
  sociālajos
  jautājumos.

Vajadzības gadījumā un pamatojoties uz valstīs pastāvošo praksi, dalībvalstīm būtu jāņem vērā attiecīgo pilsoniskās sabiedrības organizāciju
  , tostarp to, kas pārstāv neizdevīgā stāvoklī esošas grupas, kuras saskaras ar šķēršļiem piekļuvē darba tirgum un kvalitatīvu darbvietu atrašanā, un cieši sadarbojas ar šīm personām, speciālās zināšanas un
  pieredze nodarbinātības
  , sociālajos
  un
  vides
  jautājumos.
  Turklāt dalībvalstīm būtu jāatbalsta pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas sniedz bezpeļņas sociālos un nodarbinātības pakalpojumus.

Grozījums Nr. 36

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – 7. pamatnostādne – 7.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Veselīga un droša darba vieta ir ārkārtīgi svarīga. Dalībvalstīm būtu jāsniedz atbalsts un jānodrošina, lai darba devēji nodrošinātu veselības un drošības noteikumu ievērošanu un sniegtu darbiniekiem un viņu pārstāvjiem atbilstošu informāciju, veiktu riska novērtēšanu un preventīvus pasākumus. Tam būtu jāietver letālu nelaimes gadījumu darbā un arodvēža gadījumu skaita samazināšana līdz nullei, cita starpā nosakot saistošas arodekspozīcijas robežvērtības bīstamām vielām darba vietā. Šajā sakarā dalībvalstīm būtu jāņem vērā ar darbu saistīto psihosociālo risku, arodslimību, kā arī ar klimata pārmaiņām saistīto risku, piemēram, karstuma viļņu, sausuma vai meža ugunsgrēku, ietekme uz darba ņēmēju veselību un drošību, jo īpaši būvniecības, lauksaimniecības un sabiedrisko pakalpojumu nozarē. Dalībvalstīm būtu jārisina un jāprognozē pašreizējās un nākotnes krīzes ietekme uz darba tirgu, arī saistībā ar ārkārtas situāciju klimata jomā un Eiropas stratēģisko autonomiju, un šajā nolūkā jāatbalsta darba ņēmējus, kuri uz laiku ir kļuvuši par bezdarbniekiem vai kuri veic īstermiņa darbu, jo darba devēji bija spiesti pārtraukt darbību vai pakalpojumu sniegšanu, kā arī jāatbalsta pašnodarbinātās personas un mazie uzņēmumi, lai tie varētu paturēt darbiniekus un turpināt savu darbību vai pakalpojumu sniegšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Veselīga un droša darba vieta ir ārkārtīgi svarīga. Dalībvalstīm būtu jāsniedz atbalsts un jānodrošina, lai darba devēji nodrošinātu veselības un drošības noteikumu ievērošanu un sniegtu darbiniekiem un viņu pārstāvjiem atbilstošu informāciju, veiktu riska novērtēšanu un preventīvus pasākumus. Tam būtu jāietver letālu nelaimes gadījumu darbā un arodvēža gadījumu skaita samazināšana līdz nullei, cita starpā nosakot saistošas arodekspozīcijas robežvērtības bīstamām vielām darba vietā. Šajā sakarā dalībvalstīm būtu jāņem vērā ar darbu saistīto psihosociālo risku, arodslimību, kā arī ar klimata pārmaiņām saistīto risku, piemēram, karstuma viļņu, sausuma vai meža ugunsgrēku, ietekme uz darba ņēmēju veselību un drošību, jo īpaši būvniecības, lauksaimniecības un sabiedrisko pakalpojumu nozarē. Dalībvalstīm būtu jārisina un jāprognozē pašreizējās un nākotnes krīzes ietekme uz darba tirgu, arī saistībā ar ārkārtas situāciju klimata jomā un Eiropas stratēģisko autonomiju, un šajā nolūkā jāatbalsta darba ņēmējus, kuri uz laiku ir kļuvuši par bezdarbniekiem vai kuri veic īstermiņa darbu, jo darba devēji bija spiesti pārtraukt darbību vai pakalpojumu sniegšanu, kā arī jāatbalsta pašnodarbinātās personas un mazie uzņēmumi, lai tie varētu paturēt darbiniekus un turpināt savu darbību vai pakalpojumu sniegšanu.

Grozījums Nr. 37

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – 8. pamatnostādne – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstīm, ieviešot iedarbīgus pasākumus, kuri apkarotu visu veidu diskrimināciju un veicinātu vienlīdzīgas iespējas visiem un it īpaši darba tirgū nepietiekami pārstāvētām grupām, būtu jāsekmē visiem pieejami iekļaujoši darba tirgi, pienācīgu uzmanību pievēršot reģionālajai un teritoriālajai dimensijai. Tām būtu jānodrošina, lai pret visiem neatkarīgi no dzimuma, rases
  vai etniskās
  izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas būtu vienāda attieksme attiecībā uz nodarbinātību, sociālo aizsardzību,
  veselību un
  ilgtermiņa aprūpi, izglītību un piekļuvi precēm un pakalpojumiem. | Dalībvalstīm, ieviešot iedarbīgus pasākumus, kuri apkarotu visu veidu diskrimināciju un
  stereotipus un
  veicinātu vienlīdzīgas iespējas visiem un it īpaši darba tirgū nepietiekami pārstāvētām
  vai nelabvēlīgākā situācijā esošām
  grupām, būtu jāsekmē
  sociālās tiesības un
  visiem pieejami iekļaujoši darba tirgi, pienācīgu uzmanību pievēršot reģionālajai un teritoriālajai dimensijai. Tām būtu jānodrošina
  vienlīdzīgs atalgojums par līdzvērtīgu darbu, personalizēts atbalsts darba meklētājiem, kā arī tas
  , lai pret visiem neatkarīgi no dzimuma, rases
  , etniskās un sociālās
  izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas būtu vienāda attieksme
  un tiesību piemērošana
  attiecībā uz nodarbinātību, sociālo aizsardzību,
  veselības aprūpi, bērnu aprūpi,
  ilgtermiņa aprūpi, izglītību un piekļuvi
  mājoklim,
  precēm un pakalpojumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Dalībvalstīm, ieviešot iedarbīgus pasākumus, kuri apkarotu visu veidu diskrimināciju un veicinātu vienlīdzīgas iespējas visiem un it īpaši darba tirgū nepietiekami pārstāvētām grupām, būtu jāsekmē visiem pieejami iekļaujoši darba tirgi, pienācīgu uzmanību pievēršot reģionālajai un teritoriālajai dimensijai. Tām būtu jānodrošina, lai pret visiem neatkarīgi no dzimuma, rases
  vai etniskās
  izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas būtu vienāda attieksme attiecībā uz nodarbinātību, sociālo aizsardzību,
  veselību un
  ilgtermiņa aprūpi, izglītību un piekļuvi precēm un pakalpojumiem.

Dalībvalstīm, ieviešot iedarbīgus pasākumus, kuri apkarotu visu veidu diskrimināciju un
  stereotipus un
  veicinātu vienlīdzīgas iespējas visiem un it īpaši darba tirgū nepietiekami pārstāvētām
  vai nelabvēlīgākā situācijā esošām
  grupām, būtu jāsekmē
  sociālās tiesības un
  visiem pieejami iekļaujoši darba tirgi, pienācīgu uzmanību pievēršot reģionālajai un teritoriālajai dimensijai. Tām būtu jānodrošina
  vienlīdzīgs atalgojums par līdzvērtīgu darbu, personalizēts atbalsts darba meklētājiem, kā arī tas
  , lai pret visiem neatkarīgi no dzimuma, rases
  , etniskās un sociālās
  izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas būtu vienāda attieksme
  un tiesību piemērošana
  attiecībā uz nodarbinātību, sociālo aizsardzību,
  veselības aprūpi, bērnu aprūpi,
  ilgtermiņa aprūpi, izglītību un piekļuvi
  mājoklim,
  precēm un pakalpojumiem.

Grozījums Nr. 38

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – 8. pamatnostādne – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Sekmējot sociālo iekļaušanu un augšupēju sociālo mobilitāti, stimulējot dalību darba tirgū, atbalstot sociālās investīcijas,
  apkarojot
  nabadzību un novēršot nevienlīdzību,
  kā arī veidojot savas
  nodokļu un pabalstu sistēmas un novērtējot politikas distributīvo ietekmi, dalībvalstīm būtu jāmodernizē sociālās aizsardzības sistēmas, lai nodrošinātu adekvātu, iedarbīgu, efektīvu un ilgtspējīgu sociālo aizsardzību visos mūža posmos. Vispārīgu pieeju papildināšana ar
  selektīvām
  pieejām
  uzlabos
  sociālās aizsardzības sistēmu efektivitāti.
  Sociālās aizsardzības sistēmu modernizācijas mērķim vajadzētu arī uzlabot to noturību
  pret daudzveidīgām problēmām. | Sekmējot sociālo iekļaušanu un augšupēju sociālo
  konverģenci un
  mobilitāti,
  sekmējot un
  stimulējot dalību darba tirgū
  un piekļuvi kvalitatīvām darbvietām
  , atbalstot sociālās investīcijas,
  izskaužot
  nabadzību
  , tostarp nodarbinātu personu nabadzību,
  un novēršot nevienlīdzību,
  cita starpā attīstot progresīvas
  nodokļu un pabalstu sistēmas un novērtējot politikas distributīvo ietekmi, dalībvalstīm būtu jāmodernizē sociālās aizsardzības sistēmas
  un jāinvestē tajās
  , lai nodrošinātu adekvātu, iedarbīgu, efektīvu un ilgtspējīgu sociālo aizsardzību visos mūža posmos. Vispārīgu pieeju papildināšana ar
  mērķtiecīgām
  pieejām
  sekmēs
  sociālās aizsardzības sistēmu efektivitāti.
  Dalībvalstīm būtu jāuzlabo savu sociālās aizsardzības sistēmu ilgtspēja un noturība
  pret daudzveidīgām problēmām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Sekmējot sociālo iekļaušanu un augšupēju sociālo mobilitāti, stimulējot dalību darba tirgū, atbalstot sociālās investīcijas,
  apkarojot
  nabadzību un novēršot nevienlīdzību,
  kā arī veidojot savas
  nodokļu un pabalstu sistēmas un novērtējot politikas distributīvo ietekmi, dalībvalstīm būtu jāmodernizē sociālās aizsardzības sistēmas, lai nodrošinātu adekvātu, iedarbīgu, efektīvu un ilgtspējīgu sociālo aizsardzību visos mūža posmos. Vispārīgu pieeju papildināšana ar
  selektīvām
  pieejām
  uzlabos
  sociālās aizsardzības sistēmu efektivitāti.
  Sociālās aizsardzības sistēmu modernizācijas mērķim vajadzētu arī uzlabot to noturību
  pret daudzveidīgām problēmām.

Sekmējot sociālo iekļaušanu un augšupēju sociālo
  konverģenci un
  mobilitāti,
  sekmējot un
  stimulējot dalību darba tirgū
  un piekļuvi kvalitatīvām darbvietām
  , atbalstot sociālās investīcijas,
  izskaužot
  nabadzību
  , tostarp nodarbinātu personu nabadzību,
  un novēršot nevienlīdzību,
  cita starpā attīstot progresīvas
  nodokļu un pabalstu sistēmas un novērtējot politikas distributīvo ietekmi, dalībvalstīm būtu jāmodernizē sociālās aizsardzības sistēmas
  un jāinvestē tajās
  , lai nodrošinātu adekvātu, iedarbīgu, efektīvu un ilgtspējīgu sociālo aizsardzību visos mūža posmos. Vispārīgu pieeju papildināšana ar
  mērķtiecīgām
  pieejām
  sekmēs
  sociālās aizsardzības sistēmu efektivitāti.
  Dalībvalstīm būtu jāuzlabo savu sociālās aizsardzības sistēmu ilgtspēja un noturība
  pret daudzveidīgām problēmām.

Grozījums Nr. 39

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – 8. pamatnostādne – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstīm būtu jāizstrādā un jāintegrē trīs aktīvas iekļaušanas virzieni: pienācīgs ienākumu atbalsts, iekļaujoši darba tirgi un piekļuve kvalitatīviem
  atbalsta
  pakalpojumiem, kuri atbilst individuālām vajadzībām. Sociālās aizsardzības sistēmām būtu jānodrošina adekvāti minimālo ienākumu pabalsti ikvienam, kam trūkst pietiekamu līdzekļu, un, rosinot cilvēkus aktīvi piedalīties darba tirgū un sabiedrības dzīvē, jāveicina sociālā iekļaušana, arī mērķtiecīgi sniedzot
  sociālos pakalpojumus
  . | Dalībvalstīm būtu jāizstrādā un jāintegrē trīs aktīvas iekļaušanas virzieni: pienācīgs ienākumu atbalsts, iekļaujoši darba tirgi un piekļuve kvalitatīviem pakalpojumiem, kuri atbilst individuālām vajadzībām. Sociālās aizsardzības sistēmām būtu jānodrošina adekvāti minimālo ienākumu (1a) pabalsti
  , kuri pieejami
  ikvienam, kam trūkst pietiekamu līdzekļu
  cieņpilnas dzīves nodrošināšanai
  , un, rosinot cilvēkus aktīvi piedalīties
  un no jauna iesaistīties
  darba tirgū un sabiedrības dzīvē, jāveicina sociālā iekļaušana, arī mērķtiecīgi sniedzot
  piekļuvi sociālā atbalsta precēm un pakalpojumiem. Sociālās aizsardzības sistēmu pieejamība būtu jāuzrauga un jānovērtē saskaņā ar tiesībās balstītu pieeju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Dalībvalstīm būtu jāizstrādā un jāintegrē trīs aktīvas iekļaušanas virzieni: pienācīgs ienākumu atbalsts, iekļaujoši darba tirgi un piekļuve kvalitatīviem
  atbalsta
  pakalpojumiem, kuri atbilst individuālām vajadzībām. Sociālās aizsardzības sistēmām būtu jānodrošina adekvāti minimālo ienākumu pabalsti ikvienam, kam trūkst pietiekamu līdzekļu, un, rosinot cilvēkus aktīvi piedalīties darba tirgū un sabiedrības dzīvē, jāveicina sociālā iekļaušana, arī mērķtiecīgi sniedzot
  sociālos pakalpojumus
  .

Dalībvalstīm būtu jāizstrādā un jāintegrē trīs aktīvas iekļaušanas virzieni: pienācīgs ienākumu atbalsts, iekļaujoši darba tirgi un piekļuve kvalitatīviem pakalpojumiem, kuri atbilst individuālām vajadzībām. Sociālās aizsardzības sistēmām būtu jānodrošina adekvāti minimālo ienākumu (1a) pabalsti
  , kuri pieejami
  ikvienam, kam trūkst pietiekamu līdzekļu
  cieņpilnas dzīves nodrošināšanai
  , un, rosinot cilvēkus aktīvi piedalīties
  un no jauna iesaistīties
  darba tirgū un sabiedrības dzīvē, jāveicina sociālā iekļaušana, arī mērķtiecīgi sniedzot
  piekļuvi sociālā atbalsta precēm un pakalpojumiem. Sociālās aizsardzības sistēmu pieejamība būtu jāuzrauga un jānovērtē saskaņā ar tiesībās balstītu pieeju.

Grozījums Nr.
  40

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – 8. pamatnostādne – 4. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Cenas ziņā pieejamu
  ,
  piekļūstamu un kvalitatīvu pakalpojumu — piemēram
  ,
  pirmsskolas izglītības
  un
  aprūpes, ārpusskolas aprūpes
  ,
  izglītības
  ,
  apmācības, mājokļu
  un
  veselības
  un
  ilgtermiņa aprūpes
  , 
  — pieejamība ir obligāts nosacījums vienlīdzīgu iespēju nodrošināšanai
  . Īpaša uzmanība būtu jāpievērš
  nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanai
  ,
  tai skaitā nodarbinātu personu nabadzības apkarošanai
  ,
  kas saskan ar ES 2030. gada pamatmērķi nabadzības samazināšanas jomā
  . Ar visaptverošiem un integrētiem pasākumiem būtu it īpaši jāmazina bērnu nabadzība, it sevišķi pilnībā ieviešot Eiropas Garantiju bērniem. | Ņemot vērā pastāvīgo satraucošo nabadzības līmeni
  ,
  Covid-19 krīzes ietekmi, Krievijas iebrukumu Ukrainā
  ,
  dzīves dārdzības pieaugumu
  un
  klimata pārmaiņu paātrināšanos
  ,
  ir jāpieliek lielākas pūles
  ,
  lai apkarotu nabadzību
  un
  sociālo atstumtību,
  un
  šajā nolūkā jāizmanto horizontāla stratēģija attiecībā uz nodarbinātu personu nabadzību
  ,
  enerģētisko un mobilitātes nabadzību, pārtikas nabadzību un bezpajumtniecību
  .
  Šajā sakarībā
  īpaša uzmanība būtu jāpievērš
  bērniem, vecāka gadagājuma cilvēkiem
  ,
  vientuļajiem vecākiem, jo īpaši vientuļajām mātēm
  ,
  etniskajām minoritātēm, migrantiem un personām ar invaliditāti
  . Ar visaptverošiem un integrētiem pasākumiem būtu it īpaši jāmazina bērnu nabadzība, it sevišķi pilnībā ieviešot Eiropas Garantiju bērniem
  un palielinot tai paredzēto budžetu vismaz līdz 20 miljardiem EUR saskaņā ar Eiropas Parlamenta 2022. gada 19. maija rezolūciju par sociālajām un ekonomiskajām sekām, ko ES rada Krievijas karš Ukrainā — ES rīcībspējas pastiprināšana. Dalībvalstīm būtu jāiesniedz savi Eiropas Garantijas bērniem valsts rīcības plāni bērnu nabadzības apkarošanai un vienlīdzīgu iespēju veicināšanai, garantējot bērniem, kam vajadzīga palīdzība, faktisku un bezmaksas piekļuvi veselības aprūpei, izglītībai un skolas nodarbībām, agrīnajai pirmsskolas izglītībai un bērnu aprūpei, kā arī faktisku piekļuvi pienācīgam mājoklim un veselīgam uzturam saskaņā ar ES 2030. gada pamatmērķi samazināt nabadzības un sociālās atstumtības riskam pakļauto cilvēku skaitu vismaz par 15 miljoniem, tostarp vismaz 5 miljoniem bērnu. Visām dalībvalstīm vairāk nekā 5 % no ESF+ piešķirtajiem līdzekļiem būtu jātērē bērnu nabadzības apkarošanai un bērnu labklājības veicināšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Cenas ziņā pieejamu
  ,
  piekļūstamu un kvalitatīvu pakalpojumu — piemēram
  ,
  pirmsskolas izglītības
  un
  aprūpes, ārpusskolas aprūpes
  ,
  izglītības
  ,
  apmācības, mājokļu
  un
  veselības
  un
  ilgtermiņa aprūpes
  , 
  — pieejamība ir obligāts nosacījums vienlīdzīgu iespēju nodrošināšanai
  . Īpaša uzmanība būtu jāpievērš
  nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanai
  ,
  tai skaitā nodarbinātu personu nabadzības apkarošanai
  ,
  kas saskan ar ES 2030. gada pamatmērķi nabadzības samazināšanas jomā
  . Ar visaptverošiem un integrētiem pasākumiem būtu it īpaši jāmazina bērnu nabadzība, it sevišķi pilnībā ieviešot Eiropas Garantiju bērniem.

Ņemot vērā pastāvīgo satraucošo nabadzības līmeni
  ,
  Covid-19 krīzes ietekmi, Krievijas iebrukumu Ukrainā
  ,
  dzīves dārdzības pieaugumu
  un
  klimata pārmaiņu paātrināšanos
  ,
  ir jāpieliek lielākas pūles
  ,
  lai apkarotu nabadzību
  un
  sociālo atstumtību,
  un
  šajā nolūkā jāizmanto horizontāla stratēģija attiecībā uz nodarbinātu personu nabadzību
  ,
  enerģētisko un mobilitātes nabadzību, pārtikas nabadzību un bezpajumtniecību
  .
  Šajā sakarībā
  īpaša uzmanība būtu jāpievērš
  bērniem, vecāka gadagājuma cilvēkiem
  ,
  vientuļajiem vecākiem, jo īpaši vientuļajām mātēm
  ,
  etniskajām minoritātēm, migrantiem un personām ar invaliditāti
  . Ar visaptverošiem un integrētiem pasākumiem būtu it īpaši jāmazina bērnu nabadzība, it sevišķi pilnībā ieviešot Eiropas Garantiju bērniem
  un palielinot tai paredzēto budžetu vismaz līdz 20 miljardiem EUR saskaņā ar Eiropas Parlamenta 2022. gada 19. maija rezolūciju par sociālajām un ekonomiskajām sekām, ko ES rada Krievijas karš Ukrainā — ES rīcībspējas pastiprināšana. Dalībvalstīm būtu jāiesniedz savi Eiropas Garantijas bērniem valsts rīcības plāni bērnu nabadzības apkarošanai un vienlīdzīgu iespēju veicināšanai, garantējot bērniem, kam vajadzīga palīdzība, faktisku un bezmaksas piekļuvi veselības aprūpei, izglītībai un skolas nodarbībām, agrīnajai pirmsskolas izglītībai un bērnu aprūpei, kā arī faktisku piekļuvi pienācīgam mājoklim un veselīgam uzturam saskaņā ar ES 2030. gada pamatmērķi samazināt nabadzības un sociālās atstumtības riskam pakļauto cilvēku skaitu vismaz par 15 miljoniem, tostarp vismaz 5 miljoniem bērnu. Visām dalībvalstīm vairāk nekā 5 % no ESF+ piešķirtajiem līdzekļiem būtu jātērē bērnu nabadzības apkarošanai un bērnu labklājības veicināšanai.

Grozījums Nr. 41

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – 8. pamatnostādne – 5. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka ikvienam — arī bērniem — ir piekļuve būtiskajiem pakalpojumiem. Tiem, kam tas ir vajadzīgs vai kas ir neaizsargātā
  stāvoklī
  , dalībvalstīm būtu jāgarantē piekļuve
  adekvātai palīdzībai mājokļu
  vai
  sociālo
  mājokļu jomā. Tām būtu jānodrošina taisnīga pārkārtošanās uz tīru enerģiju un jārisina jautājums par enerģētisko nabadzību, kas enerģijas cenu kāpuma dēļ kļūst par aizvien nozīmīgāku nabadzības veidu
  un kas daļēji ir saistīta ar karu Ukrainā
  , attiecīgā gadījumā arī īstenojot mērķtiecīgus pagaidu ienākumu atbalsta pasākumus. Būtu jāīsteno arī iekļaujoša mājokļu renovācijas politika. Saistībā ar minētajiem pakalpojumiem būtu jāņem vērā personu ar invaliditāti īpašās vajadzības, tai skaitā piekļūstamība. Bezpajumtniecības
  jautājums būtu jārisina atsevišķi
  . Dalībvalstīm būtu
  jānodrošina savlaicīga
  piekļuve
  kvalitatīvai profilaktiskai
  un
  ārstnieciskai
  veselības aprūpei un ilgtermiņa aprūpei par pieņemamu cenu
  , vienlaikus ilgtermiņā nodrošinot to ilgtspēju
  . | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka ikvienam — arī bērniem — ir piekļuve
  labas kvalitātes
  būtiskajiem pakalpojumiem. Tiem, kam tas ir vajadzīgs vai kas ir neaizsargātā
  vai nelabvēlīgākā situācijā
  , dalībvalstīm būtu jāgarantē piekļuve
  pienācīgam sociālajam mājoklim
  vai
  palīdzībai
  mājokļu jomā
  , jārisina piespiedu izlikšanas un tās seku problēma, jāiegulda pieejamā mājoklī personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām un jāveic pasākumi, lai nodrošinātu taisnīgu un iekļaujošu pāreju attiecībā uz pašreizējā dzīvojamā fonda energoefektivitātes uzlabošanu
  . Tām būtu jānodrošina taisnīga pārkārtošanās uz tīru enerģiju un jārisina jautājums par enerģētisko nabadzību, kas enerģijas cenu kāpuma dēļ kļūst par aizvien nozīmīgāku nabadzības veidu, attiecīgā gadījumā arī īstenojot mērķtiecīgus pagaidu ienākumu atbalsta pasākumus
  un strukturālas investīcijas
  . Būtu jāīsteno arī iekļaujoša mājokļu renovācijas politika
  , lai nodrošinātu piekļūstamu, cenas ziņā pieejamu un veselīgu mājokli un novērstu to, ka īrnieku dzīves dārdzība nesamērīgi palielinās
  . Saistībā ar minētajiem pakalpojumiem būtu jāņem vērā personu ar invaliditāti īpašās vajadzības, tai skaitā piekļūstamība.
  Bezpajumtniecība būtu jāizskauž līdz 2030. gadam saskaņā ar Eiropas Parlamenta 2020. gada 24. novembra rezolūciju par
  bezpajumtniecības
  problēmas risināšanu Eiropas Savienībā, par pamatu izmantojot pieeju “mājoklis pirmajā vietā”
  .
  Covid-19 krīze ir uzskatāmi parādījusi, ka ir nepieciešamas lielākas publiskās investīcijas, lai nodrošinātu pietiekamu labi apmācīta medicīniskā un aprūpes personāla skaitu un veselības aizsardzības pieejamību visiem, tostarp neizdevīgā stāvoklī esošām iedzīvotāju grupām. Tādēļ
  dalībvalstīm būtu
  jānodrošina efektīva un vienlīdzīga
  piekļuve
  publiskai augstas kvalitātes
  un
  ilgtspējīgai profilaktiskajai un ārstnieciskajai veselības, jo īpaši garīgās
  veselības, aprūpei un ilgtermiņa aprūpei par pieņemamu cenu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka ikvienam — arī bērniem — ir piekļuve būtiskajiem pakalpojumiem. Tiem, kam tas ir vajadzīgs vai kas ir neaizsargātā
  stāvoklī
  , dalībvalstīm būtu jāgarantē piekļuve
  adekvātai palīdzībai mājokļu
  vai
  sociālo
  mājokļu jomā. Tām būtu jānodrošina taisnīga pārkārtošanās uz tīru enerģiju un jārisina jautājums par enerģētisko nabadzību, kas enerģijas cenu kāpuma dēļ kļūst par aizvien nozīmīgāku nabadzības veidu
  un kas daļēji ir saistīta ar karu Ukrainā
  , attiecīgā gadījumā arī īstenojot mērķtiecīgus pagaidu ienākumu atbalsta pasākumus. Būtu jāīsteno arī iekļaujoša mājokļu renovācijas politika. Saistībā ar minētajiem pakalpojumiem būtu jāņem vērā personu ar invaliditāti īpašās vajadzības, tai skaitā piekļūstamība. Bezpajumtniecības
  jautājums būtu jārisina atsevišķi
  . Dalībvalstīm būtu
  jānodrošina savlaicīga
  piekļuve
  kvalitatīvai profilaktiskai
  un
  ārstnieciskai
  veselības aprūpei un ilgtermiņa aprūpei par pieņemamu cenu
  , vienlaikus ilgtermiņā nodrošinot to ilgtspēju
  .

Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka ikvienam — arī bērniem — ir piekļuve
  labas kvalitātes
  būtiskajiem pakalpojumiem. Tiem, kam tas ir vajadzīgs vai kas ir neaizsargātā
  vai nelabvēlīgākā situācijā
  , dalībvalstīm būtu jāgarantē piekļuve
  pienācīgam sociālajam mājoklim
  vai
  palīdzībai
  mājokļu jomā
  , jārisina piespiedu izlikšanas un tās seku problēma, jāiegulda pieejamā mājoklī personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām un jāveic pasākumi, lai nodrošinātu taisnīgu un iekļaujošu pāreju attiecībā uz pašreizējā dzīvojamā fonda energoefektivitātes uzlabošanu
  . Tām būtu jānodrošina taisnīga pārkārtošanās uz tīru enerģiju un jārisina jautājums par enerģētisko nabadzību, kas enerģijas cenu kāpuma dēļ kļūst par aizvien nozīmīgāku nabadzības veidu, attiecīgā gadījumā arī īstenojot mērķtiecīgus pagaidu ienākumu atbalsta pasākumus
  un strukturālas investīcijas
  . Būtu jāīsteno arī iekļaujoša mājokļu renovācijas politika
  , lai nodrošinātu piekļūstamu, cenas ziņā pieejamu un veselīgu mājokli un novērstu to, ka īrnieku dzīves dārdzība nesamērīgi palielinās
  . Saistībā ar minētajiem pakalpojumiem būtu jāņem vērā personu ar invaliditāti īpašās vajadzības, tai skaitā piekļūstamība.
  Bezpajumtniecība būtu jāizskauž līdz 2030. gadam saskaņā ar Eiropas Parlamenta 2020. gada 24. novembra rezolūciju par
  bezpajumtniecības
  problēmas risināšanu Eiropas Savienībā, par pamatu izmantojot pieeju “mājoklis pirmajā vietā”
  .
  Covid-19 krīze ir uzskatāmi parādījusi, ka ir nepieciešamas lielākas publiskās investīcijas, lai nodrošinātu pietiekamu labi apmācīta medicīniskā un aprūpes personāla skaitu un veselības aizsardzības pieejamību visiem, tostarp neizdevīgā stāvoklī esošām iedzīvotāju grupām. Tādēļ
  dalībvalstīm būtu
  jānodrošina efektīva un vienlīdzīga
  piekļuve
  publiskai augstas kvalitātes
  un
  ilgtspējīgai profilaktiskajai un ārstnieciskajai veselības, jo īpaši garīgās
  veselības, aprūpei un ilgtermiņa aprūpei par pieņemamu cenu.

Grozījums Nr. 42

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – 8. pamatnostādne – 6. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Saskaņā ar Pagaidu aizsardzības direktīvas (43) aktivizēšanu dalībvalstīm būtu jāpiedāvā pietiekams aizsardzības līmenis bēgļiem no Ukrainas,
  ieskaitot
  uzturēšanās tiesības,
  piekļuvi
  darba tirgum un
  integrāciju
  tajā,
  piekļuvi
  izglītībai, apmācībai un mājoklim, kā arī
  piekļuvi
  sociālā nodrošinājuma sistēmām, medicīniskajai aprūpei, sociālajai
  palīdzībai
  vai cita veida palīdzībai un iztikas līdzekļiem. Būtu jānodrošina, ka bērniem ir piekļuve
  bērnu
  izglītībai un aprūpei, kā arī būtiskajiem pakalpojumiem saskaņā ar Eiropas Garantiju bērniem. Attiecībā uz nepavadītiem bērniem un pusaudžiem dalībvalstīm būtu jāievieš tiesības uz likumisku aizbildnību. | Saskaņā ar Pagaidu aizsardzības direktīvas (43) aktivizēšanu dalībvalstīm būtu jāpiedāvā pietiekams aizsardzības līmenis bēgļiem no Ukrainas,
  tostarp romu tautības un trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri oficiāli uzturas Ukrainā un Krievijas iebrukuma Ukrainā dēļ bēg uz Eiropu. Šajā sakarībā būtu jānodrošina
  uzturēšanās tiesības,
  piekļuve
  darba tirgum un
  integrācija
  tajā,
  atbalsts valodas jautājumos, piekļuve
  izglītībai, apmācībai un mājoklim, kā arī
  piekļuve
  sociālā nodrošinājuma sistēmām, medicīniskajai
  un psihosociālajai
  aprūpei, sociālajai
  labklājībai
  vai cita veida palīdzībai un iztikas līdzekļiem. Būtu jānodrošina, ka bērniem ir
  bezmaksas
  piekļuve
  kvalitatīvai pirmsskolas
  izglītībai un aprūpei, kā arī būtiskajiem pakalpojumiem
  , kas līdzvērtīgi viņu vienaudžiem pieejamajiem pakalpojumiem uzņēmējā valstī,
  saskaņā ar Eiropas Garantiju bērniem. Attiecībā uz nepavadītiem bērniem un pusaudžiem dalībvalstīm būtu jāievieš tiesības uz likumisku aizbildnību.
  Dalībvalstīm būtu jāapsver iespēja attiecināt Pagaidu aizsardzības direktīvā paredzēto aizsardzību uz visiem bēgļiem un risināt darba devēju bažas par tādu cilvēku pieņemšanu darbā, kuriem ir tikai pagaidu statuss. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Saskaņā ar Pagaidu aizsardzības direktīvas (43) aktivizēšanu dalībvalstīm būtu jāpiedāvā pietiekams aizsardzības līmenis bēgļiem no Ukrainas,
  ieskaitot
  uzturēšanās tiesības,
  piekļuvi
  darba tirgum un
  integrāciju
  tajā,
  piekļuvi
  izglītībai, apmācībai un mājoklim, kā arī
  piekļuvi
  sociālā nodrošinājuma sistēmām, medicīniskajai aprūpei, sociālajai
  palīdzībai
  vai cita veida palīdzībai un iztikas līdzekļiem. Būtu jānodrošina, ka bērniem ir piekļuve
  bērnu
  izglītībai un aprūpei, kā arī būtiskajiem pakalpojumiem saskaņā ar Eiropas Garantiju bērniem. Attiecībā uz nepavadītiem bērniem un pusaudžiem dalībvalstīm būtu jāievieš tiesības uz likumisku aizbildnību.

Saskaņā ar Pagaidu aizsardzības direktīvas (43) aktivizēšanu dalībvalstīm būtu jāpiedāvā pietiekams aizsardzības līmenis bēgļiem no Ukrainas,
  tostarp romu tautības un trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri oficiāli uzturas Ukrainā un Krievijas iebrukuma Ukrainā dēļ bēg uz Eiropu. Šajā sakarībā būtu jānodrošina
  uzturēšanās tiesības,
  piekļuve
  darba tirgum un
  integrācija
  tajā,
  atbalsts valodas jautājumos, piekļuve
  izglītībai, apmācībai un mājoklim, kā arī
  piekļuve
  sociālā nodrošinājuma sistēmām, medicīniskajai
  un psihosociālajai
  aprūpei, sociālajai
  labklājībai
  vai cita veida palīdzībai un iztikas līdzekļiem. Būtu jānodrošina, ka bērniem ir
  bezmaksas
  piekļuve
  kvalitatīvai pirmsskolas
  izglītībai un aprūpei, kā arī būtiskajiem pakalpojumiem
  , kas līdzvērtīgi viņu vienaudžiem pieejamajiem pakalpojumiem uzņēmējā valstī,
  saskaņā ar Eiropas Garantiju bērniem. Attiecībā uz nepavadītiem bērniem un pusaudžiem dalībvalstīm būtu jāievieš tiesības uz likumisku aizbildnību.
  Dalībvalstīm būtu jāapsver iespēja attiecināt Pagaidu aizsardzības direktīvā paredzēto aizsardzību uz visiem bēgļiem un risināt darba devēju bažas par tādu cilvēku pieņemšanu darbā, kuriem ir tikai pagaidu statuss.

Grozījums Nr. 43

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – 8. pamatnostādne – 7. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Saistībā ar dzīves ilguma palielināšanos un demogrāfiskajām izmaiņām dalībvalstīm būtu jānodrošina pensiju sistēmu adekvātums un ilgtspēja darba ņēmējiem un pašnodarbinātajām personām, sniedzot
  sievietēm un vīriešiem
  vienlīdzīgas iespējas iegūt un uzkrāt pensiju tiesības
  , arī izmantojot
  papildu
  shēmas
  , lai nodrošinātu pienācīgus ienākumus
  vecumdienās
  . Pensiju reformas būtu
  jāatbalsta ar politiku
  ,
  kuras mērķis ir mazināt sieviešu un vīriešu pensiju atšķirību
  , un
  ar pasākumiem, kas pagarina
  darba
  mūža ilgumu, piemēram, paaugstinot faktisko
  pensionēšanās
  vecumu
  ,
  it
  īpaši
  atvieglojot vecāku cilvēku līdzdalību
  darba
  tirgū
  , un
  tās
  būtu
  jāīsteno aktīvu vecumdienu stratēģiju satvarā
  . Dalībvalstīm vajadzētu izveidot konstruktīvu dialogu ar sociālajiem partneriem un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām un būtu pakāpeniski jāievieš reformas. | Saistībā ar dzīves ilguma palielināšanos un demogrāfiskajām izmaiņām dalībvalstīm būtu jānodrošina pensiju sistēmu adekvātums un ilgtspēja darba ņēmējiem un pašnodarbinātajām personām, sniedzot
  indivīdiem
  vienlīdzīgas iespējas iegūt un uzkrāt pensiju tiesības
  publiskās vai arodpensiju shēmās vai kombinācijā ar
  papildu
  shēmām
  , lai nodrošinātu pienācīgus
  pensijas
  ienākumus
  , kas būtu augstāki par nabadzības slieksni
  . Pensiju reformas būtu
  jābalsta uz aktīvām vecumdienām
  ,
  optimizējot visu vecumu darba ņēmēju iespējas strādāt labas kvalitātes
  ,
  produktīvos
  un
  veselīgos apstākļos līdz likumā noteiktajam pensionēšanās vecumam. Tajā pašā laikā
  darba
  ņēmējiem, kuri vēlas turpināt darbību pēc
  pensionēšanās
  vecuma sasniegšanas
  ,
  vajadzētu būt iespējai to darīt. Būtu jānosaka
  īpaši
  pasākumi tādās jomās kā darbaspēka demogrāfija,
  darba
  aizsardzība, izglītība un apmācība, prasmju un kompetenču pārvaldība
  ,
  darba organizācija veselīgai
  un
  produktīvai darba dzīvei, īstenojot paaudžu solidaritātes pieeju. Dalībvalstīm
  būtu
  jāveicina jauniešu nodarbinātība un personu darba maiņa sakarā ar priekšlaicīgu pensionēšanos, kā arī zināšanu un pieredzes nodošana no paaudzes paaudzē
  . Dalībvalstīm vajadzētu izveidot konstruktīvu dialogu ar sociālajiem partneriem
  , pilsoniskās sabiedrības organizācijām
  un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām un būtu pakāpeniski jāievieš reformas
  , kā arī jāmaina uztvere par vecākiem darba ņēmējiem un to nodarbināmību. Turklāt dalībvalstīm būtu jāizstrādā veselīgas novecošanas plāni, kas aptver piekļuvi veselības un aprūpes pakalpojumiem, kā arī stratēģijas veselības veicināšanai un profilaksei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Saistībā ar dzīves ilguma palielināšanos un demogrāfiskajām izmaiņām dalībvalstīm būtu jānodrošina pensiju sistēmu adekvātums un ilgtspēja darba ņēmējiem un pašnodarbinātajām personām, sniedzot
  sievietēm un vīriešiem
  vienlīdzīgas iespējas iegūt un uzkrāt pensiju tiesības
  , arī izmantojot
  papildu
  shēmas
  , lai nodrošinātu pienācīgus ienākumus
  vecumdienās
  . Pensiju reformas būtu
  jāatbalsta ar politiku
  ,
  kuras mērķis ir mazināt sieviešu un vīriešu pensiju atšķirību
  , un
  ar pasākumiem, kas pagarina
  darba
  mūža ilgumu, piemēram, paaugstinot faktisko
  pensionēšanās
  vecumu
  ,
  it
  īpaši
  atvieglojot vecāku cilvēku līdzdalību
  darba
  tirgū
  , un
  tās
  būtu
  jāīsteno aktīvu vecumdienu stratēģiju satvarā
  . Dalībvalstīm vajadzētu izveidot konstruktīvu dialogu ar sociālajiem partneriem un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām un būtu pakāpeniski jāievieš reformas.

Saistībā ar dzīves ilguma palielināšanos un demogrāfiskajām izmaiņām dalībvalstīm būtu jānodrošina pensiju sistēmu adekvātums un ilgtspēja darba ņēmējiem un pašnodarbinātajām personām, sniedzot
  indivīdiem
  vienlīdzīgas iespējas iegūt un uzkrāt pensiju tiesības
  publiskās vai arodpensiju shēmās vai kombinācijā ar
  papildu
  shēmām
  , lai nodrošinātu pienācīgus
  pensijas
  ienākumus
  , kas būtu augstāki par nabadzības slieksni
  . Pensiju reformas būtu
  jābalsta uz aktīvām vecumdienām
  ,
  optimizējot visu vecumu darba ņēmēju iespējas strādāt labas kvalitātes
  ,
  produktīvos
  un
  veselīgos apstākļos līdz likumā noteiktajam pensionēšanās vecumam. Tajā pašā laikā
  darba
  ņēmējiem, kuri vēlas turpināt darbību pēc
  pensionēšanās
  vecuma sasniegšanas
  ,
  vajadzētu būt iespējai to darīt. Būtu jānosaka
  īpaši
  pasākumi tādās jomās kā darbaspēka demogrāfija,
  darba
  aizsardzība, izglītība un apmācība, prasmju un kompetenču pārvaldība
  ,
  darba organizācija veselīgai
  un
  produktīvai darba dzīvei, īstenojot paaudžu solidaritātes pieeju. Dalībvalstīm
  būtu
  jāveicina jauniešu nodarbinātība un personu darba maiņa sakarā ar priekšlaicīgu pensionēšanos, kā arī zināšanu un pieredzes nodošana no paaudzes paaudzē
  . Dalībvalstīm vajadzētu izveidot konstruktīvu dialogu ar sociālajiem partneriem
  , pilsoniskās sabiedrības organizācijām
  un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām un būtu pakāpeniski jāievieš reformas
  , kā arī jāmaina uztvere par vecākiem darba ņēmējiem un to nodarbināmību. Turklāt dalībvalstīm būtu jāizstrādā veselīgas novecošanas plāni, kas aptver piekļuvi veselības un aprūpes pakalpojumiem, kā arī stratēģijas veselības veicināšanai un profilaksei.

---

(5)  Padomes Ieteikums (ES) 2015/1184 (2015. gada 14. jūlijs) par vispārējām pamatnostādnēm dalībvalstu un Eiropas Savienības ekonomikas politikai (OV L 192, 18.7.2015., 27. lpp.).

(5)  Padomes Ieteikums (ES) 2015/1184 (2015. gada 14. jūlijs) par vispārējām pamatnostādnēm dalībvalstu un Eiropas Savienības ekonomikas politikai (OV L 192, 18.7.2015., 27. lpp.).

(6)  Padomes Direktīva 2001/55/EK (2001. gada 20. jūlijs) par obligātajiem standartiem, lai pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījumā sniegtu tām pagaidu aizsardzību, un par pasākumiem, lai līdzsvarotu dalībvalstu pūliņus, uzņemot šādas personas un uzņemoties ar to saistītās sekas (OV L 212, 7.8.2001., 12. lpp.).

(7)  Padomes Ieteikums (2014. gada 10. marts) par stažēšanās kvalitātes sistēmu (OV C 88, 27.3.2014., 1. lpp.).

(8)  Padomes Ieteikums (2016. gada 15. februāris) par ilgstošo bezdarbnieku integrāciju darba tirgū (OV C 67, 20.2.2016., 1. lpp.).

(9)  Padomes Ieteikums (2016. gada 19. decembris) “Prasmju pilnveides ceļi — jaunas iespējas pieaugušajiem” (OV C 484, 24.12.2016., 1. lpp.).

(10)  Padomes Ieteikums (2018. gada 15. marts) par Eiropas satvaru kvalitatīvai un rezultatīvai māceklībai (OV C 153, 2.5.2018., 1. lpp.).

(11)  Padomes Ieteikums (2018. gada 22. maijs) par pamatkompetencēm mūžizglītībā (OV C 189, 4.6.2018., 1. lpp.).

(12)  Padomes Ieteikums (2019. gada 22. maijs) par kvalitatīvām agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes sistēmām (OV C 189, 5.6.2019., 4. lpp.).

(13)  Padomes Ieteikums (2019. gada 8. novembris) par darbinieku un pašnodarbināto personu piekļuvi sociālajai aizsardzībai (OV C 387, 15.11.2019., 1. lpp.).

(14)  Padomes Ieteikums (2020. gada 30. oktobris) “Tilts uz nodarbinātību — Garantijas jauniešiem pastiprināšana” un ar ko aizstāj Padomes 2013. gada 22. aprīļa Ieteikumu par garantijas jauniešiem izveidi (OV C 372, 4.11.2020., 1. lpp.).

(15)  Padomes Ieteikums (2020. gada 24. novembris) par profesionālo izglītību un apmācību (PIA) ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai (OV C 417, 2.12.2020, 1. lpp.).

(16)  Padomes Ieteikums (2021. gada 29. novembris) par jaukta tipa mācīšanās pieejām kvalitatīvai un iekļaujošai pamatizglītībai un vidējai izglītībai (OV C 66, 26.2.2021., 1. lpp.).

(17)  Komisijas Ieteikums (ES) 2021/402 (2021. gada 4. marts) par iedarbīgu un aktīvu atbalstu nodarbinātībai pēc Covid-19 krīzes (EASE) (OV L 80, 8.3.2021., 1. lpp.).

(18)  Padomes Ieteikums (ES) 2021/1004 (2021. gada 14. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Garantiju bērniem (OV L 223, 22.6.2021., 14. lpp.).

(19)  Padomes Rezolūcija par stratēģisku satvaru Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā ceļā uz Eiropas izglītības telpu un turpmāk (2021–2030) (2021/C66/01) (OV C 66, 26.2.2021., 1. lpp.).

(20)  Komisijas Paziņojums COM(2021)0778 (2021. gada 9. decembris) “Ekonomikas, kas darbojas cilvēku labā, veidošana. Rīcības plāns sociālajai ekonomikai”.

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2021/2316 (2021. gada 22. decembris) par Eiropas Jaunatnes gadu (2022) (OV L 462, 28.12.2021., 1. lpp.).

(22)  COM(2020)0682.

(23)  COM(2021)0801.

(24)  COM(2021)0770.

(25)  COM(2021)0773.

(26)  COM(2021)0093.

(27)  COM(2021)0762.

(28)  COM(2022)0011.

(6)  Padomes Direktīva 2001/55/EK (2001. gada 20. jūlijs) par obligātajiem standartiem, lai pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījumā sniegtu tām pagaidu aizsardzību, un par pasākumiem, lai līdzsvarotu dalībvalstu pūliņus, uzņemot šādas personas un uzņemoties ar to saistītās sekas (OV L 212, 7.8.2001., 12. lpp.).

(7)  Padomes Ieteikums (2014. gada 10. marts) par stažēšanās kvalitātes sistēmu (OV C 88, 27.3.2014., 1. lpp.).

(7a)  
  Padomes Ieteikums (ES) 2015/1184 (2015. gada 14. jūlijs) par vispārējām pamatnostādnēm dalībvalstu un Eiropas Savienības ekonomikas politikai (OV L 192, 18.7.2015., 27. lpp.).

(8)  Padomes Ieteikums (2016. gada 15. februāris) par ilgstošo bezdarbnieku integrāciju darba tirgū (OV C 67, 20.2.2016., 1. lpp.).

(9)  Padomes Ieteikums (2016. gada 19. decembris) “Prasmju pilnveides ceļi — jaunas iespējas pieaugušajiem” (OV C 484, 24.12.2016., 1. lpp.).

(10)  Padomes Ieteikums (2018. gada 15. marts) par Eiropas satvaru kvalitatīvai un rezultatīvai māceklībai (OV C 153, 2.5.2018., 1. lpp.).

(11)  Padomes Ieteikums (2018. gada 22. maijs) par pamatkompetencēm mūžizglītībā (OV C 189, 4.6.2018., 1. lpp.).

(12)  Padomes Ieteikums (2019. gada 22. maijs) par kvalitatīvām agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes sistēmām (OV C 189, 5.6.2019., 4. lpp.).

(13)  Padomes Ieteikums (2019. gada 8. novembris) par darbinieku un pašnodarbināto personu piekļuvi sociālajai aizsardzībai (OV C 387, 15.11.2019., 1. lpp.).

(14)  Padomes Ieteikums (2020. gada 30. oktobris) “Tilts uz nodarbinātību — Garantijas jauniešiem pastiprināšana” un ar ko aizstāj Padomes 2013. gada 22. aprīļa Ieteikumu par garantijas jauniešiem izveidi (OV C 372, 4.11.2020., 1. lpp.).

(15)  Padomes Ieteikums (2020. gada 24. novembris) par profesionālo izglītību un apmācību (PIA) ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai (OV C 417, 2.12.2020., 1. lpp.).

(16)  Padomes Ieteikums (2021. gada 29. novembris) par jaukta tipa mācīšanās pieejām kvalitatīvai un iekļaujošai pamatizglītībai un vidējai izglītībai (OV C 66, 26.2.2021., 1. lpp.).

(17)  Komisijas Ieteikums (ES) 2021/402 (2021. gada 4. marts) par iedarbīgu un aktīvu atbalstu nodarbinātībai pēc Covid-19 krīzes (EASE) (OV L 80, 8.3.2021., 1. lpp.).

(18)  Padomes Ieteikums (ES) 2021/1004 (2021. gada 14. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Garantiju bērniem (OV L 223, 22.6.2021., 14. lpp.).

(19)  Padomes Rezolūcija par stratēģisku satvaru Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā ceļā uz Eiropas izglītības telpu un turpmāk (2021–2030) (2021/C66/01) (OV C 66, 26.2.2021., 1. lpp.).

(20)  Komisijas Paziņojums COM(2021)0778 (2021. gada 9. decembris) “Ekonomikas, kas darbojas cilvēku labā, veidošana. Rīcības plāns sociālajai ekonomikai”.

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2021/2316 (2021. gada 22. decembris) par Eiropas Jaunatnes gadu (2022) (OV L 462, 28.12.2021., 1. lpp.).

(22)  
  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

(23)  COM(2021)0801.

(24)  COM(2021)0770.

(25)  COM(2021)0773.

(26)  COM(2021)0093.

(26a)  
  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

(27)  COM(2021)0762.

(27a)  
  COM(2021)0568.

(28)  COM(2022)0011.

(29)  
  Eiropas sociālo tiesību pīlārs. Iestāžu kopīgā proklamācija (OV C 428, 13.12.2017., 10. lpp.).

(1a)  
  Padomes Ieteikums (ES) 2021/1004 (2021. gada 14. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Garantiju bērniem (OV L 223, 22.6.2021., 14. lpp.).

(30)  
  Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2022/382 (2022. gada 4. marts), ar ko Direktīvas 2001/55/EK 5. panta nozīmē konstatē no Ukrainas pārvietoto personu masveida pieplūduma esamību un nosaka pagaidu aizsardzības ieviešanu.

(31)  Padomes Direktīva 2001/55/EK (2001. gada 20. jūlijs) par obligātajiem standartiem, lai pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījumā sniegtu tām pagaidu aizsardzību, un par pasākumiem, lai līdzsvarotu dalībvalstu pūliņus, uzņemot šādas personas un uzņemoties ar to saistītās sekas.

(31)  Padomes Direktīva 2001/55/EK (2001. gada 20. jūlijs) par obligātajiem standartiem, lai pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījumā sniegtu tām pagaidu aizsardzību, un par pasākumiem, lai līdzsvarotu dalībvalstu pūliņus, uzņemot šādas personas un uzņemoties ar to saistītās sekas (OV L 212, 7.8.2001., 12. lpp.).

(32)  Padomes Ieteikums (2019. gada 8. novembris) par darbinieku un pašnodarbināto personu piekļuvi sociālajai aizsardzībai, 2019/C 387/01.

(32)  Padomes Ieteikums (2019. gada 8. novembris) par darbinieku un pašnodarbināto personu piekļuvi sociālajai aizsardzībai, 2019/C 387/01 (OV C 387, 15.11.2019., 1. lpp.).

(32a)  
  Padomes Direktīva 2000/78/EK (2000. gada 27. novembris), ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp.).

(33)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/2221 (2020. gada 23. decembris), ar ko Regulu (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz papildu resursiem un īstenošanas kārtību, lai palīdzētu veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļai, digitālai un noturīgai ekonomikas atveseļošanai (REACT-EU) (OV L 437, 28.12.2020., 30. lpp.).

(34)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/562 (2022. gada 6. aprīlis), ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 223/2014 attiecībā uz kohēzijas rīcību bēgļu atbalstam Eiropā (CARE).

(35)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

(36)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/613 (2022. gada 12. aprīlis), ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 223/2014 attiecībā uz lielāku priekšfinansējumu no REACT-EU resursiem un vienības izmaksu noteikšanu.

(37)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1057 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (OV L 231, 30.6.2021., 21. lpp.).

(38)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1058 (2021. gada 24. jūnijs) par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu (OV L 231, 30.6.2021., 60. lpp.).

(39)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

(40)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1056 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Taisnīgas pārkārtošanās fondu (OV L 231, 30.6.2021., 1. lpp.).

(41)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/523 (2021. gada 24. marts), ar ko izveido programmu InvestEU un groza Regulu (ES) 2015/1017 (OV L 107, 26.3.2021., 30. lpp.).

(42)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/691 (2021. gada 28. aprīlis) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu darbu zaudējušiem darba ņēmējiem (EGF) un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1309/2013 (OV L 153, 3.5.2021., 48. lpp.).

(33)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/2221 (2020. gada 23. decembris), ar ko Regulu (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz papildu resursiem un īstenošanas kārtību, lai palīdzētu veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļai, digitālai un noturīgai ekonomikas atveseļošanai (REACT-EU) (OV L 437, 28.12.2020., 30. lpp.).

(34)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/562 (2022. gada 6. aprīlis), ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 223/2014 attiecībā uz kohēzijas rīcību bēgļu atbalstam Eiropā (CARE) (OV L 109, 8.4.2022., 1. lpp.).

(35)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

(36)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/613 (2022. gada 12. aprīlis), ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 223/2014 attiecībā uz lielāku priekšfinansējumu no REACT-EU resursiem un vienības izmaksu noteikšanu (OV L 115, 13.4.2022., 38. lpp.).

(37)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1057 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (OV L 231, 30.6.2021., 21. lpp.).

(38)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1058 (2021. gada 24. jūnijs) par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu (OV L 231, 30.6.2021., 60. lpp.).

(39)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

(40)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1056 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Taisnīgas pārkārtošanās fondu (OV L 231, 30.6.2021., 1. lpp.).

(41)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/523 (2021. gada 24. marts), ar ko izveido programmu InvestEU un groza Regulu (ES) 2015/1017 (OV L 107, 26.3.2021., 30. lpp.).

(42)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/691 (2021. gada 28. aprīlis) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu darbu zaudējušiem darba ņēmējiem (EGF) un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1309/2013 (OV L 153, 3.5.2021., 48. lpp.).

(1a)  
  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

(1a)  
  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

(1a)  
  Komisijas 2022. gada 28. septembra priekšlikums Padomes ieteikumam par pienācīgu minimālo ienākumu, kas nodrošina aktīvu iekļaušanu, https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=lv&catId=89&furtherNews=yes&newsId=10417.

(43)  Padomes Direktīva 2001/55/EK (2001. gada 20. jūlijs) par obligātajiem standartiem, lai pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījumā sniegtu tām pagaidu aizsardzību, un par pasākumiem, lai līdzsvarotu dalībvalstu pūliņus, uzņemot šādas personas un uzņemoties ar to saistītās sekas.

(43)  Padomes Direktīva 2001/55/EK (2001. gada 20. jūlijs) par obligātajiem standartiem, lai pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījumā sniegtu tām pagaidu aizsardzību, un par pasākumiem, lai līdzsvarotu dalībvalstu pūliņus, uzņemot šādas personas un uzņemoties ar to saistītās sekas (OV L 212, 7.8.2001., 12. lpp.).

---

Trešdiena, 2022. gada 19. oktobris

| 28.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 149/107 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 149/107

---

P9_TA(2022)0365

Budžeta grozījuma Nr. 4/2022 projekts: ieņēmumu (pašu resursu) atjauninājums un citas tehniskas korekcijas

Eiropas Parlamenta 2022. gada 19. oktobra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2022. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 4/2022 projektu: ieņēmumu (pašu resursu) atjauninājums un citas tehniskas korekcijas (12623/2022 – C9-0317/2022 – 2022/0211(BUD))

(2023/C 149/11)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. s1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (1), un jo īpaši tās 44. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. s1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (1), un jo īpaši tās 44. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2022. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2021. gada 24. novembrī (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2022. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2021. gada 24. novembrī (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (3) (“DFS regula”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (3) (“DFS regula”),

| — | ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (4) (“Iestāžu nolīgums”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (4) (“Iestāžu nolīgums”),

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 14. decembra Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053 par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu un ar ko atceļ Lēmumu 2014/335/ES, Euratom (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 14. decembra Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053 par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu un ar ko atceļ Lēmumu 2014/335/ES, Euratom (5),

| — | ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 4/2022 projektu, ko Komisija pieņēma 2022. gada 1. jūlijā (COM(2022)0350), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 4/2022 projektu, ko Komisija pieņēma 2022. gada 1. jūlijā (COM(2022)0350),

| — | ņemot vērā nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 4/2022 projektu, ko Padome pieņēma 2022. gada 20. septembrī un nosūtīja Eiropas Parlamentam tajā pašā dienā (12623/2022 – C9-0317/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 4/2022 projektu, ko Padome pieņēma 2022. gada 20. septembrī un nosūtīja Eiropas Parlamentam tajā pašā dienā (12623/2022 – C9-0317/2022),

| — | ņemot vērā Reglamenta 94. un 96. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 94. un 96. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0240/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0240/2022),

| A. | tā kā budžeta grozījuma Nr. 4/2022 projekta mērķis ir atjaunināt budžeta ieņēmumu daļu, lai ņemtu vērā jaunākās norises, proti, atjauninātās pašu resursu prognozes 2022. gada budžetam, par kurām Padomdevēja komiteja pašu resursu jautājumos (ACOR) vienojās 2022. gada 23. maijā, un atjaunināt citus ieņēmumus, piemēram, Apvienotās Karalistes iemaksu, naudas sodus un citus ieņēmumus; |
| --- | --- |

A.

tā kā budžeta grozījuma Nr. 4/2022 projekta mērķis ir atjaunināt budžeta ieņēmumu daļu, lai ņemtu vērā jaunākās norises, proti, atjauninātās pašu resursu prognozes 2022. gada budžetam, par kurām Padomdevēja komiteja pašu resursu jautājumos (ACOR) vienojās 2022. gada 23. maijā, un atjaunināt citus ieņēmumus, piemēram, Apvienotās Karalistes iemaksu, naudas sodus un citus ieņēmumus;

| B. | tā kā budžeta grozījuma Nr. 4/2022 projektā ir iekļautas arī divas īpašas korekcijas saistībā ar izdevumiem, kuras attiecas uz budžeta nomenklatūras pielāgojumu atbilstoši Komisijas 2022. gada 18. maija priekšlikumam par REPowerEU (6) un Eurojust pilnvaru paplašināšanu, lai vāktu un saglabātu pierādījumus par kara noziegumiem (7); tā kā papildu saistību un maksājumu apropriācijas netiek pieprasītas; |
| --- | --- |

B.

tā kā budžeta grozījuma Nr. 4/2022 projektā ir iekļautas arī divas īpašas korekcijas saistībā ar izdevumiem, kuras attiecas uz budžeta nomenklatūras pielāgojumu atbilstoši Komisijas 2022. gada 18. maija priekšlikumam par REPowerEU (6) un Eurojust pilnvaru paplašināšanu, lai vāktu un saglabātu pierādījumus par kara noziegumiem (7); tā kā papildu saistību un maksājumu apropriācijas netiek pieprasītas;

| C. | tā kā Parlaments vairākkārt ir norādījis, ka budžeta grozījuma projektam vajadzētu būt tikai vienam mērķim; |
| --- | --- |

C.

tā kā Parlaments vairākkārt ir norādījis, ka budžeta grozījuma projektam vajadzētu būt tikai vienam mērķim;

| 1. | pieņem zināšanai Komisijas iesniegto budžeta grozījuma Nr. 4/2022 projektu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | jo īpaši norāda uz patieso pašu resursu palielinājumu par 3 573,9 miljoniem EUR; atgādina, ka ir jāpaātrina jaunu pašu resursu ieviešana saskaņā ar Iestāžu nolīgumā izklāstīto ceļvedi, lai papildu ieņēmumi no jaunajiem pašu resursiem būtu pietiekami vismaz Atveseļošanas instrumenta izmaksu atmaksāšanai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka Parlaments vēl nav izklāstījis savu nostāju attiecībā uz priekšlikumu par Atveseļošanas un noturības mehānisma (ANM) REPowerEU nodaļu; tādēļ uzsver, ka ierosinātās izmaiņas budžeta nomenklatūrā neskar likumdošanas rezultātus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pauž nožēlu par to, ka Komisija, neraugoties uz Parlamenta uzstājību, nolēma kopā ar elementiem, kas saistīti ar ieņēmumu atjaunināšanu, iesniegt citus ar notiekošajām sarunām saistītus elementus; atkārtoti norāda, ka, lai labāk ievērotu budžeta lēmējinstitūcijas prerogatīvas, Komisijai būtu jāiesniedz budžeta grozījuma projekts, kuram ir tikai viens mērķis, un jāatturas apvienot vairākus mērķus vienā budžeta grozījuma projektā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzinīgi vērtē to, ka ātri tika pieņemta Regula (ES) 2022/838, ar ko paplašina Eurojust pilnvaras, lai atbalstītu Ukrainu tādu pierādījumu vākšanā, saglabāšanā un analīzē, kuri saistīti ar kara noziegumiem, kas izriet no Krievijas brutālās un nepamatotās agresijas; tomēr iebilst pret to, ka šajā budžeta grozījuma projektā ierosināto amata vietu finansēšanai ir paredzēts izmantot vēlāk gada laikā veiktus iekšējus pārvietojumus tajā pašā politikas jomā; šajā sakarībā uzsver, ka 2.b izdevumu kategorijā ir pietiekamas rezerves; turklāt atkārtoti apstiprina savu izsenis pausto nostāju, ka, paplašinot aģentūru uzdevumus un atbildību, ir jāparedz arī jauni resursi atbilstošā apmērā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | apstiprina Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 4/2022 projektu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzdod priekšsēdētājai paziņot, ka budžeta grozījums Nr. 4/2022 ir pieņemts galīgajā variantā, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.

(2)  OV L 45, 24.2.2022., 1. lpp.

(3)  OV L 433 I, 22.12.2020., 11. lpp.

(4)  OV L 433 I, 22.12.2020., 28. lpp.

(5)  OV L 424, 15.12.2020., 1. lpp.

(6)  COM(2022)0231, 18.5.2022.

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2022. gada 30. maija Regula (ES) 2022/838, ar ko groza Regulu (ES) 2018/1727 attiecībā uz Eurojust veiktu tādu pierādījumu saglabāšanu, analīzi un uzglabāšanu, kas saistīti ar genocīdu, noziegumiem pret cilvēci, kara noziegumiem un saistītiem noziedzīgiem nodarījumiem (OV L 148, 31.5.2022., 1. lpp.).

---

| 28.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 149/109 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 149/109

---

P9_TA(2022)0366

Eiropas Savienības 2023. finanšu gada vispārējais budžets — visas iedaļas

Eiropas Parlamenta 2022. gada 19. oktobra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2023. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (12108/2022 – C9-0306/2022 – 2022/0212(BUD))

(2023/C 149/12)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 14. decembra Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053 par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu un ar ko atceļ Lēmumu 2014/335/ES, Euratom (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 14. decembra Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053 par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu un ar ko atceļ Lēmumu 2014/335/ES, Euratom (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (3) (“DFS regula”), un kopīgās deklarācijas, par kurām šajā saistībā vienojās Parlaments, Padome un Komisija (4), kā arī saistītās vienpusējās deklarācijas (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (3) (“DFS regula”), un kopīgās deklarācijas, par kurām šajā saistībā vienojās Parlaments, Padome un Komisija (4), kā arī saistītās vienpusējās deklarācijas (5),

| — | ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 30. jūnija Regulu (ES) 2021/1119, ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata akts”) (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 30. jūnija Regulu (ES) 2021/1119, ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata akts”) (7),

| — | ņemot vērā 2022. gada 19. maija rezolūciju par sociālajām un ekonomiskajām sekām, ko Eiropas Savienībai rada Krievijas karš Ukrainā — ES rīcībspējas pastiprināšana (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 19. maija rezolūciju par sociālajām un ekonomiskajām sekām, ko Eiropas Savienībai rada Krievijas karš Ukrainā — ES rīcībspējas pastiprināšana (8),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019)0640) un Parlamenta 2020. gada 15. janvāra rezolūciju par to (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019)0640) un Parlamenta 2020. gada 15. janvāra rezolūciju par to (9),

| — | ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) īpašo ziņojumu par globālo sasilšanu par 1,5 oC, īpašo ziņojumu par klimata pārmaiņām un zemi un īpašo ziņojumu par okeānu un kriosfēru mainīgos klimata apstākļos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) īpašo ziņojumu par globālo sasilšanu par 1,5 oC, īpašo ziņojumu par klimata pārmaiņām un zemi un īpašo ziņojumu par okeānu un kriosfēru mainīgos klimata apstākļos,

| — | ņemot vērā nolīgumu, kuru pieņēma UNFCCC Pušu konferences 21. sesijā (COP 21) Parīzē 2015. gada 12. decembrī (“Parīzes nolīgums”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nolīgumu, kuru pieņēma UNFCCC Pušu konferences 21. sesijā (COP 21) Parīzē 2015. gada 12. decembrī (“Parīzes nolīgums”),

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas īpašo ziņojumu 22/2021 “Ilgtspējīgs finansējums: vajadzīga saskaņotāka ES rīcība, lai finansējumu novirzītu ilgtspējīgiem ieguldījumiem”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas īpašo ziņojumu 22/2021 “Ilgtspējīgs finansējums: vajadzīga saskaņotāka ES rīcība, lai finansējumu novirzītu ilgtspējīgiem ieguldījumiem”,

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas īpašo ziņojumu 09/2022 “Klimata izdevumi ES 2014.–2020. gada budžetā — nav tik lieli, kā ziņots”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas īpašo ziņojumu 09/2022 “Klimata izdevumi ES 2014.–2020. gada budžetā — nav tik lieli, kā ziņots”,

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas īpašo ziņojumu 10/2021 “Dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana ES budžetā: laiks vārdus pārvērst darbos”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas īpašo ziņojumu 10/2021 “Dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana ES budžetā: laiks vārdus pārvērst darbos”,

| — | ņemot vērā ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus,

| — | ņemot vērā 2021. gada 8. jūlija rezolūciju par gada ziņojumu par Šengenas zonas darbību (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 8. jūlija rezolūciju par gada ziņojumu par Šengenas zonas darbību (10),

| — | ņemot vērā 2022. gada 22. aprīļa priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (COM(2022)0184), un ziņojumu A9-0230/2022 par šo tematu, kuru Budžeta komiteja un Budžeta kontroles komiteja pieņēma 2022. gada 8. septembrī un Parlaments apstiprināja 2022. gada 12.- 15. septembra sesijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 22. aprīļa priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (COM(2022)0184), un ziņojumu A9-0230/2022 par šo tematu, kuru Budžeta komiteja un Budžeta kontroles komiteja pieņēma 2022. gada 8. septembrī un Parlaments apstiprināja 2022. gada 12.- 15. septembra sesijā,

| — | ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru un 2017. gada 19. janvāra rezolūciju par to (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru un 2017. gada 19. janvāra rezolūciju par to (11),

| — | ņemot vērā ES dzimumu līdztiesības stratēģiju 2020.–2025. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES dzimumu līdztiesības stratēģiju 2020.–2025. gadam,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 16. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2092 par vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 16. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2092 par vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai (12),

| — | ņemot vērā 2022. gada 5. aprīļa rezolūciju par 2023. gada budžeta izstrādes vispārējām pamatnostādnēm, III iedaļa — Komisija (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 5. aprīļa rezolūciju par 2023. gada budžeta izstrādes vispārējām pamatnostādnēm, III iedaļa — Komisija (13),

| — | ņemot vērā 2022. gada 7. aprīļa rezolūciju par Eiropas Parlamenta 2023. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 7. aprīļa rezolūciju par Eiropas Parlamenta 2023. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi (14),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2023. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (COM(2022)0400) (“budžeta projekts”), ko Komisija pieņēma 2022. gada 1. jūlijā un kas grozīts ar grozījumu vēstuli Nr. 1 (COM(2022)0670), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2023. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (COM(2022)0400) (“budžeta projekts”), ko Komisija pieņēma 2022. gada 1. jūlijā un kas grozīts ar grozījumu vēstuli Nr. 1 (COM(2022)0670),

| — | ņemot vērā nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2023. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Padome pieņēma 2022. gada 6. septembrī un nosūtīja Eiropas Parlamentam 2022. gada 9. septembrī (12108/2022 – C9-0306/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2023. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Padome pieņēma 2022. gada 6. septembrī un nosūtīja Eiropas Parlamentam 2022. gada 9. septembrī (12108/2022 – C9-0306/2022),

| — | ņemot vērā Reglamenta 94. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 94. pantu,

| — | ņemot vērā attiecīgo komiteju atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā attiecīgo komiteju atzinumus,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0241/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0241/2022),

Vispārējs pārskats par III iedaļu

| 1. | atgādina, ka Parlaments 2022. gada 5. aprīļa rezolūcijā par 2023. gada budžeta izstrādes vispārējām pamatnostādnēm noteica skaidras politiskās prioritātes 2023. gada budžetam; no jauna apstiprina savu stingro apņemšanos īstenot minētās prioritātes un nosaka turpmāk izklāstīto nostāju, lai nodrošinātu atbilstošu finansējuma apmēru šo prioritāšu izpildei; uzskata, ka Savienībai ir jābūt nodrošinātai ar visiem iespējamajiem budžeta līdzekļiem, lai reaģētu uz pašreizējām krīzēm un koncentrētos uz cilvēku vajadzībām; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tā kā ar Eiropas Savienības budžetu būtu jāveicina publiskās investīcijas, atbalstot rūpniecības un stratēģiskās nozares, sabiedriskos pakalpojumus, tādu darbvietu izveidi, kurās tiek ievērotas darba ņēmēju tiesības, cīņu pret nabadzību, sociālo atstumtību un nevienlīdzību, vides aizsardzību un ikvienas valsts un reģiona potenciāla pilnīgu izmantošanu, kā arī jācenšas īstenot ārējās attiecības, kas balstās uz solidaritāti, sadarbību, savstarpēju cieņu un miera veicināšanu un uzturēšanu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka Savienība saskaras ar ārkārtīgi sarežģītu problēmu kopumu, tostarp Ukrainas kara tiešajām un netiešajām sekām, augstu inflāciju, aizvien lielāku nabadzību, augstām enerģijas cenām un piegādes drošības riskiem, kā arī ekonomikas perspektīvu pasliktināšanos, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) un visneaizsargātākajām mājsaimniecībām, nepieciešamību nodrošināt taisnīgu, iekļaujošu un ilgtspējīgu atveseļošanos no pandēmijas, krīzēm daudzos citos pasaules reģionos, tehnoloģiskām pārmaiņām, tostarp pieaugošo digitalizāciju, un dzimumu nevienlīdzību, kā arī aizvien steidzamāko nepieciešamību cīnīties pret klimata pārmaiņām un bioloģiskās daudzveidības krīzi un to sekām un nepieciešamību paātrināt taisnīgu pārkārtošanos, cita starpā investējot energoefektivitātē; uzskata, ka Savienības budžetam būtu jāpalīdz risināt šīs problēmas un atbilstoša veidā jāatbalsta visi, un vienlaikus pauž bažas par ārkārtīgi ierobežotajām rezervēm, kuras veido aptuveni vienu trešdaļu no pagājušā gada rezervēm, vai — 6. izdevumu kategorijas gadījumā — par šādas rezerves neesamību, un par budžetā iestrādāto ierobežoto elastību un spēju reaģēt krīzes situācijās; uzskata, ka ir būtiski, jo īpaši kara laikā, palielināt investīcijas un risināt bezdarba problēma, kā arī likt pamatus noturīgākai un ilgtspējīgākai Savienībai, vienlaikus pievēršot uzmanību arī konkrētām darbībām ar mērķi novērst kara sekas citur pasaulē; pauž nožēlu par to, ka BP nenodrošina atbilstošus risinājumus pašreizējām problēmām; atgādina, ka daudzgadu finanšu shēma (DFS) netika sagatavota tā, lai risinātu tādas situācijas kā pandēmija, karš, augsta inflācija, augstas enerģijas cenas, liels bēgļu skaits, jaunu valstu pievienošanās, pārtikas trūkums un humanitārā krīze; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pauž nožēlu par Padomes nostāju attiecībā uz budžeta projektu, kurā salīdzinājumā ar Komisijas priekšlikumu saistību apropriācijas DFS izdevumu kategorijās ir samazinātas par 1,64 miljardiem EUR, bet maksājumu apropriācijas — par 530 miljoniem EUR; uzskata, ka Padomes ierosinātie samazinājumi neatspoguļo to problēmu nopietnību, ar kurām saskaras Savienība un tās iedzīvotāji, tos nepamato nedz īstenošanas tendenču, nedz apguves spēju objektīvs novērtējums un tie ir pretrunā kopīgajām politikas pamatprioritātēm, tādējādi apdraudot Savienības spēju sekmīgi īstenot tās galvenos politiskos mērķus un prioritātes; uzskata, ka Padomei nevajadzētu mērķtiecīgi vērsties pret programmām, kuru vajadzībām līdzsvarošanas un stabilizācijas nolūkā tiek izmantotas DFS regulas 5. pantā paredzētās korekcijas, jo tas būtu pretrunā minētā panta mērķim, kas paredz stiprināt konkrētas politiskās prioritātes; jo īpaši atgādina, ka minētajā pantā nav paredzēti līdzekļu papildinājumi, kā norāda Padome; secina, ka Padomes nostāja ir tālu no tā, ko sagaida Parlaments; tāpēc nolemj visās pozīcijās, kuras Padome ir samazinājusi, principā atjaunot apropriācijas budžeta projektā ierosinātajā apmērā gan attiecībā uz darbības, gan attiecībā uz administratīvajiem izdevumiem un Parlamenta nostājai par pamatu ņemt budžeta projektu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | saglabā budžeta projektā iekļautās apropriācijas tematiskajiem īpašajiem instrumentiem, proti, rezervei solidaritātei un palīdzībai ārkārtas gadījumos, Globalizācijas pielāgošanās fondam darbu zaudējušiem darba ņēmējiem un Brexit korekcijas rezervei; uzskata, ka, ņemot vērā neprognozētās, ārkārtējās un iepriekš nepieredzētās problēmas, ar kurām saskaras Savienība, elastības instruments būtu jāizmanto visā pilnībā; uzskata, ka, ņemot vērā pašreizējās smagās un savstarpēji saistītās krīzes, ir jāizmanto 2021. gada rezerves, kas atrodamas vienotā rezerves instrumenta a) sadaļā, un papildu apropriācijas minētā instrumenta c) sadaļā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atgādina savu jau izsenis pausto nostāju, ka jaunām politikas prioritātēm vai uzdevumiem ir jāpiešķir jauni resursi; plāno izmantot šo pieeju attiecībā uz priekšlikumu Eiropas parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido pasākumu sistēmu Eiropas pusvadītāju ekosistēmas stiprināšanai (Mikroshēmu akts) (COM(2022)0046) un priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Savienības drošas savienojamības programmas izveidi 2023.–2027. gadam (COM(2022)0057); šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka priekšlikums par Eiropas parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido instrumentu Eiropas aizsardzības nozares nostiprināšanai, izmantojot kopīgu iepirkumu, (COM(2022)0349) neparedz līdzekļu pārdali no citām programmām vai līdzekļu iezīmēšanu tajās; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzskata, ka Savienības budžetam tā apmēra, struktūras un noteikumu dēļ ir ļoti ierobežotas iespējas pienācīgi reaģēt uz problēmām, ar kurām saskaras Savienība, vai pienācīgi finansēt un īstenot jaunus kopīgus Savienības politikas mērķus vai iniciatīvas, par kurām paziņots Komisijas priekšsēdētājas 2022. gada runā par stāvokli Savienībā; jo īpaši atgādina, ka valstu vai to valdību vadītāji Krievijas agresijas karu pret Ukrainu ir raksturojuši kā “tektoniskas pārmaiņas Eiropas vēsturē” un ka Komisija ir norādījusi, ka neparedzētās vajadzības, ko Eiropā radījis karš, ievērojami pārsniedz pašreizējā daudzgadu finanšu shēmā pieejamos līdzekļus un tāpēc ir vajadzīgi jauni finansējuma avoti; uzsver, ka Savienībai būtu jāuzņemas vadošā loma, kopā ar starptautiskajiem partneriem darot Ukrainai pieejamu pietiekamu un savlaicīgu atbalstu, uz kuru var paļauties; uzskata, ka tas vēl vairāk apliecina nepieciešamību steidzami veikt pamatīgu DFS pārskatīšanu, šādu priekšlikumu iesniedzot pēc iespējas drīzāk un ne vēlāk kā 2023. gada pirmajā ceturksnī, cita starpā tāpēc, lai DFS padarītu elastīgāku, vajadzības gadījumā palielinātu maksimālos apjomus, lai atspoguļotu jaunās vajadzības un jaunās prioritātes, un risinātu problēmas, ko rada Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumenta (ESAI) finansēšanas izmaksu iekļaušana 2.b izdevumu kategorijā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka reālam progresam jaunu pašu resursu jomā ir būtiska nozīme ESAI ietvaros veiktajiem atmaksājumiem par “NextGenerationEU” (NGEU) īstenošanu, kā arī finanšu stabilitātē un gan pašreizējās, gan turpmāko daudzgadu finanšu shēmu īstenošanā; aicina Komisiju nodrošināt jaunu pašu resursu savlaicīgu ieviešanu saskaņā ar ceļvedi, kas izklāstīts 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumā, un ātrāk iesniegt priekšlikumu par otro grozu; mudina Padomi ievērot saskaņoto grafiku un panākt vajadzīgo progresu saistībā ar pašu resursiem, kas iekļauti pirmajā grozā, kuru Komisija ierosināja 2021. gada 22. decembrī, lai tos varētu ātri ieviest; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka uz sekām, ko rada Krievijas agresijas karš pret Ukrainu un Covid-19 pandēmija, augošā inflācija un aizvien lielākais enerģijas un pārtikas trūkums, ir jāreaģē Savienības līmenī; jo īpaši uzsver, ka ir vajadzīgas pietiekamas zaļās investīcijas, lai stiprinātu Savienības enerģētisko neatkarību un īstenotu zaļo kursu; atgādina, ka kohēzijas un lauksaimniecības politika nevar būt galvenais finansējuma avots steidzamām prioritātēm, apdraudot ilgtermiņa mērķu īstenošanu, un uzsver, ka ir jāatbalsta pandēmijas un enerģētikas krīzes smagi skartie reģioni; aicina Komisiju, ņemot vērā ierobežotos resursus, kas Savienības budžetā pieejami reaģēšanai uz augstajām enerģijas cenām, analizēt iespējamo elastību un papildu resursus, tostarp neizlietotos līdzekļus no DFS 2014.–2020. gadam, kas ļautu atbalstīt MVU un neaizsargātas mājsaimniecības; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzskata, ka Savienībai būtu jāveic saskaņoti pasākumi, lai risinātu enerģētikas krīzi, un ierosina ļoti būtiskas papildu investīcijas šajā jomā; atgādina, ka šā mērķa sasniegšanai būs vajadzīgi papildu finanšu resursi, kas pārsniegs 2023. gada budžetu; tāpēc atgādina, ka ir svarīgi sniegt papildu finansiālo atbalstu ar RepowerEU starpniecību; prasa nekavējoties panākt vienošanos par RepowerEU un tā īstenošanu, lai pēc iespējas ātrāk varētu darīt pieejamus līdzekļus ar mērķi ātri palielināt Savienības enerģētisko neatkarību ar stratēģisku investīciju palīdzību, cita starpā atbalstot MVU un neaizsargātas mājsaimniecības; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atzinīgi vērtē Komisijas darbu pie jaunas klasifikācijas Savienības izdevumu ietekmes uz dzimumu līdztiesību mērīšanai; aicina Komisiju nodrošināt, ka šajā klasifikācijā galvenā uzmanība tiek pievērsta programmu ietekmes uz dzimumu līdztiesību precīzam un visaptverošam atspoguļojumam, lai panāktu, ka tiek gūta maksimālā ietekme uz dzimumu līdztiesību no programmām, kuras pašlaik ir iekļautas kategorijā, kas apzīmēta ar nulli (zvaigznīšu), un lai gūtu pieredzi, kuru ņemt vērā programmu izstrādē; prasa arī paplašināt šo klasifikāciju, attiecinot to uz visām DFS programmām, lai apliecinātu 2023. gada budžeta rezultātus; šajā sakarībā uzsver, ka ir sistemātiski jāvāc un jāanalizē pēc dzimuma sadalīti dati; sagaida, ka visi ar dzimumu saistītie ziņojumi tiks sniegti, pamatojoties uz apjomu, nevis darbību skaitu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pauž dziļas bažas par to, ka Komisija vēl nesen ir finansējusi vai līdzfinansējusi hidžāba popularizēšanas kampaņas, piemēram, kampaņu ar saukli “hidžābā ir brīvība”; uzsver, ka no Savienības budžeta vairs nevajadzētu finansēt kampaņas, kas veicina hidžāba valkāšanu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | sagaida, ka tiks sasniegti klimata un bioloģiskās daudzveidības integrēšanas mērķi; šajā sakarībā atzinīgi vērtē centienus nodrošināt pārredzamāku un visaptverošāku ziņošanu un uzsver, ka ir jāveic pietiekami ex post novērtējumi un jāstrādā pie pieejamo datu detalizācijas pakāpes; atkārtoti aicina Komisiju ņemt vērā Eiropas Revīzijas palātas secinājumus par pārvērtētiem izdevumiem klimata jomā; atzinīgi vērtē arī ziņošanu par izdevumiem, kas saistīti ar bioloģisko daudzveidību; tomēr pauž bažas par to, ka 2026. un 2027. gada mērķrādītāji varētu netikt sasniegti, un aicina Komisiju pastiprināt centienus šo mērķrādītāju sasniegšanā; aicina Komisiju, iesniedzot gada budžetu, publicēt to izdevumu summas un īpatsvarus, kas palīdzēs sasniegt abus mērķrādītājus katrā programmā; aicina Komisiju uzraudzīt principa “nenodarīt būtisku kaitējumu” īstenošanu un vajadzības gadījumā veikt nepieciešamos korektīvus pasākumus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atkārtoti norāda, ka 2023. gada budžetam ir jādod iespēja īstenot konferencē par Eiropas nākotni apstiprinātos ieteikumus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tāpēc kopējās apropriācijas 2023. gada budžetā (visas iedaļas) nosaka 187 293 119 206 EUR apmērā saistību apropriācijās, kas ir par 1 702 055 778 EUR vairāk, nekā ierosināts budžeta projektā; turklāt — tā kā ir notikusi saistību atcelšana — saskaņā ar Finanšu regulas 15. panta 3. punktu nolemj darīt pieejamus vēl 836 090 000 EUR saistību apropriācijās; kopējās apropriācijas 2023. gada budžetā (visas iedaļas) nosaka 167 612 834 087 EUR apmērā maksājumu apropriācijās; |
| --- | --- |

15.

1. izdevumu kategorija. Vienotais tirgus, inovācija un digitālā joma

| 16. | uzsver 1. izdevumu kategorijas būtisko ieguldījumu Ukrainas kara seku novēršanā un Savienības klimata un enerģētikas mērķu sasniegšanā, cita starpā Savienības atkarības no fosilā kurināmā (arī no Krievijas) samazināšanā, atbalstot pētniecību un investīcijas ilgtspējīgās enerģētikas un transporta nozarēs; atkārtoti uzsver iespējas, ko šīs izdevumu kategorijas programmas nodrošina Ukrainas nostiprināšanai vienotajā tirgū, infrastruktūras tīklā un pētniecības jomā; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atbalsta budžeta projektā iekļauto priekšlikumu 78,8 miljonus EUR no atceltajām saistībām piešķirt trim kopām, kas minētas attiecīgajā kopīgajā politiskajā paziņojumā, kurš pievienots pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulai (15); tomēr norāda, ka atlikušās 2021. un 2020. gadā pētniecības jomā atceltās saistības veido 836,09 miljonus EUR; uzstāj — ņemot vērā pieejamo resursu ierobežoto apmēru un ievērojamās vajadzības —, ka šis negaidīti lielais pētniecības jomā atcelto saistību apmērs, ko Komisija sarunu par DFS laikā nebija prognozējusi, visā pilnībā būtu jādara pieejams pamatprogrammai “Apvārsnis Eiropa”, ievērojot Finanšu regulas 15. panta 3. punktu; atgādina par šīs programmas ļoti augsto Savienības pievienoto vērtību un izcilo īstenošanas līmeni; tāpēc pauž stingru pārliecību, ka ar atlikušajām summām būtu jānodrošina ievērojams palielinājums galvenajām pētniecības prioritātēm, piemēram, veselībai (tostarp garajam Covid un pēc Covid-19 sindromam, piemēram, klīniskajiem izmēģinājumiem), klimatam, mobilitātei un enerģētikai, kultūrai un radošumam, tostarp jaunā Eiropas “Bauhaus” tālākai attīstīšanai, kā arī pārtikai, bioekonomikai, dabas resursiem un videi, lai risinātu neatliekamās problēmas, ar kurām saskaras Savienība, un sniegtu papildu atbalstu pētniekiem no Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktajām darbībām, tostarp pētniekiem no Ukrainas, īpašu uzmanību pievēršot Eiropas zaļajam kursam, Digitālajai programmai un Eiropas globālās ietekmes palielināšanai; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver dziļas bažas par ierosināto Eiropas Inovācijas padomes fonda pārvaldības veidu un aicina Komisiju iesaistīties atklātā dialogā ar Parlamentu par šī fonda pārvaldības veidu, lai nodrošinātu pienācīgu budžeta izpildi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atceļ Komisijas ierosināto līdzekļu pārdali Mikroshēmu akta un drošas savienojamības programmas finansēšanai saskaņā ar savu nostāju, ka jaunas iniciatīvas būtu jāfinansē no jauniem līdzekļiem, un svītro attiecīgās Padomes rezerves, tādējādi nodrošinot pienācīgu finansējuma apmēru prioritātēm pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa”, programmā “Digitālā Eiropa” un Savienības kosmosa programmā; no jauna dara pieejamas pētniecības jomā atceltās saistību apropriācijas, lai kompensētu līdzekļus, kas programmā “Apvārsnis Eiropa” iezīmēti Mikroshēmu aktam un drošas savienojamības programmai, lai šie jaunie priekšlikumi nekaitētu pašreizējām pētniecības prioritātēm; uzsver, ka NGEU līdzekļu apguvi nevar izmantot kā iemeslu tam, lai neīstenotu Finanšu regulas 15. panta 3. punktu un atteiktos no ievērojamu atcelto saistību summu izmantošanas krīzes laikā; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atgādina, ka Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentam (EISI) ir svarīga loma to investīciju veicināšanā, kas paredzētas augstas veiktspējas un ilgtspējīgu Eiropas komunikāciju tīklu attīstīšanai; uzsver, ka EISI ir jābūt izšķirošai nozīmei Savienības ekonomikas dekarbonizācijā, jo tas atbalsta alternatīvo degvielu infrastruktūru un atjaunīgo enerģiju, tādējādi paātrinot zaļo pārkārtošanos un palielinot Savienības enerģētisko neatkarību un drošību, un veicina savienojamību visā Savienības teritorijā, tostarp ar Pireneju pussalu un attāliem, mazapdzīvotiem reģioniem; uzsver, ka Krievijas nepieredzētais un neprovocētais militārais uzbrukums Ukrainai liek steidzami atbalstīt transporta infrastruktūru Ukrainā un uz Ukrainu (solidaritātes joslas), lai nodrošinātu kritiski svarīgu preču pārvadāšanu abos virzienos; tāpēc ierosina palielināt EISI transporta un enerģētikas sadaļu finansējumu, kopumā par 90 miljoniem EUR saistību apropriācijās pārsniedzot budžeta projektā ierosināto summu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka labi funkcionējošs vienotais tirgus ir Savienības atveseļošanās un ilgtermiņa konkurētspējas pamatā; uzsver, ka ir svarīgi to saglabāt un pielāgot, ņemot vērā ļoti problemātisko situāciju; aicina Komisiju iesniegt nepieciešamos priekšlikumus, tostarp saistībā ar grozījumu vēstuli, lai novērstu jebkādu iespējamu neatbilstību starp Digitālo pakalpojumu akta stāšanos spēkā un uzraudzības maksu atgūšanu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka uzņēmumus un jo īpaši MVU, kas veido Eiropas ekonomikas pamatu, tostarp uzņēmumus, kuri darbojas tūrisma nozarē un kultūras un radošajās nozarēs, kas ir piedzīvojušas ievērojamu apjoma sarukumu, ir smagi skārusi Covid-19 krīze un Krievijas agresijas kara pret Ukrainu sekas, jo īpaši augstās enerģijas cenas; atbalsta līdzekļu palielinājumu vienotā tirgus kopas MVU sadaļai, par 10 miljoniem EUR pārsniedzot budžeta projektā ierosināto summu; ierosina arī palielināt budžeta projektā ierosināto summu par 1 miljonu EUR, lai atbalstītu Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) pašreizējo darbu augstas kvalitātes ziņošanas standartu izstrādē, ar nosacījumu, ka EFRAG pieņem darba plānu, kurā izklāstīti pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt pienācīgu un pārredzamu procesu un publisko pārraudzību, kā arī līdzsvarotu ieinteresēto personu pārstāvību; |
| --- | --- |

22.

| 23. | tāpēc palielina saistību apropriācijas 1. izdevumu kategorijā, par 663 650 000 EUR pārsniedzot budžeta projektā ierosināto summu (izņemot izmēģinājuma projektus un sagatavošanas darbības), un norāda, ka šis palielinājums jāfinansē, izmantojot pieejamo rezervi un īpašos instrumentus; turklāt šai izdevumu kategorijai dara pieejamus kopumā 836 090 000 EUR saistību apropriācijās, kas atbilst saskaņā ar Finanšu regulas 15. panta 3. punktu atceltajām saistībām, tādējādi par 677 278 157 EUR palielinot budžeta projektā iekļautās atceltās saistības, kas atkal darītas pieejamas; |
| --- | --- |

23.

2.a izdevumu apakškategorija. Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

| 24. | uzsver kohēzijas politikas kā būtiska Savienības investīciju politikas un konverģences instrumenta izšķirošo nozīmi ilgtspējīgas izaugsmes veicināšanā un dalībvalstu un to reģionu, arī starp reģioniem un to iekšienē, vispārējas harmoniskas attīstības atbalstīšanā; sagaida, ka pēc plānošanas procesa aizkavēšanās pirmajos divos DFS 2021.–2027. gadam darbības gados īstenošanai 2022. gadā vajadzētu paātrināties; aicina dalībvalstis un Komisiju paātrināt plānošanas procesu, lai 2023. gadā varētu sākt kohēzijas fondu īstenošanu, kas palīdzēs vērsties pret sociālo, ekonomisko un teritoriālo nevienlīdzību un stimulēt Savienības ekonomiku, un palīdzēs publiskajam un privātajam sektoram, MVU un iedzīvotājiem šajos grūtajos laikos; uzsver risku, ka pandēmijas un Ukrainā notiekošā kara dēļ projekti varētu aizkavēties; aicina Komisiju izvērtēt un attiecīgā gadījumā ierosināt nepieciešamos politikas pielāgojumus un atbalsta pasākumus, lai nodrošinātu visu projektu turpināšanu un pilnīgu īstenošanu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina ES programmās dot priekšroku projektiem, kas veicina un atbalsta tādu darbvietu radīšanu, kurās ievēro tiesības, tostarp stabilu un reglamentētu algu līmeni un darba tiesiskās attiecības; |
| --- | --- |

25.

| 26. | piekrīt Padomes nostājai attiecībā uz 2.a izdevumu kategoriju; |
| --- | --- |

26.

2.b izdevumu apakškategorija. Noturība un vērtības

| 27. | atkārtoti norāda, ka, neraugoties uz Parlamenta prasībām iekļaut ESAI ārpus maksimālajiem apjomiem, refinansēšanas izmaksas tiek segtas no 2.b izdevumu kategorijas; norāda, ka, ņemot vērā neparedzēto situāciju finanšu tirgos, kuru izraisījis Krievijas agresijas karš pret Ukrainu, kas turpina negatīvi ietekmēt Savienības ekonomiku, virzot to zemākas izaugsmes, augstākas inflācijas un aizvien augstāku procentu likmju virzienā, ESAI finansēšanas izmaksām paredzētā pozīcija, visticamāk, būs jāizmanto visā pilnībā un ļoti iespējams, ka vajadzības var pārsniegt budžetā paredzēto summu; pauž nožēlu par to, ka tas de facto ietekmē programmas tajā pašā izdevumu kategorijā, ierobežojot Komisijas spēju vajadzības gadījumā ierosināt līdzekļu palielinājumu, kas pārsniedz plānoto finansējumu; norāda, ka ESAI finansēšanas izmaksas nevajadzētu segt no īpašiem instrumentiem, kas paredzēti tam, lai risinātu neparedzētas problēmas, piemēram, Ukrainā notiekošā kara sekas un enerģētikas krīzi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | tāpēc ierosina par 200 miljoniem EUR palielināt līdzekļus, kas budžeta projektā paredzēti pamatprogrammai Erasmus+, kura vērsta uz mācību mobilitāti izglītībā un apmācībā, saskaņā ar Komisijas konstatēto vajadzību sniegt atbalstu Ukrainas studentiem un mācībspēkiem, kā arī citiem studentiem saistībā ar augsto inflāciju; uzsver, ka šīs apropriācijas arī palīdzēs izlīdzināt programmas Erasmus+ finanšu profilu, kurā finansējums koncentrēts perioda beigās, un nodrošinās konsekventāku gada finansējumu programmai, kurā pieprasījums gadu no gada ir stabils; turklāt uzsver, ka lielāki resursi palīdzēs īstenot pašreizējos centienus padarīt šo programmu zaļāku un iekļaujošāku, kā arī dos iespēju turpināt darbu ar 2022. gadā — Eiropas Jaunatnes gadā — gūtajiem rezultātiem; norāda uz priekšsēdētājas fon der Leienas runā par stāvokli Savienībā pausto paziņojumu, ka 2023. gadam vajadzētu būt Eiropas Prasmju gadam, kam būtu vajadzīgs atbalsts 2023. gada budžetā; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atgādina, ka sporta sadaļā Erasmus+ atbalsta bezpeļņas sporta pasākumus, kuru mērķis ir turpināt attīstīt Eiropas dimensiju sportā un sekmēt tautas sportam svarīgus jautājumus; uzsver sporta būtisko nozīmi diskriminācijas novēršanā un sociālās iekļaušanas veicināšanā; tāpēc atbalsta nepieciešamu un mērķorientētu palielinājumu 10 miljonu EUR apmērā sportam paredzētajai pozīcijai, lai šī programma varētu atbalstīt Speciālās olimpiskās spēles, kas 2023. gadā notiks Berlīnē; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver, ka Eiropas Solidaritātes korpuss (ESK) palīdz jauniešiem iegūt praktisku pieredzi citā dalībvalstī, tādējādi palielinot viņu nodarbināmību un iespējas dzīvē; turklāt uzsver, ka ESK finansē brīvprātīgu humānās palīdzības darbu, kura veikšanā tiek izmantots humānās palīdzības korpuss, kas var sniegt svarīgu humāno palīdzību ārpus konflikta zonām; tāpēc nolemj palielināt ESK apropriācijas, par 8 miljoniem EUR pārsniedzot budžeta projektā ierosināto summu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver, ka Covid-19 pandēmija vēl nav beigusies, un īpaši uzsver, ka ir jāsaglabā atbalsts veselības sistēmām, lai uzlabotu to noturību un uzlabotu sagatavotību, izmantojot programmu “ES — veselībai”; uzsver arī šīs programmas būtisko nozīmi Vēža uzveikšanas plāna, Eiropas Zāļu stratēģijas un jaunizveidotās Veselības ārkārtas situāciju gatavības un reaģēšanas iestādes atbalstīšanā; tāpēc atceļ Padomes ierosināto nesamērīgo un nepamatoto samazinājumu un palielina programmas finansējumu, par 25 miljoniem EUR pārsniedzot budžeta projektā ierosināto summu, cita starpā tādēļ, lai atbalstītu darbības ar mērķi panākt tādu vispārēju veselības apdrošināšanu visā Savienībā, kas ietvertu kvalitatīvu piekļuvi seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumiem; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver, ka dabas katastrofas Eiropā kļūst aizvien biežākas un smagākas, ko pavisam nesen ir apliecinājuši rekordlielie dabas ugunsgrēki 2022. gada vasarā; pauž nožēlu par to, ka klimata pārmaiņu dēļ šādi ekstrēmi laikapstākļu notikumi, kas bieži vien izraisīs ārkārtas situācijas, kļūs aizvien intensīvāki un biežāki; šī iemesla dēļ un saskaņā ar Komisijas priekšsēdētājas solījumu 2022. gada runā par stāvokli Savienībā nolemj par 20 miljoniem EUR palielināt Savienības civilās aizsardzības mehānisma finansējumu, lai uzlabotu Savienības reaģēšanas spējas un labāk aizsargātu tās iedzīvotājus, cita starpā uzlabojot spēju izmantot medicīniskās vienības ārkārtas situācijās, un uzsver nepieciešamību ieguldīt pasākumos, kas palīdz mazināt klimata pārmaiņas un pielāgoties tām īpaši neaizsargātos reģionos; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atgādina, ka Covid-19 pandēmija un ar to saistītie sabiedrības veselības pasākumi ir smagi skāruši kultūras un radošās nozares, bieži vien mazos uzņēmumus, individuālus māksliniekus un bezpeļņas kopienu organizācijas; uzsver programmas “Radošā Eiropa” būtisko lomu Eiropas jaunrades un Savienības vērtību, kā arī kultūras un radošo nozaru atveseļošanas atbalstīšanā, medijpratības veicināšanā un dezinformācijas apkarošanā; tāpēc nolemj palielināt šīs programmas 2023. gada apropriācijas, par 12 miljoniem EUR pārsniedzot budžeta projektā ierosināto summu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzsver, ka ir jāveicina tiesiskuma un pamattiesību ievērošana; uzsver programmas “Pilsoņi, vienlīdzība, tiesības un vērtības” izšķirošo lomu ES vērtību, Eiropas pilsonības un demokrātijas, līdztiesības un dzimumu līdztiesības un tiesiskuma stiprināšanā Savienībā un ar dzimumu saistītas vardarbības upuru atbalstīšanā; tāpēc atceļ samazinājumus, ko Padome veikusi šajā programmā; turklāt nolemj palielināt Daphne sadaļu, par 2 miljoniem EUR pārsniedzot budžeta projektā ierosināto summu, lai apkarotu ar dzimumu saistītu vardarbību, kas pandēmijas laikā ir saasinājusies, un visu veidu vardarbību pret bēgļiem, bērniem, jauniešiem un citām riska grupām, tādām kā LGBTIQ+ un cilvēki ar invaliditāti, un palielināt pilsoņu iesaistīšanās un līdzdalības sadaļu, par 1,5 miljoniem EUR pārsniedzot budžeta projektā ierosināto summu, jo īpaši tādēļ, lai nodrošinātu pienācīgus turpmākos pasākumus saistībā ar konferenci par Eiropas nākotni;; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pauž dziļas bažas par daudzajiem ziņojumiem, kuros uzsvērta tādu apvienību finansēšana, kas saistītas ar radikālām reliģiskām un politiskām organizācijām, piemēram, Musulmaņu brālību; aicina Komisiju garantēt, ka Savienības fondi finansē tikai tās organizācijas, kas stingri ievēro visas Eiropas vērtības, tostarp domas brīvību, vārda brīvību un vīriešu un sieviešu līdztiesību, jo īpaši izmantojot programmu “Pilsoņi, vienlīdzība, tiesības un vērtības”; tādēļ aicina Komisiju uzlikt par pienākumu, pirms tiek darīti pieejami līdzekļi, saņēmējorganizācijām parakstīt hartu, kurā tām būtu noteikts pienākums ievērot šīs vērtības; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atgādina, ka ir svarīgi atbalstīt sociālo dialogu un darba ņēmēju apmācību un nodrošināt tam stabilu finansējumu; aicina Komisiju nodrošināt attiecīgo budžeta līdzekļu labu apguvi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzskata, ka ir jāpiešķir pietiekamas apropriācijas Kipras turku kopienas budžeta pozīcijai, lai dotu izšķirošu ieguldījumu Kiprā bezvēsts pazudušo personu komitejas darba turpināšanā un intensificēšanā un atbalstītu divkopienu Kultūras mantojuma tehnisko komiteju; |
| --- | --- |

37.

| 38. | norāda, ka daudzi Savienības iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru dokumenti un paziņojumi ir pieejami vienīgi angļu valodā; turklāt norāda, ka darba sanāksmes notiek bez mutiskā tulkojuma iespējas; prasa ievērot principus, tiesības un pienākumus, kas nostiprināti Savienības Pamattiesību hartā un Regulā Nr. 1/1958, kā arī iekšējās nostādnēs un lēmumos, piemēram, Labas administratīvās prakses kodeksā; tādēļ aicina Savienības iestādes, struktūras, birojus un aģentūras paredzēt cilvēkresursus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu daudzvalodības principa ievērošanu, palielinot par rakstisko un mutisko tulkošanu atbildīgo darbinieku skaitu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzsver, ka ir svarīgi aizsargāt Savienības budžetu pret krāpšanu, korupciju un citām aizliegtām darbībām, kas negatīvi ietekmē Savienības un dalībvalstu budžetus; šajā sakarībā uzsver Eiropas Prokuratūras (EPPO) centrālo lomu Savienības finanšu interešu aizsardzībā, tostarp attiecībā uz NextGenerationEU līdzekļu izmantošanu, un tiesiskuma ievērošanas nodrošināšanā; tāpēc nolemj piemērot EPPO mērķorientētus palielinājumus un palielināt tās darbinieku skaitu, lai šī struktūra varētu īstenot savas pilnvaras, tādējādi pastiprinot cīņu pret krāpšanu, korupciju, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un organizēto noziedzību; aicina visas dalībvalstis pievienoties EPPO un nodrošināt Savienības finanšu interešu labāku aizsardzību; atgādina, ka ir svarīgi ievērot vispārējo nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzskata, ka ir jānodrošina pienācīgs un stabils finansējums institucionālajai komunikācijai, lai Savienība varētu sadarboties ar iedzīvotājiem, tostarp vietējā līmenī, apkarot dezinformāciju un veicināt iedzīvotāju līdzdalību demokrātiskajā dzīvē, kas ir vēl akūtāk nepieciešams, ņemot vērā Krievijas karu pret Ukrainu; tāpēc attiecīgajās pozīcijās atjauno budžeta projektā ierosināto summu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | palielina 2.b izdevumu apakškategoriju, kopumā par 272 821 707 EUR saistību apropriācijās pārsniedzot budžeta projektā ierosināto summu (izņemot izmēģinājuma projektus un sagatavošanas darbības), un norāda, ka šis palielinājums jāfinansē, izmantojot pieejamo rezervi un īpašos instrumentus; |
| --- | --- |

41.

3. izdevumu kategorija. Dabas resursi un vide

| 42. | pauž nopietnas bažas par Krievijas kara pret Ukrainu ietekmi un tā ekonomiskajām sekām, kā arī par ekstremālu laikapstākļu notikumu, cita starpā smagu un ilgstošu sausuma periodu, ietekmi uz ražošanu un izplatīšanu lauksaimniecības nozarē un pārtikas tirgiem; uzsver, ka lauksaimniecībai ir stratēģiska nozīme pārtikas krīzes nepieļaušanā, jo tā nodrošina drošu un kvalitatīvu pārtiku par pieņemamām cenām visā Eiropā; atgādina, ka 2023. gads ir pirmais gads, kad darbosies jaunā kopējā lauksaimniecības politika, kas atbalstīs Savienības lauksaimniekus, kuriem ir būtiska nozīme lauku apvidu ekonomiskās noturības saglabāšanā, jo atvieglos jauno lauksaimnieku parādu slogu un palīdzēs viņiem pārvarēt augošās aizdevumu procentu likmes un augstākas resursu izmaksas; uzskata, ka krīzes situācija attaisno jaunās lauksaimniecības rezerves daļēju izmantošanu vismaz 10 miljonu EUR apmērā gados jaunu lauksaimnieku vajadzībām; aicina Komisiju sagatavot piemērotus ārkārtas pasākumus saskaņā ar attiecīgajiem pamatakta noteikumiem un attiecīgā gadījumā palielināt izmantojamo summu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atgādina par programmas LIFE nozīmi atbalsta sniegšanā klimatrīcībai un vides aizsardzībai un tās svarīgo lomu paraugintervences izstrādē un tādu pasākumu katalizēšanā, kuru mērķis ir mazināt klimata pārmaiņas un pielāgoties tām, kā arī apturēt bioloģiskās daudzveidības izzušanu; prasa palielināt LIFE budžeta atbalsta apmēru dažādās šīs programmas sadaļās; uzsver, ka jebkāds ikgadējais palielinājums programmai LIFE nozīmēs progresu virzībā uz integrēšanas mērķrādītāju un klimata un bioloģiskās daudzveidības jomā izvirzīto mērķu sasniegšanu; uzskata, ka pašreizējie apstākļi pamato īpašas uzmanības pievēršanu pantam, kas attiecas uz pāreju uz tīru enerģiju; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uzsver, ka ir ievērojami jāpalielina Eiropas Vides aģentūras budžets, lai nodrošinātu pietiekamus finanšu un personāla resursus, kas ļautu pilnībā īstenot Eiropas zaļo kursu un ar to saistīto politiku — vienu no galvenajiem pīlāriem Savienības ekonomikas pārveidē par taisnīgu, iekļaujošu, ilgtspējīgu, noturīgu un oglekļneitrālu ekonomiku; uzskata, ka Komisijai visiem līdzekļiem būtu jāizvairās no tā, ka tiek apdraudēta vides politikas un tiesību aktu īstenošana un izpilde; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uzsver taisnīgas pārkārtošanās plānu svarīgo nozīmi un nepieciešamību tos laikus apstiprināt pašreizējā ekonomiskajā un ģeopolitiskajā situācijā, lai nodrošinātu nepieciešamās investīcijas un izaugsmi Savienībā; uzsver, ka ir jānodrošina Taisnīgas pārkārtošanās fonda netraucēta īstenošana, jo tas ir būtisks instruments, ar ko palielināt Savienības enerģētisko neatkarību un inovācijas spējas un risināt sociālekonomiskās problēmas un enerģētikas pārkārtošanu, reaģējot uz klimata mērķiem; |
| --- | --- |

45.

| 46. | palielina 3. izdevumu kategoriju, par 61 240 000 EUR saistību apropriācijās pārsniedzot budžeta projektā ierosinātās summas (izņemot izmēģinājuma projektus un sagatavošanas darbības), un norāda, ka šis palielinājums jāfinansē, izmantojot daļu no pieejamās rezerves; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atgādina, ka grozījumu vēstule, kā parasti, joprojām papildinās ainu attiecībā uz ELGF pieejamajiem līdzekļiem un ka pieeju grozījumiem 3. izdevumu kategorijā var attiecīgi pielāgot samierināšanas procedūras laikā; |
| --- | --- |

47.

4. izdevumu kategorija. Migrācija un robežu pārvaldība

| 48. | norāda, ka 2022. gadā kara pret Ukrainu dēļ bija jāpiešķir papildu finansējums 150 miljonu EUR apmērā Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam (AMIF), lai atbalstītu dalībvalstis, kas uzņem no šī konflikta bēgošos cilvēkus; atzinīgi vērtē lēmumu iedarbināt Pagaidu aizsardzības direktīvu (16), kas konflikta rakstura dēļ un tādēļ, ka dalībvalstis cenšas pasargāt sievietes un bērnus no cilvēku tirdzniecības, tostarp cilvēku tirdzniecības seksuālas izmantošanas nolūkā, ietvers ilgtermiņa finanšu saistības un liks sniegt pastāvīgu budžeta atbalstu dalībvalstīm; tāpēc nolemj palielināt AMIF 2023. gada finansējumu, par 100 miljoniem EUR pārsniedzot budžeta projektā ierosināto summu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | atgādina, ka 2022. gadā bija arī jānodrošina papildu finansējums Robežu pārvaldības un vīzu instrumentam (BMVI), lai kara dēļ varētu sniegt papildu atbalstu priekšposteņa dalībvalstīm, kā arī atbalstītu Rumānijas, Bulgārijas un Horvātijas dziļāku integrāciju Šengenas zonā; turklāt pauž nožēlu par to, ka Komisija ir atkārtoti ierosinājusi samazināt saskaņoto BMVI finansējumu, lai budžeta projektā atrastu resursus tieslietu un iekšlietu aģentūrām ar paplašinātām pilnvarām, tostarp Eiropolam; ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, nolemj palielināt BMVI 2023. gada finansējumu, par 25 miljoniem EUR pārsniedzot budžeta projektā ierosināto summu; |
| --- | --- |

49.

| 50. | atgādina, ka Eiropas Savienības Patvēruma aģentūrai ir būtiska nozīme dalībvalstu atbalstīšanā saistībā ar patvēruma un starptautiskās aizsardzības procedūrām, un norāda, ka aģentūras darba slodze ir palielinājusies gan kara pret Ukrainu dēļ, gan to jauno uzdevumu dēļ, kas tai uzticēti saskaņā ar paplašinātajām pilnvarām; tāpēc nolemj palielināt šīs aģentūras darbinieku skaitu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | uzsver, ka ir vēl vairāk jāpalielina saistību apropriācijas un darbinieku skaits eu-LISA atbilstoši konstatētajām šīs aģentūras vajadzībām, tādējādi dodot tai iespēju 2023. gadā turpināt īstenot vairākus kritiski svarīgus Savienības projektus iekšējās drošības un robežu pārvaldības jomā; |
| --- | --- |

51.

| 52. | uzsver, cik svarīga ir efektīva Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra (Frontex), kas palīdz dalībvalstīm pārvaldīt Savienības kopējās ārējās robežas un nodrošināt integrētu robežu pārvaldību, pilnībā ievērojot pamattiesības; norāda, ka Frontex joprojām ar grūtībām apgūst apropriācijas, kuru apmērs gadu no gada strauji palielinās, un ar grūtībām pieņem darbā vajadzīgos papildu operatīvos darbiniekus; aicina Komisiju veikt padziļinātu šā jautājuma analīzi, lai Parlamenta uzraudzībā uzlabotu īstenošanu; tāpēc nolemj atbalstīt Padomes ierosinājumu 2023. gadā samazināt Frontex finansējumu par 50 miljoniem EUR; tomēr uzsver, ka ir jānodrošina Frontex tās pilnvaru un pienākumu īstenošanai nepieciešamie budžeta līdzekļi; |
| --- | --- |

52.

| 53. | palielina 4. izdevumu kategoriju, kopumā par 130 430 664 EUR pārsniedzot Padomes nostāju un par 80 430 664 EUR pārsniedzot budžeta projektā ierosināto summu, un norāda, ka šis palielinājums jāfinansē, izmantojot daļu no pieejamās rezerves; |
| --- | --- |

53.

5. izdevumu kategorija. Drošība un aizsardzība

| 54. | uzsver, ka ir svarīgi uzlabot Eiropas sadarbību aizsardzības jautājumos, ņemot vērā Krievijas agresijas karu pret Ukrainu un ārkārtīgi nestabilo starptautisko situāciju; uzskata, ka šāda sadarbība ne tikai palielina Eiropas un tās iedzīvotāju drošību, bet arī nodrošina lielāku efektivitāti un iespējamus ietaupījumus; šajā sakarībā prasa palielināt finansējumu Eiropas Aizsardzības fonda spēju attīstības sadaļai, lai veicinātu inovatīvu un konkurētspējīgu aizsardzības rūpniecisko pamatu, kas palīdzēs nodrošināt Savienības stratēģisko autonomiju; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ierosina arī palielināt finansējumu militārajai mobilitātei, lai palīdzētu dalībvalstīm rīkoties ātrāk un efektīvāk; norāda, ka ir nepieciešams pietiekams finansējums, lai atbalstītu kopējās drošības un aizsardzības politikas satvarā īstenotās misijas un operācijas, tostarp ar tādiem pasākumiem kā divējāda lietojuma transporta infrastruktūras finansēšana un diplomātisko atļauju un muitas noteikumu vienkāršošana; norāda, ka militāro mobilitāti varētu veicināt arī Rumānijas, Bulgārijas un Horvātijas tūlītēja pievienošanās Šengenas zonai; atgādina, ka nespējai atrisināt šo jautājumu ir negatīva ekonomiskā un ģeostratēģiskā ietekme; uzsver, ka ir jāatjauno līdzekļi, kas budžeta projektā ierosināti Iekšējās drošības fondam, lai nodrošinātu pietiekamu finansējumu cīņai pret smago un organizēto noziedzību ar pārrobežu dimensiju un cīņai pret kibernoziedzību; |
| --- | --- |

55.

| 56. | palielina 5. izdevumu kategoriju, kopumā par 81 192 700 EUR pārsniedzot budžeta projektā ierosināto summu, un norāda, ka šis palielinājums jāfinansē, izmantojot pieejamo rezervi un īpašos instrumentus; |
| --- | --- |

56.

6. izdevumu kategorija. Kaimiņattiecības un pasaule

| 57. | ar dziļām bažām norāda, ka Krievijas agresija pret Ukrainu un tās ietekme uz visu pasauli ir krasi palielinājušas nepieciešamību pēc humānās palīdzības, kuru jau tā bija grūti sniegt finansējuma trūkuma un visā pasaulē pieaugošā krīžu un konfliktu skaita dēļ; aicina ievērojami palielināt humāno palīdzību, lai novērstu vēl nepieredzēto neatbilstību starp vajadzībām un pieejamajiem resursiem; pauž nožēlu par to, ka 6. izdevumu kategorijā nav rezerves un līdz ar to tā nav gatava pašreizējai situācijai vai eventuālu jaunu ārkārtas situāciju risināšanai; uzskata, ka 6. izdevumu kategorijas maksimālais apjoms būtu steidzami jāpalielina; pauž nožēlu par to, ka budžeta projekts nespēj nodrošināt vismaz pašreizējā reaģēšanas līmeņa saglabāšanu, savukārt humanitārās vajadzības un ārkārtas situāciju skaits visā pasaulē strauji pieaug, jo īpaši aizvien izteiktākais pārtikas trūkums, ko izraisa Krievijas agresijas kara pret Ukrainu ietekme, aizvien izteiktākā klimata pārmaiņu ietekme, arvien smagākas klimata izraisītas katastrofas un jauni briestoši konflikti; pauž dziļas bažas par to, ka pat Parlamenta ierosinātie palielinājumi nenodrošinās pietiekamus resursus nepieciešamās humānās palīdzības sniegšanai 2023. gadā; |
| --- | --- |

57.

| 58. | prasa turpināt sniegt būtisku atbalstu austrumu kaimiņreģionam, jo īpaši valstīm, kas palīdz no Ukrainas bēgošajiem bēgļiem un cieš no inflācijas un augstām enerģijas un pārtikas cenām; uzskata, ka ir jāatbalsta politiskās, ekonomiskās un sociālās reformas un pilsoniskās sabiedrības dalībnieki, jo īpaši cilvēktiesību un demokrātijas aktīvisti, pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas aizstāv sieviešu tiesības un LGBTIQ+ kopienas tiesības vai sniedz palīdzību vajātām personām un politieslodzītajiem, kā arī Ukrainas un Moldovas organizācijas, kuras Krievijas agresijas kara dēļ ir bijušas spiestas pārstrukturēt savu darbību, organizācijas, kas dod ieguldījumu cīņā pret korupciju, un neatkarīgi mediji, kuri palīdz atklāt dezinformāciju un propagandu; |
| --- | --- |

58.

| 59. | aicina piešķirt papildu resursus dienvidu kaimiņreģionam, lai atbalstītu politiskās, ekonomiskās un sociālās reformas; atzinīgi vērtē neseno paziņojumu par Savienības apņemšanos arī turpmāk piešķirt UNRWA daudzgadu finansējumu; uzsver, ka dienvidu kaimiņreģionam paredzēto apropriāciju palielinājums ir īpaši paredzēts tam, lai nodrošinātu paredzamu finansējumu UNRWA, ņemot vērā tās izšķirošo nozīmi Palestīnas bēgļu pamatvajadzību aizsardzībā un nodrošināšanā, kā arī viņu tautas attīstībā; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pastiprina NDICI – “Eiropa pasaulē” tematiskās programmas un ātrās reaģēšanas darbības, jo īpaši izmantojot programmu “Cilvēki”, lai novērstu kara Ukrainā radītās sekas, izveidotu stabilākas veselības sistēmas un novērstu trūkumus piekļuvē būtiskiem veselības aprūpes pakalpojumiem, kā arī finansētu pielāgošanās klimata pārmaiņām un to mazināšanas pasākumus, izmantojot programmu “Planēta”, un izmantojot noturībai paredzēto pozīciju, lai veicinātu sinerģiju starp humanitārajām, attīstības un publiskajām investīcijām un darbībām miera jomā, jo īpaši valstīs, kas ir pievienošanās kandidātvalstis, bet vēl nevar izmantot Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA II); |
| --- | --- |

60.

| 61. | uzsver, ka IPA II ietvaros ir jāpalielina finansējums Rietumbalkānu valstīm gan tādēļ, lai atbalstītu ekonomikas izaugsmi un nodarbinātību, gan arī tādēļ, ka tā ir ģeopolitiska prioritāte, jo īpaši ņemot vērā Krievijas neprovocēto agresijas karu pret Ukrainu, kas spēcīgi atbalsojas visā reģionā, taču uzstāj uz nosacījumu sistēmas prasību izvirzīšanu tiesiskuma jomā attiecībā uz katru 2023. gada budžetā paredzēto euro; šajā sakarībā aicina Komisiju daļu no papildu finansējuma izmantot Erasmus+ plānošanai, lai palielinātu finansējumu augstākās izglītības iestādēm nolūkā izveidot jaunu stipendiju programmu studentiem no Rietumbalkānu valstīm; |
| --- | --- |

61.

| 62. | prasa pēc iespējas drīzāk iekļaut Ukrainu un Moldovas Republiku IPA II darbības jomā un attiecīgi palielināt šīs programmas finansējumu; uzskata, ka ir jāsniedz atbalsts Ukrainai un Moldovai kā jaunām Savienības kandidātvalstīm un Gruzijai kā topošai pieteikuma iesniedzējai to ceļā uz dalību Savienībā; prasa atbalstīt turpmākas finansiālas palīdzības sniegšanu no IPA III ar mērķi veicināt programmas Erasmus+ starptautisko dimensiju; |
| --- | --- |

62.

| 63. | nolemj palielināt atbalstu stratēģiskajai komunikācijai, īpaši pasākumiem, ar kuriem apkaro globālo dezinformāciju, sistemātiski izsekojot un atklājot dezinformāciju, ko izplata valsts un citi dalībnieki; |
| --- | --- |

63.

| 64. | uzsver, ka ES makrofinansiālā palīdzība Moldovai, Albānijai, Bosnijai un Hercegovinai, Gruzijai, Kosovai, Melnkalnei, Ziemeļmaķedonijai un Ukrainai ir ļoti nozīmīga, lai veicinātu investīcijas un atbalstītu atgūšanos no Covid-19 krīzes un kara sekām; |
| --- | --- |

64.

| 65. | palielina 6. izdevumu kategoriju, kopumā par 465 000 000 EUR pārsniedzot budžeta projektā ierosināto summu, un norāda, ka šis palielinājums jāfinansē, izmantojot īpašos instrumentus; |
| --- | --- |

65.

7. izdevumu kategorija. Eiropas publiskā pārvalde

| 66. | uzskata, ka samazinājumi, kurus Padome veikusi šajā izdevumu kategorijā un kuru mērķis ir novērst elastības instrumenta izmantošanu, kā ierosināts budžeta projektā, ir nepamatoti un neļautu Komisijai pildīt savus uzdevumus; tāpēc atjauno budžeta projektā ierosinātos administratīvos izdevumus, kas paredzēti Komisijai, cita starpā par tās birojiem; |
| --- | --- |

66.

| 67. | uzsver riskus, ko Savienības iekšējai drošībai rada Krievijas iebrukums Ukrainā; minētajā sakarībā atzinīgi vērtē Iekšējās drošības un robežu pārvaldības atbalsta centra izveidi Moldovā un aicina Komisiju veicināt un paātrināt šī centra pilnvērtīgu darbību, sniedzot loģistikas un finansiālu atbalstu sadarbībā ar Migrācijas un iekšlietu ģenerāldirektorātu un Tiesiskuma un patērētāju ģenerāldirektorātu, kā arī ar Savienības ekspertiem no attiecīgajām Savienības TI aģentūrām, kas norīkoti uz Moldovu; |
| --- | --- |

67.

| 68. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt, lai Komisijai būtu pietiekami daudz darbinieku tās uzdevumu veikšanai — cita starpā to uzdevumu, kas saistīti ar jaunām iniciatīvām un nesen pieņemtiem tiesību aktiem; tāpēc aicina Komisiju nodrošināt, ka tās rīcībā ir efektīvai un lietderīgai īstenošanai nepieciešamie papildu darbinieki; šajā sakarībā uzsver to, kā tiesību aktu priekšlikumi Eiropas zaļā kursa ietvaros, Digitālo tirgu akts un Digitālo pakalpojumu akts, kā arī lielāki Savienības izdevumi saistībā ar NGEU un Atveseļošanas un noturības mehānismu ietekmē vajadzību pēc darbiniekiem konkrētos dienestos, jo īpaši Komisijas Vides ģenerāldirektorātā (DG ENV), Konkurences ģenerāldirektorātā (DG COMP), Komunikācijas tīklu, satura un tehnoloģiju ģenerāldirektorātā (DG CNECT) un Eiropas Birojā krāpšanas apkarošanai (OLAF); pauž bažas par to, ka Komisijai nav nepieciešamā darba veikšanai vajadzīgo darbinieku; aicina Komisiju ņemt vērā šīs personāla vajadzības, nemazinot darbinieku skaitu citās iestādes struktūrās; |
| --- | --- |

68.

| 69. | prasa ātri pieņemt Komisijas ierosināto Finanšu regulas mērķorientēto pārskatīšanu attiecībā uz nokavējuma procentu piemērošanu par atcelto vai samazināto konkurences jomā piemēroto naudas sodu novēlotu atmaksu, lai izvairītos no spiediena uz izdevumiem 7. izdevumu kategorijā; |
| --- | --- |

69.

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

| 70. | atgādina tādu instrumentu kā izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības nozīmi politisko prioritāšu formulēšanā un tādu jaunu iniciatīvu ieviešanā, kas var kļūt par pastāvīgām Savienības darbībām un programmām; pieņem — pēc visu iesniegto priekšlikumu rūpīgas analīzes un pilnībā ņemot vērā Komisijas vērtējumu par to vai, tie atbilst juridiskajām prasībām un ir īstenojami, — tādu izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību līdzsvarotu kopumu, kas atspoguļo Parlamenta politiskās prioritātes; aicina Komisiju ātri īstenot izmēģinājuma projektus un sagatavošanas darbības un nodrošināt atgriezenisko saiti, informējot par to sniegumu un uz vietas gūtajiem rezultātiem; |
| --- | --- |

70.

Maksājumi

| 71. | uzsver, ka 2023. gada budžetā ir jānodrošina pietiekams maksājumu apropriāciju apmērs, un nolemj principā atcelt Padomes veiktos samazinājumus un palielināt maksājumu apropriācijas tajās pozīcijās, kurās tiek grozītas saistību apropriācijas; uzsver, ka ir jāpaātrina programmu īstenošana, lai izvairītos no maksājumu uzkrājuma DFS darbības perioda otrajā pusē; |
| --- | --- |

71.

Pārējās iedaļas

I iedaļa — Eiropas Parlaments

| 72. | saglabā nemainīgu sava 2023. gada budžeta kopējo apmēru, proti, 2 268 777 642 EUR, kas noteikti ieņēmumu un izdevumu tāmē, kura pieņemta 2022. gada 7. aprīļa plenārsēdē un pēc Komisijas pieprasījuma atjaunināta 2022. gada 3. maijā saistībā ar izmaiņām aplēstajā indeksācijas koeficientā; nolemj mākslīgi un neietekmējot budžetu iekļaut savā štatu sarakstā 98 amata vietas tikai uz vienu gadu, lai varētu integrēt iekšējā konkursa laureātus, piemērojot Civildienesta noteikumu 29. panta 4. punktu, līdzīgi kā tas tika darīts 2020. gada budžetā; atjaunina piezīmes piecās budžeta pozīcijās, cita starpā tādēļ, lai pievienotu iespēju atlīdzināt lūgumrakstu iesniedzēju dalības izmaksas, tostarp ceļa, uzturēšanās un papildu izdevumus, Lūgumrakstu komitejas oficiālo darba braucienu laikā ārpus Parlamenta atrašanās vietām; |
| --- | --- |

72.

| 73. | atzīst Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestādes svarīgo lomu politiskās sistēmas pārredzamības, pareizas finanšu pārvaldības un daudzveidības uzturēšanā, nodrošinot, ka Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi piemēro kopīgus noteikumus; norāda — lai gan šīs iestādes budžets ir iekļauts I iedaļā “Eiropas Parlaments”, tā ir neatkarīga Savienības struktūra; tāpēc nolemj izveidot atsevišķu posteni šīs iestādes darbinieku atalgojumam un piemaksām un atsevišķu pozīciju Parlamenta štatu sarakstā attiecībā uz tās amata vietām, nepiešķirot papildu apropriācijas budžeta projektā; |
| --- | --- |

73.

| 74. | aicina Prezidiju nodrošināt pietiekamus līdzekļus 3 2 3. pantā “Atbalsts demokrātijai un trešo valstu parlamentu darbības sekmēšana”, lai Parlaments varētu efektīvi piedalīties Globālā cilvēktiesību tīkla augsta līmeņa konferences trešās kārtas organizēšanā, cita starpā — ja nepieciešams un iespējams — Parlamenta administrācijai iesniedzot pārvietojuma pieprasījumu budžeta izpildes gada laikā; |
| --- | --- |

74.

| 75. | saskaņā ar iepriekšminēto 2022. gada 7. aprīļa rezolūciju par 2023. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi un ņemot vērā ģenerālsekretāra 2022. gada 20. jūlijā sniegtās atbildes:






  a) | atgādina, ka nepilnības cīņā pret draudiem kiberdrošībai un hibrīddrošībai vienā iestādē var ietekmēt visas iestādes; tāpēc atkārtoti uzsver, ka ir svarīgi, lai Parlamenta budžets būtu pienācīgi aprīkots tā spēju stiprināšanai pret kiberdraudiem un hibrīddraudiem visu iestāžu labā, jo īpaši ņemot vērā Krievijas agresijas karu pret Ukrainu, uzbrukumu skaita pieaugumu pēdējos gados un gaidāmās Eiropas vēlēšanas 2024. gadā; |
| --- | --- | --- |

75.

a)

atgādina, ka nepilnības cīņā pret draudiem kiberdrošībai un hibrīddrošībai vienā iestādē var ietekmēt visas iestādes; tāpēc atkārtoti uzsver, ka ir svarīgi, lai Parlamenta budžets būtu pienācīgi aprīkots tā spēju stiprināšanai pret kiberdraudiem un hibrīddraudiem visu iestāžu labā, jo īpaši ņemot vērā Krievijas agresijas karu pret Ukrainu, uzbrukumu skaita pieaugumu pēdējos gados un gaidāmās Eiropas vēlēšanas 2024. gadā;

| b) | pieņem zināšanai pašreizējos pasākumus, ko administrācija veic, lai apkarotu dezinformāciju vai jebkādas darbības, kuru mērķis ir nepareizi atspoguļot deputātu nostājas, jo īpaši ņemot vērā 2024. gada Eiropas vēlēšanas; atkārtoti aicina īstenot ciešāku sadarbību starp visiem iesaistītajiem dalībniekiem iestāžu līmenī; |
| --- | --- |

b)

pieņem zināšanai pašreizējos pasākumus, ko administrācija veic, lai apkarotu dezinformāciju vai jebkādas darbības, kuru mērķis ir nepareizi atspoguļot deputātu nostājas, jo īpaši ņemot vērā 2024. gada Eiropas vēlēšanas; atkārtoti aicina īstenot ciešāku sadarbību starp visiem iesaistītajiem dalībniekiem iestāžu līmenī;

| c) | norāda uz atbalstu, kas sniegts Demokrātijas atbalsta un vēlēšanu koordinācijas grupai un tās vadošajiem locekļiem demokrātijas atbalsta pasākumu veikšanā; atzinīgi vērtē darbību pastiprināšanu un prasa turpināt atbalstīt saziņu ar iedzīvotājiem, attiecīgā gadījumā sniedzot informāciju arī lingvistisko minoritāšu, reģionu un kopienu valodās, un turpināt dezinformācijas apkarošanu, īpašu uzmanību pievēršot jaunajām prioritārajām valstīm; |
| --- | --- |

c)

norāda uz atbalstu, kas sniegts Demokrātijas atbalsta un vēlēšanu koordinācijas grupai un tās vadošajiem locekļiem demokrātijas atbalsta pasākumu veikšanā; atzinīgi vērtē darbību pastiprināšanu un prasa turpināt atbalstīt saziņu ar iedzīvotājiem, attiecīgā gadījumā sniedzot informāciju arī lingvistisko minoritāšu, reģionu un kopienu valodās, un turpināt dezinformācijas apkarošanu, īpašu uzmanību pievēršot jaunajām prioritārajām valstīm;

| d) | saistībā ar to, ka pašlaik tiek pārskatīti Vispārīgie īstenošanas noteikumi par komandējumu un dienesta braucienu ceļa izdevumu atlīdzināšanu un Iekšējie noteikumi par Eiropas Parlamenta ierēdņu un pārējo darbinieku komandējumiem un darba braucieniem, atkārto plenārsēdēs vairākkārt pausto pieprasījumu, lai Prezidijs nodrošina, ka reģistrētie deputātu palīgi par darba braucieniem starp trim Parlamenta darba vietām, saņem tādas pašas piemaksas kā ierēdņi un citi darbinieki; |
| --- | --- |

d)

saistībā ar to, ka pašlaik tiek pārskatīti Vispārīgie īstenošanas noteikumi par komandējumu un dienesta braucienu ceļa izdevumu atlīdzināšanu un Iekšējie noteikumi par Eiropas Parlamenta ierēdņu un pārējo darbinieku komandējumiem un darba braucieniem, atkārto plenārsēdēs vairākkārt pausto pieprasījumu, lai Prezidijs nodrošina, ka reģistrētie deputātu palīgi par darba braucieniem starp trim Parlamenta darba vietām, saņem tādas pašas piemaksas kā ierēdņi un citi darbinieki;

| e) | atkārtoti aicina Priekšsēdētāju konferenci un Prezidiju pārskatīt Īstenošanas noteikumus, ar kuriem reglamentē delegāciju darbu un darba braucienus ārpus Eiropas Savienības, un Lēmumu par Parlamenta komiteju darba braucieniem ārpus Eiropas Parlamenta trim darba vietām; uzsver, ka šādā pārskatīšanā būtu jāizskata iespēja ļaut reģistrētiem deputātu palīgiem, ievērojot zināmus nosacījumus, pavadīt deputātus oficiālās Parlamenta delegācijās un darba braucienos, precīzi sabalansējot augsto pievienoto vērtību, ko tas nodrošinātu EP deputātiem, un ierobežojumus vides, loģistikas un budžeta jomā; |
| --- | --- |

e)

atkārtoti aicina Priekšsēdētāju konferenci un Prezidiju pārskatīt Īstenošanas noteikumus, ar kuriem reglamentē delegāciju darbu un darba braucienus ārpus Eiropas Savienības, un Lēmumu par Parlamenta komiteju darba braucieniem ārpus Eiropas Parlamenta trim darba vietām; uzsver, ka šādā pārskatīšanā būtu jāizskata iespēja ļaut reģistrētiem deputātu palīgiem, ievērojot zināmus nosacījumus, pavadīt deputātus oficiālās Parlamenta delegācijās un darba braucienos, precīzi sabalansējot augsto pievienoto vērtību, ko tas nodrošinātu EP deputātiem, un ierobežojumus vides, loģistikas un budžeta jomā;

| f) | uzsver, ka Parlamenta Budžeta komitejai, lai tā varētu pieņemt uz informāciju balstītus lēmumus, ir laikus un saprotamā veidā jāsaņem visa attiecīgā ar Parlamenta budžetu saistītā informācija; atzīstot, cik svarīgi ir izveidot Europa Experience visās dalībvalstīs, lai tuvinātu Savienību iedzīvotājiem, prasa atjaunināt Europa Experience centru darbības izmaksas, ņemot vērā augsto inflācijas līmeni; prasa arī atjaunināt informāciju par 37,9 miljonu EUR lielo aizdevumu, kas ierosināts, lai finansētu Europa Experience ēkas iegādi Dublinā, kā noteikts Finanšu regulas 266. panta 6. punktā; |
| --- | --- |

f)

uzsver, ka Parlamenta Budžeta komitejai, lai tā varētu pieņemt uz informāciju balstītus lēmumus, ir laikus un saprotamā veidā jāsaņem visa attiecīgā ar Parlamenta budžetu saistītā informācija; atzīstot, cik svarīgi ir izveidot Europa Experience visās dalībvalstīs, lai tuvinātu Savienību iedzīvotājiem, prasa atjaunināt Europa Experience centru darbības izmaksas, ņemot vērā augsto inflācijas līmeni; prasa arī atjaunināt informāciju par 37,9 miljonu EUR lielo aizdevumu, kas ierosināts, lai finansētu Europa Experience ēkas iegādi Dublinā, kā noteikts Finanšu regulas 266. panta 6. punktā;

| g) | atgādina par pārredzamas un taisnīgas lēmumu pieņemšanas nozīmību ēku politikas jomā, pienācīgi ņemot vērā Finanšu regulas 266. pantu, saistībā ar Parlamenta ēku politiku; |
| --- | --- |

g)

atgādina par pārredzamas un taisnīgas lēmumu pieņemšanas nozīmību ēku politikas jomā, pienācīgi ņemot vērā Finanšu regulas 266. pantu, saistībā ar Parlamenta ēku politiku;

| h) | atgādina Prezidijam, ka pirms jebkādu svarīgu lēmumu pieņemšanas par jautājumiem, kas saistīti ar ēkām, ir pienācīgi jāinformē BUDG komiteja un jāapspriežas ar to, ņemot vērā šo lēmumu būtisko ietekmi uz budžetu; aicina Prezidiju izpētīt ietaupījumu iespējas, pilnībā pārskatīt projektu par Spaak ēkas Briselē nākotni; |
| --- | --- |

h)

atgādina Prezidijam, ka pirms jebkādu svarīgu lēmumu pieņemšanas par jautājumiem, kas saistīti ar ēkām, ir pienācīgi jāinformē BUDG komiteja un jāapspriežas ar to, ņemot vērā šo lēmumu būtisko ietekmi uz budžetu; aicina Prezidiju izpētīt ietaupījumu iespējas, pilnībā pārskatīt projektu par Spaak ēkas Briselē nākotni;

| i) | uzskata, ka laikā, kad Savienības iedzīvotāji saskaras ar dramatisku ikdienas dzīves dārdzības pieaugumu, visām Savienības iestādēm bez izņēmuma būtu jāapliecina solidaritāte un jārāda piemērs, īpaši saistībā ar enerģijas patēriņa samazināšanu; norāda, ka inflācija un enerģijas cenu pieaugums ir radījuši milzīgu spiedienu uz Parlamenta budžetu; pieņem zināšanai Prezidija 2022. gada 2. maija un 2022. gada 3. oktobra lēmumus par īstermiņa pasākumiem, kuru mērķis ir samazināt Parlamenta enerģijas patēriņu; aicina nodrošināt, ka lietotāji paši var pielāgot temperatūru birojos un sanāksmju telpās, iekļaujoties sistēmā, kas apstiprināta ietaupījumu gūšanas nolūkā; aicina Parlamentu, kad tas drīzumā pārskatīs pašreizējo pieeju enerģijas taupīšanas darbībām, veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai samazinātu enerģijas patēriņu vidējā termiņā un ilgtermiņā ar mērķi samazināt rēķinus par enerģiju; ņemot vērā enerģētikas krīzi un ģeopolitisko situāciju, atzinīgi vērtē un mudina veikt investīcijas, kas paredzētas atjaunīgajai enerģijai un fosilā kurināmā izmantošanas pakāpeniskai izbeigšanai, jo īpaši siltumsūkņu uzstādīšanai; aicina paplašināt enerģijas ražošanu uz vietas, jo īpaši pēc iespējas ātrāk uzstādot vismodernākos jumta fotoelementus maksimālai potenciāla izmantošanai Briselē un Strasbūrā, un atzinīgi vērtē jauno pētījumu par rentablākiem fotoelementu paneļiem, kas patlaban tiek izstrādāts; atzinīgi vērtē EMAS izveidoto ēku energopārvaldības sistēmu un prasa, lai dienestu iesniegtajā tāmes projektā tiktu iekļauta ikgadēja revīzija; prasa, lai Prezidijs aizsāktu labas prakses apmaiņu starp Savienības iestāžu vadības struktūrām, liekot tām pārskatīt to daudzgadu izdevumu stratēģijas ar mērķi rast veidus, kā panākt turpmākus ietaupījumus; mudina turpināt viedokļu apmaiņu par paraugpraksi attiecībā uz enerģijas patēriņa politiku ārpus Savienības iestādēm, piemēram, ar vietējām iestādēm; |
| --- | --- |

i)

uzskata, ka laikā, kad Savienības iedzīvotāji saskaras ar dramatisku ikdienas dzīves dārdzības pieaugumu, visām Savienības iestādēm bez izņēmuma būtu jāapliecina solidaritāte un jārāda piemērs, īpaši saistībā ar enerģijas patēriņa samazināšanu; norāda, ka inflācija un enerģijas cenu pieaugums ir radījuši milzīgu spiedienu uz Parlamenta budžetu; pieņem zināšanai Prezidija 2022. gada 2. maija un 2022. gada 3. oktobra lēmumus par īstermiņa pasākumiem, kuru mērķis ir samazināt Parlamenta enerģijas patēriņu; aicina nodrošināt, ka lietotāji paši var pielāgot temperatūru birojos un sanāksmju telpās, iekļaujoties sistēmā, kas apstiprināta ietaupījumu gūšanas nolūkā; aicina Parlamentu, kad tas drīzumā pārskatīs pašreizējo pieeju enerģijas taupīšanas darbībām, veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai samazinātu enerģijas patēriņu vidējā termiņā un ilgtermiņā ar mērķi samazināt rēķinus par enerģiju; ņemot vērā enerģētikas krīzi un ģeopolitisko situāciju, atzinīgi vērtē un mudina veikt investīcijas, kas paredzētas atjaunīgajai enerģijai un fosilā kurināmā izmantošanas pakāpeniskai izbeigšanai, jo īpaši siltumsūkņu uzstādīšanai; aicina paplašināt enerģijas ražošanu uz vietas, jo īpaši pēc iespējas ātrāk uzstādot vismodernākos jumta fotoelementus maksimālai potenciāla izmantošanai Briselē un Strasbūrā, un atzinīgi vērtē jauno pētījumu par rentablākiem fotoelementu paneļiem, kas patlaban tiek izstrādāts; atzinīgi vērtē EMAS izveidoto ēku energopārvaldības sistēmu un prasa, lai dienestu iesniegtajā tāmes projektā tiktu iekļauta ikgadēja revīzija; prasa, lai Prezidijs aizsāktu labas prakses apmaiņu starp Savienības iestāžu vadības struktūrām, liekot tām pārskatīt to daudzgadu izdevumu stratēģijas ar mērķi rast veidus, kā panākt turpmākus ietaupījumus; mudina turpināt viedokļu apmaiņu par paraugpraksi attiecībā uz enerģijas patēriņa politiku ārpus Savienības iestādēm, piemēram, ar vietējām iestādēm;

| j) | atzinīgi vērtē sākotnējos pasākumus, kas veikti, lai formulētu oglekļneitralitātes mērķi; atgādina deputātiem un politiskajām grupām un aicina tos dot ieguldījumu, lai pastāvīgi tiktu samazināta lāžu pārvadāšana starp Briseli un Strasbūru plenārsēžu laikā, ko Prezidijs apņēmies panākt; prasa nākamajos budžetos ieplānot attiecīgas investīcijas lietus ūdens savākšanai un atkārtotai izmantošanai un ūdens racionālākai izmantošanai; |
| --- | --- |

j)

atzinīgi vērtē sākotnējos pasākumus, kas veikti, lai formulētu oglekļneitralitātes mērķi; atgādina deputātiem un politiskajām grupām un aicina tos dot ieguldījumu, lai pastāvīgi tiktu samazināta lāžu pārvadāšana starp Briseli un Strasbūru plenārsēžu laikā, ko Prezidijs apņēmies panākt; prasa nākamajos budžetos ieplānot attiecīgas investīcijas lietus ūdens savākšanai un atkārtotai izmantošanai un ūdens racionālākai izmantošanai;

| 76. | aicina Parlamentu turpināt regulāri izvērtēt savu personāla vajadzību organizāciju, pārdalīt štata vietas starp direktorātiem atbilstīgi mainīgajām prioritātēm, lai jaunus uzdevumus pēc iespējas varētu veikt, nemainot darbinieku skaitu, un izvērtēt riskus, kas saistīti ar aizvien lielāka līgumdarbinieku skaita nodarbināšanu, tostarp risku, ka Parlamentā varētu tikt izveidota divu līmeņu personāla struktūra; ņemot vērā Parlamenta juridiskās saistības, uzsver, ka inflācijas apstākļos resursu izmantošanas prioritāšu maiņa kļūst vēl jo svarīgāka; |
| --- | --- |

76.

Citas iedaļas (IV–X iedaļa)

| 77. | uzsver spiedienu, ko augstā inflācija rada uz pārējo iestāžu izdevumiem; uzsver, ka lielāko daļu šo iestāžu budžeta nosaka tiesību aktos vai līgumos noteiktās saistības, ko ietekmē inflācija, un ka tās nevar kontrolēt inflācijas līmeni un enerģijas cenu pieaugumu; norāda, ka iestādēm ir vajadzīgs pietiekams darbinieku skaits, lai tās varētu īstenot savas pilnvaras; atzinīgi vērtē šo iestāžu pastāvīgos centienus pārcelt darbiniekus citā amatā un rast papildu efektivitātes uzlabojumus, taču atzīst šīs pieejas ierobežotās iespējas pašreizējā situācijā, kad vienlaikus tiek paplašināti pienākumi; pauž nožēlu par to, ka Komisija nav piešķīrusi nevienu no pārējo iestāžu pieprasītajām papildu amata vietām neatkarīgi no to jaunajiem uzdevumiem; nosoda Padomes horizontālo pieeju palielināt samazinājuma likmi par 1,8 procentpunktiem katrā iestādē un uzskata, ka tā nav pamatota; atgādina, ka samazinājuma likmes palielināšana liktu pārējām iestādēm saglabāt lielāku brīvo amata vietu skaitu, tādējādi samazinot to darbinieku skaitu un spēju reaģēt uz iedzīvotāju bažām un īstenot savas pilnvaras; |
| --- | --- |

77.

| 78. | tāpēc nolemj atjaunot budžeta projektā paredzēto apmēru Eiropas Reģionu komitejai; saskaņā ar džentlmeņu vienošanos negroza Padomes lasījumu attiecībā uz Padomi un Eiropadomi; |
| --- | --- |

78.

| 79. | turpmāk minētajos pienācīgi pamatotajos gadījumos palielina apropriāciju apmēru vai darbinieku skaitu, pārsniedzot budžeta projektā paredzēto, ar mērķi nodrošināt iestādēm pietiekamus resursus, lai tās varētu pienācīgi, efektīvi un iedarbīgi veikt no to pilnvarām izrietošos uzdevumus, kuru skaits aizvien pieaug, un lai tās būtu gatavas turpmākiem izaicinājumiem, jo īpaši kiberdrošības jomā; šajā sakarībā uzsver, ka Savienība nav pietiekami gatava cīņai pret kiberdraudiem, kas gadu gaitā kļūst arvien biežāki un sarežģītāki; uzskata, ka visām Savienības iestādēm būtu jāsaņem pienācīgi līdzekļi un personāls šo draudu novēršanai gan iekšēji, gan iestāžu sadarbības ietvaros; tāpēc ierosina:






  a) | atjaunot apropriāciju apmēru atbilstoši Eiropas Savienības Tiesas un Eiropas Ombuda tāmēm, pārsniedzot budžeta projektā ierosināto apropriāciju apmēru tajās budžeta pozīcijās, kurās iekļautas ar jaunajiem darbiniekiem saistītas apropriācijas, kā arī štata vietu skaitu to štatu sarakstos; |
| --- | --- | --- |

79.

a)

atjaunot apropriāciju apmēru atbilstoši Eiropas Savienības Tiesas un Eiropas Ombuda tāmēm, pārsniedzot budžeta projektā ierosināto apropriāciju apmēru tajās budžeta pozīcijās, kurās iekļautas ar jaunajiem darbiniekiem saistītas apropriācijas, kā arī štata vietu skaitu to štatu sarakstos;

| b) | atjaunot apropriāciju apmēru daļēji saskaņā ar Eiropas Revīzijas palātas, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja un Eiropas Ārējās darbības dienesta tāmēm, pārsniedzot budžeta projektā ierosināto apropriāciju apmēru tajās budžeta pozīcijās, kurās iekļautas ar jaunajiem darbiniekiem saistītas apropriācijas, kā arī štata vietu skaitu to štatu sarakstos; |
| --- | --- |

b)

atjaunot apropriāciju apmēru daļēji saskaņā ar Eiropas Revīzijas palātas, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja un Eiropas Ārējās darbības dienesta tāmēm, pārsniedzot budžeta projektā ierosināto apropriāciju apmēru tajās budžeta pozīcijās, kurās iekļautas ar jaunajiem darbiniekiem saistītas apropriācijas, kā arī štata vietu skaitu to štatu sarakstos;

| c) | saskaņā ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja pieprasījumu pastiprināt vairākas darbības pozīcijas, lai 2023. gada budžetā atspoguļotu neparedzēti augsto dzīves dārdzību, kas netika ņemta vērā tāmes sagatavošanas laikā; |
| --- | --- |

c)

saskaņā ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja pieprasījumu pastiprināt vairākas darbības pozīcijas, lai 2023. gada budžetā atspoguļotu neparedzēti augsto dzīves dārdzību, kas netika ņemta vērā tāmes sagatavošanas laikā;

Grozījumu vēstules novērtējums

| 80. | pieņem zināšanai, ka 2023. gada vispārējā budžeta projekta grozījumu vēstule Nr. 1 kopumā ietekmē neto izdevumus par papildu 758,3 miljoniem EUR saistību apropriācijās un 2 394,9 miljoniem EUR maksājumu apropriācijās, tostarp ļoti būtiski maksājumu apropriācijas palielinās FAST-CARE dēļ; pieņem zināšanai arī to, ka Komisija kopumā ierosina izmantot elastības instrumentu 822,1 miljona EUR apmērā 2.b, 5. un 6. izdevumu kategorijai; |
| --- | --- |

80.

| 81. | norāda, ka grozījumu vēstulē ir ņemtas vērā tikai dažas Parlamenta paustās bažas un ierosinātās prioritātes, kas izklāstītas šajā rezolūcijā, piemēram, humānās palīdzības, UCPM un Erasmus+ līdzekļu palielināšana un lielāks atbalsts aizsardzībai; tomēr pauž bažas par to, ka ierosinātie palielinājumi ir nepietiekami un ka daži no ierosinātajiem palielinājumiem ir paredzēti jau agrāk, tātad tās nav papildu apropriācijas; |
| --- | --- |

81.

| 82. | norāda uz pasākumiem un darbībām, kas līdz šim veikti, lai atbalstītu Ukrainu kopš kara sākuma, un mudina Komisiju ierosināt turpmākus pasākumus; pauž nožēlu par to, ka Komisijas 2023. gada budžeta priekšlikumos nav pienācīgi reaģēts uz Krievijas agresīvā kara pret Ukrainu plašajām sekām; uzskata, ka vajadzības 2023. gadā būs daudz lielākas, nekā ierosināts grozījumu vēstulē; |
| --- | --- |

82.

| 83. | pieņem zināšanai priekšlikumu izmantot vienoto rezerves instrumentu 450 miljonu EUR apmērā, lai segtu atveseļošanas instrumenta finansēšanas izmaksas; uzsver, ka faktiskās summas, kas vajadzīgas atveseļošanas instrumenta finansēšanas izmaksu segšanai jebkurā konkrētā gada budžetā, ir atkarīgas no aizņēmumu procentu likmēm, kas rada ievērojamu nenoteiktību ikgadējās sarunās par budžetu; uzsver, ka šīs izmaksas nekad nedrīkst tikt segtas uz programmu finansējuma rēķina; uzsver, ka SMI izmantošana atveseļošanas instrumenta finansēšanas izmaksu segšanai arī samazina jau tā ļoti ierobežoto budžeta elastību un ierobežotās rezerves un līdz ar to spēju reaģēt uz pašreizējām un jaunām vajadzībām; atgādina, ka steidzami ir nepieciešams pamatīgi pārskatīt DFS un ka Parlaments pieprasa atveseļošanas instrumentam nepiemērot DFS griestus; |
| --- | --- |

83.

| 84. | norāda uz citām iedaļām paredzēto apropriāciju koriģēto līmeni, ņemot vērā pašreizējo aplēsi par algu korekciju 2022. gadam, kas ir zemāka, nekā prognozēts 2023. gada budžeta projektā, un apropriāciju pārvietojumu no citām iestādēm uz CERT-EU, lai uzlabotu Savienības kiberdrošības spējas, tādējādi par 45 miljoniem EUR samazinot citu iestāžu apropriāciju līmeni; |
| --- | --- |

84.

o

o o

| 85. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju kopā ar vispārējā budžeta projekta grozījumiem nosūtīt Padomei, Komisijai, pārējām attiecīgajām iestādēm un struktūrām, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

85.

---

(1)  OV L 424, 15.12.2020., 1. lpp.

(2)  OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.

(3)  OV L 433 I, 22.12.2020., 11. lpp.

(4)  OV C 444 I, 22.12.2020.

(5)  Eiropas Parlamenta 2020. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam, 2. pielikums “Deklarācijas” (Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0357).

(6)  OV L 433 I, 22.12.2020., 28. lpp.

(7)  OV L 243, 9.7.2021., 1. lpp.

(8)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0219.

(9)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0005.

(10)  OV C 99, 1.3.2022., 158. lpp.

(11)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0010.

(12)  OV L 433 I, 22.12.2020., 1. lpp.

(13)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0106.

(14)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0127.

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 28. aprīļa Regula (ES) 2021/695, ar ko izveido pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, nosaka tās dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus un atceļ Regulas (ES) Nr. 1290/2013 un (ES) Nr. 1291/2013 (OV L 170, 12.5.2021., 1. lpp.).

(16)  Padomes Direktīva 2001/55/EK (2001. gada 20. jūlijs) par obligātajiem standartiem, lai pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījumā sniegtu tām pagaidu aizsardzību, un par pasākumiem, lai līdzsvarotu dalībvalstu pūliņus, uzņemot šādas personas un uzņemoties ar to saistītās sekas (OV L 212, 7.8.2001., 12. lpp.).

---

| 28.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 149/125 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 149/125

---

P9_TA(2022)0367

Ilgtspējīgas jūras transporta degvielas (iniciatīva “FuelEU Maritime”) ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 19. oktobrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par atjaunīgo un mazoglekļa degvielu izmantošanu jūras transportā un Direktīvas 2009/16/EK grozīšanu (COM(2021)0562 – C9-0333/2021 – 2021/0210(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2023/C 149/13)

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Jūras transports veido aptuveni 75 % no ES ārējās tirdzniecības apjoma un 31 % no ES iekšējās tirdzniecības apjoma.
  Vienlaikus kuģu satiksme uz un no Eiropas Ekonomikas zonas ostām veido aptuveni 11 % no visām transporta radītajām CO2 emisijām ES un 3–4 % no kopējām CO2 emisijām ES.
  Katru gadu 400 miljoni pasažieru iekāpj kuģī vai izkāpj krastā dalībvalstu ostās, un to vidū ir aptuveni 14 miljoni kruīza kuģu pasažieru. Tādējādi jūras transports ir būtisks Eiropas transporta sistēmas komponents, un tam ir izšķiroša nozīme Eiropas ekonomikā. Savienībā un ārpus tās jūras transporta tirgū valda spēcīga konkurence starp ekonomikas dalībniekiem, un tiem ir nepieciešami vienlīdzīgi konkurences apstākļi. Jūras transporta tirgus un tā dalībnieku stabilitāte un labklājība balstās uz skaidru un saskaņotu politikas satvaru, kas ļauj jūras transporta operatoriem, ostām un citiem nozares dalībniekiem darboties uz vienlīdzīgu iespēju pamata. Ja rodas tirgus izkropļojumi, tie rada risku, ka kuģu operatori vai ostas nonāk neizdevīgākā situācijā salīdzinājumā ar konkurentiem jūras transporta nozarē vai citās transporta nozarēs. Tas savukārt var mazināt jūras transporta nozares konkurētspēju un iedzīvotājiem un uzņēmumiem pieejamo savienojamību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Jūras transports veido aptuveni 75 % no ES ārējās tirdzniecības apjoma un 31 % no ES iekšējās tirdzniecības apjoma.
  Vienlaikus kuģu satiksme uz un no Eiropas Ekonomikas zonas ostām veido aptuveni 11 % no visām transporta radītajām CO2 emisijām ES un 3–4 % no kopējām CO2 emisijām ES.
  Katru gadu 400 miljoni pasažieru iekāpj kuģī vai izkāpj krastā dalībvalstu ostās, un to vidū ir aptuveni 14 miljoni kruīza kuģu pasažieru. Tādējādi jūras transports ir būtisks Eiropas transporta sistēmas komponents, un tam ir izšķiroša nozīme Eiropas ekonomikā. Savienībā un ārpus tās jūras transporta tirgū valda spēcīga konkurence starp ekonomikas dalībniekiem, un tiem ir nepieciešami vienlīdzīgi konkurences apstākļi. Jūras transporta tirgus un tā dalībnieku stabilitāte un labklājība balstās uz skaidru un saskaņotu politikas satvaru, kas ļauj jūras transporta operatoriem, ostām un citiem nozares dalībniekiem darboties uz vienlīdzīgu iespēju pamata. Ja rodas tirgus izkropļojumi, tie rada risku, ka kuģu operatori vai ostas nonāk neizdevīgākā situācijā salīdzinājumā ar konkurentiem jūras transporta nozarē vai citās transporta nozarēs. Tas savukārt var mazināt jūras transporta nozares konkurētspēju un iedzīvotājiem un uzņēmumiem pieejamo savienojamību.

| (1) | Jūras transports veido aptuveni 75 % no ES ārējās tirdzniecības apjoma un 31 % no ES iekšējās tirdzniecības apjoma. Katru gadu 400 miljoni pasažieru iekāpj kuģī vai izkāpj krastā dalībvalstu ostās, un to vidū ir aptuveni 14 miljoni kruīza kuģu pasažieru. Tādējādi jūras transports ir būtisks Eiropas transporta sistēmas komponents, un tam ir izšķiroša nozīme Eiropas ekonomikā. Savienībā un ārpus tās jūras transporta tirgū valda spēcīga konkurence starp ekonomikas dalībniekiem, un tiem ir nepieciešami vienlīdzīgi konkurences apstākļi
  pasaules mērogā
  . Jūras transporta tirgus un tā dalībnieku stabilitāte un labklājība balstās uz skaidru un saskaņotu politikas satvaru, kas ļauj jūras transporta operatoriem, ostām un citiem nozares dalībniekiem darboties uz vienlīdzīgu iespēju pamata. Ja rodas tirgus izkropļojumi, tie rada risku, ka kuģu operatori vai ostas nonāk neizdevīgākā situācijā salīdzinājumā ar konkurentiem jūras transporta nozarē vai citās transporta nozarēs. Tas savukārt var mazināt jūras transporta nozares konkurētspēju
  , darbvietu skaitu
  un iedzīvotājiem un uzņēmumiem pieejamo savienojamību. |
| --- | --- |

(1)

Jūras transports veido aptuveni 75 % no ES ārējās tirdzniecības apjoma un 31 % no ES iekšējās tirdzniecības apjoma. Katru gadu 400 miljoni pasažieru iekāpj kuģī vai izkāpj krastā dalībvalstu ostās, un to vidū ir aptuveni 14 miljoni kruīza kuģu pasažieru. Tādējādi jūras transports ir būtisks Eiropas transporta sistēmas komponents, un tam ir izšķiroša nozīme Eiropas ekonomikā. Savienībā un ārpus tās jūras transporta tirgū valda spēcīga konkurence starp ekonomikas dalībniekiem, un tiem ir nepieciešami vienlīdzīgi konkurences apstākļi
  pasaules mērogā
  . Jūras transporta tirgus un tā dalībnieku stabilitāte un labklājība balstās uz skaidru un saskaņotu politikas satvaru, kas ļauj jūras transporta operatoriem, ostām un citiem nozares dalībniekiem darboties uz vienlīdzīgu iespēju pamata. Ja rodas tirgus izkropļojumi, tie rada risku, ka kuģu operatori vai ostas nonāk neizdevīgākā situācijā salīdzinājumā ar konkurentiem jūras transporta nozarē vai citās transporta nozarēs. Tas savukārt var mazināt jūras transporta nozares konkurētspēju
  , darbvietu skaitu
  un iedzīvotājiem un uzņēmumiem pieejamo savienojamību.

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

1.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1a) | Jūrniecības nozarē nodarbināti 2 miljoni eiropiešu, un tās devums ekonomikā ir 149 miljardi EUR. Uz katru miljonu euro, ko rada kuģniecības nozare, citās ES ekonomikas nozarēs tiek radīti 1,8  miljoni EUR

   (1a). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1a)

Jūrniecības nozarē nodarbināti 2 miljoni eiropiešu, un tās devums ekonomikā ir 149 miljardi EUR. Uz katru miljonu euro, ko rada kuģniecības nozare, citās ES ekonomikas nozarēs tiek radīti 1,8  miljoni EUR

   (1a).

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

1.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1b) | Jūras transports ir videi visdraudzīgākais transporta veids un salīdzinājumā ar citiem veidiem rada ievērojami mazāk siltumnīcefekta gāzu emisiju uz tonnu pārvadāto kravu

   (1a)

  .


  Vienlaikus kuģu satiksme uz un no Eiropas Ekonomikas zonas ostām veido aptuveni 11 % no visām transporta radītajām CO2 emisijām ES un 3–4 % no kopējām CO2 emisijām ES. Paredzams, ka jūras transporta radītās CO2 emisijas palielināsies, ja netiks veikti turpmāki pasākumi. Kā noteikts Regulā (ES) 2021/1119, visām tautsaimniecības nozarēm ir jāsniedz ieguldījums siltumnīcefekta gāzu emisiju ātrā samazināšanā, lai vēlākais līdz 2050. gadam panāktu neto nulles emisijas. Tāpēc ir svarīgi, lai Savienība izstrādātu vērienīgu plānu ātrai ekoloģiskai pārejai jūrniecības nozarē, kas palīdzētu arī saglabāt un turpmāk veicināt tās vadošo lomu pasaulē videi nekaitīgu tehnoloģiju, pakalpojumu un risinājumu jomā, kā arī turpmāk stimulēt darbvietu radīšanu saistītajās vērtību ķēdēs, vienlaikus saglabājot konkurētspēju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1b)

Jūras transports ir videi visdraudzīgākais transporta veids un salīdzinājumā ar citiem veidiem rada ievērojami mazāk siltumnīcefekta gāzu emisiju uz tonnu pārvadāto kravu

   (1a)

  .


  Vienlaikus kuģu satiksme uz un no Eiropas Ekonomikas zonas ostām veido aptuveni 11 % no visām transporta radītajām CO2 emisijām ES un 3–4 % no kopējām CO2 emisijām ES. Paredzams, ka jūras transporta radītās CO2 emisijas palielināsies, ja netiks veikti turpmāki pasākumi. Kā noteikts Regulā (ES) 2021/1119, visām tautsaimniecības nozarēm ir jāsniedz ieguldījums siltumnīcefekta gāzu emisiju ātrā samazināšanā, lai vēlākais līdz 2050. gadam panāktu neto nulles emisijas. Tāpēc ir svarīgi, lai Savienība izstrādātu vērienīgu plānu ātrai ekoloģiskai pārejai jūrniecības nozarē, kas palīdzētu arī saglabāt un turpmāk veicināt tās vadošo lomu pasaulē videi nekaitīgu tehnoloģiju, pakalpojumu un risinājumu jomā, kā arī turpmāk stimulēt darbvietu radīšanu saistītajās vērtību ķēdēs, vienlaikus saglabājot konkurētspēju.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Lai stiprinātu saistības klimata jomā, ko Savienība uzņēmusies saskaņā ar Parīzes nolīgumu, un noteiktu pasākumus, kas jāveic, lai līdz 2050. gadam panāktu klimatneitralitāti, un politisko apņemšanos pārvērstu par juridisku pienākumu, Komisija pieņēma (grozītu) priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par klimatneitralitātes panākšanas satvara izveidi un Regulas (ES) 2018/1999 grozīšanu (Eiropas Klimata akts) (19), kā arī paziņojumu “Eiropas 2030. gada klimatisko ieceru vēriena kāpināšana” (20). Tas ietver arī mērķrādītāju — līdz 2030. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas vismaz par 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni. Tādēļ ir vajadzīgi dažādi komplementāri politikas instrumenti,
  kas motivētu izmantot
  ilgtspējīgi
  ražotas atjaunīgās
  un mazoglekļa
  degvielas, arī
  jūras transporta nozarē.
  Lai varētu sagatavoties
  daudz straujākām pārmaiņām pēc
  2030
  . 
  gada
  ,
  vajadzīgo tehnoloģiju attīstībai
  un
  izvēršanai jānotiek jau līdz tam
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Lai stiprinātu saistības klimata jomā, ko Savienība uzņēmusies saskaņā ar Parīzes nolīgumu, un noteiktu pasākumus, kas jāveic, lai līdz 2050. gadam panāktu klimatneitralitāti, un politisko apņemšanos pārvērstu par juridisku pienākumu, Komisija pieņēma (grozītu) priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par klimatneitralitātes panākšanas satvara izveidi un Regulas (ES) 2018/1999 grozīšanu (Eiropas Klimata akts) (19), kā arī paziņojumu “Eiropas 2030. gada klimatisko ieceru vēriena kāpināšana” (20). Tas ietver arī mērķrādītāju — līdz 2030. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas vismaz par 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni. Tādēļ ir vajadzīgi dažādi komplementāri politikas instrumenti,
  kas motivētu izmantot
  ilgtspējīgi
  ražotas atjaunīgās
  un mazoglekļa
  degvielas, arī
  jūras transporta nozarē.
  Lai varētu sagatavoties
  daudz straujākām pārmaiņām pēc
  2030
  . 
  gada
  ,
  vajadzīgo tehnoloģiju attīstībai
  un
  izvēršanai jānotiek jau līdz tam
  .

| (2) | Lai stiprinātu saistības klimata jomā, ko Savienība uzņēmusies saskaņā ar Parīzes nolīgumu, un noteiktu pasākumus, kas jāveic, lai
  vēlākais
  līdz 2050. gadam panāktu klimatneitralitāti, un politisko apņemšanos pārvērstu par juridisku pienākumu, Komisija pieņēma (grozītu) priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par klimatneitralitātes panākšanas satvara izveidi un Regulas (ES) 2018/1999 grozīšanu (Eiropas Klimata akts) (19), kā arī paziņojumu “Eiropas 2030. gada klimatisko ieceru vēriena kāpināšana” (20). Tas ietver arī mērķrādītāju — līdz 2030. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas vismaz par 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni. Tādēļ ir vajadzīgi dažādi komplementāri politikas instrumenti,
  lai veicinātu un paātrinātu
  ilgtspējīgi
  ražotu atjaunīgo
  un mazoglekļa
  degvielu ražošanu un izmantošanu
  jūras transporta nozarē
  , vienlaikus ievērojot tehnoloģiskās neitralitātes principu
  .
  Nepieciešamā tehnoloģiju izstrāde un ieviešana jāatbalsta pēc iespējas ātrāk, un tai jānotiek līdz 2030. gadam, lai sagatavotos
  daudz straujākām pārmaiņām pēc
  tam
  .
  Ļoti svarīgi ir arī veicināt inovāciju un atbalstīt pētniecību saistībā ar jaunām un nākotnes inovācijām, piemēram, jaunām alternatīvām degvielām, ekodizainu, bioloģiskiem materiāliem, vēja piedziņu un ar vēja enerģiju atbalstītiem dzinējiem. |
| --- | --- |

(2)

Lai stiprinātu saistības klimata jomā, ko Savienība uzņēmusies saskaņā ar Parīzes nolīgumu, un noteiktu pasākumus, kas jāveic, lai
  vēlākais
  līdz 2050. gadam panāktu klimatneitralitāti, un politisko apņemšanos pārvērstu par juridisku pienākumu, Komisija pieņēma (grozītu) priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par klimatneitralitātes panākšanas satvara izveidi un Regulas (ES) 2018/1999 grozīšanu (Eiropas Klimata akts) (19), kā arī paziņojumu “Eiropas 2030. gada klimatisko ieceru vēriena kāpināšana” (20). Tas ietver arī mērķrādītāju — līdz 2030. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas vismaz par 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni. Tādēļ ir vajadzīgi dažādi komplementāri politikas instrumenti,
  lai veicinātu un paātrinātu
  ilgtspējīgi
  ražotu atjaunīgo
  un mazoglekļa
  degvielu ražošanu un izmantošanu
  jūras transporta nozarē
  , vienlaikus ievērojot tehnoloģiskās neitralitātes principu
  .
  Nepieciešamā tehnoloģiju izstrāde un ieviešana jāatbalsta pēc iespējas ātrāk, un tai jānotiek līdz 2030. gadam, lai sagatavotos
  daudz straujākām pārmaiņām pēc
  tam
  .
  Ļoti svarīgi ir arī veicināt inovāciju un atbalstīt pētniecību saistībā ar jaunām un nākotnes inovācijām, piemēram, jaunām alternatīvām degvielām, ekodizainu, bioloģiskiem materiāliem, vēja piedziņu un ar vēja enerģiju atbalstītiem dzinējiem.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

2.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2a) | Sašķidrinātajai dabasgāzei (LNG), visticamāk, būs pārejas posma nozīme jūras transportā, ļaujot pakāpeniski pāriet uz bezemisiju alternatīvām, jo īpaši tur, kur pašlaik nav pieejama ekonomiski dzīvotspējīga bezemisiju piedziņas tehnoloģija. Paziņojumā par Viedas un ilgtspējīgas mobilitātes stratēģiju norādīts, ka bezemisiju jūras kuģi būs gatavi laišanai tirgū ap 2030. gadu. Ņemot vērā kuģu ilgo ekspluatācijas laiku, flotes pārveidošanai būtu jānotiek pakāpeniski. Transporta degvielas, piemēram, LNG, arvien vairāk ir jādekarbonizē, piemēram, piejaucot sašķidrinātu biometānu (bio-LNG) vai atjaunīgās un mazoglekļa sintētiskās gāzveida e-degvielas (e-gāzi). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2a)

Sašķidrinātajai dabasgāzei (LNG), visticamāk, būs pārejas posma nozīme jūras transportā, ļaujot pakāpeniski pāriet uz bezemisiju alternatīvām, jo īpaši tur, kur pašlaik nav pieejama ekonomiski dzīvotspējīga bezemisiju piedziņas tehnoloģija. Paziņojumā par Viedas un ilgtspējīgas mobilitātes stratēģiju norādīts, ka bezemisiju jūras kuģi būs gatavi laišanai tirgū ap 2030. gadu. Ņemot vērā kuģu ilgo ekspluatācijas laiku, flotes pārveidošanai būtu jānotiek pakāpeniski. Transporta degvielas, piemēram, LNG, arvien vairāk ir jādekarbonizē, piemēram, piejaucot sašķidrinātu biometānu (bio-LNG) vai atjaunīgās un mazoglekļa sintētiskās gāzveida e-degvielas (e-gāzi).

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | Īstenojot pāreju uz atjaunīgām un mazoglekļa degvielām un aizstājējenergoresursiem, svarīgi ir nodrošināt ES jūras transporta tirgus pienācīgu darbību un godīgu konkurenci attiecībā uz kuģu degvielām, kuras veido ievērojamu daļu no kuģu operatoru izmaksām. Ja dažādās Savienības dalībvalstīs tiek noteiktas atšķirīgas prasības degvielas jomā, tas var būtiski ietekmēt kuģu operatoru ekonomiskos rādītājus un negatīvi ietekmēt konkurenci tirgū. Ņemot vērā kuģniecības starptautisko raksturu, kuģu operatori var vienkārši veikt degvielas bunkurēšanu trešās valstīs un pārvadāt lielu daudzumu degvielas. Tas var izraisīt oglekļa emisiju pārvirzi un kaitēt nozares konkurētspējai gadījumā, ja atjaunīgo un mazoglekļa degvielu pieejamība jūras ostās, kuras ir kādas dalībvalsts jurisdikcijā, netiek papildināta ar prasībām par šo degvielu izmantošanu, kas piemērojamas visiem kuģu operatoriem, kuru kuģi ienāk dalībvalstu jurisdikcijā esošas ostās vai iziet no tām. Šajā regulā būtu jānosaka pasākumi, kas nodrošina, ka atjaunīgo un mazoglekļa degvielu ienākšana kuģu degvielas tirgū notiek, ES jūras transporta tirgū valdot godīgai konkurencei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Īstenojot pāreju uz atjaunīgām un mazoglekļa degvielām un aizstājējenergoresursiem, svarīgi ir nodrošināt ES jūras transporta tirgus pienācīgu darbību un godīgu konkurenci attiecībā uz kuģu degvielām, kuras veido ievērojamu daļu no kuģu operatoru izmaksām. Ja dažādās Savienības dalībvalstīs tiek noteiktas atšķirīgas prasības degvielas jomā, tas var būtiski ietekmēt kuģu operatoru ekonomiskos rādītājus un negatīvi ietekmēt konkurenci tirgū. Ņemot vērā kuģniecības starptautisko raksturu, kuģu operatori var vienkārši veikt degvielas bunkurēšanu trešās valstīs un pārvadāt lielu daudzumu degvielas. Tas var izraisīt oglekļa emisiju pārvirzi un kaitēt nozares konkurētspējai gadījumā, ja atjaunīgo un mazoglekļa degvielu pieejamība jūras ostās, kuras ir kādas dalībvalsts jurisdikcijā, netiek papildināta ar prasībām par šo degvielu izmantošanu, kas piemērojamas visiem kuģu operatoriem, kuru kuģi ienāk dalībvalstu jurisdikcijā esošas ostās vai iziet no tām. Šajā regulā būtu jānosaka pasākumi, kas nodrošina, ka atjaunīgo un mazoglekļa degvielu ienākšana kuģu degvielas tirgū notiek, ES jūras transporta tirgū valdot godīgai konkurencei.

| (3) | Īstenojot pāreju uz atjaunīgām un mazoglekļa degvielām un aizstājējenergoresursiem, svarīgi ir nodrošināt ES jūras transporta tirgus pienācīgu darbību un godīgu konkurenci attiecībā uz kuģu degvielām, kuras veido ievērojamu daļu no kuģu operatoru izmaksām
  — parasti 35–53 % no kuģniecības kravas pārvadājumu likmes. Tāpēc politikas pasākumiem jābūt izmaksu ziņā efektīviem, un tiem jābūt vērstiem uz to, lai panāktu pēc iespējas lielāku dekarbonizāciju ar iespējami zemākām izmaksām
  . Ja dažādās Savienības dalībvalstīs tiek noteiktas atšķirīgas prasības degvielas jomā, tas var būtiski ietekmēt kuģu operatoru ekonomiskos rādītājus un negatīvi ietekmēt konkurenci tirgū. Ņemot vērā kuģniecības starptautisko raksturu, kuģu operatori var vienkārši veikt degvielas bunkurēšanu trešās valstīs un pārvadāt lielu daudzumu degvielas
  , kas arī varētu palielināt risku, ka Savienības ostas zaudē konkurētspēju salīdzinājumā ar ostām ārpus Savienības
  . Tas var izraisīt oglekļa emisiju
  pārvirzi, uzņēmējdarbības
  pārvirzi un kaitēt nozares konkurētspējai gadījumā, ja atjaunīgo un mazoglekļa degvielu pieejamība jūras ostās, kuras ir kādas dalībvalsts jurisdikcijā, netiek papildināta ar prasībām par šo degvielu izmantošanu, kas piemērojamas visiem kuģu operatoriem, kuru kuģi ienāk dalībvalstu jurisdikcijā esošas ostās vai iziet no tām. Šajā regulā būtu jānosaka pasākumi, kas nodrošina, ka atjaunīgo un mazoglekļa degvielu ienākšana kuģu degvielas tirgū notiek, ES jūras transporta tirgū valdot godīgai konkurencei
  , ļaujot kuģniecības operatoriem izvēlēties degvielu ar zemākām emisiju samazināšanas izmaksām. Šāda iespēja ir būtiska, lai garantētu Eiropas kuģniecības nozares konkurētspēju un to loģistikas maršrutu nozīmīgumu, kas savieno Eiropas ostas ar pasaules tirdzniecību. |
| --- | --- |

(3)

Īstenojot pāreju uz atjaunīgām un mazoglekļa degvielām un aizstājējenergoresursiem, svarīgi ir nodrošināt ES jūras transporta tirgus pienācīgu darbību un godīgu konkurenci attiecībā uz kuģu degvielām, kuras veido ievērojamu daļu no kuģu operatoru izmaksām
  — parasti 35–53 % no kuģniecības kravas pārvadājumu likmes. Tāpēc politikas pasākumiem jābūt izmaksu ziņā efektīviem, un tiem jābūt vērstiem uz to, lai panāktu pēc iespējas lielāku dekarbonizāciju ar iespējami zemākām izmaksām
  . Ja dažādās Savienības dalībvalstīs tiek noteiktas atšķirīgas prasības degvielas jomā, tas var būtiski ietekmēt kuģu operatoru ekonomiskos rādītājus un negatīvi ietekmēt konkurenci tirgū. Ņemot vērā kuģniecības starptautisko raksturu, kuģu operatori var vienkārši veikt degvielas bunkurēšanu trešās valstīs un pārvadāt lielu daudzumu degvielas
  , kas arī varētu palielināt risku, ka Savienības ostas zaudē konkurētspēju salīdzinājumā ar ostām ārpus Savienības
  . Tas var izraisīt oglekļa emisiju
  pārvirzi, uzņēmējdarbības
  pārvirzi un kaitēt nozares konkurētspējai gadījumā, ja atjaunīgo un mazoglekļa degvielu pieejamība jūras ostās, kuras ir kādas dalībvalsts jurisdikcijā, netiek papildināta ar prasībām par šo degvielu izmantošanu, kas piemērojamas visiem kuģu operatoriem, kuru kuģi ienāk dalībvalstu jurisdikcijā esošas ostās vai iziet no tām. Šajā regulā būtu jānosaka pasākumi, kas nodrošina, ka atjaunīgo un mazoglekļa degvielu ienākšana kuģu degvielas tirgū notiek, ES jūras transporta tirgū valdot godīgai konkurencei
  , ļaujot kuģniecības operatoriem izvēlēties degvielu ar zemākām emisiju samazināšanas izmaksām. Šāda iespēja ir būtiska, lai garantētu Eiropas kuģniecības nozares konkurētspēju un to loģistikas maršrutu nozīmīgumu, kas savieno Eiropas ostas ar pasaules tirdzniecību.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

3.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (3a) | Jūrniecības nozarei raksturīga sīva starptautiskā konkurence. Lielas regulatīvā sloga atšķirības karoga valstīs ir veicinājušas nevēlamu praksi, piemēram, kuģu karoga maiņu. Nozarei raksturīgais globālais raksturs nozīmē, ka ir svarīgi īstenot neitrālu pieeju attiecībā uz karoga valsti un veidot labvēlīgu regulatīvo vidi, kas ir priekšnosacījums jaunu investīciju piesaistei un Eiropas ostu, kuģu īpašnieku un operatoru konkurētspējas nodrošināšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3a)

Jūrniecības nozarei raksturīga sīva starptautiskā konkurence. Lielas regulatīvā sloga atšķirības karoga valstīs ir veicinājušas nevēlamu praksi, piemēram, kuģu karoga maiņu. Nozarei raksturīgais globālais raksturs nozīmē, ka ir svarīgi īstenot neitrālu pieeju attiecībā uz karoga valsti un veidot labvēlīgu regulatīvo vidi, kas ir priekšnosacījums jaunu investīciju piesaistei un Eiropas ostu, kuģu īpašnieku un operatoru konkurētspējas nodrošināšanai.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Lai ietekmētu visas darbības jūras transporta nozarē, ir lietderīgi šo regulu attiecināt uz daļu no reisiem starp dalībvalsts jurisdikcijā esošu ostu un trešās valsts jurisdikcijā ostu. Tādējādi šai regulai būtu jāattiecas uz pusi no enerģijas, ko patērē kuģis, kurš veic reisus uz dalībvalsts jurisdikcijā esošu ostu no trešās valsts jurisdikcijā esošas ostas, uz pusi no enerģijas, ko patērē kuģis, kurš veic reisus no dalībvalsts jurisdikcijā esošas ostas uz trešās valsts jurisdikcijā esošu ostu, uz visu enerģiju, ko patērē kuģis, kurš veic reisus uz dalībvalsts jurisdikcijā esošu ostu no dalībvalsts jurisdikcijā esošas ostas, un uz visu enerģiju, kas tiek patērēta pie piestātnes vai enkurvietā dalībvalsts jurisdikcijā esošā ostā. Šāds īpatsvars attiecībā uz enerģiju, ko kuģis patērē ienākošajos un izejošajos reisos starp Savienību un trešām valstīm, nodrošina šīs regulas efektivitāti, tostarp palielina šā regulējuma pozitīvo vidisko ietekmi.
  Vienlaikus šāds regulējums ierobežo risku
  , ka kuģi piestāj ostās izvairīšanās nolūkā un pārkraušanas darbības tiek pārvietotas ārpus Savienības. Lai nodrošinātu raitu jūras satiksmes darbību un vienlīdzīgus jūras transporta operatoru un ostu konkurences apstākļus un novērstu iekšējā tirgus izkropļojumus, uz visiem braucieniem uz dalībvalstu jurisdikcijā esošām ostām vai no tām, kā arī uz kuģu stāvēšanu minētajās ostās būtu jāattiecina vienādi noteikumi, kas ietverti šajā regulā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Lai ietekmētu visas darbības jūras transporta nozarē, ir lietderīgi šo regulu attiecināt uz daļu no reisiem starp dalībvalsts jurisdikcijā esošu ostu un trešās valsts jurisdikcijā ostu. Tādējādi šai regulai būtu jāattiecas uz pusi no enerģijas, ko patērē kuģis, kurš veic reisus uz dalībvalsts jurisdikcijā esošu ostu no trešās valsts jurisdikcijā esošas ostas, uz pusi no enerģijas, ko patērē kuģis, kurš veic reisus no dalībvalsts jurisdikcijā esošas ostas uz trešās valsts jurisdikcijā esošu ostu, uz visu enerģiju, ko patērē kuģis, kurš veic reisus uz dalībvalsts jurisdikcijā esošu ostu no dalībvalsts jurisdikcijā esošas ostas, un uz visu enerģiju, kas tiek patērēta pie piestātnes vai enkurvietā dalībvalsts jurisdikcijā esošā ostā. Šāds īpatsvars attiecībā uz enerģiju, ko kuģis patērē ienākošajos un izejošajos reisos starp Savienību un trešām valstīm, nodrošina šīs regulas efektivitāti, tostarp palielina šā regulējuma pozitīvo vidisko ietekmi.
  Vienlaikus šāds regulējums ierobežo risku
  , ka kuģi piestāj ostās izvairīšanās nolūkā un pārkraušanas darbības tiek pārvietotas ārpus Savienības. Lai nodrošinātu raitu jūras satiksmes darbību un vienlīdzīgus jūras transporta operatoru un ostu konkurences apstākļus un novērstu iekšējā tirgus izkropļojumus, uz visiem braucieniem uz dalībvalstu jurisdikcijā esošām ostām vai no tām, kā arī uz kuģu stāvēšanu minētajās ostās būtu jāattiecina vienādi noteikumi, kas ietverti šajā regulā.

| (4) | Lai ietekmētu visas darbības jūras transporta nozarē, ir lietderīgi šo regulu attiecināt uz daļu no reisiem starp dalībvalsts jurisdikcijā esošu ostu un trešās valsts jurisdikcijā ostu. Tādējādi šai regulai būtu jāattiecas uz pusi no enerģijas, ko patērē kuģis, kurš veic reisus uz dalībvalsts jurisdikcijā esošu ostu no trešās valsts jurisdikcijā esošas ostas, uz pusi no enerģijas, ko patērē kuģis, kurš veic reisus no dalībvalsts jurisdikcijā esošas ostas uz trešās valsts jurisdikcijā esošu ostu, uz visu enerģiju, ko patērē kuģis, kurš veic reisus uz dalībvalsts jurisdikcijā esošu ostu no dalībvalsts jurisdikcijā esošas ostas, un uz visu enerģiju, kas tiek patērēta pie piestātnes vai enkurvietā dalībvalsts jurisdikcijā esošā ostā. Šāds īpatsvars attiecībā uz enerģiju, ko kuģis patērē ienākošajos un izejošajos reisos starp Savienību un trešām valstīm, nodrošina šīs regulas efektivitāti, tostarp palielina šā regulējuma pozitīvo vidisko ietekmi.
  Ar šādu regulējumu būtu jāierobežo risks
  , ka kuģi piestāj ostās izvairīšanās nolūkā un pārkraušanas darbības tiek pārvietotas ārpus Savienības. Lai nodrošinātu raitu jūras satiksmes darbību un vienlīdzīgus jūras transporta operatoru un ostu konkurences apstākļus un novērstu iekšējā tirgus izkropļojumus, uz visiem braucieniem uz dalībvalstu jurisdikcijā esošām ostām vai no tām, kā arī uz kuģu stāvēšanu minētajās ostās būtu jāattiecina vienādi noteikumi, kas ietverti šajā regulā.
  Komisijai būtu jāizveido uzraudzības shēma, lai īpaši novērtētu oglekļa emisiju pārvirzi un uzņēmējdarbības pārvirzi, kā arī iespējamu izvairīšanās praksi, un jāizstrādā saraksts ar iespējamām saimnieciskajām darbībām, kas nav nozīmīgas saimnieciskās darbības, kuras veic ES kaimiņvalstu ostās. Ja tiek ziņots par būtisku oglekļa emisiju pārvirzi un uzņēmējdarbības pārvirzi, kā arī par izvairīšanās praksi, Komisijai būtu jāierosina pasākumi šo problēmu risināšanai. |
| --- | --- |

(4)

Lai ietekmētu visas darbības jūras transporta nozarē, ir lietderīgi šo regulu attiecināt uz daļu no reisiem starp dalībvalsts jurisdikcijā esošu ostu un trešās valsts jurisdikcijā ostu. Tādējādi šai regulai būtu jāattiecas uz pusi no enerģijas, ko patērē kuģis, kurš veic reisus uz dalībvalsts jurisdikcijā esošu ostu no trešās valsts jurisdikcijā esošas ostas, uz pusi no enerģijas, ko patērē kuģis, kurš veic reisus no dalībvalsts jurisdikcijā esošas ostas uz trešās valsts jurisdikcijā esošu ostu, uz visu enerģiju, ko patērē kuģis, kurš veic reisus uz dalībvalsts jurisdikcijā esošu ostu no dalībvalsts jurisdikcijā esošas ostas, un uz visu enerģiju, kas tiek patērēta pie piestātnes vai enkurvietā dalībvalsts jurisdikcijā esošā ostā. Šāds īpatsvars attiecībā uz enerģiju, ko kuģis patērē ienākošajos un izejošajos reisos starp Savienību un trešām valstīm, nodrošina šīs regulas efektivitāti, tostarp palielina šā regulējuma pozitīvo vidisko ietekmi.
  Ar šādu regulējumu būtu jāierobežo risks
  , ka kuģi piestāj ostās izvairīšanās nolūkā un pārkraušanas darbības tiek pārvietotas ārpus Savienības. Lai nodrošinātu raitu jūras satiksmes darbību un vienlīdzīgus jūras transporta operatoru un ostu konkurences apstākļus un novērstu iekšējā tirgus izkropļojumus, uz visiem braucieniem uz dalībvalstu jurisdikcijā esošām ostām vai no tām, kā arī uz kuģu stāvēšanu minētajās ostās būtu jāattiecina vienādi noteikumi, kas ietverti šajā regulā.
  Komisijai būtu jāizveido uzraudzības shēma, lai īpaši novērtētu oglekļa emisiju pārvirzi un uzņēmējdarbības pārvirzi, kā arī iespējamu izvairīšanās praksi, un jāizstrādā saraksts ar iespējamām saimnieciskajām darbībām, kas nav nozīmīgas saimnieciskās darbības, kuras veic ES kaimiņvalstu ostās. Ja tiek ziņots par būtisku oglekļa emisiju pārvirzi un uzņēmējdarbības pārvirzi, kā arī par izvairīšanās praksi, Komisijai būtu jāierosina pasākumi šo problēmu risināšanai.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

4.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4a) | Tā kā šī regula nozarei radīs papildu izmaksas sakarā ar atbilstības nodrošināšanu, ir jāveic kompensējoši pasākumi nolūkā nepieļaut kopējā regulatīvā sloga līmeņa palielināšanos. Tāpēc pirms šīs regulas piemērošanas Komisijai būtu jāiesniedz priekšlikumi, ar kuriem kompensē ar šo regulu radīto regulatīvo slogu, grozot vai atceļot citu Savienības tiesību aktu noteikumus, kuri rada regulatīvo slogu jūrniecības nozarē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4a)

Tā kā šī regula nozarei radīs papildu izmaksas sakarā ar atbilstības nodrošināšanu, ir jāveic kompensējoši pasākumi nolūkā nepieļaut kopējā regulatīvā sloga līmeņa palielināšanos. Tāpēc pirms šīs regulas piemērošanas Komisijai būtu jāiesniedz priekšlikumi, ar kuriem kompensē ar šo regulu radīto regulatīvo slogu, grozot vai atceļot citu Savienības tiesību aktu noteikumus, kuri rada regulatīvo slogu jūrniecības nozarē.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

4.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4b) | Lai nodrošinātu vajadzīgo juridiskās un investīciju noteiktības pakāpi, šī regula būtu cieši jāsaskaņo un jāpanāk tās konsekvence ar Regulu XXXX-XXX (Alternatīvo degvielu infrastruktūras regula), Direktīvu 2003/87/EK (ES ETS), Direktīvu XXXX-XXX (Atjaunojamo energoresursu direktīva) un Direktīvu 2003/96/EK (Enerģijas nodokļu direktīva). Šādai saskaņošanai būtu jānoved pie konsekventa tiesiskā regulējuma kuģniecības nozarē, kas palīdzētu ievērojami palielināt ilgtspējīgu alternatīvu degvielu ražošanu, nodrošinātu nepieciešamās infrastruktūras ieviešanu un stimulētu šo degvielu izmantošanu arvien lielākā daļā kuģu. Būtu visaptveroši un pastāvīgi jāizvērtē minēto tiesību aktu vispārējā, kombinētā un kumulatīvā ietekme uz klimatu un ekonomiku, lai tā nodrošinātu vispārēju atbilstību Savienības klimata, konkurētspējas un ilgtspējīgas ekonomikas izaugsmes mērķiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4b)

Lai nodrošinātu vajadzīgo juridiskās un investīciju noteiktības pakāpi, šī regula būtu cieši jāsaskaņo un jāpanāk tās konsekvence ar Regulu XXXX-XXX (Alternatīvo degvielu infrastruktūras regula), Direktīvu 2003/87/EK (ES ETS), Direktīvu XXXX-XXX (Atjaunojamo energoresursu direktīva) un Direktīvu 2003/96/EK (Enerģijas nodokļu direktīva). Šādai saskaņošanai būtu jānoved pie konsekventa tiesiskā regulējuma kuģniecības nozarē, kas palīdzētu ievērojami palielināt ilgtspējīgu alternatīvu degvielu ražošanu, nodrošinātu nepieciešamās infrastruktūras ieviešanu un stimulētu šo degvielu izmantošanu arvien lielākā daļā kuģu. Būtu visaptveroši un pastāvīgi jāizvērtē minēto tiesību aktu vispārējā, kombinētā un kumulatīvā ietekme uz klimatu un ekonomiku, lai tā nodrošinātu vispārēju atbilstību Savienības klimata, konkurētspējas un ilgtspējīgas ekonomikas izaugsmes mērķiem.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

4.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4c) | Ostu pienākums nodrošināt krasta elektropadevi būtu jāsasaista ar attiecīgu pienākumu kuģiem, kad tie ir pie piestātnes vai enkurvietā, pieslēgties uzlādes infrastruktūrai, kas paredzēta elektroenerģijas piegādei, lai nodrošinātu šīs infrastruktūras efektivitāti un novērstu balasta aktīvu risku. Turklāt, izdarot grozījumus Direktīvā XXXX-XXXX (Enerģijas nodokļu direktīva), būtu jācenšas samazināt ar krasta uzlādes infrastruktūru saistītās izmaksas, pastāvīgi atbrīvojot no nodokļiem kuģiem ostā piegādāto elektroenerģiju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4c)

Ostu pienākums nodrošināt krasta elektropadevi būtu jāsasaista ar attiecīgu pienākumu kuģiem, kad tie ir pie piestātnes vai enkurvietā, pieslēgties uzlādes infrastruktūrai, kas paredzēta elektroenerģijas piegādei, lai nodrošinātu šīs infrastruktūras efektivitāti un novērstu balasta aktīvu risku. Turklāt, izdarot grozījumus Direktīvā XXXX-XXXX (Enerģijas nodokļu direktīva), būtu jācenšas samazināt ar krasta uzlādes infrastruktūru saistītās izmaksas, pastāvīgi atbrīvojot no nodokļiem kuģiem ostā piegādāto elektroenerģiju.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

5.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5a) | Tā kā kuģiem, kas neatbilst šīs regulas prasībām, palielinās kuģošanas izmaksas, būtu jānovērš risks, ka iespējama izvairīšanās no šīs regulas noteikumu ievērošanas, un to apiešanas risks, jo īpaši līnijpārvadātāju konteineru tirdzniecības segmentā. Piestāšana Savienības tuvumā esošās ostās, lai ierobežotu izmaksas saistībā ar atbilstību šai regulai, ne tikai mazinātu paredzamos vidiskos ieguvumus un būtiski apdraudētu šajā regulā izvirzītos mērķus, bet varētu radīt papildu emisijas lieka attāluma dēļ, kas nobraukts nolūkā izvairīties no šīs regulas prasību ievērošanas. Tāpēc ir lietderīgi no piestāšanas ostas jēdziena izslēgt konkrētas piestāšanas ostās ārpus Savienības. Minētā izslēgšana būtu jāattiecina uz Savienības tuvumā esošām ostām, kurās ir vislielākais izvairīšanās risks. Samērīga reakcija uz šo risku būtu 300 jūras jūdžu ierobežojums, kas līdzsvarotu papildu slogu un izvairīšanās risku. Turklāt izslēgšana no piestāšanas ostas jēdziena būtu jāattiecina tikai uz konteinerkuģiem un ostām, kuru galvenā darbība ir konteineru pārkraušana. Attiecībā uz šādiem konteineru sūtījumiem izvairīšanās risks ir arī ostas mezgla pārvirzīšana uz ostām ārpus Savienības, tādējādi izvairīšanās sekas padarot vēl smagākas. Šā iemesla dēļ un tā kā nav obligātas SJO sistēmas par atjaunīgo un mazoglekļa degvielu izmantošanu starptautiskajos reisos pasaules mērogā ar līdzīgi vērienīgām prasībām kā šajā regulā noteiktās, konteinerkuģu piestāšana kaimiņos esošā konteineru pārkraušanas ostā nebūtu jāuzskata par piestāšanu piestāšanas ostās šīs regulas nozīmē. Lai nodrošinātu, ka pasākums ir proporcionāls izvirzītajiem mērķiem un nodrošina vienlīdzīgu attieksmi, būtu jāņem vērā pasākumi trešās valstīs, kuru ietekme ir līdzvērtīga šīs regulas ietekmei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5a)

Tā kā kuģiem, kas neatbilst šīs regulas prasībām, palielinās kuģošanas izmaksas, būtu jānovērš risks, ka iespējama izvairīšanās no šīs regulas noteikumu ievērošanas, un to apiešanas risks, jo īpaši līnijpārvadātāju konteineru tirdzniecības segmentā. Piestāšana Savienības tuvumā esošās ostās, lai ierobežotu izmaksas saistībā ar atbilstību šai regulai, ne tikai mazinātu paredzamos vidiskos ieguvumus un būtiski apdraudētu šajā regulā izvirzītos mērķus, bet varētu radīt papildu emisijas lieka attāluma dēļ, kas nobraukts nolūkā izvairīties no šīs regulas prasību ievērošanas. Tāpēc ir lietderīgi no piestāšanas ostas jēdziena izslēgt konkrētas piestāšanas ostās ārpus Savienības. Minētā izslēgšana būtu jāattiecina uz Savienības tuvumā esošām ostām, kurās ir vislielākais izvairīšanās risks. Samērīga reakcija uz šo risku būtu 300 jūras jūdžu ierobežojums, kas līdzsvarotu papildu slogu un izvairīšanās risku. Turklāt izslēgšana no piestāšanas ostas jēdziena būtu jāattiecina tikai uz konteinerkuģiem un ostām, kuru galvenā darbība ir konteineru pārkraušana. Attiecībā uz šādiem konteineru sūtījumiem izvairīšanās risks ir arī ostas mezgla pārvirzīšana uz ostām ārpus Savienības, tādējādi izvairīšanās sekas padarot vēl smagākas. Šā iemesla dēļ un tā kā nav obligātas SJO sistēmas par atjaunīgo un mazoglekļa degvielu izmantošanu starptautiskajos reisos pasaules mērogā ar līdzīgi vērienīgām prasībām kā šajā regulā noteiktās, konteinerkuģu piestāšana kaimiņos esošā konteineru pārkraušanas ostā nebūtu jāuzskata par piestāšanu piestāšanas ostās šīs regulas nozīmē. Lai nodrošinātu, ka pasākums ir proporcionāls izvirzītajiem mērķiem un nodrošina vienlīdzīgu attieksmi, būtu jāņem vērā pasākumi trešās valstīs, kuru ietekme ir līdzvērtīga šīs regulas ietekmei.

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

5.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5b) | Lai ņemtu vērā salu reģionu īpašo situāciju, kā uzsvērts Līguma 174. pantā, un vajadzību saglabāt salu un perifēro reģionu savienojamību ar Savienības centrālajiem reģioniem, būtu jāatļauj pagaidu izņēmumi attiecībā uz reisiem, ko veic pasažieru kuģi, kas nav kruīza pasažieru kuģi, starp dalībvalsts jurisdikcijā esošu piestāšanas ostu un tās pašas dalībvalsts jurisdikcijā esošu piestāšanas ostu, kas atrodas salā, kurā ir mazāk nekā 100 000  pastāvīgo iedzīvotāju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5b)

Lai ņemtu vērā salu reģionu īpašo situāciju, kā uzsvērts Līguma 174. pantā, un vajadzību saglabāt salu un perifēro reģionu savienojamību ar Savienības centrālajiem reģioniem, būtu jāatļauj pagaidu izņēmumi attiecībā uz reisiem, ko veic pasažieru kuģi, kas nav kruīza pasažieru kuģi, starp dalībvalsts jurisdikcijā esošu piestāšanas ostu un tās pašas dalībvalsts jurisdikcijā esošu piestāšanas ostu, kas atrodas salā, kurā ir mazāk nekā 100 000  pastāvīgo iedzīvotāju.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

5.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5c) | Ņemot vērā Savienības tālāko reģionu īpatnības, jo īpaši to nošķirtību un izolētību, kā arī ierobežojumus, kas tos skar, īpaša uzmanība būtu jāpievērš to pieejamības saglabāšanai un iespējai tos efektīvi savienot ar jūras transportu. Tāpēc šīs regulas darbības jomā būtu jāiekļauj tikai puse no enerģijas, kas patērēta reisos, kuri iziet no tādas piestāšanas ostas vai ienāk tādā piestāšanas ostā, kas atrodas tālākajā reģionā. Tā paša iemesla dēļ būtu jāatļauj pagaidu izņēmumi attiecībā uz reisiem starp piestāšanas ostu, kas atrodas tālākajā reģionā, un citu piestāšanas ostu, kas atrodas tālākajā reģionā, un attiecībā uz enerģiju, kas patērēta, uzturoties attiecīgo tālāko reģionu piestāšanas ostā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5c)

Ņemot vērā Savienības tālāko reģionu īpatnības, jo īpaši to nošķirtību un izolētību, kā arī ierobežojumus, kas tos skar, īpaša uzmanība būtu jāpievērš to pieejamības saglabāšanai un iespējai tos efektīvi savienot ar jūras transportu. Tāpēc šīs regulas darbības jomā būtu jāiekļauj tikai puse no enerģijas, kas patērēta reisos, kuri iziet no tādas piestāšanas ostas vai ienāk tādā piestāšanas ostā, kas atrodas tālākajā reģionā. Tā paša iemesla dēļ būtu jāatļauj pagaidu izņēmumi attiecībā uz reisiem starp piestāšanas ostu, kas atrodas tālākajā reģionā, un citu piestāšanas ostu, kas atrodas tālākajā reģionā, un attiecībā uz enerģiju, kas patērēta, uzturoties attiecīgo tālāko reģionu piestāšanas ostā.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

5.d apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5d) | Lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus ceļā uz, no vai starp dalībvalstu ostām esošiem kuģiem, tostarp kuģiem, kas būvēti darbībai ar ledu klātos ūdeņos, SEG emisiju samazinājuma aprēķinos par katru kuģi, kā arī datos, kurus monitorē un ziņo uz Regulas (ES) 2015/757 pamata, būtu jāņem vērā īpašā informācija par kuģa ledus klasi, kā arī tā kuģošanu ledus apstākļos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5d)

Lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus ceļā uz, no vai starp dalībvalstu ostām esošiem kuģiem, tostarp kuģiem, kas būvēti darbībai ar ledu klātos ūdeņos, SEG emisiju samazinājuma aprēķinos par katru kuģi, kā arī datos, kurus monitorē un ziņo uz Regulas (ES) 2015/757 pamata, būtu jāņem vērā īpašā informācija par kuģa ledus klasi, kā arī tā kuģošanu ledus apstākļos.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Personai vai organizācijai, kas atbild par atbilstību šai regulai, vajadzētu būt kuģošanas uzņēmumam, kas definēts kā kuģa īpašnieks, vai jebkurai citai organizācijai vai personai, piemēram, pārvaldniekam vai berbouta fraktētājam, kas no kuģa īpašnieka ir pārņēmusi atbildību par kuģa ekspluatāciju un kas,
  pārņemot
  šādu atbildību, ir piekritusi pārņemt visus pienākumus un atbildību, ko uzliek Drošas kuģu ekspluatācijas un piesārņojuma novēršanas pārvaldības starptautiskais kodekss. Šīs definīcijas pamatā ir termina “uzņēmums” definīcija Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/757 (21) 3. panta d) punktā, un tā ir saskanīga ar globālo datu vākšanas sistēmu, ko 2016. gadā izveidoja Starptautiskā Jūrniecības organizācija (SJO). Saskaņā ar principu “piesārņotājs maksā” kuģošanas uzņēmums ar līgumisku vienošanos varētu likt subjektam, kas ir tieši atbildīgs par lēmumiem, kuri ietekmē uz kuģa patērētās enerģijas siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitāti, uzņemties atbildību par atbilstības nodrošināšanas izmaksām saskaņā ar šo regulu. Šis subjekts parasti būtu subjekts, kas atbild par degvielas, maršruta un kuģa ātruma izvēli. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Personai vai organizācijai, kas atbild par atbilstību šai regulai, vajadzētu būt kuģošanas uzņēmumam, kas definēts kā kuģa īpašnieks, vai jebkurai citai organizācijai vai personai, piemēram, pārvaldniekam vai berbouta fraktētājam, kas no kuģa īpašnieka ir pārņēmusi atbildību par kuģa ekspluatāciju un kas,
  pārņemot
  šādu atbildību, ir piekritusi pārņemt visus pienākumus un atbildību, ko uzliek Drošas kuģu ekspluatācijas un piesārņojuma novēršanas pārvaldības starptautiskais kodekss. Šīs definīcijas pamatā ir termina “uzņēmums” definīcija Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/757 (21) 3. panta d) punktā, un tā ir saskanīga ar globālo datu vākšanas sistēmu, ko 2016. gadā izveidoja Starptautiskā Jūrniecības organizācija (SJO). Saskaņā ar principu “piesārņotājs maksā” kuģošanas uzņēmums ar līgumisku vienošanos varētu likt subjektam, kas ir tieši atbildīgs par lēmumiem, kuri ietekmē uz kuģa patērētās enerģijas siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitāti, uzņemties atbildību par atbilstības nodrošināšanas izmaksām saskaņā ar šo regulu. Šis subjekts parasti būtu subjekts, kas atbild par degvielas, maršruta un kuģa ātruma izvēli.

| (6) | Personai vai organizācijai, kas atbild par atbilstību šai regulai, vajadzētu būt kuģošanas uzņēmumam, kas definēts kā kuģa īpašnieks, vai jebkurai citai organizācijai vai personai, piemēram, pārvaldniekam vai berbouta fraktētājam, kas no kuģa īpašnieka ir pārņēmusi atbildību par kuģa ekspluatāciju un kas,
  uzņemoties
  šādu atbildību, ir piekritusi pārņemt visus pienākumus un atbildību, ko uzliek Drošas kuģu ekspluatācijas un piesārņojuma novēršanas pārvaldības starptautiskais kodekss. Šīs definīcijas pamatā ir termina “uzņēmums” definīcija Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/757 (21) 3. panta d) punktā, un tā ir saskanīga ar globālo datu vākšanas sistēmu, ko 2016. gadā izveidoja Starptautiskā Jūrniecības organizācija (SJO). Saskaņā ar principu “piesārņotājs maksā” kuģošanas uzņēmums ar līgumisku vienošanos varētu likt subjektam, kas ir tieši atbildīgs par lēmumiem, kuri ietekmē uz kuģa patērētās enerģijas siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitāti, uzņemties atbildību par atbilstības nodrošināšanas izmaksām saskaņā ar šo regulu. Šis subjekts parasti būtu subjekts, kas atbild par degvielas, maršruta un kuģa ātruma izvēli. |
| --- | --- |

(6)

Personai vai organizācijai, kas atbild par atbilstību šai regulai, vajadzētu būt kuģošanas uzņēmumam, kas definēts kā kuģa īpašnieks, vai jebkurai citai organizācijai vai personai, piemēram, pārvaldniekam vai berbouta fraktētājam, kas no kuģa īpašnieka ir pārņēmusi atbildību par kuģa ekspluatāciju un kas,
  uzņemoties
  šādu atbildību, ir piekritusi pārņemt visus pienākumus un atbildību, ko uzliek Drošas kuģu ekspluatācijas un piesārņojuma novēršanas pārvaldības starptautiskais kodekss. Šīs definīcijas pamatā ir termina “uzņēmums” definīcija Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/757 (21) 3. panta d) punktā, un tā ir saskanīga ar globālo datu vākšanas sistēmu, ko 2016. gadā izveidoja Starptautiskā Jūrniecības organizācija (SJO). Saskaņā ar principu “piesārņotājs maksā” kuģošanas uzņēmums ar līgumisku vienošanos varētu likt subjektam, kas ir tieši atbildīgs par lēmumiem, kuri ietekmē uz kuģa patērētās enerģijas siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitāti, uzņemties atbildību par atbilstības nodrošināšanas izmaksām saskaņā ar šo regulu. Šis subjekts parasti būtu subjekts, kas atbild par degvielas, maršruta un kuģa ātruma izvēli.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Lai ierobežotu administratīvo slogu, jo īpaši mazākiem operatoriem uzlikto slogu, šī regula nebūtu jāpiemēro vienkāršas konstrukcijas koka kuģiem un
  kuģiem bez mehāniskas piedziņas un
  tā būtu jāvērš uz kuģiem, kuru bruto tilpība pārsniedz 5 000  tonnas. Lai gan šie pēdējie minētie kuģi ir tikai aptuveni 55 % no visiem kuģiem, kuri piestāj ostās un uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/757, tie rada 90 % oglekļa dioksīda (CO2) emisiju jūrniecības nozarē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Lai ierobežotu administratīvo slogu, jo īpaši mazākiem operatoriem uzlikto slogu, šī regula nebūtu jāpiemēro vienkāršas konstrukcijas koka kuģiem un
  kuģiem bez mehāniskas piedziņas un
  tā būtu jāvērš uz kuģiem, kuru bruto tilpība pārsniedz 5 000  tonnas. Lai gan šie pēdējie minētie kuģi ir tikai aptuveni 55 % no visiem kuģiem, kuri piestāj ostās un uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/757, tie rada 90 % oglekļa dioksīda (CO2) emisiju jūrniecības nozarē.

| (7) | Lai ierobežotu administratīvo slogu, jo īpaši mazākiem operatoriem uzlikto slogu, šī regula nebūtu jāpiemēro vienkāršas konstrukcijas koka kuģiem un tā būtu jāvērš uz kuģiem, kuru bruto tilpība pārsniedz 5 000  tonnas. Lai gan šie pēdējie minētie kuģi ir tikai aptuveni 55 % no visiem kuģiem, kuri piestāj ostās un uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/757, tie rada 90 % oglekļa dioksīda (CO2) emisiju jūrniecības nozarē. |
| --- | --- |

(7)

Lai ierobežotu administratīvo slogu, jo īpaši mazākiem operatoriem uzlikto slogu, šī regula nebūtu jāpiemēro vienkāršas konstrukcijas koka kuģiem un tā būtu jāvērš uz kuģiem, kuru bruto tilpība pārsniedz 5 000  tonnas. Lai gan šie pēdējie minētie kuģi ir tikai aptuveni 55 % no visiem kuģiem, kuri piestāj ostās un uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/757, tie rada 90 % oglekļa dioksīda (CO2) emisiju jūrniecības nozarē.

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

7.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7a) | Lai nodrošinātu šīs regulas pastāvīgu efektivitāti, Komisijai būtu jāuzrauga tās darbība, veicot ietekmes novērtējumus attiecībā uz bruto tilpības robežvērtību un kuģu tipiem, uz kuriem attiecas šī regula. Komisijai jo īpaši būtu jālemj, vai ir būtiski iemesli šīs regulas darbības jomā iekļaut mazākus kuģus un papildu kuģu tipus. Komisijai jo īpaši būtu jāņem vērā tādi apsvērumi kā attiecīgo datu pieejamība, iespējamais SEG emisiju samazinājums un darbības jomas paplašināšanas efektivitāte attiecībā uz ietekmi uz klimatu, administratīvā sloga apjoms, kā arī tā finansiālās un sociālās sekas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7a)

Lai nodrošinātu šīs regulas pastāvīgu efektivitāti, Komisijai būtu jāuzrauga tās darbība, veicot ietekmes novērtējumus attiecībā uz bruto tilpības robežvērtību un kuģu tipiem, uz kuriem attiecas šī regula. Komisijai jo īpaši būtu jālemj, vai ir būtiski iemesli šīs regulas darbības jomā iekļaut mazākus kuģus un papildu kuģu tipus. Komisijai jo īpaši būtu jāņem vērā tādi apsvērumi kā attiecīgo datu pieejamība, iespējamais SEG emisiju samazinājums un darbības jomas paplašināšanas efektivitāte attiecībā uz ietekmi uz klimatu, administratīvā sloga apjoms, kā arī tā finansiālās un sociālās sekas.

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Lai gan tādi instrumenti kā oglekļa cenas noteikšana vai darbības oglekļietilpīguma mērķrādītāji veicina energoefektivitātes uzlabojumus, tie nav piemēroti, lai īstermiņā un vidējā termiņā veicinātu plaša mēroga pāreju uz atjaunīgām un mazoglekļa degvielām. Tāpēc ir vajadzīga īpaša reglamentējoša pieeja, kuras nolūks ir izvērst atjaunīgo un mazoglekļa kuģu degvielu un aizstājējenergoresursu, piemēram, vēja vai elektroenerģijas, izmantošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Lai gan tādi instrumenti kā oglekļa cenas noteikšana vai darbības oglekļietilpīguma mērķrādītāji veicina energoefektivitātes uzlabojumus, tie nav piemēroti, lai īstermiņā un vidējā termiņā veicinātu plaša mēroga pāreju uz atjaunīgām un mazoglekļa degvielām. Tāpēc ir vajadzīga īpaša reglamentējoša pieeja, kuras nolūks ir izvērst atjaunīgo un mazoglekļa kuģu degvielu un aizstājējenergoresursu, piemēram, vēja vai elektroenerģijas, izmantošanu.

| (9) | Lai gan tādi instrumenti kā oglekļa cenas noteikšana vai darbības oglekļietilpīguma mērķrādītāji veicina energoefektivitātes uzlabojumus, tie nav piemēroti, lai īstermiņā un vidējā termiņā veicinātu plaša mēroga pāreju uz atjaunīgām un mazoglekļa degvielām. Tāpēc ir vajadzīga īpaša reglamentējoša pieeja, kuras nolūks ir izvērst atjaunīgo un mazoglekļa kuģu degvielu un aizstājējenergoresursu, piemēram, vēja vai elektroenerģijas, izmantošanu.
  Šī pieeja būtu jāīsteno uz mērķiem balstītā, tehnoloģiski neitrālā un izmaksu ziņā efektīvā veidā. |
| --- | --- |

(9)

Lai gan tādi instrumenti kā oglekļa cenas noteikšana vai darbības oglekļietilpīguma mērķrādītāji veicina energoefektivitātes uzlabojumus, tie nav piemēroti, lai īstermiņā un vidējā termiņā veicinātu plaša mēroga pāreju uz atjaunīgām un mazoglekļa degvielām. Tāpēc ir vajadzīga īpaša reglamentējoša pieeja, kuras nolūks ir izvērst atjaunīgo un mazoglekļa kuģu degvielu un aizstājējenergoresursu, piemēram, vēja vai elektroenerģijas, izmantošanu.
  Šī pieeja būtu jāīsteno uz mērķiem balstītā, tehnoloģiski neitrālā un izmaksu ziņā efektīvā veidā.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Politikas intervencei, kuras nolūks ir stimulēt pieprasījumu pēc atjaunīgām un mazoglekļa jūras transporta degvielām, vajadzētu būt balstītai uz mērķiem un ievērot tehnoloģiskās neitralitātes principu. Saskaņā ar
  šo principu uz kuģiem patērētās enerģijas
  siltumnīcefekta gāzu
  emisijas intensitātes robežvērtības būtu jānosaka
  , neparedzot kādas konkrētas degvielas vai tehnoloģijas izmantošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Politikas intervencei, kuras nolūks ir stimulēt pieprasījumu pēc atjaunīgām un mazoglekļa jūras transporta degvielām, vajadzētu būt balstītai uz mērķiem un ievērot tehnoloģiskās neitralitātes principu. Saskaņā ar
  šo principu uz kuģiem patērētās enerģijas
  siltumnīcefekta gāzu
  emisijas intensitātes robežvērtības būtu jānosaka
  , neparedzot kādas konkrētas degvielas vai tehnoloģijas izmantošanu.

| (10) | Politikas intervencei, kuras nolūks ir stimulēt pieprasījumu pēc atjaunīgām un mazoglekļa jūras transporta degvielām, vajadzētu būt balstītai uz mērķiem un ievērot tehnoloģiskās neitralitātes principu.
  Tāpēc
  saskaņā ar
  Parīzes nolīguma mērķiem būtu jānosaka vērienīgi ierobežojumi attiecībā uz
  siltumnīcefekta gāzu
  intensitāti, ko rada uz kuģiem patērētā enerģija
  , neparedzot kādas konkrētas degvielas vai tehnoloģijas izmantošanu. |
| --- | --- |

(10)

Politikas intervencei, kuras nolūks ir stimulēt pieprasījumu pēc atjaunīgām un mazoglekļa jūras transporta degvielām, vajadzētu būt balstītai uz mērķiem un ievērot tehnoloģiskās neitralitātes principu.
  Tāpēc
  saskaņā ar
  Parīzes nolīguma mērķiem būtu jānosaka vērienīgi ierobežojumi attiecībā uz
  siltumnīcefekta gāzu
  intensitāti, ko rada uz kuģiem patērētā enerģija
  , neparedzot kādas konkrētas degvielas vai tehnoloģijas izmantošanu.

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

10.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (10a) | Būtu jāizveido īpašs Okeāna fonds ar mērķi ieņēmumus, kas gūti jūrniecības kvotu izsolē ETS ietvaros, novirzīt atpakaļ jūrniecības nozarei. Okeāna fonda līdzekļi būtu jāizmanto, lai atbalstītu projektus un investīcijas saistībā ar kuģu un ostu energoefektivitātes uzlabošanu, inovatīvām tehnoloģijām un infrastruktūru jūras transporta dekarbonizēšanai, ilgtspējīgu alternatīvu degvielu ražošanai un ieviešanai, kā arī bezemisiju piedziņas tehnoloģiju izstrādei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10a)

Būtu jāizveido īpašs Okeāna fonds ar mērķi ieņēmumus, kas gūti jūrniecības kvotu izsolē ETS ietvaros, novirzīt atpakaļ jūrniecības nozarei. Okeāna fonda līdzekļi būtu jāizmanto, lai atbalstītu projektus un investīcijas saistībā ar kuģu un ostu energoefektivitātes uzlabošanu, inovatīvām tehnoloģijām un infrastruktūru jūras transporta dekarbonizēšanai, ilgtspējīgu alternatīvu degvielu ražošanai un ieviešanai, kā arī bezemisiju piedziņas tehnoloģiju izstrādei.

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

11. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (11) | Lai apmierinātu nākotnes vajadzības, būtu jāveicina tādu atjaunīgo un mazoglekļa degvielu izstrāde un izvēršana, kurām piemīt liels ilgtspējas potenciāls, komercgatavība un liels inovācijas un izaugsmes potenciāls. Tādējādi tiks atbalstīta inovatīvu un konkurētspējīgu degvielu tirgu izveide un nodrošināta pietiekama ilgtspējīgu jūras transporta degvielu piegāde īstermiņā un ilgtermiņā, lai veicinātu Savienības transporta dekarbonizācijas ieceru īstenošanu, vienlaikus stiprinot Savienības centienus panākt augstu vides aizsardzības līmeni. Šajā nolūkā par atbilstīgām vajadzētu atzīt ilgtspējīgas jūras transporta degvielas, kas ražotas no Direktīvas (ES) 2018/2001 IX pielikuma A un B daļā norādītajām izejvielām, kā arī sintētiskās jūras transporta degvielas. Sevišķi būtiska nozīme ir ilgtspējīgām jūras transporta degvielām, kas ražotas no Direktīvas (ES) 2018/2001 IX pielikuma B daļā norādītajām izejvielām, jo pašlaik tā ir tehnoloģija ar vislielāko komercgatavību jūras transporta dekarbonizācijai jau tuvākajā laikā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11)

Lai apmierinātu nākotnes vajadzības, būtu jāveicina tādu atjaunīgo un mazoglekļa degvielu izstrāde un izvēršana, kurām piemīt liels ilgtspējas potenciāls, komercgatavība un liels inovācijas un izaugsmes potenciāls. Tādējādi tiks atbalstīta inovatīvu un konkurētspējīgu degvielu tirgu izveide un nodrošināta pietiekama ilgtspējīgu jūras transporta degvielu piegāde īstermiņā un ilgtermiņā, lai veicinātu Savienības transporta dekarbonizācijas ieceru īstenošanu, vienlaikus stiprinot Savienības centienus panākt augstu vides aizsardzības līmeni. Šajā nolūkā par atbilstīgām vajadzētu atzīt ilgtspējīgas jūras transporta degvielas, kas ražotas no Direktīvas (ES) 2018/2001 IX pielikuma A un B daļā norādītajām izejvielām, kā arī sintētiskās jūras transporta degvielas. Sevišķi būtiska nozīme ir ilgtspējīgām jūras transporta degvielām, kas ražotas no Direktīvas (ES) 2018/2001 IX pielikuma B daļā norādītajām izejvielām, jo pašlaik tā ir tehnoloģija ar vislielāko komercgatavību jūras transporta dekarbonizācijai jau tuvākajā laikā.

| (11) | Lai apmierinātu nākotnes vajadzības, būtu jāveicina tādu atjaunīgo un mazoglekļa degvielu
  un piedziņas tehnoloģiju
  izstrāde un izvēršana, kurām piemīt liels ilgtspējas potenciāls, komercgatavība un liels inovācijas un izaugsmes potenciāls. Tādējādi tiks atbalstīta inovatīvu un konkurētspējīgu degvielu tirgu izveide un nodrošināta pietiekama ilgtspējīgu jūras transporta degvielu piegāde īstermiņā un ilgtermiņā, lai veicinātu Savienības transporta dekarbonizācijas ieceru īstenošanu, vienlaikus stiprinot Savienības centienus panākt augstu vides aizsardzības līmeni. Šajā nolūkā par atbilstīgām vajadzētu atzīt ilgtspējīgas jūras transporta degvielas, kas ražotas no Direktīvas (ES) 2018/2001 IX pielikuma A un B daļā norādītajām izejvielām, kā arī sintētiskās jūras transporta degvielas. Sevišķi būtiska nozīme ir ilgtspējīgām jūras transporta degvielām, kas ražotas no Direktīvas (ES) 2018/2001 IX pielikuma B daļā norādītajām izejvielām, jo pašlaik tā ir tehnoloģija ar vislielāko komercgatavību jūras transporta dekarbonizācijai jau tuvākajā laikā. |
| --- | --- |

(11)

Lai apmierinātu nākotnes vajadzības, būtu jāveicina tādu atjaunīgo un mazoglekļa degvielu
  un piedziņas tehnoloģiju
  izstrāde un izvēršana, kurām piemīt liels ilgtspējas potenciāls, komercgatavība un liels inovācijas un izaugsmes potenciāls. Tādējādi tiks atbalstīta inovatīvu un konkurētspējīgu degvielu tirgu izveide un nodrošināta pietiekama ilgtspējīgu jūras transporta degvielu piegāde īstermiņā un ilgtermiņā, lai veicinātu Savienības transporta dekarbonizācijas ieceru īstenošanu, vienlaikus stiprinot Savienības centienus panākt augstu vides aizsardzības līmeni. Šajā nolūkā par atbilstīgām vajadzētu atzīt ilgtspējīgas jūras transporta degvielas, kas ražotas no Direktīvas (ES) 2018/2001 IX pielikuma A un B daļā norādītajām izejvielām, kā arī sintētiskās jūras transporta degvielas. Sevišķi būtiska nozīme ir ilgtspējīgām jūras transporta degvielām, kas ražotas no Direktīvas (ES) 2018/2001 IX pielikuma B daļā norādītajām izejvielām, jo pašlaik tā ir tehnoloģija ar vislielāko komercgatavību jūras transporta dekarbonizācijai jau tuvākajā laikā.

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

11.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (11a) | Lai veicinātu ilgtspējīgāko un inovatīvāko degvielas tehnoloģiju ar izaugsmes potenciālu agrīnu attīstību un ieviešanu nākotnes vajadzību apmierināšanai, ir vajadzīgs īpašs stimuls nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgajām degvielām (RFNBO). Ir liels potenciāls, ka ar šo degvielu grupu kuģu bunkuru degvielu struktūrā var ieviest atjaunīgo enerģiju. Tā kā RFNBO ražošanas izmaksas īstermiņā un vidējā termiņā ir ievērojami augstākas, ir svarīgi nodrošināt tādu pieprasījuma līmeni, kas atbalsta investīcijas šādu degvielu grupā. Ar šo regulu ievieš pasākumu kopumu ar mērķi nodrošināt atbalstu ilgtspējīgu RFNBO izmantošanai. Tie ietver: a) multiplikatoru līdz 2035. gadam, lai atlīdzinātu uzņēmumiem, kas nolemj izvēlēties šo degvielu, neraugoties uz tās salīdzinoši augsto cenu, un b) no 2030. gada noteiktu minimālo RFNBO daļu degvielu struktūrā. Lai veicinātu atbilstību prasībai par RFNBO minimālo daļu, būtu jāpiemēro elastības pasākumi saskaņā ar šīs regulas 17. un 18. pantu. Uzņēmumi, izmantojot līgumiskas vienošanās, var prasīt, lai degvielas piegādātāji uzņemas atbildību par atbilstības nodrošināšanas izmaksām saskaņā ar šo regulu, ja RFNBO nav piegādāts saskaņā ar saskaņotiem nosacījumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11a)

Lai veicinātu ilgtspējīgāko un inovatīvāko degvielas tehnoloģiju ar izaugsmes potenciālu agrīnu attīstību un ieviešanu nākotnes vajadzību apmierināšanai, ir vajadzīgs īpašs stimuls nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgajām degvielām (RFNBO). Ir liels potenciāls, ka ar šo degvielu grupu kuģu bunkuru degvielu struktūrā var ieviest atjaunīgo enerģiju. Tā kā RFNBO ražošanas izmaksas īstermiņā un vidējā termiņā ir ievērojami augstākas, ir svarīgi nodrošināt tādu pieprasījuma līmeni, kas atbalsta investīcijas šādu degvielu grupā. Ar šo regulu ievieš pasākumu kopumu ar mērķi nodrošināt atbalstu ilgtspējīgu RFNBO izmantošanai. Tie ietver: a) multiplikatoru līdz 2035. gadam, lai atlīdzinātu uzņēmumiem, kas nolemj izvēlēties šo degvielu, neraugoties uz tās salīdzinoši augsto cenu, un b) no 2030. gada noteiktu minimālo RFNBO daļu degvielu struktūrā. Lai veicinātu atbilstību prasībai par RFNBO minimālo daļu, būtu jāpiemēro elastības pasākumi saskaņā ar šīs regulas 17. un 18. pantu. Uzņēmumi, izmantojot līgumiskas vienošanās, var prasīt, lai degvielas piegādātāji uzņemas atbildību par atbilstības nodrošināšanas izmaksām saskaņā ar šo regulu, ja RFNBO nav piegādāts saskaņā ar saskaņotiem nosacījumiem.

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

13. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (13) | Tomēr jūrniecības nozarē šai pieejai jābūt vēl stingrākai. Jūrniecības nozarē pašlaik ir nenozīmīgs pieprasījums pēc biodegvielām, bioloģiskajām šķidrajām degvielām un biomasas degvielām, kas ražotas no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem, jo vairāk nekā 99 % no pašlaik izmantotajām kuģu degvielām ir fosilas izcelsmes. Tāpēc no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem ražotu biodegvielu neatzīšana par atbilstīgām saskaņā ar šo regulu arī līdz minimumam samazina transporta nozares dekarbonizācijas palēnināšanās risku, kas pretējā gadījumā varētu rasties, ja no kultūraugiem ražotas biodegvielas tiktu pārvirzītas no autotransporta uz jūrniecības nozari. Ir ļoti svarīgi šādu pārvirzi samazināt līdz minimumam, jo autotransports joprojām ir vispiesārņojošākā transporta nozare un jūras transports pašlaik
  galvenokārt
  izmanto fosilas izcelsmes degvielas. Tāpēc ir lietderīgi atturēties ar šo regulu veicināt tādu biodegvielu, bioloģisko šķidro degvielu un biomasas degvielu izmantošanu, kas ražotas no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem, un tādējādi radīt potenciāli lielu pieprasījumu pēc tām. Tāpēc, ņemot vērā papildu siltumnīcefekta gāzu emisijas un biodaudzveidības zudumu, ko rada visu veidu degvielas, kas ražotas no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem, ir jāuzskata, ka šīm degvielām ir tādi paši emisijas faktori kā visnevēlamākajam ražošanas paņēmienam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13)

Tomēr jūrniecības nozarē šai pieejai jābūt vēl stingrākai. Jūrniecības nozarē pašlaik ir nenozīmīgs pieprasījums pēc biodegvielām, bioloģiskajām šķidrajām degvielām un biomasas degvielām, kas ražotas no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem, jo vairāk nekā 99 % no pašlaik izmantotajām kuģu degvielām ir fosilas izcelsmes. Tāpēc no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem ražotu biodegvielu neatzīšana par atbilstīgām saskaņā ar šo regulu arī līdz minimumam samazina transporta nozares dekarbonizācijas palēnināšanās risku, kas pretējā gadījumā varētu rasties, ja no kultūraugiem ražotas biodegvielas tiktu pārvirzītas no autotransporta uz jūrniecības nozari. Ir ļoti svarīgi šādu pārvirzi samazināt līdz minimumam, jo autotransports joprojām ir vispiesārņojošākā transporta nozare un jūras transports pašlaik
  galvenokārt
  izmanto fosilas izcelsmes degvielas. Tāpēc ir lietderīgi atturēties ar šo regulu veicināt tādu biodegvielu, bioloģisko šķidro degvielu un biomasas degvielu izmantošanu, kas ražotas no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem, un tādējādi radīt potenciāli lielu pieprasījumu pēc tām. Tāpēc, ņemot vērā papildu siltumnīcefekta gāzu emisijas un biodaudzveidības zudumu, ko rada visu veidu degvielas, kas ražotas no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem, ir jāuzskata, ka šīm degvielām ir tādi paši emisijas faktori kā visnevēlamākajam ražošanas paņēmienam.

| (13) | Tomēr jūrniecības nozarē šai pieejai jābūt vēl stingrākai. Jūrniecības nozarē pašlaik ir nenozīmīgs pieprasījums pēc biodegvielām, bioloģiskajām šķidrajām degvielām un biomasas degvielām, kas ražotas no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem, jo vairāk nekā 99 % no pašlaik izmantotajām kuģu degvielām ir fosilas izcelsmes. Tāpēc no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem ražotu biodegvielu neatzīšana par atbilstīgām saskaņā ar šo regulu arī līdz minimumam samazina transporta nozares dekarbonizācijas palēnināšanās risku, kas pretējā gadījumā varētu rasties, ja no kultūraugiem ražotas biodegvielas tiktu pārvirzītas no autotransporta uz jūrniecības nozari. Ir ļoti svarīgi šādu pārvirzi samazināt līdz minimumam, jo autotransports joprojām ir vispiesārņojošākā transporta nozare un jūras transports pašlaik
  pārsvarā
  izmanto fosilas izcelsmes degvielas. Tāpēc ir lietderīgi atturēties ar šo regulu veicināt tādu biodegvielu, bioloģisko šķidro degvielu un biomasas degvielu izmantošanu, kas ražotas no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem, un tādējādi radīt potenciāli lielu pieprasījumu pēc tām. Tāpēc, ņemot vērā papildu siltumnīcefekta gāzu emisijas un biodaudzveidības zudumu, ko rada visu veidu degvielas, kas ražotas no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem, ir jāuzskata, ka šīm degvielām ir tādi paši emisijas faktori kā visnevēlamākajam ražošanas paņēmienam. |
| --- | --- |

(13)

Tomēr jūrniecības nozarē šai pieejai jābūt vēl stingrākai. Jūrniecības nozarē pašlaik ir nenozīmīgs pieprasījums pēc biodegvielām, bioloģiskajām šķidrajām degvielām un biomasas degvielām, kas ražotas no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem, jo vairāk nekā 99 % no pašlaik izmantotajām kuģu degvielām ir fosilas izcelsmes. Tāpēc no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem ražotu biodegvielu neatzīšana par atbilstīgām saskaņā ar šo regulu arī līdz minimumam samazina transporta nozares dekarbonizācijas palēnināšanās risku, kas pretējā gadījumā varētu rasties, ja no kultūraugiem ražotas biodegvielas tiktu pārvirzītas no autotransporta uz jūrniecības nozari. Ir ļoti svarīgi šādu pārvirzi samazināt līdz minimumam, jo autotransports joprojām ir vispiesārņojošākā transporta nozare un jūras transports pašlaik
  pārsvarā
  izmanto fosilas izcelsmes degvielas. Tāpēc ir lietderīgi atturēties ar šo regulu veicināt tādu biodegvielu, bioloģisko šķidro degvielu un biomasas degvielu izmantošanu, kas ražotas no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem, un tādējādi radīt potenciāli lielu pieprasījumu pēc tām. Tāpēc, ņemot vērā papildu siltumnīcefekta gāzu emisijas un biodaudzveidības zudumu, ko rada visu veidu degvielas, kas ražotas no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem, ir jāuzskata, ka šīm degvielām ir tādi paši emisijas faktori kā visnevēlamākajam ražošanas paņēmienam.

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

14. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (14) | Jaunu degvielu un enerģētikas risinājumu izstrāde un ieviešana jūras transporta vajadzībām prasa ilgstošu sagatavošanos, tāpēc vajadzīga ātra rīcība un skaidra un paredzama ilgtermiņa tiesiskā regulējuma izveide, kas atvieglotu plānošanu un veicinātu visu ieinteresēto personu investīcijas. Skaidrs un stabils ilgtermiņa tiesiskais regulējums veicinās jaunu degvielu un enerģētikas risinājumu izstrādi un ieviešanu jūras transportā un iedrošinās ieinteresētās personas investēt. Šādā regulējumā būtu jānosaka uz kuģiem patērētās enerģijas siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitātes robežvērtības līdz 2050. gadam. Laika gaitā šīm robežvērtībām būtu jākļūst vērienīgākām, lai atspoguļotu paredzamo tehnoloģiju attīstību un atjaunīgo un mazoglekļa kuģu degvielu ražošanas paplašināšanos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14)

Jaunu degvielu un enerģētikas risinājumu izstrāde un ieviešana jūras transporta vajadzībām prasa ilgstošu sagatavošanos, tāpēc vajadzīga ātra rīcība un skaidra un paredzama ilgtermiņa tiesiskā regulējuma izveide, kas atvieglotu plānošanu un veicinātu visu ieinteresēto personu investīcijas. Skaidrs un stabils ilgtermiņa tiesiskais regulējums veicinās jaunu degvielu un enerģētikas risinājumu izstrādi un ieviešanu jūras transportā un iedrošinās ieinteresētās personas investēt. Šādā regulējumā būtu jānosaka uz kuģiem patērētās enerģijas siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitātes robežvērtības līdz 2050. gadam. Laika gaitā šīm robežvērtībām būtu jākļūst vērienīgākām, lai atspoguļotu paredzamo tehnoloģiju attīstību un atjaunīgo un mazoglekļa kuģu degvielu ražošanas paplašināšanos.

| (14) | Jaunu degvielu un enerģētikas risinājumu izstrāde un ieviešana jūras transporta vajadzībām prasa ilgstošu sagatavošanos,
  turklāt kuģiem ir ļoti ilgs vidējais darbmūžs, proti, no 25 līdz 30 gadiem,
  tāpēc vajadzīga ātra rīcība un skaidra un paredzama ilgtermiņa tiesiskā regulējuma izveide, kas atvieglotu plānošanu un veicinātu visu ieinteresēto personu investīcijas. Skaidrs un stabils ilgtermiņa tiesiskais regulējums veicinās jaunu degvielu un enerģētikas risinājumu izstrādi un ieviešanu jūras transportā un iedrošinās ieinteresētās personas investēt. Šādā regulējumā būtu jānosaka uz kuģiem patērētās enerģijas siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitātes robežvērtības līdz 2050. gadam
  — gan kuģošanas laikā, gan pie piestātnes vai enkurvietā
  . Laika gaitā šīm robežvērtībām būtu jākļūst vērienīgākām, lai atspoguļotu paredzamo tehnoloģiju attīstību un atjaunīgo un mazoglekļa kuģu degvielu ražošanas paplašināšanos.
  Lai nodrošinātu juridisko noteiktību un dotu nozarei pietiekami daudz laika plānot un sagatavoties ilgtermiņā, arī lai izvairītos no balasta aktīvu riska, jebkādiem turpmākiem priekšlikumiem grozīt šo regulu vajadzētu būt ar ierobežotu jomu un tiem nevajadzētu būtiski mainīt prasības. |
| --- | --- |

(14)

Jaunu degvielu un enerģētikas risinājumu izstrāde un ieviešana jūras transporta vajadzībām prasa ilgstošu sagatavošanos,
  turklāt kuģiem ir ļoti ilgs vidējais darbmūžs, proti, no 25 līdz 30 gadiem,
  tāpēc vajadzīga ātra rīcība un skaidra un paredzama ilgtermiņa tiesiskā regulējuma izveide, kas atvieglotu plānošanu un veicinātu visu ieinteresēto personu investīcijas. Skaidrs un stabils ilgtermiņa tiesiskais regulējums veicinās jaunu degvielu un enerģētikas risinājumu izstrādi un ieviešanu jūras transportā un iedrošinās ieinteresētās personas investēt. Šādā regulējumā būtu jānosaka uz kuģiem patērētās enerģijas siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitātes robežvērtības līdz 2050. gadam
  — gan kuģošanas laikā, gan pie piestātnes vai enkurvietā
  . Laika gaitā šīm robežvērtībām būtu jākļūst vērienīgākām, lai atspoguļotu paredzamo tehnoloģiju attīstību un atjaunīgo un mazoglekļa kuģu degvielu ražošanas paplašināšanos.
  Lai nodrošinātu juridisko noteiktību un dotu nozarei pietiekami daudz laika plānot un sagatavoties ilgtermiņā, arī lai izvairītos no balasta aktīvu riska, jebkādiem turpmākiem priekšlikumiem grozīt šo regulu vajadzētu būt ar ierobežotu jomu un tiem nevajadzētu būtiski mainīt prasības.

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

15. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (15) | Šajā regulā būtu jānosaka metodika un formula, kas būtu jāpiemēro, lai aprēķinātu uz kuģa patērētās enerģijas gada vidējo siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitāti. Šīs formulas pamatā vajadzētu būt kuģu paziņotajam degvielas patēriņam, un būtu jāņem vērā šo degvielu attiecīgie emisijas faktori. Metodikā būtu jāatspoguļo arī aizstājējenergoresursu, piemēram, vēja vai elektroenerģijas, izmantošana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15)

Šajā regulā būtu jānosaka metodika un formula, kas būtu jāpiemēro, lai aprēķinātu uz kuģa patērētās enerģijas gada vidējo siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitāti. Šīs formulas pamatā vajadzētu būt kuģu paziņotajam degvielas patēriņam, un būtu jāņem vērā šo degvielu attiecīgie emisijas faktori. Metodikā būtu jāatspoguļo arī aizstājējenergoresursu, piemēram, vēja vai elektroenerģijas, izmantošana.

| (15) | Šajā regulā būtu jānosaka metodika un formula, kas būtu jāpiemēro, lai aprēķinātu uz kuģa patērētās enerģijas gada vidējo siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitāti. Šīs formulas pamatā vajadzētu būt kuģu paziņotajam degvielas patēriņam, un būtu jāņem vērā šo degvielu attiecīgie emisijas faktori. Metodikā būtu jāatspoguļo arī aizstājējenergoresursu, piemēram, vēja vai
  saules enerģijas, ko ražo uz kuģa, vai
  elektroenerģijas
  , ko nodrošina piestātnē vai enkurvietā
  , izmantošana. |
| --- | --- |

(15)

Šajā regulā būtu jānosaka metodika un formula, kas būtu jāpiemēro, lai aprēķinātu uz kuģa patērētās enerģijas gada vidējo siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitāti. Šīs formulas pamatā vajadzētu būt kuģu paziņotajam degvielas patēriņam, un būtu jāņem vērā šo degvielu attiecīgie emisijas faktori. Metodikā būtu jāatspoguļo arī aizstājējenergoresursu, piemēram, vēja vai
  saules enerģijas, ko ražo uz kuģa, vai
  elektroenerģijas
  , ko nodrošina piestātnē vai enkurvietā
  , izmantošana.

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

16. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | Lai sniegtu pilnīgāku priekšstatu par dažādu energoresursu ekoloģiskajiem raksturlielumiem, būtu jānovērtē degvielu SEG raksturlielumi “no urbuma līdz ķīļūdenim”, ņemot vērā ietekmi, ko rada enerģijas ražošana, transportēšana, sadale un izmantošana uz kuģa. Tādējādi tiktu stimulētas tehnoloģijas un ražošanas paņēmieni, kas nodrošina mazāku SEG pēdas nospiedumu un reālus ieguvumus salīdzinājumā ar esošajām tradicionālajām degvielām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16)

Lai sniegtu pilnīgāku priekšstatu par dažādu energoresursu ekoloģiskajiem raksturlielumiem, būtu jānovērtē degvielu SEG raksturlielumi “no urbuma līdz ķīļūdenim”, ņemot vērā ietekmi, ko rada enerģijas ražošana, transportēšana, sadale un izmantošana uz kuģa. Tādējādi tiktu stimulētas tehnoloģijas un ražošanas paņēmieni, kas nodrošina mazāku SEG pēdas nospiedumu un reālus ieguvumus salīdzinājumā ar esošajām tradicionālajām degvielām.

| (16) | Lai sniegtu pilnīgāku priekšstatu par dažādu energoresursu ekoloģiskajiem raksturlielumiem, būtu jānovērtē degvielu SEG raksturlielumi “no urbuma līdz ķīļūdenim”, ņemot vērā ietekmi, ko rada enerģijas ražošana, transportēšana, sadale un izmantošana uz kuģa
  , ņemot vērā dažādu degvielas aprites cikla posmu ietekmi uz vidi
  . Tādējādi tiktu stimulētas tehnoloģijas un ražošanas paņēmieni, kas nodrošina mazāku SEG pēdas nospiedumu un reālus ieguvumus salīdzinājumā ar esošajām tradicionālajām degvielām. |
| --- | --- |

(16)

Lai sniegtu pilnīgāku priekšstatu par dažādu energoresursu ekoloģiskajiem raksturlielumiem, būtu jānovērtē degvielu SEG raksturlielumi “no urbuma līdz ķīļūdenim”, ņemot vērā ietekmi, ko rada enerģijas ražošana, transportēšana, sadale un izmantošana uz kuģa
  , ņemot vērā dažādu degvielas aprites cikla posmu ietekmi uz vidi
  . Tādējādi tiktu stimulētas tehnoloģijas un ražošanas paņēmieni, kas nodrošina mazāku SEG pēdas nospiedumu un reālus ieguvumus salīdzinājumā ar esošajām tradicionālajām degvielām.

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

17. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (17) | Atjaunīgo un mazoglekļa
  jūras transporta degvielu raksturlielumi “no urbuma līdz ķīļūdenim” būtu jānosaka, izmantojot emisijas faktoru standartvērtības vai faktiskos un sertificētos emisijas faktorus, kas aptver emisijas “no urbuma līdz tvertnei” un emisijas “no tvertnes līdz ķīļūdenim”.
  Tomēr fosilo degvielu raksturlielumi būtu jānovērtē, tikai izmantojot šajā regulā noteiktās emisijas faktoru standartvērtības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17)

Atjaunīgo un mazoglekļa
  jūras transporta degvielu raksturlielumi “no urbuma līdz ķīļūdenim” būtu jānosaka, izmantojot emisijas faktoru standartvērtības vai faktiskos un sertificētos emisijas faktorus, kas aptver emisijas “no urbuma līdz tvertnei” un emisijas “no tvertnes līdz ķīļūdenim”.
  Tomēr fosilo degvielu raksturlielumi būtu jānovērtē, tikai izmantojot šajā regulā noteiktās emisijas faktoru standartvērtības.

| (17) | Jūras transporta degvielu raksturlielumi “no urbuma līdz ķīļūdenim” būtu jānosaka, izmantojot emisijas faktoru standartvērtības vai faktiskos un sertificētos emisijas faktorus, kas aptver emisijas “no urbuma līdz tvertnei” un emisijas “no tvertnes līdz ķīļūdenim”. |
| --- | --- |

(17)

Jūras transporta degvielu raksturlielumi “no urbuma līdz ķīļūdenim” būtu jānosaka, izmantojot emisijas faktoru standartvērtības vai faktiskos un sertificētos emisijas faktorus, kas aptver emisijas “no urbuma līdz tvertnei” un emisijas “no tvertnes līdz ķīļūdenim”.

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

21. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (21) | Krasta elektroapgādes (OPS) izmantošana samazina gan kuģu radīto gaisa piesārņojumu, gan jūras transporta radīto SEG emisiju apjomu. Palielinoties atjaunīgo energoresursu īpatsvaram ES elektroenerģijas struktūrā, krasta elektroapgāde nodrošina aizvien tīrāku elektroapgādi kuģiem pie piestātnes vai enkurvietā. Direktīvā 2014/94/ES (Alternatīvo degvielu infrastruktūras direktīva (AFID)) paredzēta tikai krasta elektroapgādes pieslēgumpunktu nodrošināšana, tādējādi pieprasījums pēc šīs tehnoloģijas nav liels un līdz ar to tās izmantošana joprojām ir ierobežota.
  Tāpēc
  būtu jāizstrādā īpaši noteikumi, kas
  vispiesārņojošākajiem kuģiem paredzētu pienākumu
  izmantot
  krasta elektroapgādi
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(21)

Krasta elektroapgādes (OPS) izmantošana samazina gan kuģu radīto gaisa piesārņojumu, gan jūras transporta radīto SEG emisiju apjomu. Palielinoties atjaunīgo energoresursu īpatsvaram ES elektroenerģijas struktūrā, krasta elektroapgāde nodrošina aizvien tīrāku elektroapgādi kuģiem pie piestātnes vai enkurvietā. Direktīvā 2014/94/ES (Alternatīvo degvielu infrastruktūras direktīva (AFID)) paredzēta tikai krasta elektroapgādes pieslēgumpunktu nodrošināšana, tādējādi pieprasījums pēc šīs tehnoloģijas nav liels un līdz ar to tās izmantošana joprojām ir ierobežota.
  Tāpēc
  būtu jāizstrādā īpaši noteikumi, kas
  vispiesārņojošākajiem kuģiem paredzētu pienākumu
  izmantot
  krasta elektroapgādi
  .

| (21) | Krasta elektroapgādes (OPS) izmantošana samazina gan kuģu radīto gaisa piesārņojumu
  pie piestātnes vai enkurvietā
  , gan jūras transporta radīto SEG emisiju apjomu
  pie piestātnes vai enkurvietā
  . Palielinoties atjaunīgo
  energoresursu un nefosilo
  energoresursu īpatsvaram ES elektroenerģijas struktūrā, krasta elektroapgāde nodrošina aizvien tīrāku elektroapgādi kuģiem pie piestātnes vai enkurvietā. Direktīvā 2014/94/ES (Alternatīvo degvielu infrastruktūras direktīva (AFID)) paredzēta tikai krasta elektroapgādes pieslēgumpunktu nodrošināšana, tādējādi pieprasījums pēc šīs tehnoloģijas nav liels un līdz ar to tās izmantošana joprojām ir ierobežota.
  Lai nodrošinātu, ka tiek mazināts gaisa piesārņojums pie piestātnes vai enkurvietā un ka krasta elektroapgādes infrastruktūra ir ekonomiski dzīvotspējīga un nodrošina investīciju atdevi,
  būtu jāizstrādā īpaši noteikumi,
  lai noteiktu, ka kuģiem,
  kas
  rada vislielāko piesārņojumu, ir pienākums
  izmantot
  OPS gadījumos, kad šāda izmantošana efektīvi samazinātu emisijas par samērīgām izmaksām
  . |
| --- | --- |

(21)

Krasta elektroapgādes (OPS) izmantošana samazina gan kuģu radīto gaisa piesārņojumu
  pie piestātnes vai enkurvietā
  , gan jūras transporta radīto SEG emisiju apjomu
  pie piestātnes vai enkurvietā
  . Palielinoties atjaunīgo
  energoresursu un nefosilo
  energoresursu īpatsvaram ES elektroenerģijas struktūrā, krasta elektroapgāde nodrošina aizvien tīrāku elektroapgādi kuģiem pie piestātnes vai enkurvietā. Direktīvā 2014/94/ES (Alternatīvo degvielu infrastruktūras direktīva (AFID)) paredzēta tikai krasta elektroapgādes pieslēgumpunktu nodrošināšana, tādējādi pieprasījums pēc šīs tehnoloģijas nav liels un līdz ar to tās izmantošana joprojām ir ierobežota.
  Lai nodrošinātu, ka tiek mazināts gaisa piesārņojums pie piestātnes vai enkurvietā un ka krasta elektroapgādes infrastruktūra ir ekonomiski dzīvotspējīga un nodrošina investīciju atdevi,
  būtu jāizstrādā īpaši noteikumi,
  lai noteiktu, ka kuģiem,
  kas
  rada vislielāko piesārņojumu, ir pienākums
  izmantot
  OPS gadījumos, kad šāda izmantošana efektīvi samazinātu emisijas par samērīgām izmaksām
  .

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

22. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (22) | Papildus krasta elektroapgādei arī citas tehnoloģijas varētu sniegt līdzvērtīgus vidiskos ieguvumus ostās. Ja tiek pierādīts, ka alternatīvas tehnoloģijas izmantošana ir līdzvērtīga krasta elektroapgādes izmantošanai, kuģis būtu jāatbrīvo no krasta elektroapgādes izmantošanas pienākuma izpildes. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(22)

Papildus krasta elektroapgādei arī citas tehnoloģijas varētu sniegt līdzvērtīgus vidiskos ieguvumus ostās. Ja tiek pierādīts, ka alternatīvas tehnoloģijas izmantošana ir līdzvērtīga krasta elektroapgādes izmantošanai, kuģis būtu jāatbrīvo no krasta elektroapgādes izmantošanas pienākuma izpildes.

| (22) | Papildus krasta elektroapgādei arī citas
  bezemisiju
  tehnoloģijas varētu sniegt līdzvērtīgus vidiskos ieguvumus ostās. Ja tiek pierādīts, ka alternatīvas tehnoloģijas izmantošana ir līdzvērtīga krasta elektroapgādes izmantošanai
  gaisa piesārņojuma un SEG emisiju samazināšanas ziņā
  , kuģis būtu jāatbrīvo no krasta elektroapgādes izmantošanas pienākuma izpildes. |
| --- | --- |

(22)

Papildus krasta elektroapgādei arī citas
  bezemisiju
  tehnoloģijas varētu sniegt līdzvērtīgus vidiskos ieguvumus ostās. Ja tiek pierādīts, ka alternatīvas tehnoloģijas izmantošana ir līdzvērtīga krasta elektroapgādes izmantošanai
  gaisa piesārņojuma un SEG emisiju samazināšanas ziņā
  , kuģis būtu jāatbrīvo no krasta elektroapgādes izmantošanas pienākuma izpildes.

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

23. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (23) | Izņēmumi noteikumos par krasta elektroapgādes izmantošanu būtu jāparedz arī vairāku piestāšanas ostas pārvaldes iestādes apstiprinātu objektīvu iemeslu dēļ
  un
  jāattiecina tikai uz neplānotu piestāšanu ostā drošuma apsvērumu dēļ vai dzīvības glābšanai jūrā, kuģu īstermiņa stāvēšanu pie piestātnes vai enkurvietā mazāk nekā divas stundas, jo tas ir minimālais laiks, kas vajadzīgs pieslēgumam, un enerģijas ražošanu uz kuģa ārkārtas situācijās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(23)

Izņēmumi noteikumos par krasta elektroapgādes izmantošanu būtu jāparedz arī vairāku piestāšanas ostas pārvaldes iestādes apstiprinātu objektīvu iemeslu dēļ
  un
  jāattiecina tikai uz neplānotu piestāšanu ostā drošuma apsvērumu dēļ vai dzīvības glābšanai jūrā, kuģu īstermiņa stāvēšanu pie piestātnes vai enkurvietā mazāk nekā divas stundas, jo tas ir minimālais laiks, kas vajadzīgs pieslēgumam, un enerģijas ražošanu uz kuģa ārkārtas situācijās.

| (23) | Izņēmumi noteikumos par krasta elektroapgādes izmantošanu būtu jāparedz arī vairāku piestāšanas ostas pārvaldes iestādes
  , termināļu operatora un/vai kompetentās iestādes (atkarībā no ostu pārvaldības modeļa dažādās dalībvalstīs)
  apstiprinātu objektīvu iemeslu dēļ
  . Šādi izņēmumi būtu
  jāattiecina tikai uz neplānotu piestāšanu ostā drošuma apsvērumu dēļ vai dzīvības glābšanai jūrā, kuģu īstermiņa stāvēšanu pie piestātnes vai enkurvietā mazāk nekā divas stundas, jo tas ir minimālais laiks, kas vajadzīgs pieslēgumam, un enerģijas ražošanu uz kuģa ārkārtas situācijās.
  Ja ar ostu savienotā vietējā tīkla jaudas trūkuma dēļ pietiekama krasta elektroapgāde nav iespējama, nevajadzētu uzskatīt, ka osta vai kuģa īpašnieks, vai operators tādējādi neatbilst šīs regulas prasībām, ja tīkla pārvaldītājs verificētājiem ir pienācīgi apliecinājis, ka vietējā tīkla jauda ir nepietiekama. |
| --- | --- |

(23)

Izņēmumi noteikumos par krasta elektroapgādes izmantošanu būtu jāparedz arī vairāku piestāšanas ostas pārvaldes iestādes
  , termināļu operatora un/vai kompetentās iestādes (atkarībā no ostu pārvaldības modeļa dažādās dalībvalstīs)
  apstiprinātu objektīvu iemeslu dēļ
  . Šādi izņēmumi būtu
  jāattiecina tikai uz neplānotu piestāšanu ostā drošuma apsvērumu dēļ vai dzīvības glābšanai jūrā, kuģu īstermiņa stāvēšanu pie piestātnes vai enkurvietā mazāk nekā divas stundas, jo tas ir minimālais laiks, kas vajadzīgs pieslēgumam, un enerģijas ražošanu uz kuģa ārkārtas situācijās.
  Ja ar ostu savienotā vietējā tīkla jaudas trūkuma dēļ pietiekama krasta elektroapgāde nav iespējama, nevajadzētu uzskatīt, ka osta vai kuģa īpašnieks, vai operators tādējādi neatbilst šīs regulas prasībām, ja tīkla pārvaldītājs verificētājiem ir pienācīgi apliecinājis, ka vietējā tīkla jauda ir nepietiekama.

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

24. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (24) | Lai nodrošinātu investīcijām vajadzīgos stimulus un novērstu negodīgu konkurenci, izņēmumi krasta elektroapgādes nepieejamības vai nesaderības gadījumā būtu jāierobežo pēc tam, kad kuģu un ostu operatoriem ir bijis pietiekami daudz laika vajadzīgo investīciju veikšanai. No 2035. gada kuģu operatoriem būtu rūpīgi jāplāno piestāšana ostās, lai nodrošinātu, ka tie var veikt savas darbības, neradot gaisa piesārņotāju un SEG emisijas pie piestātnes vai enkurvietā un neapdraudot vidi piekrastes teritorijās un ostas pilsētās. Lai nodrošinātu iespēju pēdējā brīdī atsevišķos gadījumos veikt piestāšanas grafiku izmaiņas un piestāt ostās ar nesaderīgu aprīkojumu, būtu jāsaglabā ierobežots skaits izņēmumu krasta elektroapgādes nepieejamības vai nesaderības gadījumā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(24)

Lai nodrošinātu investīcijām vajadzīgos stimulus un novērstu negodīgu konkurenci, izņēmumi krasta elektroapgādes nepieejamības vai nesaderības gadījumā būtu jāierobežo pēc tam, kad kuģu un ostu operatoriem ir bijis pietiekami daudz laika vajadzīgo investīciju veikšanai. No 2035. gada kuģu operatoriem būtu rūpīgi jāplāno piestāšana ostās, lai nodrošinātu, ka tie var veikt savas darbības, neradot gaisa piesārņotāju un SEG emisijas pie piestātnes vai enkurvietā un neapdraudot vidi piekrastes teritorijās un ostas pilsētās. Lai nodrošinātu iespēju pēdējā brīdī atsevišķos gadījumos veikt piestāšanas grafiku izmaiņas un piestāt ostās ar nesaderīgu aprīkojumu, būtu jāsaglabā ierobežots skaits izņēmumu krasta elektroapgādes nepieejamības vai nesaderības gadījumā.

| (24) | Lai nodrošinātu investīcijām vajadzīgos stimulus un novērstu negodīgu konkurenci, izņēmumi krasta elektroapgādes nepieejamības vai nesaderības gadījumā būtu jāierobežo pēc tam, kad kuģu un ostu operatoriem ir bijis pietiekami daudz laika vajadzīgo investīciju veikšanai.
  Lai pilnībā nodrošinātu sadarbspēju, ostām savas piestātnes un enkurvietas un kuģu īpašniekiem savi kuģi būtu jāaprīko ar elektroenerģijas iekārtām, kas atbilst piemērojamajiem standartiem.
  No 2035. gada kuģu operatoriem būtu rūpīgi jāplāno piestāšana
  TEN-T
  ostās
  , uz kurām attiecas Regula XXXX-XXX (Alternatīvo degvielu infrastruktūras regula)
  , lai nodrošinātu, ka tie var veikt savas darbības, neradot gaisa piesārņotāju un SEG emisijas pie piestātnes vai enkurvietā un neapdraudot vidi piekrastes teritorijās un ostas pilsētās. Lai nodrošinātu iespēju pēdējā brīdī atsevišķos gadījumos veikt piestāšanas grafiku izmaiņas un piestāt ostās ar nesaderīgu aprīkojumu, būtu jāsaglabā ierobežots skaits izņēmumu krasta elektroapgādes nepieejamības vai nesaderības gadījumā.
  Lai mazinātu balasta aktīvu risku, OPS nesaderību uz kuģa un piestātnē vai enkurvietā, kā arī alternatīvo degvielu pieprasījuma un piedāvājuma nelīdzsvarotību, būtu jārīko biežas apspriešanās sanāksmes starp attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai apspriestu prasības un turpmākos plānus un pieņemtu lēmumus par tiem. |
| --- | --- |

(24)

Lai nodrošinātu investīcijām vajadzīgos stimulus un novērstu negodīgu konkurenci, izņēmumi krasta elektroapgādes nepieejamības vai nesaderības gadījumā būtu jāierobežo pēc tam, kad kuģu un ostu operatoriem ir bijis pietiekami daudz laika vajadzīgo investīciju veikšanai.
  Lai pilnībā nodrošinātu sadarbspēju, ostām savas piestātnes un enkurvietas un kuģu īpašniekiem savi kuģi būtu jāaprīko ar elektroenerģijas iekārtām, kas atbilst piemērojamajiem standartiem.
  No 2035. gada kuģu operatoriem būtu rūpīgi jāplāno piestāšana
  TEN-T
  ostās
  , uz kurām attiecas Regula XXXX-XXX (Alternatīvo degvielu infrastruktūras regula)
  , lai nodrošinātu, ka tie var veikt savas darbības, neradot gaisa piesārņotāju un SEG emisijas pie piestātnes vai enkurvietā un neapdraudot vidi piekrastes teritorijās un ostas pilsētās. Lai nodrošinātu iespēju pēdējā brīdī atsevišķos gadījumos veikt piestāšanas grafiku izmaiņas un piestāt ostās ar nesaderīgu aprīkojumu, būtu jāsaglabā ierobežots skaits izņēmumu krasta elektroapgādes nepieejamības vai nesaderības gadījumā.
  Lai mazinātu balasta aktīvu risku, OPS nesaderību uz kuģa un piestātnē vai enkurvietā, kā arī alternatīvo degvielu pieprasījuma un piedāvājuma nelīdzsvarotību, būtu jārīko biežas apspriešanās sanāksmes starp attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai apspriestu prasības un turpmākos plānus un pieņemtu lēmumus par tiem.

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

24.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (24a) | Regulā XXXX-XXX (Alternatīvo degvielu infrastruktūras regula) noteiktajos OPS nodrošināšanas mērķrādītājos ņem vērā apkalpoto kuģu veidus un attiecīgos satiksmes apjomus jūras ostās. Prasība kuģiem pieslēgties OPS, kamēr tie ir pie piestātnes vai enkurvietā, nebūtu jāpiemēro kuģiem, kad tie piestāj ostās, kuras ir atbrīvotas no minētajā regulā noteiktās OPS prasības, ja vien ostā OPS nav uzstādīta un pieejama attiecīgajā piestātnē. Ja kuģis piestāj ostā, kas nav TEN-T osta un kurā ir pieejama OPS, kuģim, atrodoties pie piestātnes vai enkurvietā, būtu jāpieslēdzas OPS. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(24a)

Regulā XXXX-XXX (Alternatīvo degvielu infrastruktūras regula) noteiktajos OPS nodrošināšanas mērķrādītājos ņem vērā apkalpoto kuģu veidus un attiecīgos satiksmes apjomus jūras ostās. Prasība kuģiem pieslēgties OPS, kamēr tie ir pie piestātnes vai enkurvietā, nebūtu jāpiemēro kuģiem, kad tie piestāj ostās, kuras ir atbrīvotas no minētajā regulā noteiktās OPS prasības, ja vien ostā OPS nav uzstādīta un pieejama attiecīgajā piestātnē. Ja kuģis piestāj ostā, kas nav TEN-T osta un kurā ir pieejama OPS, kuģim, atrodoties pie piestātnes vai enkurvietā, būtu jāpieslēdzas OPS.

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

24.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (24b) | Kaut arī OPS ir svarīgs rīks, ar ko samazināt vietējās gaisa piesārņotāju emisijas, tās potenciāls samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas ir pilnībā atkarīgs no piegādātās enerģijas energoresursu struktūras. Lai pilnībā izmantotu OPS potenciālu klimata un vides jomā, dalībvalstīm būtu jāpalielina elektrotīklu jauda un savienojamība un jāturpina samazināt savas energoresursu struktūras SEG intensitāte, lai tā nodrošinātu ostas ar cenas ziņā pieejamu, plānojamu un nefosilu elektroenerģiju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(24b)

Kaut arī OPS ir svarīgs rīks, ar ko samazināt vietējās gaisa piesārņotāju emisijas, tās potenciāls samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas ir pilnībā atkarīgs no piegādātās enerģijas energoresursu struktūras. Lai pilnībā izmantotu OPS potenciālu klimata un vides jomā, dalībvalstīm būtu jāpalielina elektrotīklu jauda un savienojamība un jāturpina samazināt savas energoresursu struktūras SEG intensitāte, lai tā nodrošinātu ostas ar cenas ziņā pieejamu, plānojamu un nefosilu elektroenerģiju.

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

24.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (24c) | Šīs regulas īstenošanā būtu pienācīgi jāņem vērā daudzveidīgie ostu pārvaldības modeļi Savienībā, jo īpaši attiecībā uz pienākumu izdot sertifikātu, kas kuģi atbrīvo no pienākuma pieslēgties krasta elektroapgādei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(24c)

Šīs regulas īstenošanā būtu pienācīgi jāņem vērā daudzveidīgie ostu pārvaldības modeļi Savienībā, jo īpaši attiecībā uz pienākumu izdot sertifikātu, kas kuģi atbrīvo no pienākuma pieslēgties krasta elektroapgādei.

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

24.d apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (24d) | Lai ostās pieslēgšanās krasta elektroapgādei noritētu raiti, izšķirīgi svarīga ir koordinācija starp ostām un kuģu operatoriem. Kuģu operatoriem būtu jāinformē ostas, kurās tie piestāj, par nolūku pieslēgties krasta elektroapgādei un par konkrētā piestāšanas reizē vajadzīgo elektroenerģijas daudzumu, jo īpaši tad, ja tas pārsniedz aplēstās vajadzības šai kuģu kategorijai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(24d)

Lai ostās pieslēgšanās krasta elektroapgādei noritētu raiti, izšķirīgi svarīga ir koordinācija starp ostām un kuģu operatoriem. Kuģu operatoriem būtu jāinformē ostas, kurās tie piestāj, par nolūku pieslēgties krasta elektroapgādei un par konkrētā piestāšanas reizē vajadzīgo elektroenerģijas daudzumu, jo īpaši tad, ja tas pārsniedz aplēstās vajadzības šai kuģu kategorijai.

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

25. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (25) | Ar šo regulu būtu jāievieš stabila monitoringa, ziņošanas un verifikācijas sistēma, kas ļautu sekot tās noteikumu izpildei. Šāda sistēma būtu nediskriminējoši jāpiemēro visiem kuģiem, un tai būtu vajadzīga trešās personas veikta verifikācija, kas nodrošinātu šīs sistēmas satvarā iesniegto datu precizitāti. Lai atvieglotu šīs regulas mērķa sasniegšanu, visi dati, kas jau paziņoti Regulas (ES) 2015/757 piemērošanas nolūkā, vajadzības gadījumā būtu jāizmanto, lai verificētu atbilstību šai regulai, tādējādi ierobežojot uzņēmumu, verificētāju un jūrlietu iestāžu administratīvo slogu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(25)

Ar šo regulu būtu jāievieš stabila monitoringa, ziņošanas un verifikācijas sistēma, kas ļautu sekot tās noteikumu izpildei. Šāda sistēma būtu nediskriminējoši jāpiemēro visiem kuģiem, un tai būtu vajadzīga trešās personas veikta verifikācija, kas nodrošinātu šīs sistēmas satvarā iesniegto datu precizitāti. Lai atvieglotu šīs regulas mērķa sasniegšanu, visi dati, kas jau paziņoti Regulas (ES) 2015/757 piemērošanas nolūkā, vajadzības gadījumā būtu jāizmanto, lai verificētu atbilstību šai regulai, tādējādi ierobežojot uzņēmumu, verificētāju un jūrlietu iestāžu administratīvo slogu.

| (25) | Ar šo regulu būtu jāievieš stabila
  un pārredzama
  monitoringa, ziņošanas un verifikācijas sistēma, kas ļautu sekot tās noteikumu izpildei. Šāda sistēma būtu nediskriminējoši jāpiemēro visiem kuģiem, un tai būtu vajadzīga trešās personas veikta verifikācija, kas nodrošinātu šīs sistēmas satvarā iesniegto datu precizitāti. Lai atvieglotu šīs regulas mērķa sasniegšanu, visi dati, kas jau paziņoti Regulas (ES) 2015/757 piemērošanas nolūkā, vajadzības gadījumā būtu jāizmanto, lai verificētu atbilstību šai regulai, tādējādi ierobežojot uzņēmumu, verificētāju un jūrlietu iestāžu administratīvo slogu. |
| --- | --- |

(25)

Ar šo regulu būtu jāievieš stabila
  un pārredzama
  monitoringa, ziņošanas un verifikācijas sistēma, kas ļautu sekot tās noteikumu izpildei. Šāda sistēma būtu nediskriminējoši jāpiemēro visiem kuģiem, un tai būtu vajadzīga trešās personas veikta verifikācija, kas nodrošinātu šīs sistēmas satvarā iesniegto datu precizitāti. Lai atvieglotu šīs regulas mērķa sasniegšanu, visi dati, kas jau paziņoti Regulas (ES) 2015/757 piemērošanas nolūkā, vajadzības gadījumā būtu jāizmanto, lai verificētu atbilstību šai regulai, tādējādi ierobežojot uzņēmumu, verificētāju un jūrlietu iestāžu administratīvo slogu.

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

26. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (26) | Uzņēmumiem vajadzētu būt atbildīgiem par monitoringu un ziņošanu attiecībā uz tās enerģijas daudzumu un veidu, ko uz kuģiem patērē kuģošanas laikā un pie piestātnes vai enkurvietā, kā arī citu būtisku informāciju, piemēram, informāciju par kuģa dzinēja veidu
  vai
  vēja palīgtehnoloģiju
  izmantošanu uz
  kuģa, lai pierādītu atbilstību šajā regulā noteiktajai uz kuģa patērētās enerģijas siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitātes robežvērtībai. Lai atvieglotu šo monitoringa un ziņošanas pienākumu izpildi un verificētāju īstenoto verifikācijas procesu, līdzīgi kā Regulā (ES) 2015/757, uzņēmumiem būtu jādokumentē paredzētā monitoringa metode un monitoringa plānā jāsniedz sīkāka informācija par šīs regulas noteikumu piemērošanu. Monitoringa plāns, kā arī tā turpmākās izmaiņas, ja tādas ir, būtu jāiesniedz verificētājam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(26)

Uzņēmumiem vajadzētu būt atbildīgiem par monitoringu un ziņošanu attiecībā uz tās enerģijas daudzumu un veidu, ko uz kuģiem patērē kuģošanas laikā un pie piestātnes vai enkurvietā, kā arī citu būtisku informāciju, piemēram, informāciju par kuģa dzinēja veidu
  vai
  vēja palīgtehnoloģiju
  izmantošanu uz
  kuģa, lai pierādītu atbilstību šajā regulā noteiktajai uz kuģa patērētās enerģijas siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitātes robežvērtībai. Lai atvieglotu šo monitoringa un ziņošanas pienākumu izpildi un verificētāju īstenoto verifikācijas procesu, līdzīgi kā Regulā (ES) 2015/757, uzņēmumiem būtu jādokumentē paredzētā monitoringa metode un monitoringa plānā jāsniedz sīkāka informācija par šīs regulas noteikumu piemērošanu. Monitoringa plāns, kā arī tā turpmākās izmaiņas, ja tādas ir, būtu jāiesniedz verificētājam.

| (26) | Uzņēmumiem vajadzētu būt atbildīgiem par monitoringu un ziņošanu attiecībā uz tās enerģijas daudzumu un veidu, ko uz kuģiem patērē kuģošanas laikā un pie piestātnes vai enkurvietā, kā arī citu būtisku informāciju, piemēram, informāciju par kuģa dzinēja veidu, vēja palīgtehnoloģiju
  tehnisko specifikāciju vai par jebkādu citu
  kuģa
  alternatīvu enerģijas avotu
  , lai pierādītu atbilstību šajā regulā noteiktajai uz kuģa patērētās enerģijas siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitātes robežvērtībai. Lai atvieglotu šo monitoringa un ziņošanas pienākumu izpildi un verificētāju īstenoto verifikācijas procesu, līdzīgi kā Regulā (ES) 2015/757, uzņēmumiem būtu jādokumentē paredzētā monitoringa metode un monitoringa plānā jāsniedz sīkāka informācija par šīs regulas noteikumu piemērošanu. Monitoringa plāns, kā arī tā turpmākās izmaiņas, ja tādas ir, būtu jāiesniedz verificētājam. |
| --- | --- |

(26)

Uzņēmumiem vajadzētu būt atbildīgiem par monitoringu un ziņošanu attiecībā uz tās enerģijas daudzumu un veidu, ko uz kuģiem patērē kuģošanas laikā un pie piestātnes vai enkurvietā, kā arī citu būtisku informāciju, piemēram, informāciju par kuģa dzinēja veidu, vēja palīgtehnoloģiju
  tehnisko specifikāciju vai par jebkādu citu
  kuģa
  alternatīvu enerģijas avotu
  , lai pierādītu atbilstību šajā regulā noteiktajai uz kuģa patērētās enerģijas siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitātes robežvērtībai. Lai atvieglotu šo monitoringa un ziņošanas pienākumu izpildi un verificētāju īstenoto verifikācijas procesu, līdzīgi kā Regulā (ES) 2015/757, uzņēmumiem būtu jādokumentē paredzētā monitoringa metode un monitoringa plānā jāsniedz sīkāka informācija par šīs regulas noteikumu piemērošanu. Monitoringa plāns, kā arī tā turpmākās izmaiņas, ja tādas ir, būtu jāiesniedz verificētājam.

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

27. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (27) | Lai sasniegtu šīs regulas mērķus un garantētu to atjaunīgo un mazoglekļa degvielu vidisko integritāti, kuras paredzēts ieviest jūrniecības nozarē, ļoti būtiska nozīme ir degvielu sertifikācijai. Šāda sertifikācija būtu jāveic, izmantojot pārredzamu un nediskriminējošu procedūru. Lai atvieglotu sertifikāciju un samazinātu administratīvo slogu, biodegvielu, biogāzes, nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo degvielu un reciklēta oglekļa degvielas sertifikācijai būtu jābalstās uz noteikumiem, kas paredzēti Direktīvā (ES) 2018/2001. Šī sertifikācijas pieeja būtu jāpiemēro arī degvielām, kas bunkurētas ārpus Savienības un kas būtu jāuzskata par importētām degvielām, līdzīgi kā Direktīvā (ES) 2018/2001. Ja uzņēmumi plāno atkāpties no minētajā direktīvā vai šajā jaunajā regulējumā noteiktajām standartvērtībām, tas būtu jādara tikai tad, ja vērtības var sertificēt, izmantojot kādu no brīvprātīgajām shēmām, kas atzītas saskaņā ar Direktīvu (ES) 2018/2001 (vērtībām “no urbuma līdz tvertnei”), vai izmantojot
  laboratorisku testēšanu vai
  tiešus emisiju mērījumus (vērtībām “no tvertnes līdz ķīļūdenim”). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(27)

Lai sasniegtu šīs regulas mērķus un garantētu to atjaunīgo un mazoglekļa degvielu vidisko integritāti, kuras paredzēts ieviest jūrniecības nozarē, ļoti būtiska nozīme ir degvielu sertifikācijai. Šāda sertifikācija būtu jāveic, izmantojot pārredzamu un nediskriminējošu procedūru. Lai atvieglotu sertifikāciju un samazinātu administratīvo slogu, biodegvielu, biogāzes, nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo degvielu un reciklēta oglekļa degvielas sertifikācijai būtu jābalstās uz noteikumiem, kas paredzēti Direktīvā (ES) 2018/2001. Šī sertifikācijas pieeja būtu jāpiemēro arī degvielām, kas bunkurētas ārpus Savienības un kas būtu jāuzskata par importētām degvielām, līdzīgi kā Direktīvā (ES) 2018/2001. Ja uzņēmumi plāno atkāpties no minētajā direktīvā vai šajā jaunajā regulējumā noteiktajām standartvērtībām, tas būtu jādara tikai tad, ja vērtības var sertificēt, izmantojot kādu no brīvprātīgajām shēmām, kas atzītas saskaņā ar Direktīvu (ES) 2018/2001 (vērtībām “no urbuma līdz tvertnei”), vai izmantojot
  laboratorisku testēšanu vai
  tiešus emisiju mērījumus (vērtībām “no tvertnes līdz ķīļūdenim”).

| (27) | Lai sasniegtu šīs regulas mērķus un garantētu to atjaunīgo un mazoglekļa degvielu vidisko integritāti, kuras paredzēts ieviest jūrniecības nozarē, ļoti būtiska nozīme ir
  stingrai
  degvielu sertifikācijai
  un uzraudzībai
  . Šāda sertifikācija būtu jāveic, izmantojot pārredzamu un nediskriminējošu procedūru. Lai atvieglotu sertifikāciju un samazinātu administratīvo slogu, biodegvielu, biogāzes, nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo degvielu un reciklēta oglekļa degvielas sertifikācijai būtu jābalstās uz noteikumiem, kas paredzēti Direktīvā (ES) 2018/2001. Šī sertifikācijas pieeja būtu jāpiemēro arī degvielām, kas bunkurētas ārpus Savienības un kas būtu jāuzskata par importētām degvielām, līdzīgi kā Direktīvā (ES) 2018/2001. Ja uzņēmumi plāno atkāpties no minētajā direktīvā vai šajā jaunajā regulējumā noteiktajām standartvērtībām, tas būtu jādara tikai tad, ja vērtības var sertificēt, izmantojot kādu no brīvprātīgajām shēmām, kas atzītas saskaņā ar Direktīvu (ES) 2018/2001 (vērtībām “no urbuma līdz tvertnei”), vai izmantojot tiešus emisiju mērījumus (vērtībām “no tvertnes līdz ķīļūdenim”). |
| --- | --- |

(27)

Lai sasniegtu šīs regulas mērķus un garantētu to atjaunīgo un mazoglekļa degvielu vidisko integritāti, kuras paredzēts ieviest jūrniecības nozarē, ļoti būtiska nozīme ir
  stingrai
  degvielu sertifikācijai
  un uzraudzībai
  . Šāda sertifikācija būtu jāveic, izmantojot pārredzamu un nediskriminējošu procedūru. Lai atvieglotu sertifikāciju un samazinātu administratīvo slogu, biodegvielu, biogāzes, nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo degvielu un reciklēta oglekļa degvielas sertifikācijai būtu jābalstās uz noteikumiem, kas paredzēti Direktīvā (ES) 2018/2001. Šī sertifikācijas pieeja būtu jāpiemēro arī degvielām, kas bunkurētas ārpus Savienības un kas būtu jāuzskata par importētām degvielām, līdzīgi kā Direktīvā (ES) 2018/2001. Ja uzņēmumi plāno atkāpties no minētajā direktīvā vai šajā jaunajā regulējumā noteiktajām standartvērtībām, tas būtu jādara tikai tad, ja vērtības var sertificēt, izmantojot kādu no brīvprātīgajām shēmām, kas atzītas saskaņā ar Direktīvu (ES) 2018/2001 (vērtībām “no urbuma līdz tvertnei”), vai izmantojot tiešus emisiju mērījumus (vērtībām “no tvertnes līdz ķīļūdenim”).

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

27.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (27a) | Informācijas par degvielu īpašībām ticamība un precizitāte ir ļoti svarīga šīs regulas īstenošanai. Ja tiek pierādīts, ka degvielas piegādātāji snieguši maldinošu vai nepareizu informāciju par piegādāto degvielu siltumnīcefekta gāzes intensitāti, attiecīgie piegādātāji ir jāsoda. Degvielas piegādātāji, kuri atkārtoti ir snieguši nepatiesu vai maldinošu informāciju, būtu jāiekļauj melnajā sarakstā attiecībā uz Direktīvā (ES) 2018/2001 (Atjaunojamo energoresursu direktīva) noteiktajām sertifikācijas shēmām. Šādos gadījumos būtu jāuzskata, ka jebkādām degvielām, kas bunkurētas to iekārtās, ir tāds pats emisijas faktors kā vismazāk labvēlīgajai fosilajai degvielai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(27a)

Informācijas par degvielu īpašībām ticamība un precizitāte ir ļoti svarīga šīs regulas īstenošanai. Ja tiek pierādīts, ka degvielas piegādātāji snieguši maldinošu vai nepareizu informāciju par piegādāto degvielu siltumnīcefekta gāzes intensitāti, attiecīgie piegādātāji ir jāsoda. Degvielas piegādātāji, kuri atkārtoti ir snieguši nepatiesu vai maldinošu informāciju, būtu jāiekļauj melnajā sarakstā attiecībā uz Direktīvā (ES) 2018/2001 (Atjaunojamo energoresursu direktīva) noteiktajām sertifikācijas shēmām. Šādos gadījumos būtu jāuzskata, ka jebkādām degvielām, kas bunkurētas to iekārtās, ir tāds pats emisijas faktors kā vismazāk labvēlīgajai fosilajai degvielai.

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

28. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (28) | Akreditētu verificētāju veiktai verifikācijai būtu jānodrošina uzņēmumu veiktā monitoringa un ziņošanas precizitāte un pilnīgums un atbilstība šai regulai. Lai nodrošinātu objektivitāti, verificētājiem vajadzētu būt neatkarīgiem un kompetentiem tiesību subjektiem, kurus akreditējušas valsts akreditācijas struktūras, kas izveidotas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 765/2008 (24). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28)

Akreditētu verificētāju veiktai verifikācijai būtu jānodrošina uzņēmumu veiktā monitoringa un ziņošanas precizitāte un pilnīgums un atbilstība šai regulai. Lai nodrošinātu objektivitāti, verificētājiem vajadzētu būt neatkarīgiem un kompetentiem tiesību subjektiem, kurus akreditējušas valsts akreditācijas struktūras, kas izveidotas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 765/2008 (24).

| (28) | Akreditētu verificētāju veiktai verifikācijai būtu jānodrošina uzņēmumu veiktā monitoringa un ziņošanas precizitāte un pilnīgums un atbilstība šai regulai. Lai nodrošinātu objektivitāti
  un efektivitāti
  , verificētājiem vajadzētu būt neatkarīgiem un kompetentiem tiesību subjektiem, kurus akreditējušas
  un kurus pārrauga
  valsts akreditācijas struktūras, kas izveidotas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 765/2008 (24). |
| --- | --- |

(28)

Akreditētu verificētāju veiktai verifikācijai būtu jānodrošina uzņēmumu veiktā monitoringa un ziņošanas precizitāte un pilnīgums un atbilstība šai regulai. Lai nodrošinātu objektivitāti
  un efektivitāti
  , verificētājiem vajadzētu būt neatkarīgiem un kompetentiem tiesību subjektiem, kurus akreditējušas
  un kurus pārrauga
  valsts akreditācijas struktūras, kas izveidotas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 765/2008 (24).

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

31.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (31a) | Uzņēmumi un degvielas piegādātāji, izmantojot līgumiskas vienošanās, varētu vienoties par savstarpējām saistībām ražot, piegādāt un iegādāties noteiktas degvielas iepriekš paredzētā daudzumā. Šādas līgumiskas vienošanās varētu paredzēt arī atbildību un nosacījumus finansiālai kompensācijai gadījumos, kad degvielas nav pieejamas tā, kā to paredzēja vienošanās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(31a)

Uzņēmumi un degvielas piegādātāji, izmantojot līgumiskas vienošanās, varētu vienoties par savstarpējām saistībām ražot, piegādāt un iegādāties noteiktas degvielas iepriekš paredzētā daudzumā. Šādas līgumiskas vienošanās varētu paredzēt arī atbildību un nosacījumus finansiālai kompensācijai gadījumos, kad degvielas nav pieejamas tā, kā to paredzēja vienošanās.

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

36. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (36) | Soda naudai, ko piemēro par katru neatbilstīgu piestāšanu ostā, vajadzētu būt samērīgai ar elektroenerģijas izmantošanas izmaksām un pietiekami lielai, lai spētu atturēt no piesārņojošāku energoresursu izmantošanas. Soda naudas pamatā vajadzētu būt uz kuģa uzstādītajai jaudai, kas izteikta megavatos un reizināta ar euro izteiktu, fiksētu soda naudu par katru stundu, kuru kuģis stāvējis pie piestātnes vai enkurvietā. Tā kā trūkst precīzu datu par krasta elektroapgādes nodrošināšanas izmaksām Savienībā, šīs likmes pamatā vajadzētu būt ES vidējai elektroenerģijas cenai, kuru maksā patērētāji, kas nav mājsaimniecības, reizinātai ar divi, lai ņemtu vērā citas ar pakalpojuma sniegšanu saistītās maksas, tostarp pieslēguma izmaksas un investīciju atgūšanas elementus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(36)

Soda naudai, ko piemēro par katru neatbilstīgu piestāšanu ostā, vajadzētu būt samērīgai ar elektroenerģijas izmantošanas izmaksām un pietiekami lielai, lai spētu atturēt no piesārņojošāku energoresursu izmantošanas. Soda naudas pamatā vajadzētu būt uz kuģa uzstādītajai jaudai, kas izteikta megavatos un reizināta ar euro izteiktu, fiksētu soda naudu par katru stundu, kuru kuģis stāvējis pie piestātnes vai enkurvietā. Tā kā trūkst precīzu datu par krasta elektroapgādes nodrošināšanas izmaksām Savienībā, šīs likmes pamatā vajadzētu būt ES vidējai elektroenerģijas cenai, kuru maksā patērētāji, kas nav mājsaimniecības, reizinātai ar divi, lai ņemtu vērā citas ar pakalpojuma sniegšanu saistītās maksas, tostarp pieslēguma izmaksas un investīciju atgūšanas elementus.

| (36) | Soda naudai, ko piemēro par katru neatbilstīgu piestāšanu ostā, vajadzētu būt samērīgai ar elektroenerģijas izmantošanas izmaksām un pietiekami lielai, lai spētu atturēt no piesārņojošāku energoresursu izmantošanas. Soda naudas pamatā vajadzētu būt uz kuģa uzstādītajai jaudai, kas izteikta megavatos un reizināta ar euro izteiktu, fiksētu soda naudu par katru stundu, kuru kuģis stāvējis pie piestātnes vai enkurvietā. Tā kā trūkst precīzu datu par krasta elektroapgādes nodrošināšanas izmaksām Savienībā, šīs likmes pamatā vajadzētu būt
  pašai aktuālākajai
  ES vidējai elektroenerģijas cenai, kuru maksā patērētāji, kas nav mājsaimniecības, reizinātai ar divi, lai ņemtu vērā citas ar pakalpojuma sniegšanu saistītās maksas, tostarp pieslēguma izmaksas un investīciju atgūšanas elementus. |
| --- | --- |

(36)

Soda naudai, ko piemēro par katru neatbilstīgu piestāšanu ostā, vajadzētu būt samērīgai ar elektroenerģijas izmantošanas izmaksām un pietiekami lielai, lai spētu atturēt no piesārņojošāku energoresursu izmantošanas. Soda naudas pamatā vajadzētu būt uz kuģa uzstādītajai jaudai, kas izteikta megavatos un reizināta ar euro izteiktu, fiksētu soda naudu par katru stundu, kuru kuģis stāvējis pie piestātnes vai enkurvietā. Tā kā trūkst precīzu datu par krasta elektroapgādes nodrošināšanas izmaksām Savienībā, šīs likmes pamatā vajadzētu būt
  pašai aktuālākajai
  ES vidējai elektroenerģijas cenai, kuru maksā patērētāji, kas nav mājsaimniecības, reizinātai ar divi, lai ņemtu vērā citas ar pakalpojuma sniegšanu saistītās maksas, tostarp pieslēguma izmaksas un investīciju atgūšanas elementus.

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

37. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (37) | No soda naudām gūtie ieņēmumi būtu jāizmanto, lai veicinātu
  atjaunīgo un mazoglekļa
  degvielu
  izplatīšanu
  un
  izmantošanu jūrniecības nozarē
  un
  palīdzētu jūrniecības operatoriem izpildīt klimatiskos un vidiskos mērķus
  .
  Šādā
  nolūkā šie ieņēmumi būtu jāpiešķir
  Inovāciju
  fondam, kas minēts Direktīvas 2003/87/EK
  10
  .
  a panta 8. punktā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(37)

No soda naudām gūtie ieņēmumi būtu jāizmanto, lai veicinātu
  atjaunīgo un mazoglekļa
  degvielu
  izplatīšanu
  un
  izmantošanu jūrniecības nozarē
  un
  palīdzētu jūrniecības operatoriem izpildīt klimatiskos un vidiskos mērķus
  .
  Šādā
  nolūkā šie ieņēmumi būtu jāpiešķir
  Inovāciju
  fondam, kas minēts Direktīvas 2003/87/EK
  10
  .
  a panta 8. punktā
  .

| (37) | No soda naudām gūtie ieņēmumi būtu
  jāparedz jūrniecības nozarei un
  jāizmanto, lai veicinātu
  tās dekarbonizāciju, tostarp sniedzot atbalstu alternatīvo
  degvielu
  izstrādei, ražošanai
  un
  ieviešanai, alternatīvo degvielu infrastruktūrai
  un
  OPS infrastruktūrai, kā arī jaunām inovatīvām tehnoloģijām
  .
  Šajā
  nolūkā šie ieņēmumi būtu jāpiešķir
  Okeānu
  fondam, kas minēts Direktīvas 2003/87/EK
  3
  . 
  gab pantā
  . |
| --- | --- |

(37)

No soda naudām gūtie ieņēmumi būtu
  jāparedz jūrniecības nozarei un
  jāizmanto, lai veicinātu
  tās dekarbonizāciju, tostarp sniedzot atbalstu alternatīvo
  degvielu
  izstrādei, ražošanai
  un
  ieviešanai, alternatīvo degvielu infrastruktūrai
  un
  OPS infrastruktūrai, kā arī jaunām inovatīvām tehnoloģijām
  .
  Šajā
  nolūkā šie ieņēmumi būtu jāpiešķir
  Okeānu
  fondam, kas minēts Direktīvas 2003/87/EK
  3
  . 
  gab pantā
  .

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

39. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (39) | Ņemot vērā to, ka pasākumi, kurus verificētāji veic saskaņā ar šo regulu, jo īpaši nosakot neatbilstīgu piestāšanu ostā,
  aprēķinot
  soda naudu
  apmēru
  un atsakoties izdot “FuelEU” atbilstības sertifikātu, var būtiski ietekmēt attiecīgos uzņēmumus, minētajiem uzņēmumiem vajadzētu būt tiesīgiem pieprasīt šādu pasākumu pārskatīšanu tās dalībvalsts kompetentajā iestādē, kurā verificētājs ir akreditēts. Ņemot vērā pamattiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību, kas nostiprinātas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. pantā, lēmumi, kurus kompetentās iestādes un ostas pārvaldes iestādes pieņēmušas saskaņā ar šo regulu, būtu jāpārskata tiesā saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(39)

Ņemot vērā to, ka pasākumi, kurus verificētāji veic saskaņā ar šo regulu, jo īpaši nosakot neatbilstīgu piestāšanu ostā,
  aprēķinot
  soda naudu
  apmēru
  un atsakoties izdot “FuelEU” atbilstības sertifikātu, var būtiski ietekmēt attiecīgos uzņēmumus, minētajiem uzņēmumiem vajadzētu būt tiesīgiem pieprasīt šādu pasākumu pārskatīšanu tās dalībvalsts kompetentajā iestādē, kurā verificētājs ir akreditēts. Ņemot vērā pamattiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību, kas nostiprinātas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. pantā, lēmumi, kurus kompetentās iestādes un ostas pārvaldes iestādes pieņēmušas saskaņā ar šo regulu, būtu jāpārskata tiesā saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem.

| (39) | Ņemot vērā to, ka pasākumi, kurus verificētāji veic saskaņā ar šo regulu, jo īpaši nosakot neatbilstīgu piestāšanu ostā,
  apkopojot informāciju
  soda naudu
  apmēra aprēķināšanai
  un atsakoties izdot “FuelEU” atbilstības sertifikātu, var būtiski ietekmēt attiecīgos uzņēmumus, minētajiem uzņēmumiem vajadzētu būt tiesīgiem pieprasīt šādu pasākumu pārskatīšanu tās dalībvalsts kompetentajā iestādē, kurā verificētājs ir akreditēts. Ņemot vērā pamattiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību, kas nostiprinātas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. pantā, lēmumi, kurus kompetentās iestādes un ostas pārvaldes iestādes pieņēmušas saskaņā ar šo regulu, būtu jāpārskata tiesā saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(39)

Ņemot vērā to, ka pasākumi, kurus verificētāji veic saskaņā ar šo regulu, jo īpaši nosakot neatbilstīgu piestāšanu ostā,
  apkopojot informāciju
  soda naudu
  apmēra aprēķināšanai
  un atsakoties izdot “FuelEU” atbilstības sertifikātu, var būtiski ietekmēt attiecīgos uzņēmumus, minētajiem uzņēmumiem vajadzētu būt tiesīgiem pieprasīt šādu pasākumu pārskatīšanu tās dalībvalsts kompetentajā iestādē, kurā verificētājs ir akreditēts. Ņemot vērā pamattiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību, kas nostiprinātas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. pantā, lēmumi, kurus kompetentās iestādes un ostas pārvaldes iestādes pieņēmušas saskaņā ar šo regulu, būtu jāpārskata tiesā saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem.

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

40. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (40) | Lai ar šīs regulas efektīvu darbību saglabātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu pieņemt aktus, ar ko izdara grozījumus sarakstā, kurā uzskaitīti emisijas faktori “no urbuma līdz ķīļūdenim”, grozījumus sarakstā, kurā uzskaitītas piemērojamās bezemisiju tehnoloģijas un to izmantošanas kritēriji, izstrādā noteikumus par
  laboratorisku testēšanu un
  tiešiem emisiju mērījumiem, verificētāju akreditāciju, soda koeficienta pielāgošanu un soda naudu maksāšanas kārtību. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(40)

Lai ar šīs regulas efektīvu darbību saglabātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu pieņemt aktus, ar ko izdara grozījumus sarakstā, kurā uzskaitīti emisijas faktori “no urbuma līdz ķīļūdenim”, grozījumus sarakstā, kurā uzskaitītas piemērojamās bezemisiju tehnoloģijas un to izmantošanas kritēriji, izstrādā noteikumus par
  laboratorisku testēšanu un
  tiešiem emisiju mērījumiem, verificētāju akreditāciju, soda koeficienta pielāgošanu un soda naudu maksāšanas kārtību. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (40) | Lai ar šīs regulas efektīvu darbību saglabātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu pieņemt aktus, ar ko izdara grozījumus sarakstā, kurā uzskaitīti emisijas faktori “no urbuma līdz ķīļūdenim”, grozījumus sarakstā, kurā uzskaitītas piemērojamās bezemisiju tehnoloģijas un to izmantošanas kritēriji, izstrādā noteikumus par
  faktisko emisiju sertificēšanu “no urbuma līdz tvertnei”,
  tiešiem emisiju mērījumiem, verificētāju akreditāciju, soda koeficienta pielāgošanu un soda naudu maksāšanas kārtību. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(40)

Lai ar šīs regulas efektīvu darbību saglabātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu pieņemt aktus, ar ko izdara grozījumus sarakstā, kurā uzskaitīti emisijas faktori “no urbuma līdz ķīļūdenim”, grozījumus sarakstā, kurā uzskaitītas piemērojamās bezemisiju tehnoloģijas un to izmantošanas kritēriji, izstrādā noteikumus par
  faktisko emisiju sertificēšanu “no urbuma līdz tvertnei”,
  tiešiem emisiju mērījumiem, verificētāju akreditāciju, soda koeficienta pielāgošanu un soda naudu maksāšanas kārtību. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

42. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (42) | Ņemot vērā jūrniecības nozares starptautisko dimensiju, priekšroka dodama globālai uz kuģiem patērētās enerģijas siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitātes ierobežošanas pieejai, jo plašākās darbības jomas dēļ
  to varētu uzskatīt par efektīvāku
  . Šajā kontekstā un lai sekmētu starptautisku noteikumu izstrādāšanu Starptautiskajā Jūrniecības organizācijā (SJO), Komisijai būtu jāsniedz SJO un citām attiecīgām starptautiskām struktūrām attiecīga informācija par šīs regulas īstenošanu un būtu jāiesniedz SJO attiecīgi priekšlikumi. Ja ir panākta vienošanās par globālu pieeju jautājumos, kas attiecas uz šo regulu, Komisijai šī regula būtu jāpārskata, lai
  vajadzības gadījumā
  to saskaņotu ar starptautiskajiem noteikumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(42)

Ņemot vērā jūrniecības nozares starptautisko dimensiju, priekšroka dodama globālai uz kuģiem patērētās enerģijas siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitātes ierobežošanas pieejai, jo plašākās darbības jomas dēļ
  to varētu uzskatīt par efektīvāku
  . Šajā kontekstā un lai sekmētu starptautisku noteikumu izstrādāšanu Starptautiskajā Jūrniecības organizācijā (SJO), Komisijai būtu jāsniedz SJO un citām attiecīgām starptautiskām struktūrām attiecīga informācija par šīs regulas īstenošanu un būtu jāiesniedz SJO attiecīgi priekšlikumi. Ja ir panākta vienošanās par globālu pieeju jautājumos, kas attiecas uz šo regulu, Komisijai šī regula būtu jāpārskata, lai
  vajadzības gadījumā
  to saskaņotu ar starptautiskajiem noteikumiem.

| (42) | Ņemot vērā jūrniecības nozares starptautisko dimensiju, priekšroka dodama globālai uz kuģiem patērētās enerģijas siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitātes ierobežošanas pieejai, jo plašākās darbības jomas dēļ
  tā būtu ievērojami efektīvāka
  . Šajā kontekstā un lai sekmētu starptautisku noteikumu izstrādāšanu Starptautiskajā Jūrniecības organizācijā (SJO), Komisijai būtu jāsniedz SJO un citām attiecīgām starptautiskām struktūrām attiecīga informācija par šīs regulas īstenošanu un būtu jāiesniedz SJO attiecīgi priekšlikumi
  , tā turpinot ES centienus starptautiskā līmenī veicināt vērienīgus jūrniecības dekarbonizācijas mērķus
  . Ja ir panākta vienošanās par globālu pieeju jautājumos, kas attiecas uz šo regulu, Komisijai šī regula būtu jāpārskata, lai to saskaņotu ar starptautiskajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(42)

Ņemot vērā jūrniecības nozares starptautisko dimensiju, priekšroka dodama globālai uz kuģiem patērētās enerģijas siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitātes ierobežošanas pieejai, jo plašākās darbības jomas dēļ
  tā būtu ievērojami efektīvāka
  . Šajā kontekstā un lai sekmētu starptautisku noteikumu izstrādāšanu Starptautiskajā Jūrniecības organizācijā (SJO), Komisijai būtu jāsniedz SJO un citām attiecīgām starptautiskām struktūrām attiecīga informācija par šīs regulas īstenošanu un būtu jāiesniedz SJO attiecīgi priekšlikumi
  , tā turpinot ES centienus starptautiskā līmenī veicināt vērienīgus jūrniecības dekarbonizācijas mērķus
  . Ja ir panākta vienošanās par globālu pieeju jautājumos, kas attiecas uz šo regulu, Komisijai šī regula būtu jāpārskata, lai to saskaņotu ar starptautiskajiem noteikumiem.

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

42.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (42a) | Lai starptautiskā mērogā nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un maksimāli palielinātu to tiesību aktu vidisko ietekmi, kuri attiecas uz atjaunīgām un mazoglekļa degvielām, Komisijai un dalībvalstīm SJO un citās starptautiskās organizācijās būtu jārosina veidot stingras sertifikācijas un uzraudzības sistēmas atjaunīgajām degvielām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(42a)

Lai starptautiskā mērogā nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un maksimāli palielinātu to tiesību aktu vidisko ietekmi, kuri attiecas uz atjaunīgām un mazoglekļa degvielām, Komisijai un dalībvalstīm SJO un citās starptautiskās organizācijās būtu jārosina veidot stingras sertifikācijas un uzraudzības sistēmas atjaunīgajām degvielām.

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

42.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (42b) | Komisijai būtu jānodrošina, ka tiek ieviesti un darīti pieejami rīki sadarbībai un paraugprakses apmaiņai jūras transporta nozarē, kā noteikts labāka regulējuma pamatnostādnēs

   (1a)

  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(42b)

Komisijai būtu jānodrošina, ka tiek ieviesti un darīti pieejami rīki sadarbībai un paraugprakses apmaiņai jūras transporta nozarē, kā noteikts labāka regulējuma pamatnostādnēs

   (1a)

  .

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

43. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (43) | Atjaunīgo un mazoglekļa degvielu un aizstājējenergoresursu izmantošana uz kuģiem, kuri visā Savienībā ienāk dalībvalsts jurisdikcijā esošās ostās, stāv tajās vai iziet no tām, nav mērķis, ko dalībvalstis var pietiekami sekmīgi sasniegt, neriskējot radīt šķēršļus iekšējā tirgū un ostu un jūrniecības operatoru konkurences izkropļojumus. Šo mērķi var labāk sasniegt, Savienības līmenī ieviešot vienādus noteikumus, kas rada ekonomiskus stimulus jūrniecības operatoriem netraucēti turpināt darbību, vienlaikus izpildot atjaunīgo un mazoglekļa degvielu izmantošanas pienākumus. Tāpēc Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(43)

Atjaunīgo un mazoglekļa degvielu un aizstājējenergoresursu izmantošana uz kuģiem, kuri visā Savienībā ienāk dalībvalsts jurisdikcijā esošās ostās, stāv tajās vai iziet no tām, nav mērķis, ko dalībvalstis var pietiekami sekmīgi sasniegt, neriskējot radīt šķēršļus iekšējā tirgū un ostu un jūrniecības operatoru konkurences izkropļojumus. Šo mērķi var labāk sasniegt, Savienības līmenī ieviešot vienādus noteikumus, kas rada ekonomiskus stimulus jūrniecības operatoriem netraucēti turpināt darbību, vienlaikus izpildot atjaunīgo un mazoglekļa degvielu izmantošanas pienākumus. Tāpēc Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai,

| (43) | Atjaunīgo un mazoglekļa degvielu un aizstājējenergoresursu
  attīstīšana un plaša mēroga
  izmantošana uz kuģiem, kuri visā Savienībā ienāk dalībvalsts jurisdikcijā esošās ostās, stāv tajās vai iziet no tām, nav mērķis, ko dalībvalstis var pietiekami sekmīgi sasniegt, neriskējot radīt šķēršļus iekšējā tirgū un ostu un jūrniecības operatoru konkurences izkropļojumus. Šo mērķi var labāk sasniegt, Savienības līmenī ieviešot vienādus noteikumus, kas rada ekonomiskus stimulus jūrniecības operatoriem netraucēti turpināt darbību, vienlaikus izpildot atjaunīgo un mazoglekļa degvielu izmantošanas pienākumus. Tāpēc Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai, |
| --- | --- |

(43)

Atjaunīgo un mazoglekļa degvielu un aizstājējenergoresursu
  attīstīšana un plaša mēroga
  izmantošana uz kuģiem, kuri visā Savienībā ienāk dalībvalsts jurisdikcijā esošās ostās, stāv tajās vai iziet no tām, nav mērķis, ko dalībvalstis var pietiekami sekmīgi sasniegt, neriskējot radīt šķēršļus iekšējā tirgū un ostu un jūrniecības operatoru konkurences izkropļojumus. Šo mērķi var labāk sasniegt, Savienības līmenī ieviešot vienādus noteikumus, kas rada ekonomiskus stimulus jūrniecības operatoriem netraucēti turpināt darbību, vienlaikus izpildot atjaunīgo un mazoglekļa degvielu izmantošanas pienākumus. Tāpēc Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai,

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | siltumnīcefekta gāzu (“SEG”) emisijas intensitātes robežvērtību enerģijai,
  kas
  patērēta uz kuģa, kas ienāk dalībvalsts jurisdikcijā esošās ostās, stāv tajās vai iziet no tām, un |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

siltumnīcefekta gāzu (“SEG”) emisijas intensitātes robežvērtību enerģijai,
  kas
  patērēta uz kuģa, kas ienāk dalībvalsts jurisdikcijā esošās ostās, stāv tajās vai iziet no tām, un

| (a) | siltumnīcefekta gāzu (“SEG”) emisijas intensitātes robežvērtību enerģijai,
  kura
  patērēta uz kuģa, kas ienāk dalībvalsts jurisdikcijā esošās ostās, stāv tajās vai iziet no tām, un |
| --- | --- |

(a)

siltumnīcefekta gāzu (“SEG”) emisijas intensitātes robežvērtību enerģijai,
  kura
  patērēta uz kuģa, kas ienāk dalībvalsts jurisdikcijā esošās ostās, stāv tajās vai iziet no tām, un

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – b punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | pienākumu izmantot krasta elektroapgādi vai bezemisiju tehnoloģiju dalībvalsts jurisdikcijā esošās ostās, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

pienākumu izmantot krasta elektroapgādi vai bezemisiju tehnoloģiju dalībvalsts jurisdikcijā esošās ostās,

| (b) | pienākumu izmantot krasta elektroapgādi vai bezemisiju tehnoloģiju dalībvalsts jurisdikcijā esošās ostās. |
| --- | --- |

(b)

pienākumu izmantot krasta elektroapgādi vai bezemisiju tehnoloģiju dalībvalsts jurisdikcijā esošās ostās.

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – pēdējā daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| nolūkā
  palielināt atjaunīgo un mazoglekļa degvielu un aizstājējenergoresursu konsekventu izmantošanu visā Savienībā, vienlaikus nodrošinot raitu jūras satiksmes darbību un novēršot iekšējā tirgus izkropļojumus. | Tā mērķis ir
  palielināt atjaunīgo un mazoglekļa degvielu un aizstājējenergoresursu konsekventu izmantošanu
  jūras transportā
  visā Savienībā
  saskaņā gan ar Savienības mērķi vēlākais līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti, gan ar Parīzes nolīguma mērķiem
  , vienlaikus nodrošinot raitu jūras satiksmes darbību
  , radot attīstības iespējas jūrniecības nozarei
  un novēršot iekšējā tirgus izkropļojumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

nolūkā
  palielināt atjaunīgo un mazoglekļa degvielu un aizstājējenergoresursu konsekventu izmantošanu visā Savienībā, vienlaikus nodrošinot raitu jūras satiksmes darbību un novēršot iekšējā tirgus izkropļojumus.

Tā mērķis ir
  palielināt atjaunīgo un mazoglekļa degvielu un aizstājējenergoresursu konsekventu izmantošanu
  jūras transportā
  visā Savienībā
  saskaņā gan ar Savienības mērķi vēlākais līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti, gan ar Parīzes nolīguma mērķiem
  , vienlaikus nodrošinot raitu jūras satiksmes darbību
  , radot attīstības iespējas jūrniecības nozarei
  un novēršot iekšējā tirgus izkropļojumus.

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šo regulu piemēro visiem kuģiem, kuru bruto tilpība pārsniedz 5 000  tonnas, neatkarīgi no to karoga,
  attiecībā
  uz: | Šo regulu piemēro visiem kuģiem, kuru bruto tilpība pārsniedz 5 000  tonnas, neatkarīgi no to karoga,
  un tā attiecas
  uz: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Šo regulu piemēro visiem kuģiem, kuru bruto tilpība pārsniedz 5 000  tonnas, neatkarīgi no to karoga,
  attiecībā
  uz:

Šo regulu piemēro visiem kuģiem, kuru bruto tilpība pārsniedz 5 000  tonnas, neatkarīgi no to karoga,
  un tā attiecas
  uz:

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – b punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | visu enerģiju, kas patērēta reisos no dalībvalsts jurisdikcijā esošas piestāšanas ostas uz dalībvalsts jurisdikcijā esošu piestāšanas ostu,
  un |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

visu enerģiju, kas patērēta reisos no dalībvalsts jurisdikcijā esošas piestāšanas ostas uz dalībvalsts jurisdikcijā esošu piestāšanas ostu,
  un

| (b) | visu enerģiju, kas patērēta reisos no dalībvalsts jurisdikcijā esošas piestāšanas ostas uz dalībvalsts jurisdikcijā esošu piestāšanas ostu, |
| --- | --- |

(b)

visu enerģiju, kas patērēta reisos no dalībvalsts jurisdikcijā esošas piestāšanas ostas uz dalībvalsts jurisdikcijā esošu piestāšanas ostu,

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – ba punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | pusi no enerģijas, kas patērēta reisos, kuri iziet no tādas piestāšanas ostas vai ienāk tādā piestāšanas ostā, kas atrodas dalībvalsts jurisdikcijā esošā tālākajā reģionā, un |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ba)

pusi no enerģijas, kas patērēta reisos, kuri iziet no tādas piestāšanas ostas vai ienāk tādā piestāšanas ostā, kas atrodas dalībvalsts jurisdikcijā esošā tālākajā reģionā, un

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – c punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | pusi no enerģijas, kas patērēta reisos, kuri iziet no dalībvalsts jurisdikcijā esošas piestāšanas ostas vai ienāk
  tajā
  , ja iepriekšējā vai nākamā piestāšanas osta ir trešās valsts jurisdikcijā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(c)

pusi no enerģijas, kas patērēta reisos, kuri iziet no dalībvalsts jurisdikcijā esošas piestāšanas ostas vai ienāk
  tajā
  , ja iepriekšējā vai nākamā piestāšanas osta ir trešās valsts jurisdikcijā.

| (c) | pusi no enerģijas, kas patērēta reisos, kuri iziet no dalībvalsts jurisdikcijā esošas piestāšanas ostas vai ienāk
  tādā ostā
  , ja iepriekšējā vai nākamā piestāšanas osta ir trešās valsts jurisdikcijā. |
| --- | --- |

(c)

pusi no enerģijas, kas patērēta reisos, kuri iziet no dalībvalsts jurisdikcijā esošas piestāšanas ostas vai ienāk
  tādā ostā
  , ja iepriekšējā vai nākamā piestāšanas osta ir trešās valsts jurisdikcijā.

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums

2. pants – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šo regulu nepiemēro karakuģiem, kara flotes palīgkuģiem, zivju zvejas un zivju apstrādes kuģiem, vienkāršas konstrukcijas koka kuģiem
  , kuģiem bez mehāniskas piedziņas un
  nekomerciāli izmantotiem valsts dienesta kuģiem. | Šo regulu nepiemēro karakuģiem, kara flotes palīgkuģiem, zivju zvejas un zivju apstrādes kuģiem, vienkāršas konstrukcijas koka kuģiem
  vai
  nekomerciāli izmantotiem valsts dienesta kuģiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Šo regulu nepiemēro karakuģiem, kara flotes palīgkuģiem, zivju zvejas un zivju apstrādes kuģiem, vienkāršas konstrukcijas koka kuģiem
  , kuģiem bez mehāniskas piedziņas un
  nekomerciāli izmantotiem valsts dienesta kuģiem.

Šo regulu nepiemēro karakuģiem, kara flotes palīgkuģiem, zivju zvejas un zivju apstrādes kuģiem, vienkāršas konstrukcijas koka kuģiem
  vai
  nekomerciāli izmantotiem valsts dienesta kuģiem.

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums

2. pants –2.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Līdz 2025. gada 31. decembrim Komisija pieņem īstenošanas aktu, ar ko izveido to blakus esošo konteineru pārkraušanas ostu sarakstu, uz kurām neattiecas šajā regulā noteiktā konteinerkuģu piestāšanas ostu definīcija. |
| | Pēc tam vismaz reizi divos gados Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar ko atjaunina minēto to blakus esošo konteineru pārkraušanas ostu sarakstu, uz kurām neattiecas šajā regulā noteiktā konteinerkuģu piestāšanas ostu definīcija. |
| | Minētajos īstenošanas aktos uzskaita kaimiņos esošās konteineru pārkraušanas ostas, kas atrodas ārpus Savienības, bet mazāk nekā 300 jūras jūdžu attālumā no Savienības teritorijas, ja konteineru pārkraušanas īpatsvars, kas izteikts divdesmit pēdu ekvivalentā vienībā, pārsniedz 65 % no attiecīgās ostas konteineru kopējās satiksmes nesenākajā divpadsmit mēnešu periodā, par kuru ir pieejami attiecīgie dati. |
| | Šajā uzskaitē konteinerus uzskata par pārkrautiem, ja tos izkrauj no kuģa uz ostu tikai nolūkā iekraut citā kuģī. Neiekļauj ostas, kas atrodas trešā valstī, kura faktiski piemēro tikpat vērienīgus pasākumus kā šajā regulā noteiktās prasības. |
| | Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 27. panta 3. punktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Līdz 2025. gada 31. decembrim Komisija pieņem īstenošanas aktu, ar ko izveido to blakus esošo konteineru pārkraušanas ostu sarakstu, uz kurām neattiecas šajā regulā noteiktā konteinerkuģu piestāšanas ostu definīcija.

Pēc tam vismaz reizi divos gados Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar ko atjaunina minēto to blakus esošo konteineru pārkraušanas ostu sarakstu, uz kurām neattiecas šajā regulā noteiktā konteinerkuģu piestāšanas ostu definīcija.

Minētajos īstenošanas aktos uzskaita kaimiņos esošās konteineru pārkraušanas ostas, kas atrodas ārpus Savienības, bet mazāk nekā 300 jūras jūdžu attālumā no Savienības teritorijas, ja konteineru pārkraušanas īpatsvars, kas izteikts divdesmit pēdu ekvivalentā vienībā, pārsniedz 65 % no attiecīgās ostas konteineru kopējās satiksmes nesenākajā divpadsmit mēnešu periodā, par kuru ir pieejami attiecīgie dati.

Šajā uzskaitē konteinerus uzskata par pārkrautiem, ja tos izkrauj no kuģa uz ostu tikai nolūkā iekraut citā kuģī. Neiekļauj ostas, kas atrodas trešā valstī, kura faktiski piemēro tikpat vērienīgus pasākumus kā šajā regulā noteiktās prasības.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 27. panta 3. punktā.

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

2. pants – 2.b daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Dalībvalstis no 1. punkta a) un b) apakšpunkta piemērošanas var atbrīvot konkrētus maršrutus un ostas attiecībā uz enerģiju, kas patērēta reisos, kurus veic pasažieru kuģi, kas nav kruīza pasažieru kuģi, starp dalībvalsts jurisdikcijā esošu piestāšanas ostu un tās pašas dalībvalsts jurisdikcijā esošu piestāšanas ostu, kura atrodas salā, kurā ir mazāk nekā 100 000  pastāvīgo iedzīvotāju, un attiecībā uz enerģiju, ko tie patērē, uzturoties attiecīgās salas ostā. Dalībvalstis par šiem atbrīvojumiem pirms to stāšanās spēkā paziņo Komisijai, kas tos publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šādus atbrīvojumus nepiemēro pēc 2029. gada 31. decembra. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Dalībvalstis no 1. punkta a) un b) apakšpunkta piemērošanas var atbrīvot konkrētus maršrutus un ostas attiecībā uz enerģiju, kas patērēta reisos, kurus veic pasažieru kuģi, kas nav kruīza pasažieru kuģi, starp dalībvalsts jurisdikcijā esošu piestāšanas ostu un tās pašas dalībvalsts jurisdikcijā esošu piestāšanas ostu, kura atrodas salā, kurā ir mazāk nekā 100 000  pastāvīgo iedzīvotāju, un attiecībā uz enerģiju, ko tie patērē, uzturoties attiecīgās salas ostā. Dalībvalstis par šiem atbrīvojumiem pirms to stāšanās spēkā paziņo Komisijai, kas tos publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šādus atbrīvojumus nepiemēro pēc 2029. gada 31. decembra.

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums

2. pants – 2.c daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Dalībvalstis no 1. punkta a) un ba) apakšpunkta piemērošanas var atbrīvot konkrētus maršrutus un ostas attiecībā uz enerģiju, kas patērēta reisos starp piestāšanas ostu, kas atrodas attālākajā reģionā, un citu piestāšanas ostu, kas atrodas tālākajā reģionā, kā arī attiecībā uz enerģiju, kas patērēta uzturēšanās laikā attiecīgo attālāko reģionu piestāšanas ostās. Dalībvalstis par šiem atbrīvojumiem pirms to stāšanās spēkā paziņo Komisijai, kas tos publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šādus atbrīvojumus nepiemēro pēc 2029. gada 31. decembra. Nekas neliedz dalībvalstīm, to reģioniem un teritorijām pieņemt lēmumu nepiemērot šo atbrīvojumu vai atcelt atbrīvojumu, ko tās piešķīrušas līdz 2029. gada 31. decembrim. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Dalībvalstis no 1. punkta a) un ba) apakšpunkta piemērošanas var atbrīvot konkrētus maršrutus un ostas attiecībā uz enerģiju, kas patērēta reisos starp piestāšanas ostu, kas atrodas attālākajā reģionā, un citu piestāšanas ostu, kas atrodas tālākajā reģionā, kā arī attiecībā uz enerģiju, kas patērēta uzturēšanās laikā attiecīgo attālāko reģionu piestāšanas ostās. Dalībvalstis par šiem atbrīvojumiem pirms to stāšanās spēkā paziņo Komisijai, kas tos publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šādus atbrīvojumus nepiemēro pēc 2029. gada 31. decembra. Nekas neliedz dalībvalstīm, to reģioniem un teritorijām pieņemt lēmumu nepiemērot šo atbrīvojumu vai atcelt atbrīvojumu, ko tās piešķīrušas līdz 2029. gada 31. decembrim.

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums

2. pants – 2.d daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Dalībvalstis no 1. punkta piemērošanas var atbrīvot konkrētus maršrutus attiecībā uz enerģiju, kas patērēta reisos, kurus veic saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu līgumu, vai reisos, ko veic kuģi, uz kuriem attiecas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 3577/92. Dalībvalstis par šiem atbrīvojumiem pirms to stāšanās spēkā paziņo Komisijai, kas tos publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šādus atbrīvojumus nepiemēro pēc 2029. gada 31. decembra. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Dalībvalstis no 1. punkta piemērošanas var atbrīvot konkrētus maršrutus attiecībā uz enerģiju, kas patērēta reisos, kurus veic saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu līgumu, vai reisos, ko veic kuģi, uz kuriem attiecas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 3577/92. Dalībvalstis par šiem atbrīvojumiem pirms to stāšanās spēkā paziņo Komisijai, kas tos publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šādus atbrīvojumus nepiemēro pēc 2029. gada 31. decembra.

Grozījums Nr. 63

Regulas priekšlikums

2. pants – 2.e daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Komisija pastāvīgi uzrauga šīs regulas ietekmi uz kravu novirzīšanu, jo īpaši caur pārkraušanas ostām kaimiņvalstīs. Ja Komisija konstatē būtisku negatīvu ietekmi uz Savienības ostām, tā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei tiesību aktu priekšlikumus šīs regulas grozīšanai. Jo īpaši Komisija analizē šīs regulas ietekmi uz tālākajiem reģioniem un salām un vajadzības gadījumā ierosina grozījumus šīs regulas darbības jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Komisija pastāvīgi uzrauga šīs regulas ietekmi uz kravu novirzīšanu, jo īpaši caur pārkraušanas ostām kaimiņvalstīs. Ja Komisija konstatē būtisku negatīvu ietekmi uz Savienības ostām, tā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei tiesību aktu priekšlikumus šīs regulas grozīšanai. Jo īpaši Komisija analizē šīs regulas ietekmi uz tālākajiem reģioniem un salām un vajadzības gadījumā ierosina grozījumus šīs regulas darbības jomā.

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – h punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (h) | “aizstājējenergoresursi” ir
  vēja vai saules
  atjaunīgā enerģija, kas ražota uz kuģa, vai elektroenerģija, kas piegādāta no krasta elektroapgādes; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(h)

“aizstājējenergoresursi” ir
  vēja vai saules
  atjaunīgā enerģija, kas ražota uz kuģa, vai elektroenerģija, kas piegādāta no krasta elektroapgādes;

| (h) | “aizstājējenergoresursi” ir atjaunīgā enerģija, kas ražota uz kuģa, vai elektroenerģija, kas piegādāta no krasta elektroapgādes; |
| --- | --- |

(h)

“aizstājējenergoresursi” ir atjaunīgā enerģija, kas ražota uz kuģa, vai elektroenerģija, kas piegādāta no krasta elektroapgādes;

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – ha punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ha) | “vēja piedziņa” vai “vēja palīgpiedziņa” ir piedziņas tehnoloģija, kas primāri vai sekundāri tiek izmantota jebkura kuģa veida piedziņai, izmantojot vēja enerģiju laikā, kad kuģis kuģo; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ha)

“vēja piedziņa” vai “vēja palīgpiedziņa” ir piedziņas tehnoloģija, kas primāri vai sekundāri tiek izmantota jebkura kuģa veida piedziņai, izmantojot vēja enerģiju laikā, kad kuģis kuģo;

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – i punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (i) | “piestāšanas osta” ir
  piestāšanas
  osta,
  kas definēta Regulas (ES) 2015/757 3. panta b) punktā
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(i)

“piestāšanas osta” ir
  piestāšanas
  osta,
  kas definēta Regulas (ES) 2015/757 3. panta b) punktā
  ;

| (i) | “piestāšanas osta” ir osta,
  kurā kuģis piestāj, lai iekrautu vai izkrautu būtisku pārvadājamās kravas daļu vai uzņemtu vai izsēdinātu pasažierus
  ;
  un līdz ar to tas neietver piestāšanu ar vienīgo mērķi uzpildīt degvielu, papildināt krājumus, mainīt apkalpi, ieiet dokā vai veikt remontu kuģim vai tā iekārtām, piestāšanu ostā tāpēc, ka kuģim ir vajadzīga palīdzība vai tas ir briesmās, pārkraušanu no kuģa uz kuģi ārpus ostām, piestāšanu ar vienīgo mērķi patverties no nelabvēlīgiem laika apstākļiem vai ja tas nepieciešams saistībā ar meklēšanas un glābšanas darbībām, kā arī konteinerkuģu piestāšanu blakus esošā konteineru pārkraušanas ostā; |
| --- | --- |

(i)

“piestāšanas osta” ir osta,
  kurā kuģis piestāj, lai iekrautu vai izkrautu būtisku pārvadājamās kravas daļu vai uzņemtu vai izsēdinātu pasažierus
  ;
  un līdz ar to tas neietver piestāšanu ar vienīgo mērķi uzpildīt degvielu, papildināt krājumus, mainīt apkalpi, ieiet dokā vai veikt remontu kuģim vai tā iekārtām, piestāšanu ostā tāpēc, ka kuģim ir vajadzīga palīdzība vai tas ir briesmās, pārkraušanu no kuģa uz kuģi ārpus ostām, piestāšanu ar vienīgo mērķi patverties no nelabvēlīgiem laika apstākļiem vai ja tas nepieciešams saistībā ar meklēšanas un glābšanas darbībām, kā arī konteinerkuģu piestāšanu blakus esošā konteineru pārkraušanas ostā;

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – m punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (m) | “kuģis pie piestātnes vai enkurvietā” ir kuģis
  pie piestātnes, kas definēts Regulas (ES) 2015/757 3. panta n) punktā
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(m)

“kuģis pie piestātnes vai enkurvietā” ir kuģis
  pie piestātnes, kas definēts Regulas (ES) 2015/757 3. panta n) punktā
  ;

| (m) | “kuģis pie piestātnes vai enkurvietā” ir kuģis
  , kurš ir droši pietauvots dalībvalsts jurisdikcijā esošas ostas piestātnē, kamēr tajā tiek iekrauta vai izkrauta krava, uz tā uzkāpj vai no tā nokāpj pasažieri vai kamēr tas tiek izmantots nakšņošanai, ietverot laiku, kas nav saistīts ar kravas vai pasažieru pārvadājumiem
  ; |
| --- | --- |

(m)

“kuģis pie piestātnes vai enkurvietā” ir kuģis
  , kurš ir droši pietauvots dalībvalsts jurisdikcijā esošas ostas piestātnē, kamēr tajā tiek iekrauta vai izkrauta krava, uz tā uzkāpj vai no tā nokāpj pasažieri vai kamēr tas tiek izmantots nakšņošanai, ietverot laiku, kas nav saistīts ar kravas vai pasažieru pārvadājumiem
  ;

Grozījums Nr. 68

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – n punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (n) | “uz kuģa patērētā enerģija” ir enerģijas daudzums, izteikts megadžoulos (MJ), kuru kuģis patērē piedziņai un kuģa aprīkojuma darbināšanai jūrā, pie piestātnes vai enkurvietā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(n)

“uz kuģa patērētā enerģija” ir enerģijas daudzums, izteikts megadžoulos (MJ), kuru kuģis patērē piedziņai un kuģa aprīkojuma darbināšanai jūrā, pie piestātnes vai enkurvietā;

| (n) | “uz kuģa patērētā enerģija” ir enerģijas daudzums, izteikts megadžoulos (MJ), kuru kuģis patērē piedziņai un kuģa aprīkojuma darbināšanai jūrā, pie piestātnes vai enkurvietā,
  izņemot papildu enerģiju, kas patērēta ledus klases IA vai IA Super vai līdzvērtīgas ledus klases kuģa tehnisko parametru dēļ, un izņemot papildu enerģiju, ko patērē ledus klases IC, IB, IA vai IA Super vai līdzvērtīgas ledus klases kuģis, kuģojot ledus apstākļos
  ; |
| --- | --- |

(n)

“uz kuģa patērētā enerģija” ir enerģijas daudzums, izteikts megadžoulos (MJ), kuru kuģis patērē piedziņai un kuģa aprīkojuma darbināšanai jūrā, pie piestātnes vai enkurvietā,
  izņemot papildu enerģiju, kas patērēta ledus klases IA vai IA Super vai līdzvērtīgas ledus klases kuģa tehnisko parametru dēļ, un izņemot papildu enerģiju, ko patērē ledus klases IC, IB, IA vai IA Super vai līdzvērtīgas ledus klases kuģis, kuģojot ledus apstākļos
  ;

Grozījums Nr. 69

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – qa punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (qa) | “ledus klase” ir apzīmējums, ko kuģim piešķir karoga valsts kompetentās valsts iestādes vai minētās valsts atzīta organizācija, apliecinot, ka kuģis ir piemērots kuģošanai ledus apstākļos; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(qa)

“ledus klase” ir apzīmējums, ko kuģim piešķir karoga valsts kompetentās valsts iestādes vai minētās valsts atzīta organizācija, apliecinot, ka kuģis ir piemērots kuģošanai ledus apstākļos;

Grozījums Nr. 70

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – qb punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (qb) | “kuģošana ledus apstākļos” ir ledus klases kuģa kuģošana jūras apgabalā, ko ietver ledus mala; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(qb)

“kuģošana ledus apstākļos” ir ledus klases kuģa kuģošana jūras apgabalā, ko ietver ledus mala;

Grozījums Nr. 71

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – qc punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (qc) | “ledus mala” ir robežlīnija starp atklāto jūru un jebkāda veida jūras ledu (nostiprinātu vai peldošu) jebkurā konkrētā brīdī; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(qc)

“ledus mala” ir robežlīnija starp atklāto jūru un jebkāda veida jūras ledu (nostiprinātu vai peldošu) jebkurā konkrētā brīdī;

Grozījums Nr. 72

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – r punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (r) | “krasta elektroapgāde” ir sistēma zemsprieguma vai augstsprieguma, maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektroenerģijas piegādei kuģiem pie piestātnes vai enkurvietā, tajā skaitā kuģa un krasta iekārtām,
  tieši
  padodot uz kuģa galveno sadales paneli elektroenerģiju, kas vajadzīga stāvoša kuģa elektroapgādei, pakalpojumu nodrošināšanai vai sekundāro akumulatoru uzlādei; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(r)

“krasta elektroapgāde” ir sistēma zemsprieguma vai augstsprieguma, maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektroenerģijas piegādei kuģiem pie piestātnes vai enkurvietā, tajā skaitā kuģa un krasta iekārtām,
  tieši
  padodot uz kuģa galveno sadales paneli elektroenerģiju, kas vajadzīga stāvoša kuģa elektroapgādei, pakalpojumu nodrošināšanai vai sekundāro akumulatoru uzlādei;

| (r) | “krasta elektroapgāde” ir sistēma zemsprieguma vai augstsprieguma, maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektroenerģijas piegādei kuģiem pie piestātnes vai enkurvietā, tajā skaitā
  nostiprinātām, peldošām un mobilām
  kuģa un krasta iekārtām, padodot uz kuģa galveno sadales paneli elektroenerģiju, kas vajadzīga stāvoša kuģa elektroapgādei, pakalpojumu nodrošināšanai vai sekundāro akumulatoru uzlādei; |
| --- | --- |

(r)

“krasta elektroapgāde” ir sistēma zemsprieguma vai augstsprieguma, maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektroenerģijas piegādei kuģiem pie piestātnes vai enkurvietā, tajā skaitā
  nostiprinātām, peldošām un mobilām
  kuģa un krasta iekārtām, padodot uz kuģa galveno sadales paneli elektroenerģiju, kas vajadzīga stāvoša kuģa elektroapgādei, pakalpojumu nodrošināšanai vai sekundāro akumulatoru uzlādei;

Grozījums Nr. 73

Regulas priekšlikums

4. pants – 2. punkts – 3. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | -13 %
  no 2035. gada 1. janvāra, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

—

-13 %
  no 2035. gada 1. janvāra,

| — | -20 %
  no 2035. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

—

-20 %
  no 2035. gada 1. janvāra,

Grozījums Nr. 74

Regulas priekšlikums

4. pants – 2. punkts – 4. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | -26 %
  no 2040. gada 1. janvāra, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

—

-26 %
  no 2040. gada 1. janvāra,

| — | -38 %
  no 2040. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

—

-38 %
  no 2040. gada 1. janvāra,

Grozījums Nr. 75

Regulas priekšlikums

4. pants – 2. punkts – 5. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | -59 %
  no 2045. gada 1. janvāra, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

—

-59 %
  no 2045. gada 1. janvāra,

| — | -64 %
  no 2045. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

—

-64 %
  no 2045. gada 1. janvāra,

Grozījums Nr. 76

Regulas priekšlikums

4. pants – 2. punkts – 6. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | -75 %
  no 2050. gada 1. janvāra. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

—

-75 %
  no 2050. gada 1. janvāra.

| — | -80 %
  no 2050. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

—

-80 %
  no 2050. gada 1. janvāra.

Grozījums Nr. 77

Regulas priekšlikums

4. pants – 2. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| [Zvaigznīte: atsauces vērtība, kuru aprēķinās likumdošanas procedūras vēlākā posmā, atbilst 2020. gadā uz flotes kuģiem patērētās enerģijas vidējai siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitātei, kas noteikta, pamatojoties uz datiem, kurus monitorē un paziņo saskaņā ar Regulu (ES) 2015/757, un izmantojot minētās regulas I pielikumā noteikto metodiku un standartvērtības.] | [Zvaigznīte: atsauces vērtība, kuru aprēķinās likumdošanas procedūras vēlākā posmā, atbilst 2020. gadā uz
  Savienības
  flotes kuģiem patērētās enerģijas vidējai siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitātei, kas noteikta, pamatojoties uz datiem, kurus monitorē un paziņo saskaņā ar Regulu (ES) 2015/757, un izmantojot minētās regulas I pielikumā noteikto metodiku un standartvērtības.] |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

[Zvaigznīte: atsauces vērtība, kuru aprēķinās likumdošanas procedūras vēlākā posmā, atbilst 2020. gadā uz flotes kuģiem patērētās enerģijas vidējai siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitātei, kas noteikta, pamatojoties uz datiem, kurus monitorē un paziņo saskaņā ar Regulu (ES) 2015/757, un izmantojot minētās regulas I pielikumā noteikto metodiku un standartvērtības.]

[Zvaigznīte: atsauces vērtība, kuru aprēķinās likumdošanas procedūras vēlākā posmā, atbilst 2020. gadā uz
  Savienības
  flotes kuģiem patērētās enerģijas vidējai siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitātei, kas noteikta, pamatojoties uz datiem, kurus monitorē un paziņo saskaņā ar Regulu (ES) 2015/757, un izmantojot minētās regulas I pielikumā noteikto metodiku un standartvērtības.]

Grozījums Nr. 78

Regulas priekšlikums

4. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Uz kuģa patērētās enerģijas siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitāti aprēķina kā siltumnīcefekta gāzu emisiju daudzumu uz vienu enerģijas vienību saskaņā ar I pielikumā noteikto metodiku. | 3.   Uz kuģa patērētās enerģijas siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitāti aprēķina kā siltumnīcefekta gāzu emisiju daudzumu uz vienu enerģijas vienību saskaņā ar I pielikumā noteikto metodiku.
  Ledus klases kuģiem piemēro korekcijas koeficientu, kā rezultātā tiek atskaitīts lielāks degvielas patēriņš, kas saistīts ar kuģošanu ledus apstākļos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Uz kuģa patērētās enerģijas siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitāti aprēķina kā siltumnīcefekta gāzu emisiju daudzumu uz vienu enerģijas vienību saskaņā ar I pielikumā noteikto metodiku.

3.   Uz kuģa patērētās enerģijas siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitāti aprēķina kā siltumnīcefekta gāzu emisiju daudzumu uz vienu enerģijas vienību saskaņā ar I pielikumā noteikto metodiku.
  Ledus klases kuģiem piemēro korekcijas koeficientu, kā rezultātā tiek atskaitīts lielāks degvielas patēriņš, kas saistīts ar kuģošanu ledus apstākļos.

Grozījums Nr. 79

Grozījums Nr. 79

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 3.a punkts (jauns)

4. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Emisiju faktoru aprēķināšanai par pamatu tiek izmantotas šīs regulas II pielikumā noteiktās standartvērtības. Ja pastāv faktiskās vērtības, kas verificētas, izmantojot sertifikāciju vai tiešus emisiju mērījumus, standartvērtību vietā var izmantot šīs faktiskās vērtības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Emisiju faktoru aprēķināšanai par pamatu tiek izmantotas šīs regulas II pielikumā noteiktās standartvērtības. Ja pastāv faktiskās vērtības, kas verificētas, izmantojot sertifikāciju vai tiešus emisiju mērījumus, standartvērtību vietā var izmantot šīs faktiskās vērtības.

Grozījums Nr. 80

Grozījums Nr. 80

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 4. punkts

4. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 26. pantu, lai grozītu II pielikumu nolūkā iekļaut ar jauniem energoresursiem saistītus emisijas faktorus “no urbuma līdz ķīļūdenim” vai pielāgot esošos emisijas faktorus, lai nodrošinātu atbilstību turpmākiem starptautiskiem standartiem vai Savienības tiesību aktiem enerģētikas jomā. | 4.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 26. pantu, lai grozītu II pielikumu nolūkā iekļaut ar jauniem energoresursiem saistītus emisijas faktorus “no urbuma līdz ķīļūdenim” vai pielāgot esošos emisijas faktorus, lai nodrošinātu atbilstību turpmākiem starptautiskiem standartiem vai Savienības tiesību aktiem enerģētikas jomā
  un lai nodrošinātu, ka tie ir pēc iespējas reprezentatīvi attiecībā uz reālajām emisijām visos degvielas aprites cikla posmos saskaņā ar labākajām pieejamajām zinātnes atziņām un tehniskajām zināšanām
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 26. pantu, lai grozītu II pielikumu nolūkā iekļaut ar jauniem energoresursiem saistītus emisijas faktorus “no urbuma līdz ķīļūdenim” vai pielāgot esošos emisijas faktorus, lai nodrošinātu atbilstību turpmākiem starptautiskiem standartiem vai Savienības tiesību aktiem enerģētikas jomā.

4.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 26. pantu, lai grozītu II pielikumu nolūkā iekļaut ar jauniem energoresursiem saistītus emisijas faktorus “no urbuma līdz ķīļūdenim” vai pielāgot esošos emisijas faktorus, lai nodrošinātu atbilstību turpmākiem starptautiskiem standartiem vai Savienības tiesību aktiem enerģētikas jomā
  un lai nodrošinātu, ka tie ir pēc iespējas reprezentatīvi attiecībā uz reālajām emisijām visos degvielas aprites cikla posmos saskaņā ar labākajām pieejamajām zinātnes atziņām un tehniskajām zināšanām
  .

Grozījums Nr. 81

Grozījums Nr. 81

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 4.a punkts (jauns)

4. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Organizē apspriedes starp ostu pārvaldes iestādēm, termināļu operatoriem, kuģu īpašniekiem, kuģu operatoriem, degvielas piegādātājiem un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai nodrošinātu sadarbību attiecībā uz alternatīvu degvielu piegādi, ko plāno un ievieš atsevišķās ostās, kā arī attiecībā uz pieprasījumu, ko sagaida no kuģiem, kuri piestāj minētajās ostās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a
     
  Organizē apspriedes starp ostu pārvaldes iestādēm, termināļu operatoriem, kuģu īpašniekiem, kuģu operatoriem, degvielas piegādātājiem un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai nodrošinātu sadarbību attiecībā uz alternatīvu degvielu piegādi, ko plāno un ievieš atsevišķās ostās, kā arī attiecībā uz pieprasījumu, ko sagaida no kuģiem, kuri piestāj minētajās ostās.

Grozījums Nr. 82

Grozījums Nr. 82

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4.a pants (jauns)

4.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a pants |
| | Nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo degvielu izmantošana |
| | 1.
     
  Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, vajadzības gadījumā izmantojot kredītu apmaiņas mehānismu, kas izveidots ar Direktīvu XXXX [Atjaunojamo energoresursu direktīva], lai nodrošinātu, ka to teritorijā esošajās ostās ir pieejamas nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās degvielas (RFNBO). |
| | 2.
     
  No 2025. gada 1. janvāra līdz 2034. gada 31. decembrim I pielikuma 1. vienādojuma saucējā izmanto reizinātāju “2”, lai aprēķinātu uz kuģa patērētās enerģijas siltumnīcefekta gāzu intensitāti nolūkā atalgot uzņēmumus par nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo degvielu izmantošanu. |
| | 3.
     
  No 2030. gada 1. janvāra vismaz 2 % no gada vidējās enerģijas, ko patērē uz kuģa, nodrošina ar 9. panta 1. punkta b) apakšpunktam atbilstīgām nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgām degvielām. |
| | 4.
     
  Līdz 2034. gada 31. decembrim 3. punktu nepiemēro uzņēmumiem un to meitasuzņēmumiem, kas ekspluatē trīs vai mazāku skaitu kuģu, uz kuriem attiecas 2. panta 1. punktā noteiktā darbības joma. |
| | 5.
     
  Vēlākais līdz 2028. gadam Komisija novērtē 3. punktā noteikto pienākumu, lai to pielāgotu, ja: |
| | — | pastāv nopietnas bažas par nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo degvielu ražošanas jaudu, pieejamību vai cenu, vai |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a pants

4.a pants

Nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo degvielu izmantošana

Nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo degvielu izmantošana

1.
     
  Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, vajadzības gadījumā izmantojot kredītu apmaiņas mehānismu, kas izveidots ar Direktīvu XXXX [Atjaunojamo energoresursu direktīva], lai nodrošinātu, ka to teritorijā esošajās ostās ir pieejamas nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās degvielas (RFNBO).

2.
     
  No 2025. gada 1. janvāra līdz 2034. gada 31. decembrim I pielikuma 1. vienādojuma saucējā izmanto reizinātāju “2”, lai aprēķinātu uz kuģa patērētās enerģijas siltumnīcefekta gāzu intensitāti nolūkā atalgot uzņēmumus par nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo degvielu izmantošanu.

3.
     
  No 2030. gada 1. janvāra vismaz 2 % no gada vidējās enerģijas, ko patērē uz kuģa, nodrošina ar 9. panta 1. punkta b) apakšpunktam atbilstīgām nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgām degvielām.

4.
     
  Līdz 2034. gada 31. decembrim 3. punktu nepiemēro uzņēmumiem un to meitasuzņēmumiem, kas ekspluatē trīs vai mazāku skaitu kuģu, uz kuriem attiecas 2. panta 1. punktā noteiktā darbības joma.

5.
     
  Vēlākais līdz 2028. gadam Komisija novērtē 3. punktā noteikto pienākumu, lai to pielāgotu, ja:

—

pastāv nopietnas bažas par nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo degvielu ražošanas jaudu, pieejamību vai cenu, vai

pastāv nopietnas bažas par nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo degvielu ražošanas jaudu, pieejamību vai cenu, vai

| — | būtiski samazinās izmaksas un pastāv ģeogrāfiski visaptveroša nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo degvielu pieejamība, kā arī ir nepieciešams palielināt apakškvotas līmeni, lai sasniegtu Savienības klimata mērķrādītājus. |
| --- | --- |

—

būtiski samazinās izmaksas un pastāv ģeogrāfiski visaptveroša nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo degvielu pieejamība, kā arī ir nepieciešams palielināt apakškvotas līmeni, lai sasniegtu Savienības klimata mērķrādītājus.

būtiski samazinās izmaksas un pastāv ģeogrāfiski visaptveroša nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo degvielu pieejamība, kā arī ir nepieciešams palielināt apakškvotas līmeni, lai sasniegtu Savienības klimata mērķrādītājus.

6.
     
  Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 26. pantu, lai noteiktu kritērijus šim novērtējumam, un pielāgot 4.a panta 3. punktā un V pielikumā noteiktos pienākumus, ja saskaņā ar 5. punktu veiktajā novērtējumā tas tiek uzskatīts par nepieciešamu.

Grozījums Nr. 83

Grozījums Nr. 83

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. punkts

5. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   No 2030. gada 1. janvāra kuģim pie piestātnes vai enkurvietā
  dalībvalsts jurisdikcijā esošā
  piestāšanas ostā jāpieslēdzas krasta elektroapgādei un tā jāizmanto visām
  enerģijas
  vajadzībām, kamēr tas atrodas pie piestātnes vai enkurvietā. | 1.   No 2030. gada 1. janvāra kuģim pie piestātnes vai enkurvietā piestāšanas ostā
  , uz kuru attiecas Regulas XXXX-XXX (Alternatīvo degvielu infrastruktūras regula) 9. pants,
  jāpieslēdzas krasta elektroapgādei un tā jāizmanto visām
  tā elektroenerģijas
  vajadzībām, kamēr tas atrodas pie piestātnes vai enkurvietā.
  Gadījumā, ja osta, kas nav TEN-T osta, ir brīvprātīgi uzstādījusi krasta elektroapgādi, kuģi, kuri piestāj minētajā ostā un kuriem ir saderīgs krasta elektroapgādes aprīkojums, pieslēdzas krasta elektroapgādei, ja tā ir pieejama attiecīgajā piestātnē vai enkurvietā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   No 2030. gada 1. janvāra kuģim pie piestātnes vai enkurvietā
  dalībvalsts jurisdikcijā esošā
  piestāšanas ostā jāpieslēdzas krasta elektroapgādei un tā jāizmanto visām
  enerģijas
  vajadzībām, kamēr tas atrodas pie piestātnes vai enkurvietā.

1.   No 2030. gada 1. janvāra kuģim pie piestātnes vai enkurvietā piestāšanas ostā
  , uz kuru attiecas Regulas XXXX-XXX (Alternatīvo degvielu infrastruktūras regula) 9. pants,
  jāpieslēdzas krasta elektroapgādei un tā jāizmanto visām
  tā elektroenerģijas
  vajadzībām, kamēr tas atrodas pie piestātnes vai enkurvietā.
  Gadījumā, ja osta, kas nav TEN-T osta, ir brīvprātīgi uzstādījusi krasta elektroapgādi, kuģi, kuri piestāj minētajā ostā un kuriem ir saderīgs krasta elektroapgādes aprīkojums, pieslēdzas krasta elektroapgādei, ja tā ir pieejama attiecīgajā piestātnē vai enkurvietā.

Grozījums Nr. 84

Grozījums Nr. 84

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 3. punkts – b apakšpunkts

5. pants – 3. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | kas izmanto bezemisiju tehnoloģijas, kuras norādītas III pielikumā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

kas izmanto bezemisiju tehnoloģijas, kuras norādītas III pielikumā;

| (b) | kas izmanto bezemisiju tehnoloģijas, kuras norādītas III pielikumā
  , ar nosacījumu, ka tās pastāvīgi nodrošina emisiju līdzvērtību emisiju samazinājumiem, kas tiktu panākti, izmantojot krasta elektroapgādi
  ; |
| --- | --- |

(b)

kas izmanto bezemisiju tehnoloģijas, kuras norādītas III pielikumā
  , ar nosacījumu, ka tās pastāvīgi nodrošina emisiju līdzvērtību emisiju samazinājumiem, kas tiktu panākti, izmantojot krasta elektroapgādi
  ;

, ar nosacījumu, ka tās pastāvīgi nodrošina emisiju līdzvērtību emisiju samazinājumiem, kas tiktu panākti, izmantojot krasta elektroapgādi

Grozījums Nr. 85

Grozījums Nr. 85

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 3. punkts – d apakšpunkts

5. pants – 3. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | kas nevar pieslēgties krasta elektroapgādei, jo ostā nav pieejami pieslēgumpunkti; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

kas nevar pieslēgties krasta elektroapgādei, jo ostā nav pieejami pieslēgumpunkti;

| (d) | kas nevar pieslēgties krasta elektroapgādei, jo piestātnē nav pieejami pieslēgumpunkti
  , arī nepietiekamas tīkla jaudas (uz laiku) dēļ, tostarp (sezonāla) elektroenerģijas pieprasījuma pieauguma dēļ, kuru rada piestātnē vai enkurvietā esoši kuģi
  ; |
| --- | --- |

(d)

kas nevar pieslēgties krasta elektroapgādei, jo piestātnē nav pieejami pieslēgumpunkti
  , arī nepietiekamas tīkla jaudas (uz laiku) dēļ, tostarp (sezonāla) elektroenerģijas pieprasījuma pieauguma dēļ, kuru rada piestātnē vai enkurvietā esoši kuģi
  ;

, arī nepietiekamas tīkla jaudas (uz laiku) dēļ, tostarp (sezonāla) elektroenerģijas pieprasījuma pieauguma dēļ, kuru rada piestātnē vai enkurvietā esoši kuģi

Grozījums Nr. 86

Grozījums Nr. 86

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 3. punkts – e apakšpunkts

5. pants – 3. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | kas nevar pieslēgties krasta elektroapgādei, jo krasta iekārta ostā nav saderīga ar borta–krasta elektroiekārtām uz kuģa; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

kas nevar pieslēgties krasta elektroapgādei, jo krasta iekārta ostā nav saderīga ar borta–krasta elektroiekārtām uz kuģa;

| (e) | kas nevar pieslēgties krasta elektroapgādei, jo krasta iekārta ostā nav saderīga ar borta–krasta elektroiekārtām uz kuģa
  , ar nosacījumu, ka krasta pieslēguma iekārta uz kuģa ir sertificēta saskaņā ar Regulas XXXX-XXXX (Alternatīvo degvielu infrastruktūras regula) II pielikumā noteiktajiem standartiem attiecībā uz jūras kuģu krasta pieslēguma sistēmām
  ; |
| --- | --- |

(e)

kas nevar pieslēgties krasta elektroapgādei, jo krasta iekārta ostā nav saderīga ar borta–krasta elektroiekārtām uz kuģa
  , ar nosacījumu, ka krasta pieslēguma iekārta uz kuģa ir sertificēta saskaņā ar Regulas XXXX-XXXX (Alternatīvo degvielu infrastruktūras regula) II pielikumā noteiktajiem standartiem attiecībā uz jūras kuģu krasta pieslēguma sistēmām
  ;

, ar nosacījumu, ka krasta pieslēguma iekārta uz kuģa ir sertificēta saskaņā ar Regulas XXXX-XXXX (Alternatīvo degvielu infrastruktūras regula) II pielikumā noteiktajiem standartiem attiecībā uz jūras kuģu krasta pieslēguma sistēmām

Grozījums Nr. 87

Grozījums Nr. 87

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 3.a punkts (jauns)

5. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Kuģu operatori iepriekš informē ostas, kurās tie piestāj, par savu nodomu pieslēgties krasta elektroapgādei vai izmantot bezemisiju tehnoloģiju, kā definēts šīs regulas III pielikumā. Attiecīgā gadījumā kuģu operatori norāda arī elektroenerģijas apjomu, ko tie paredz pieprasīt attiecīgajā kuģa piestāšanas laikā, un informē par energoaprīkojumu, kas pieejams uz kuģa. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Kuģu operatori iepriekš informē ostas, kurās tie piestāj, par savu nodomu pieslēgties krasta elektroapgādei vai izmantot bezemisiju tehnoloģiju, kā definēts šīs regulas III pielikumā. Attiecīgā gadījumā kuģu operatori norāda arī elektroenerģijas apjomu, ko tie paredz pieprasīt attiecīgajā kuģa piestāšanas laikā, un informē par energoaprīkojumu, kas pieejams uz kuģa.

Grozījums Nr. 88

Grozījums Nr. 88

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 4. punkts

5. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 26. pantu, lai grozītu III pielikumu nolūkā, ņemot vērā zinātnes un tehnikas attīstību, piemērojamo bezemisiju tehnoloģiju
  un to izmantošanas kritēriju
  sarakstā iekļaut atsauces uz jaunām tehnoloģijām, ja šīs jaunās tehnoloģijas ir
  atzītas
  par
  līdzvērtīgām
  minētajā pielikumā uzskaitītajām tehnoloģijām. | 4.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 26. pantu, lai grozītu III pielikumu nolūkā, ņemot vērā zinātnes un tehnikas attīstību, piemērojamo bezemisiju tehnoloģiju sarakstā iekļaut atsauces uz jaunām tehnoloģijām
  vai mainīt to izmantošanas kritērijus
  , ja šīs jaunās tehnoloģijas
  vai izmantošanas kritēriji
  ir
  atzīti
  par
  līdzvērtīgiem
  minētajā pielikumā uzskaitītajām tehnoloģijām
  vai labākiem par tām
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 26. pantu, lai grozītu III pielikumu nolūkā, ņemot vērā zinātnes un tehnikas attīstību, piemērojamo bezemisiju tehnoloģiju
  un to izmantošanas kritēriju
  sarakstā iekļaut atsauces uz jaunām tehnoloģijām, ja šīs jaunās tehnoloģijas ir
  atzītas
  par
  līdzvērtīgām
  minētajā pielikumā uzskaitītajām tehnoloģijām.

4.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 26. pantu, lai grozītu III pielikumu nolūkā, ņemot vērā zinātnes un tehnikas attīstību, piemērojamo bezemisiju tehnoloģiju sarakstā iekļaut atsauces uz jaunām tehnoloģijām
  vai mainīt to izmantošanas kritērijus
  , ja šīs jaunās tehnoloģijas
  vai izmantošanas kritēriji
  ir
  atzīti
  par
  līdzvērtīgiem
  minētajā pielikumā uzskaitītajām tehnoloģijām
  vai labākiem par tām
  .

Grozījums Nr. 89

Grozījums Nr. 89

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 5. punkts

5. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Piestāšanas ostas pārvaldes iestāde nosaka, vai ir piemērojami 3. punktā paredzētie izņēmumi, un izdod vai atsakās izdot sertifikātu saskaņā ar IV pielikumā noteiktajām prasībām. | 5.   Piestāšanas ostas pārvaldes iestāde
  vai attiecīgā gadījumā termināļa operators vai kompetentā iestāde
  nosaka, vai ir piemērojami 3. punktā paredzētie izņēmumi, un izdod vai atsakās izdot sertifikātu saskaņā ar IV pielikumā noteiktajām prasībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Piestāšanas ostas pārvaldes iestāde nosaka, vai ir piemērojami 3. punktā paredzētie izņēmumi, un izdod vai atsakās izdot sertifikātu saskaņā ar IV pielikumā noteiktajām prasībām.

5.   Piestāšanas ostas pārvaldes iestāde
  vai attiecīgā gadījumā termināļa operators vai kompetentā iestāde
  nosaka, vai ir piemērojami 3. punktā paredzētie izņēmumi, un izdod vai atsakās izdot sertifikātu saskaņā ar IV pielikumā noteiktajām prasībām.

Grozījums Nr. 90

Grozījums Nr. 90

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 6. punkts

5. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.
     
  No 2035. gada 1. janvāra 3. punkta d) un e) apakšpunktā norādītos izņēmumus vienam kuģim vienā pārskata gadā drīkst piemērot kopumā ne vairāk kā piecas reizes. Attiecībā uz atbilstību šim noteikumam piestāšanu ostā neņem vērā, ja uzņēmums pierāda, ka tam pamatotu iemeslu dēļ nebija zināms, ka kuģis nevarēs pieslēgties 3. punkta d) un e) apakšpunktā minēto iemeslu dēļ. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.
     
  No 2035. gada 1. janvāra 3. punkta d) un e) apakšpunktā norādītos izņēmumus vienam kuģim vienā pārskata gadā drīkst piemērot kopumā ne vairāk kā piecas reizes. Attiecībā uz atbilstību šim noteikumam piestāšanu ostā neņem vērā, ja uzņēmums pierāda, ka tam pamatotu iemeslu dēļ nebija zināms, ka kuģis nevarēs pieslēgties 3. punkta d) un e) apakšpunktā minēto iemeslu dēļ.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 91

Grozījums Nr. 91

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 7.a punkts (jauns)

5. pants – 7.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 7.a
     
  Organizē apspriedes starp ostu pārvaldes iestādēm, termināļu operatoriem, kuģu īpašniekiem, kuģu operatoriem, krasta elektroapgādes pakalpojumu sniedzējiem, tīkla apsaimniekotājiem un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai nodrošinātu sadarbību attiecībā uz krasta elektroapgādes infrastruktūru, ko plāno un ievieš atsevišķās ostās, kā arī uz pieprasījumu, ko sagaida no kuģiem, kuri piestāj šajās ostās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.a
     
  Organizē apspriedes starp ostu pārvaldes iestādēm, termināļu operatoriem, kuģu īpašniekiem, kuģu operatoriem, krasta elektroapgādes pakalpojumu sniedzējiem, tīkla apsaimniekotājiem un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai nodrošinātu sadarbību attiecībā uz krasta elektroapgādes infrastruktūru, ko plāno un ievieš atsevišķās ostās, kā arī uz pieprasījumu, ko sagaida no kuģiem, kuri piestāj šajās ostās.

Grozījums Nr. 92

Grozījums Nr. 92

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 4. punkts

6. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Lai verificētājs varētu noteikt uz kuģiem patērētās enerģijas siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitāti, uzņēmumi pārredzami un precīzi iegūst, reģistrē, apkopo, analizē un dokumentē monitoringa datus, tostarp pieņēmumus, atsauces, emisijas faktorus un darbības datus. | 4.   Lai verificētājs varētu noteikt uz kuģiem patērētās enerģijas siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitāti, uzņēmumi pārredzami un precīzi iegūst, reģistrē, apkopo, analizē un dokumentē monitoringa datus, tostarp pieņēmumus, atsauces, emisijas faktorus un darbības datus
  , kā arī jebkādu citu informāciju, kas vajadzīga, lai ievērotu šo regulu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Lai verificētājs varētu noteikt uz kuģiem patērētās enerģijas siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitāti, uzņēmumi pārredzami un precīzi iegūst, reģistrē, apkopo, analizē un dokumentē monitoringa datus, tostarp pieņēmumus, atsauces, emisijas faktorus un darbības datus.

4.   Lai verificētājs varētu noteikt uz kuģiem patērētās enerģijas siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitāti, uzņēmumi pārredzami un precīzi iegūst, reģistrē, apkopo, analizē un dokumentē monitoringa datus, tostarp pieņēmumus, atsauces, emisijas faktorus un darbības datus
  , kā arī jebkādu citu informāciju, kas vajadzīga, lai ievērotu šo regulu
  .

Grozījums Nr. 93

Grozījums Nr. 93

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 3. punkts – e apakšpunkts

7. pants – 3. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | apraksts par energoresursu(-iem), ko kuģošanas laikā un pie piestātnes vai enkurvietā paredzēts izmantot uz kuģa, lai izpildītu 4. un 5. pantā noteiktās prasības; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

apraksts par energoresursu(-iem), ko kuģošanas laikā un pie piestātnes vai enkurvietā paredzēts izmantot uz kuģa, lai izpildītu 4. un 5. pantā noteiktās prasības;

| (e) | apraksts par energoresursu(-iem), ko kuģošanas laikā un pie piestātnes vai enkurvietā paredzēts izmantot uz kuģa, lai izpildītu 4. un 5. pantā
  , kā arī attiecīgi I un III pielikumā
  noteiktās prasības; |
| --- | --- |

(e)

apraksts par energoresursu(-iem), ko kuģošanas laikā un pie piestātnes vai enkurvietā paredzēts izmantot uz kuģa, lai izpildītu 4. un 5. pantā
  , kā arī attiecīgi I un III pielikumā
  noteiktās prasības;

, kā arī attiecīgi I un III pielikumā

Grozījums Nr. 94

Grozījums Nr. 94

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 3. punkts – k apakšpunkts

7. pants – 3. punkts – k apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (k) | tās metodes apraksts, ko izmanto aizstājējdatu noteikšanai, lai novērstu datu nepietiekamību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(k)

tās metodes apraksts, ko izmanto aizstājējdatu noteikšanai, lai novērstu datu nepietiekamību;

| (k) | tās metodes apraksts, ko izmanto aizstājējdatu noteikšanai, lai novērstu datu nepietiekamību
  un apzinātu un labotu datu kļūdas
  ; |
| --- | --- |

(k)

tās metodes apraksts, ko izmanto aizstājējdatu noteikšanai, lai novērstu datu nepietiekamību
  un apzinātu un labotu datu kļūdas
  ;

un apzinātu un labotu datu kļūdas

Grozījums Nr. 95

Grozījums Nr. 95

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 3.a punkts (jauns)

7. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Ja no enerģijas, ko patērē uz kuģa, aprēķina izslēdz kuģa ledus klases dēļ nepieciešamo papildu enerģiju, monitoringa plānā norāda arī: |
| | a) | informāciju par kuģa ledus klasi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Ja no enerģijas, ko patērē uz kuģa, aprēķina izslēdz kuģa ledus klases dēļ nepieciešamo papildu enerģiju, monitoringa plānā norāda arī:

a)

a)

informāciju par kuģa ledus klasi;

informāciju par kuģa ledus klasi;

| b) | procedūras aprakstu visa reisa laikā veiktā attāluma monitoringam; un |
| --- | --- |

b)

b)

procedūras aprakstu visa reisa laikā veiktā attāluma monitoringam; un

procedūras aprakstu visa reisa laikā veiktā attāluma monitoringam; un

| c) | kuģošanas ledus apstākļos datumu un laiku, degvielas patēriņu un enerģiju, ko nodrošina aizstājējenergoresursi vai bezemisiju tehnoloģija, kā norādīts III pielikumā. |
| --- | --- |

c)

c)

kuģošanas ledus apstākļos datumu un laiku, degvielas patēriņu un enerģiju, ko nodrošina aizstājējenergoresursi vai bezemisiju tehnoloģija, kā norādīts III pielikumā.

kuģošanas ledus apstākļos datumu un laiku, degvielas patēriņu un enerģiju, ko nodrošina aizstājējenergoresursi vai bezemisiju tehnoloģija, kā norādīts III pielikumā.

Grozījums Nr. 96

Grozījums Nr. 96

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 1. punkts

8. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Uzņēmumi regulāri un vismaz reizi gadā pārbauda, vai kuģa monitoringa plāns atspoguļo kuģa raksturlielumus un funkcionēšanu un vai varētu pilnveidot tajā ietvertos datus. | 1.   Uzņēmumi regulāri un vismaz reizi gadā pārbauda, vai kuģa monitoringa plāns atspoguļo kuģa raksturlielumus un funkcionēšanu un vai varētu pilnveidot
  , labot vai atjaunināt
  tajā ietvertos datus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Uzņēmumi regulāri un vismaz reizi gadā pārbauda, vai kuģa monitoringa plāns atspoguļo kuģa raksturlielumus un funkcionēšanu un vai varētu pilnveidot tajā ietvertos datus.

1.   Uzņēmumi regulāri un vismaz reizi gadā pārbauda, vai kuģa monitoringa plāns atspoguļo kuģa raksturlielumus un funkcionēšanu un vai varētu pilnveidot
  , labot vai atjaunināt
  tajā ietvertos datus.

Grozījums Nr. 97

Grozījums Nr. 97

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 2. punkts – ievaddaļa

8. pants – 2. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Uzņēmumi veic monitoringa plāna izmaiņas jebkurā no šādām situācijām: | 2.   Uzņēmumi
  bez nevajadzīgas kavēšanās
  veic monitoringa plāna izmaiņas jebkurā no šādām situācijām: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Uzņēmumi veic monitoringa plāna izmaiņas jebkurā no šādām situācijām:

2.   Uzņēmumi
  bez nevajadzīgas kavēšanās
  veic monitoringa plāna izmaiņas jebkurā no šādām situācijām:

Grozījums Nr. 98

Grozījums Nr. 98

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 2. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

8. pants – 2. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ea) | ja atklājas, ka metodes datu nepilnību novēršanai un datu kļūdu noteikšanai ir nepiemērotas datu uzticamības un pārredzamības nodrošināšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ea)

(ea)

ja atklājas, ka metodes datu nepilnību novēršanai un datu kļūdu noteikšanai ir nepiemērotas datu uzticamības un pārredzamības nodrošināšanai.

ja atklājas, ka metodes datu nepilnību novēršanai un datu kļūdu noteikšanai ir nepiemērotas datu uzticamības un pārredzamības nodrošināšanai.

Grozījums Nr. 99

Grozījums Nr. 99

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 2. punkts

9. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Uzņēmumi sniedz precīzus un uzticamus datus par SEG emisijas intensitāti un ilgtspējas raksturlielumiem, kas piemīt biodegvielām, biogāzei, nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgajām degvielām un reciklēta oglekļa degvielām un kas pārbaudīti, izmantojot shēmu, kuru Komisija atzinusi saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 30. panta 5. un 6. punktu. | 2.   Uzņēmumi sniedz precīzus
  , pilnīgus
  un uzticamus datus par SEG emisijas intensitāti un ilgtspējas raksturlielumiem, kas piemīt biodegvielām, biogāzei, nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgajām degvielām un reciklēta oglekļa degvielām un kas pārbaudīti, izmantojot shēmu, kuru Komisija atzinusi saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 30. panta 5. un 6. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Uzņēmumi sniedz precīzus un uzticamus datus par SEG emisijas intensitāti un ilgtspējas raksturlielumiem, kas piemīt biodegvielām, biogāzei, nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgajām degvielām un reciklēta oglekļa degvielām un kas pārbaudīti, izmantojot shēmu, kuru Komisija atzinusi saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 30. panta 5. un 6. punktu.

2.   Uzņēmumi sniedz precīzus
  , pilnīgus
  un uzticamus datus par SEG emisijas intensitāti un ilgtspējas raksturlielumiem, kas piemīt biodegvielām, biogāzei, nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgajām degvielām un reciklēta oglekļa degvielām un kas pārbaudīti, izmantojot shēmu, kuru Komisija atzinusi saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 30. panta 5. un 6. punktu.

Grozījums Nr. 100

Grozījums Nr. 100

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 3. punkts

9. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Uzņēmumiem ir tiesības novirzīties no standartvērtībām, kas noteiktas emisijas faktoriem “no urbuma līdz ķīļūdenim”, ja faktiskās vērtības ir sertificētas, izmantojot
  laboratorisku testēšanu vai
  tiešus emisiju mērījumus. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 26. pantu, lai šo regulu papildinātu, paredzot noteikumus par
  laboratoriskas testēšanas un
  tiešu emisiju mērījumu veikšanu. | 3.   Uzņēmumiem ir tiesības novirzīties no standartvērtībām, kas noteiktas emisijas faktoriem “no urbuma līdz ķīļūdenim”, ja faktiskās vērtības ir sertificētas, izmantojot tiešus emisiju mērījumus
  , saskaņā ar spēkā esošajām sertifikācijas un verifikācijas sistēmām, kas noteiktas Direktīvā (ES) 2018/2001 un Direktīvā (ES) XXXX/XXXX (Gāzes direktīva)
  . Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 26. pantu, lai šo regulu papildinātu, paredzot noteikumus par tiešu emisiju mērījumu veikšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Uzņēmumiem ir tiesības novirzīties no standartvērtībām, kas noteiktas emisijas faktoriem “no urbuma līdz ķīļūdenim”, ja faktiskās vērtības ir sertificētas, izmantojot
  laboratorisku testēšanu vai
  tiešus emisiju mērījumus. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 26. pantu, lai šo regulu papildinātu, paredzot noteikumus par
  laboratoriskas testēšanas un
  tiešu emisiju mērījumu veikšanu.

3.   Uzņēmumiem ir tiesības novirzīties no standartvērtībām, kas noteiktas emisijas faktoriem “no urbuma līdz ķīļūdenim”, ja faktiskās vērtības ir sertificētas, izmantojot tiešus emisiju mērījumus
  , saskaņā ar spēkā esošajām sertifikācijas un verifikācijas sistēmām, kas noteiktas Direktīvā (ES) 2018/2001 un Direktīvā (ES) XXXX/XXXX (Gāzes direktīva)
  . Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 26. pantu, lai šo regulu papildinātu, paredzot noteikumus par tiešu emisiju mērījumu veikšanu.

Grozījums Nr. 101

Grozījums Nr. 101

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9.a pants (jauns)

9.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 9.a pants




  Citu degvielu sertifikācija





  1.
     
  Uzņēmumiem ir tiesības novirzīties no paredzētajām standartvērtībām, kas noteiktas visu citu degvielu emisijas faktoriem “no urbuma līdz tvertnei”, ja faktiskās vērtības ir noteiktas, izmantojot sertifikāciju vai tiešus emisiju mērījumus.






  2.
     
  Uzņēmumiem ir tiesības novirzīties no paredzētajām standartvērtībām, kas noteiktas visu citu degvielu emisijas faktoriem “no tvertnes līdz ķīļūdenim”, ja faktiskās vērtības ir sertificētas, izmantojot tiešus emisiju mērījumus.






  3.
     
  Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 26. pantu, lai papildinātu šo regulu, paredzot noteikumus par faktisko “no urbuma līdz tvertnei” emisiju sertificēšanu un noteikumus par tiešu emisiju mērījumu veikšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

9.a pants

Citu degvielu sertifikācija

1.
     
  Uzņēmumiem ir tiesības novirzīties no paredzētajām standartvērtībām, kas noteiktas visu citu degvielu emisijas faktoriem “no urbuma līdz tvertnei”, ja faktiskās vērtības ir noteiktas, izmantojot sertifikāciju vai tiešus emisiju mērījumus.

2.
     
  Uzņēmumiem ir tiesības novirzīties no paredzētajām standartvērtībām, kas noteiktas visu citu degvielu emisijas faktoriem “no tvertnes līdz ķīļūdenim”, ja faktiskās vērtības ir sertificētas, izmantojot tiešus emisiju mērījumus.

3.
     
  Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 26. pantu, lai papildinātu šo regulu, paredzot noteikumus par faktisko “no urbuma līdz tvertnei” emisiju sertificēšanu un noteikumus par tiešu emisiju mērījumu veikšanu.

Grozījums Nr. 102

Grozījums Nr. 102

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 1. punkts

10. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Verificētājs novērtē monitoringa plāna atbilstību 6.–9. pantā noteiktajām prasībām. Ja verificētājs novērtējumā konstatē neatbilstību minētajām prasībām, attiecīgais uzņēmums attiecīgi pārskata savu monitoringa plānu un pirms ziņošanas laikposma sākuma iesniedz pārskatīto plānu verificētājam galīgā novērtējuma veikšanai. Attiecīgais uzņēmums ar verificētāju vienojas par minētajai pārskatīšanai vajadzīgo termiņu. Minētais termiņš nekādā gadījumā nevar būt vēlāk par ziņošanas laikposma sākumu. | 1.   Verificētājs novērtē monitoringa plāna atbilstību 6.–9. pantā noteiktajām prasībām. Ja verificētājs novērtējumā konstatē neatbilstību minētajām prasībām, attiecīgais uzņēmums
  bez nevajadzīgas kavēšanās
  attiecīgi pārskata savu monitoringa plānu un pirms ziņošanas laikposma sākuma iesniedz pārskatīto plānu verificētājam galīgā novērtējuma veikšanai. Attiecīgais uzņēmums ar verificētāju vienojas par minētajai pārskatīšanai vajadzīgo termiņu. Minētais termiņš nekādā gadījumā nevar būt vēlāk par ziņošanas laikposma sākumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Verificētājs novērtē monitoringa plāna atbilstību 6.–9. pantā noteiktajām prasībām. Ja verificētājs novērtējumā konstatē neatbilstību minētajām prasībām, attiecīgais uzņēmums attiecīgi pārskata savu monitoringa plānu un pirms ziņošanas laikposma sākuma iesniedz pārskatīto plānu verificētājam galīgā novērtējuma veikšanai. Attiecīgais uzņēmums ar verificētāju vienojas par minētajai pārskatīšanai vajadzīgo termiņu. Minētais termiņš nekādā gadījumā nevar būt vēlāk par ziņošanas laikposma sākumu.

1.   Verificētājs novērtē monitoringa plāna atbilstību 6.–9. pantā noteiktajām prasībām. Ja verificētājs novērtējumā konstatē neatbilstību minētajām prasībām, attiecīgais uzņēmums
  bez nevajadzīgas kavēšanās
  attiecīgi pārskata savu monitoringa plānu un pirms ziņošanas laikposma sākuma iesniedz pārskatīto plānu verificētājam galīgā novērtējuma veikšanai. Attiecīgais uzņēmums ar verificētāju vienojas par minētajai pārskatīšanai vajadzīgo termiņu. Minētais termiņš nekādā gadījumā nevar būt vēlāk par ziņošanas laikposma sākumu.

Grozījums Nr. 103

Grozījums Nr. 103

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 3. punkts

10. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Ja verifikācijas novērtējumā tiek konstatēti nepareizi apgalvojumi vai neatbilstības šai regulai, verificētājs par to savlaicīgi informē attiecīgo uzņēmumu. Pēc tam minētais uzņēmums groza nepareizos apgalvojumus vai labo neatbilstības, lai verifikācijas procesu varētu pabeigt laikus. | 3.   Ja verifikācijas novērtējumā tiek konstatēti nepareizi apgalvojumi vai neatbilstības šai regulai, verificētājs par to savlaicīgi informē attiecīgo uzņēmumu. Pēc tam minētais uzņēmums
  bez nevajadzīgas kavēšanās
  groza nepareizos apgalvojumus vai labo neatbilstības, lai verifikācijas procesu varētu pabeigt laikus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Ja verifikācijas novērtējumā tiek konstatēti nepareizi apgalvojumi vai neatbilstības šai regulai, verificētājs par to savlaicīgi informē attiecīgo uzņēmumu. Pēc tam minētais uzņēmums groza nepareizos apgalvojumus vai labo neatbilstības, lai verifikācijas procesu varētu pabeigt laikus.

3.   Ja verifikācijas novērtējumā tiek konstatēti nepareizi apgalvojumi vai neatbilstības šai regulai, verificētājs par to savlaicīgi informē attiecīgo uzņēmumu. Pēc tam minētais uzņēmums
  bez nevajadzīgas kavēšanās
  groza nepareizos apgalvojumus vai labo neatbilstības, lai verifikācijas procesu varētu pabeigt laikus.

Grozījums Nr. 104

Grozījums Nr. 104

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

11. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | krasta elektroapgādes izmantošanu vai saskaņā ar 5. panta 5. punktu
  sertificētu
  izņēmumu pastāvēšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

krasta elektroapgādes izmantošanu vai saskaņā ar 5. panta 5. punktu
  sertificētu
  izņēmumu pastāvēšanu.

sertificētu

| (d) | krasta elektroapgādes izmantošanu vai saskaņā ar
  5. panta 3. punktā uzskaitīto un
  5. panta 5. punktu
  sertificēto
  izņēmumu pastāvēšanu. |
| --- | --- |

(d)

krasta elektroapgādes izmantošanu vai saskaņā ar
  5. panta 3. punktā uzskaitīto un
  5. panta 5. punktu
  sertificēto
  izņēmumu pastāvēšanu.

5. panta 3. punktā uzskaitīto un

sertificēto

Grozījums Nr. 105

Grozījums Nr. 105

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 3. punkts – d apakšpunkts

11. pants – 3. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | attiecīgie kuģa reģistri ir pilnīgi un konsekventi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

attiecīgie kuģa reģistri ir pilnīgi un konsekventi.

| (d) | attiecīgie kuģa reģistri ir pilnīgi
  , pārredzami
  un konsekventi. |
| --- | --- |

(d)

attiecīgie kuģa reģistri ir pilnīgi
  , pārredzami
  un konsekventi.

, pārredzami

Grozījums Nr. 106

Grozījums Nr. 106

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 1. punkts

12. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Verificētājs identificē iespējamos riskus, kas saistīti ar monitoringa un ziņošanas procesu, šādā nolūkā uz kuģiem patērētās enerģijas paziņoto daudzumu, veidu un emisijas faktoru salīdzinot ar aplēstajiem datiem, kuru pamatā ir kuģu izsekošanas dati un parametri, piemēram, uzstādīto dzinēju jauda. Ja tiek konstatētas būtiskas novirzes, verificētājs veic sīkāku analīzi. | 1.   Verificētājs identificē iespējamos riskus, kas saistīti ar monitoringa un ziņošanas procesu, šādā nolūkā uz kuģiem patērētās enerģijas paziņoto daudzumu, veidu un emisijas faktoru salīdzinot ar aplēstajiem datiem, kuru pamatā ir kuģu izsekošanas dati un parametri, piemēram, uzstādīto dzinēju jauda. Ja tiek konstatētas būtiskas novirzes,
  kas varētu apdraudēt šīs regulas mērķu sasniegšanu,
  verificētājs veic sīkāku analīzi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Verificētājs identificē iespējamos riskus, kas saistīti ar monitoringa un ziņošanas procesu, šādā nolūkā uz kuģiem patērētās enerģijas paziņoto daudzumu, veidu un emisijas faktoru salīdzinot ar aplēstajiem datiem, kuru pamatā ir kuģu izsekošanas dati un parametri, piemēram, uzstādīto dzinēju jauda. Ja tiek konstatētas būtiskas novirzes, verificētājs veic sīkāku analīzi.

1.   Verificētājs identificē iespējamos riskus, kas saistīti ar monitoringa un ziņošanas procesu, šādā nolūkā uz kuģiem patērētās enerģijas paziņoto daudzumu, veidu un emisijas faktoru salīdzinot ar aplēstajiem datiem, kuru pamatā ir kuģu izsekošanas dati un parametri, piemēram, uzstādīto dzinēju jauda. Ja tiek konstatētas būtiskas novirzes,
  kas varētu apdraudēt šīs regulas mērķu sasniegšanu,
  verificētājs veic sīkāku analīzi.

Grozījums Nr. 107

Grozījums Nr. 107

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 1. punkts

13. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Verificētājus šīs regulas darbības jomā esošo darbību veikšanai akreditē valsts akreditācijas struktūra saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 765/2008. | 1.   Verificētājus šīs regulas darbības jomā esošo darbību veikšanai akreditē valsts akreditācijas struktūra saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 765/2008.
  Valsts akreditācijas struktūra regulāri paziņo Komisijai akreditēto verificētāju sarakstu kopā ar visu attiecīgo kontaktinformāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Verificētājus šīs regulas darbības jomā esošo darbību veikšanai akreditē valsts akreditācijas struktūra saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 765/2008.

1.   Verificētājus šīs regulas darbības jomā esošo darbību veikšanai akreditē valsts akreditācijas struktūra saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 765/2008.
  Valsts akreditācijas struktūra regulāri paziņo Komisijai akreditēto verificētāju sarakstu kopā ar visu attiecīgo kontaktinformāciju.

Grozījums Nr. 108

Grozījums Nr. 108

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 1.a punkts (jauns)

13. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Valsts akreditācijas struktūras pārliecinās, ka: |
| | (a) | verificētājs ir zinošs kuģniecības jautājumos; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Valsts akreditācijas struktūras pārliecinās, ka:

(a)

(a)

verificētājs ir zinošs kuģniecības jautājumos;

verificētājs ir zinošs kuģniecības jautājumos;

| (b) | verificētāja rīcībā vienmēr ir ievērojams skaits tehniskā un atbalsta personāla, kas ir samērīgs viņa pārbaudāmo kuģu skaitam; |
| --- | --- |

(b)

(b)

verificētāja rīcībā vienmēr ir ievērojams skaits tehniskā un atbalsta personāla, kas ir samērīgs viņa pārbaudāmo kuģu skaitam;

verificētāja rīcībā vienmēr ir ievērojams skaits tehniskā un atbalsta personāla, kas ir samērīgs viņa pārbaudāmo kuģu skaitam;

| (c) | verificētājs spēj pēc vajadzības katrā darba vietā nodrošināt līdzekļus un norīkot darbiniekus atbilstīgi veicamajiem uzdevumiem saskaņā ar šīs regulas V nodaļā uzskaitītajiem dažādajiem uzdevumiem. |
| --- | --- |

(c)

(c)

verificētājs spēj pēc vajadzības katrā darba vietā nodrošināt līdzekļus un norīkot darbiniekus atbilstīgi veicamajiem uzdevumiem saskaņā ar šīs regulas V nodaļā uzskaitītajiem dažādajiem uzdevumiem.

verificētājs spēj pēc vajadzības katrā darba vietā nodrošināt līdzekļus un norīkot darbiniekus atbilstīgi veicamajiem uzdevumiem saskaņā ar šīs regulas V nodaļā uzskaitītajiem dažādajiem uzdevumiem.

Grozījums Nr. 109

Grozījums Nr. 109

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 1.b punkts (jauns)

13. pants – 1.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.b
     
  Lai nepieļautu iespējamus interešu konfliktus, verificētāja ieņēmumi nedrīkst būt ievērojami atkarīgi no viena uzņēmuma. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.b
     
  Lai nepieļautu iespējamus interešu konfliktus, verificētāja ieņēmumi nedrīkst būt ievērojami atkarīgi no viena uzņēmuma.

Grozījums Nr. 110

Grozījums Nr. 110

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 3. punkts

13. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 26. pantu, lai šo regulu papildinātu, nosakot papildu metodes un kritērijus verificētāju akreditācijai. Minētajos deleģētajos aktos norādīto metožu pamatā ir 10. un 11. pantā paredzētie verifikācijas principi un attiecīgi starptautiski atzīti standarti. | 3.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 26. pantu, lai šo regulu papildinātu, nosakot papildu metodes un kritērijus verificētāju akreditācijai
  un citus noteikumus nolūkā nodrošināt verificētāju neatkarību un objektivitāti
  . Minētajos deleģētajos aktos norādīto metožu pamatā ir 10. un 11. pantā paredzētie verifikācijas principi un attiecīgi starptautiski atzīti standarti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 26. pantu, lai šo regulu papildinātu, nosakot papildu metodes un kritērijus verificētāju akreditācijai. Minētajos deleģētajos aktos norādīto metožu pamatā ir 10. un 11. pantā paredzētie verifikācijas principi un attiecīgi starptautiski atzīti standarti.

3.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 26. pantu, lai šo regulu papildinātu, nosakot papildu metodes un kritērijus verificētāju akreditācijai
  un citus noteikumus nolūkā nodrošināt verificētāju neatkarību un objektivitāti
  . Minētajos deleģētajos aktos norādīto metožu pamatā ir 10. un 11. pantā paredzētie verifikācijas principi un attiecīgi starptautiski atzīti standarti.

Grozījums Nr. 111

Grozījums Nr. 111

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

14. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | katra pie piestātnes vai enkurvietā un jūrā patērētā degvielas veida daudzums; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

katra pie piestātnes vai enkurvietā un jūrā patērētā degvielas veida daudzums;

| (c) | katra pie piestātnes vai enkurvietā un jūrā patērētā degvielas veida daudzums
  , tostarp pie piestātnes vai enkurvietā saņemtais degvielas daudzums, kas nepieciešams kuģošanas nolūkā
  ; |
| --- | --- |

(c)

katra pie piestātnes vai enkurvietā un jūrā patērētā degvielas veida daudzums
  , tostarp pie piestātnes vai enkurvietā saņemtais degvielas daudzums, kas nepieciešams kuģošanas nolūkā
  ;

, tostarp pie piestātnes vai enkurvietā saņemtais degvielas daudzums, kas nepieciešams kuģošanas nolūkā

Grozījums Nr. 112

Grozījums Nr. 112

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

14. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | katra pie piestātnes vai enkurvietā un jūrā patērētā degvielas veida emisijas faktori “no urbuma līdz ķīļūdenim” sadalījumā “no urbuma līdz tvertnei” un “no tvertnes līdz ķīļūdenim” un fugitīvās emisijas, aptverot visas attiecīgās siltumnīcefekta gāzes; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

katra pie piestātnes vai enkurvietā un jūrā patērētā degvielas veida emisijas faktori “no urbuma līdz ķīļūdenim” sadalījumā “no urbuma līdz tvertnei” un “no tvertnes līdz ķīļūdenim” un fugitīvās emisijas, aptverot visas attiecīgās siltumnīcefekta gāzes;

| (d) | katra pie piestātnes vai enkurvietā un jūrā patērētā degvielas veida
  , tostarp elektroenerģijas no krasta elektroapgādes,
  emisijas faktori “no urbuma līdz ķīļūdenim” sadalījumā “no urbuma līdz tvertnei” un “no tvertnes līdz ķīļūdenim” un fugitīvās emisijas, aptverot visas attiecīgās siltumnīcefekta gāzes; |
| --- | --- |

(d)

katra pie piestātnes vai enkurvietā un jūrā patērētā degvielas veida
  , tostarp elektroenerģijas no krasta elektroapgādes,
  emisijas faktori “no urbuma līdz ķīļūdenim” sadalījumā “no urbuma līdz tvertnei” un “no tvertnes līdz ķīļūdenim” un fugitīvās emisijas, aptverot visas attiecīgās siltumnīcefekta gāzes;

, tostarp elektroenerģijas no krasta elektroapgādes,

Grozījums Nr. 113

Grozījums Nr. 113

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 1. punkts – e apakšpunkts

14. pants – 1. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | katra pie piestātnes vai enkurvietā un jūrā patērētā aizstājējenergoresursu veida daudzums. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

katra pie piestātnes vai enkurvietā un jūrā patērētā aizstājējenergoresursu veida daudzums.

| (e) | katra pie piestātnes vai enkurvietā un jūrā patērētā aizstājējenergoresursu veida
  , tostarp degvielu, elektroenerģijas, vēja enerģijas un saules enerģijas,
  daudzums. |
| --- | --- |

(e)

katra pie piestātnes vai enkurvietā un jūrā patērētā aizstājējenergoresursu veida
  , tostarp degvielu, elektroenerģijas, vēja enerģijas un saules enerģijas,
  daudzums.

, tostarp degvielu, elektroenerģijas, vēja enerģijas un saules enerģijas,

Grozījums Nr. 114

Grozījums Nr. 114

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 1.a punkts (jauns)

14. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Ja no enerģijas, ko patērē uz kuģa, izslēdz papildu enerģiju, kas nepieciešama kuģa ledus klases dēļ, monitoringa plānā tiek norādīta šāda informācija: |
| | a) | kuģa ledus klase; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Ja no enerģijas, ko patērē uz kuģa, izslēdz papildu enerģiju, kas nepieciešama kuģa ledus klases dēļ, monitoringa plānā tiek norādīta šāda informācija:

a)

a)

kuģa ledus klase;

kuģa ledus klase;

| b) | kuģošanas ledus apstākļos datums un laiks; |
| --- | --- |

b)

b)

kuģošanas ledus apstākļos datums un laiks;

kuģošanas ledus apstākļos datums un laiks;

| c) | katra degvielas veida, kas patērēts, kuģojot ledus apstākļos, daudzums; |
| --- | --- |

c)

c)

katra degvielas veida, kas patērēts, kuģojot ledus apstākļos, daudzums;

katra degvielas veida, kas patērēts, kuģojot ledus apstākļos, daudzums;

| d) | katra aizstājējenergoresursu veida, kas patērēts, kuģojot ledus apstākļos, daudzums; |
| --- | --- |

d)

d)

katra aizstājējenergoresursu veida, kas patērēts, kuģojot ledus apstākļos, daudzums;

katra aizstājējenergoresursu veida, kas patērēts, kuģojot ledus apstākļos, daudzums;

| e) | attālums, kas veikts, kuģojot ledus apstākļos; |
| --- | --- |

e)

e)

attālums, kas veikts, kuģojot ledus apstākļos;

attālums, kas veikts, kuģojot ledus apstākļos;

| f) | reisa laikā veiktais attālums; |
| --- | --- |

f)

f)

reisa laikā veiktais attālums;

reisa laikā veiktais attālums;

| g) | katra jūrā patērētā degvielas veida daudzums; un |
| --- | --- |

g)

g)

katra jūrā patērētā degvielas veida daudzums; un

katra jūrā patērētā degvielas veida daudzums; un

| h) | katra jūrā patērētā aizstājējenergoresursu veida daudzums. |
| --- | --- |

h)

h)

katra jūrā patērētā aizstājējenergoresursu veida daudzums.

katra jūrā patērētā aizstājējenergoresursu veida daudzums.

Grozījums Nr. 115

Grozījums Nr. 115

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 2. punkts

14. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Uzņēmumi
  katru gadu
  reģistrē 1. punktā norādīto informāciju un datus pārredzamā veidā,
  kas ļauj
  verificētājam verificēt atbilstību šai regulai. | 2.   Uzņēmumi
  savlaicīgi
  reģistrē 1. punktā norādīto informāciju un datus pārredzamā veidā
  un tos apkopo katru gadu
  ,
  lai ļautu
  verificētājam verificēt atbilstību šai regulai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Uzņēmumi
  katru gadu
  reģistrē 1. punktā norādīto informāciju un datus pārredzamā veidā,
  kas ļauj
  verificētājam verificēt atbilstību šai regulai.

2.   Uzņēmumi
  savlaicīgi
  reģistrē 1. punktā norādīto informāciju un datus pārredzamā veidā
  un tos apkopo katru gadu
  ,
  lai ļautu
  verificētājam verificēt atbilstību šai regulai.

Grozījums Nr. 116

Grozījums Nr. 116

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 2. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

15. pants – 2. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | apkopo minēto informāciju, kas sniegta saskaņā ar 14. panta 3. punktu, un iesniedz to dalībvalsts kompetentajai iestādei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ca)

(ca)

apkopo minēto informāciju, kas sniegta saskaņā ar 14. panta 3. punktu, un iesniedz to dalībvalsts kompetentajai iestādei.

apkopo minēto informāciju, kas sniegta saskaņā ar 14. panta 3. punktu, un iesniedz to dalībvalsts kompetentajai iestādei.

Grozījums Nr. 117

Grozījums Nr. 117

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

15. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | aprēķina 20. panta 1. un 2. punktā minēto soda naudu apmēru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

(d)

aprēķina 20. panta 1. un 2. punktā minēto soda naudu apmēru.

aprēķina 20. panta 1. un 2. punktā minēto soda naudu apmēru.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 118

Grozījums Nr. 118

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 3.a punkts (jauns)

15. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Pamatojoties uz verificētāja sniegto informāciju, dalībvalsts kompetentā iestāde aprēķina 20. panta 1. un 2. punktā minēto soda naudu apmēru un to paziņo attiecīgajam uzņēmumam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Pamatojoties uz verificētāja sniegto informāciju, dalībvalsts kompetentā iestāde aprēķina 20. panta 1. un 2. punktā minēto soda naudu apmēru un to paziņo attiecīgajam uzņēmumam.

Grozījums Nr. 119

Grozījums Nr. 119

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 4.a punkts (jauns)

15. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Kuģošanas uzņēmumu administrējošā iestāde ir: |
| | a) | ja kuģošanas uzņēmums ir reģistrēts dalībvalstī — dalībvalsts, kurā tas reģistrēts; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a
     
  Kuģošanas uzņēmumu administrējošā iestāde ir:

a)

a)

ja kuģošanas uzņēmums ir reģistrēts dalībvalstī — dalībvalsts, kurā tas reģistrēts;

ja kuģošanas uzņēmums ir reģistrēts dalībvalstī — dalībvalsts, kurā tas reģistrēts;

| b) | ja kuģošanas uzņēmums nav reģistrēts dalībvalstī — dalībvalsts, kuras ostās pēdējos divos monitoringa gados kuģošanas uzņēmuma kuģi visvairāk piestājuši reisos, kas ietilpst 2. pantā izklāstītajā darbības jomā; |
| --- | --- |

b)

b)

ja kuģošanas uzņēmums nav reģistrēts dalībvalstī — dalībvalsts, kuras ostās pēdējos divos monitoringa gados kuģošanas uzņēmuma kuģi visvairāk piestājuši reisos, kas ietilpst 2. pantā izklāstītajā darbības jomā;

ja kuģošanas uzņēmums nav reģistrēts dalībvalstī — dalībvalsts, kuras ostās pēdējos divos monitoringa gados kuģošanas uzņēmuma kuģi visvairāk piestājuši reisos, kas ietilpst 2. pantā izklāstītajā darbības jomā;

| c) | ja kuģošanas uzņēmums nav reģistrēts dalībvalstī un tā kuģi pēdējos divos monitoringa gados nav veikuši nevienu reisu, kas ietilpst 2. pantā izklāstītajā darbības jomā, administrējošā iestāde ir dalībvalsts, no kuras kuģošanas uzņēmums ir veicis savu pirmo reisu, kas ietilpst 2. pantā izklāstītajā darbības jomā; |
| --- | --- |

c)

c)

ja kuģošanas uzņēmums nav reģistrēts dalībvalstī un tā kuģi pēdējos divos monitoringa gados nav veikuši nevienu reisu, kas ietilpst 2. pantā izklāstītajā darbības jomā, administrējošā iestāde ir dalībvalsts, no kuras kuģošanas uzņēmums ir veicis savu pirmo reisu, kas ietilpst 2. pantā izklāstītajā darbības jomā;

ja kuģošanas uzņēmums nav reģistrēts dalībvalstī un tā kuģi pēdējos divos monitoringa gados nav veikuši nevienu reisu, kas ietilpst 2. pantā izklāstītajā darbības jomā, administrējošā iestāde ir dalībvalsts, no kuras kuģošanas uzņēmums ir veicis savu pirmo reisu, kas ietilpst 2. pantā izklāstītajā darbības jomā;

Grozījums Nr. 120

Grozījums Nr. 120

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 1. punkts

16. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Lai uzraudzītu atbilstību 4. un 5. pantam, Komisija izstrādā elektronisku atbilstības datubāzi, nodrošina tās funkcionēšanu un atjauninājumus. Atbilstības datubāzi izmanto, lai reģistrētu kuģu atbilstības bilances
  un
  17. un 18. pantā noteikto elastīguma mehānismu izmantošanu. Tā ir pieejama uzņēmumiem, verificētājiem, kompetentajām iestādēm un Komisijai. | 1.   Lai uzraudzītu atbilstību 4. un 5. pantam, Komisija izstrādā elektronisku atbilstības datubāzi
  , kas integrēta saskaņā ar Regulu (ES) 2015/757 izveidotajā THETIS-MRV sistēmā, un
  nodrošina tās funkcionēšanu un atjauninājumus. Atbilstības datubāzi izmanto, lai reģistrētu kuģu atbilstības bilances
  , 5. panta 3. punktā noteikto izņēmumu izmantošanu,
  17. un 18. pantā noteikto elastīguma mehānismu izmantošanu
  un saskaņā ar 20. pantu piemērotās soda naudas
  . Tā ir pieejama uzņēmumiem, verificētājiem, kompetentajām iestādēm un Komisijai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Lai uzraudzītu atbilstību 4. un 5. pantam, Komisija izstrādā elektronisku atbilstības datubāzi, nodrošina tās funkcionēšanu un atjauninājumus. Atbilstības datubāzi izmanto, lai reģistrētu kuģu atbilstības bilances
  un
  17. un 18. pantā noteikto elastīguma mehānismu izmantošanu. Tā ir pieejama uzņēmumiem, verificētājiem, kompetentajām iestādēm un Komisijai.

1.   Lai uzraudzītu atbilstību 4. un 5. pantam, Komisija izstrādā elektronisku atbilstības datubāzi
  , kas integrēta saskaņā ar Regulu (ES) 2015/757 izveidotajā THETIS-MRV sistēmā, un
  nodrošina tās funkcionēšanu un atjauninājumus. Atbilstības datubāzi izmanto, lai reģistrētu kuģu atbilstības bilances
  , 5. panta 3. punktā noteikto izņēmumu izmantošanu,
  17. un 18. pantā noteikto elastīguma mehānismu izmantošanu
  un saskaņā ar 20. pantu piemērotās soda naudas
  . Tā ir pieejama uzņēmumiem, verificētājiem, kompetentajām iestādēm un Komisijai.

Grozījums Nr. 121

Grozījums Nr. 121

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 1.a punkts (jauns)

16. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Uzņēmumiem ir atļauts rezervēt atbilstības pārpalikumu no kuģiem, uz kuriem neattiecas šī regula un kurus pilnībā darbina ar atjaunīgo enerģiju, piemēram, vēja vai saules enerģiju, ja vien šos kuģus neizmanto vienīgi atpūtas nolūkā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Uzņēmumiem ir atļauts rezervēt atbilstības pārpalikumu no kuģiem, uz kuriem neattiecas šī regula un kurus pilnībā darbina ar atjaunīgo enerģiju, piemēram, vēja vai saules enerģiju, ja vien šos kuģus neizmanto vienīgi atpūtas nolūkā.

Grozījums Nr. 122

Grozījums Nr. 122

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 3. punkts

16. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Katru gadu līdz 30. aprīlim uzņēmums par katru no saviem kuģiem reģistrē atbilstības datubāzē 15. panta 2. punktā minēto informāciju, kuru konstatējis verificētājs, kopā ar informāciju, kas ļauj identificēt kuģi, uzņēmumu, kā arī novērtējumu veikušā verificētāja identitāti. | 3.   Katru gadu līdz 30. aprīlim uzņēmums par katru no saviem kuģiem reģistrē atbilstības datubāzē 15. panta 2. punktā minēto informāciju, kuru konstatējis
  un aprēķinājis
  verificētājs,
  informāciju par 17. un 18. pantā noteikto elastīguma mehānismu izmantošanu un gada izņēmumus, kas piemēroti atbilstīgi 5. panta 3. punktam, ja tādi ir,
  kopā ar informāciju, kas ļauj identificēt kuģi, uzņēmumu, kā arī novērtējumu veikušā verificētāja identitāti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Katru gadu līdz 30. aprīlim uzņēmums par katru no saviem kuģiem reģistrē atbilstības datubāzē 15. panta 2. punktā minēto informāciju, kuru konstatējis verificētājs, kopā ar informāciju, kas ļauj identificēt kuģi, uzņēmumu, kā arī novērtējumu veikušā verificētāja identitāti.

3.   Katru gadu līdz 30. aprīlim uzņēmums par katru no saviem kuģiem reģistrē atbilstības datubāzē 15. panta 2. punktā minēto informāciju, kuru konstatējis
  un aprēķinājis
  verificētājs,
  informāciju par 17. un 18. pantā noteikto elastīguma mehānismu izmantošanu un gada izņēmumus, kas piemēroti atbilstīgi 5. panta 3. punktam, ja tādi ir,
  kopā ar informāciju, kas ļauj identificēt kuģi, uzņēmumu, kā arī novērtējumu veikušā verificētāja identitāti.

Grozījums Nr. 123

Grozījums Nr. 123

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 1. punkts

17. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ja kuģim ziņošanas laikposmā ir atbilstības pārpalikums, uzņēmums var to uzkrāt, lai nākamajā ziņošanas laikposmā ieskaitītu tā paša kuģa atbilstības bilancē. Uzņēmums atbilstības pārpalikuma uzkrāšanu nākamajam ziņošanas laikposmam reģistrē atbilstības datubāzē ar nosacījumu, ka to apstiprinājis verificētājs. Pēc “FuelEU” atbilstības sertifikāta izdošanas uzņēmums vairs nedrīkst uzkrāt atbilstības pārpalikumu. | 1.   
  Pamatojoties uz 15. panta 2. punktā minēto informāciju,
  ja kuģim ziņošanas laikposmā ir
  siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitātes vai RFNBO kvotas
  atbilstības pārpalikums
  , kā minēts attiecīgi 4. panta 2. punktā un 4.a panta 3. punktā
  , uzņēmums var to uzkrāt, lai nākamajā ziņošanas laikposmā ieskaitītu tā paša kuģa atbilstības bilancē. Uzņēmums atbilstības pārpalikuma uzkrāšanu nākamajam ziņošanas laikposmam reģistrē atbilstības datubāzē ar nosacījumu, ka to apstiprinājis verificētājs. Pēc “FuelEU” atbilstības sertifikāta izdošanas uzņēmums vairs nedrīkst uzkrāt atbilstības pārpalikumu.
  Neizmantotais atbilstības pārpalikums nākamajam ziņošanas laikposmam ir derīgs trīs gadus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Ja kuģim ziņošanas laikposmā ir atbilstības pārpalikums, uzņēmums var to uzkrāt, lai nākamajā ziņošanas laikposmā ieskaitītu tā paša kuģa atbilstības bilancē. Uzņēmums atbilstības pārpalikuma uzkrāšanu nākamajam ziņošanas laikposmam reģistrē atbilstības datubāzē ar nosacījumu, ka to apstiprinājis verificētājs. Pēc “FuelEU” atbilstības sertifikāta izdošanas uzņēmums vairs nedrīkst uzkrāt atbilstības pārpalikumu.

1.   
  Pamatojoties uz 15. panta 2. punktā minēto informāciju,
  ja kuģim ziņošanas laikposmā ir
  siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitātes vai RFNBO kvotas
  atbilstības pārpalikums
  , kā minēts attiecīgi 4. panta 2. punktā un 4.a panta 3. punktā
  , uzņēmums var to uzkrāt, lai nākamajā ziņošanas laikposmā ieskaitītu tā paša kuģa atbilstības bilancē. Uzņēmums atbilstības pārpalikuma uzkrāšanu nākamajam ziņošanas laikposmam reģistrē atbilstības datubāzē ar nosacījumu, ka to apstiprinājis verificētājs. Pēc “FuelEU” atbilstības sertifikāta izdošanas uzņēmums vairs nedrīkst uzkrāt atbilstības pārpalikumu.
  Neizmantotais atbilstības pārpalikums nākamajam ziņošanas laikposmam ir derīgs trīs gadus.

Grozījums Nr. 124

Grozījums Nr. 124

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 1. punkts

18. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Divu vai vairāku kuģu atbilstības bilances, ko verificējis viens un tas pats verificētājs, var sakopot, lai izpildītu 4. panta prasības. Kuģa atbilstības bilanci vienā un tajā pašā ziņošanas laikposmā nedrīkst iekļaut vairāk kā vienā kopā. | 1.   Divu vai vairāku kuģu
  siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitātes vai RFNBO kvotas
  atbilstības bilances
  , kas minētas attiecīgi 4. panta 2. punktā un 4.a panta 3. punktā un
  ko verificējis viens un tas pats verificētājs, var sakopot, lai izpildītu 4. 
  un 4.a
  panta prasības. Kuģa atbilstības bilanci vienā un tajā pašā ziņošanas laikposmā nedrīkst iekļaut vairāk kā vienā kopā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Divu vai vairāku kuģu atbilstības bilances, ko verificējis viens un tas pats verificētājs, var sakopot, lai izpildītu 4. panta prasības. Kuģa atbilstības bilanci vienā un tajā pašā ziņošanas laikposmā nedrīkst iekļaut vairāk kā vienā kopā.

1.   Divu vai vairāku kuģu
  siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitātes vai RFNBO kvotas
  atbilstības bilances
  , kas minētas attiecīgi 4. panta 2. punktā un 4.a panta 3. punktā un
  ko verificējis viens un tas pats verificētājs, var sakopot, lai izpildītu 4. 
  un 4.a
  panta prasības. Kuģa atbilstības bilanci vienā un tajā pašā ziņošanas laikposmā nedrīkst iekļaut vairāk kā vienā kopā.

Grozījums Nr. 125

Grozījums Nr. 125

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

20. pants – 1. punkts

20. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ja tā gada 1. maijā, kas seko ziņošanas laikposmam, kuģim ir atbilstības iztrūkums, uzņēmums maksā soda naudu.
  Verificētājs
  soda naudas summu aprēķina, izmantojot V pielikumā
  norādīto formulu
  . | 1.   Ja tā gada 1. maijā, kas seko ziņošanas laikposmam, kuģim ir atbilstības iztrūkums, uzņēmums maksā
  korektīvo
  soda naudu.
  Attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitātes robežvērtībām un attiecīgā gadījumā RFNBO kvotām, kā minēts attiecīgi 4. panta 2. punktā un 4.a panta 3. punktā, dalībvalsts kompetentā iestāde, pamatojoties uz verificētāja sniegto informāciju,
  soda naudas summu aprēķina, izmantojot V pielikumā
  norādītās formulas
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Ja tā gada 1. maijā, kas seko ziņošanas laikposmam, kuģim ir atbilstības iztrūkums, uzņēmums maksā soda naudu.
  Verificētājs
  soda naudas summu aprēķina, izmantojot V pielikumā
  norādīto formulu
  .

1.   Ja tā gada 1. maijā, kas seko ziņošanas laikposmam, kuģim ir atbilstības iztrūkums, uzņēmums maksā
  korektīvo
  soda naudu.
  Attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitātes robežvērtībām un attiecīgā gadījumā RFNBO kvotām, kā minēts attiecīgi 4. panta 2. punktā un 4.a panta 3. punktā, dalībvalsts kompetentā iestāde, pamatojoties uz verificētāja sniegto informāciju,
  soda naudas summu aprēķina, izmantojot V pielikumā
  norādītās formulas
  .

Grozījums Nr. 126

Grozījums Nr. 126

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

20. pants – 2. punkts

20. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Uzņēmums maksā soda naudu par katru neatbilstīgo piestāšanu ostā.
  Verificētājs
  soda naudas summu aprēķina, reizinot 250 EUR ar uz kuģa uzstādīto jaudu megavatos un pie piestātnes vai enkurvietā pavadīto pilno stundu skaitu. | 2.   Uzņēmums maksā soda naudu par katru neatbilstīgo piestāšanu ostā.
  Dalībvalsts kompetentā iestāde, pamatojoties uz verificētāja sniegto informāciju,
  soda naudas summu aprēķina, reizinot 250 EUR
  2022. gada cenās
  ar uz kuģa uzstādīto jaudu megavatos un pie piestātnes vai enkurvietā pavadīto pilno stundu skaitu.
  Šā aprēķina mērķiem uzskata, ka laiks, kas nepieciešams, lai pieslēgtos krasta elektroapgādei, ir divas stundas un ka to pēc noklusējuma atrēķina no aprēķinātā pie piestātnes vai enkurvietā pavadīto stundu skaita nolūkā ņemt vērā laiku, kas nepieciešams, lai pieslēgtos krasta elektroapgādei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Uzņēmums maksā soda naudu par katru neatbilstīgo piestāšanu ostā.
  Verificētājs
  soda naudas summu aprēķina, reizinot 250 EUR ar uz kuģa uzstādīto jaudu megavatos un pie piestātnes vai enkurvietā pavadīto pilno stundu skaitu.

2.   Uzņēmums maksā soda naudu par katru neatbilstīgo piestāšanu ostā.
  Dalībvalsts kompetentā iestāde, pamatojoties uz verificētāja sniegto informāciju,
  soda naudas summu aprēķina, reizinot 250 EUR
  2022. gada cenās
  ar uz kuģa uzstādīto jaudu megavatos un pie piestātnes vai enkurvietā pavadīto pilno stundu skaitu.
  Šā aprēķina mērķiem uzskata, ka laiks, kas nepieciešams, lai pieslēgtos krasta elektroapgādei, ir divas stundas un ka to pēc noklusējuma atrēķina no aprēķinātā pie piestātnes vai enkurvietā pavadīto stundu skaita nolūkā ņemt vērā laiku, kas nepieciešams, lai pieslēgtos krasta elektroapgādei.

Grozījums Nr. 127

Grozījums Nr. 127

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

20. pants – 3.a punkts (jauns)

20. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Valsts, kas administrē uzņēmumu, nodrošina, ka par katru tā kuģi, kam pārskata gada 1. jūnijā ir atbilstības iztrūkums, pēc iespējama kompetentās iestādes apstiprinājuma uzņēmums līdz pārskata gada 30. jūnijam maksā summu, kas līdzinās soda naudai, kura izriet no V pielikuma B daļā norādīto formulu piemērošanas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Valsts, kas administrē uzņēmumu, nodrošina, ka par katru tā kuģi, kam pārskata gada 1. jūnijā ir atbilstības iztrūkums, pēc iespējama kompetentās iestādes apstiprinājuma uzņēmums līdz pārskata gada 30. jūnijam maksā summu, kas līdzinās soda naudai, kura izriet no V pielikuma B daļā norādīto formulu piemērošanas.

Grozījums Nr. 128

Grozījums Nr. 128

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

20. pants – 3.b punkts (jauns)

20. pants – 3.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.b
     
  Ja uzņēmums noslēdz līgumu ar komerciālu operatoru, nosakot, ka šis operators atbild par degvielas iepirkšanu un kuģa ekspluatāciju, uzņēmums un šis komerciālais operators līgumiski nosaka, ka minētais operators ir atbildīgs par to izmaksu segšanu, kuras izriet no šajā pantā minēto soda naudu piemērošanas. Šajā punktā atbildība par kuģa ekspluatāciju ir kuģa pārvadātās kravas, ceļa, maršruta un/vai kuģa ātruma noteikšana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.b
     
  Ja uzņēmums noslēdz līgumu ar komerciālu operatoru, nosakot, ka šis operators atbild par degvielas iepirkšanu un kuģa ekspluatāciju, uzņēmums un šis komerciālais operators līgumiski nosaka, ka minētais operators ir atbildīgs par to izmaksu segšanu, kuras izriet no šajā pantā minēto soda naudu piemērošanas. Šajā punktā atbildība par kuģa ekspluatāciju ir kuģa pārvadātās kravas, ceļa, maršruta un/vai kuģa ātruma noteikšana.

Grozījums Nr. 129

Grozījums Nr. 129

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

20. pants – 3.c punkts (jauns)

20. pants – 3.c punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.c
     
  Ja uzņēmums vai komerciāls operators noslēdz līgumu ar degvielas piegādātāju, saskaņā ar kuru tas ir atbildīgs par konkrētu degvielu piegādi, minētajā līgumā iekļauj noteikumus, kas paredz degvielas piegādātāja atbildību par šajā pantā minēto soda naudu samaksu uzņēmumam vai komerciālajam operatoram, ja degviela nav piegādāta saskaņā ar noteikumiem, par kuriem panākta vienošanās. Šā punkta nolūkā degvielām, ko piegādā saskaņā ar minētajiem līgumiem, ir jāatbilst 9. panta 1. punkta b) apakšpunkta noteikumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.c
     
  Ja uzņēmums vai komerciāls operators noslēdz līgumu ar degvielas piegādātāju, saskaņā ar kuru tas ir atbildīgs par konkrētu degvielu piegādi, minētajā līgumā iekļauj noteikumus, kas paredz degvielas piegādātāja atbildību par šajā pantā minēto soda naudu samaksu uzņēmumam vai komerciālajam operatoram, ja degviela nav piegādāta saskaņā ar noteikumiem, par kuriem panākta vienošanās. Šā punkta nolūkā degvielām, ko piegādā saskaņā ar minētajiem līgumiem, ir jāatbilst 9. panta 1. punkta b) apakšpunkta noteikumiem.

Grozījums Nr. 130

Grozījums Nr. 130

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

20. pants – 4. punkts

20. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 26. pantu, lai grozītu V pielikumu nolūkā pielāgot šā panta 1. punktā minēto formulu un grozīt šā panta 2. punktā noteikto fiksētās soda naudas summu,
  ņemot vērā
  enerģijas izmaksu izmaiņas. | 4.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 26. pantu, lai grozītu V pielikumu nolūkā pielāgot šā panta 1. punktā minēto formulu un grozīt šā panta 2. punktā noteikto fiksētās soda naudas summu,
  tiklīdz
  enerģijas izmaksu izmaiņas
  apdraud spēkā esošo soda naudu atturošo ietekmi
  .
  Attiecībā uz šā panta 1. punktā minēto formulu izrietošajai soda naudai ir jābūt lielākai par tās atjaunīgās un mazoglekļa degvielas daudzumu un izmaksām, kura kuģiem būtu bijusi jāizmanto, ja tie būtu ievērojuši šīs regulas prasības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 26. pantu, lai grozītu V pielikumu nolūkā pielāgot šā panta 1. punktā minēto formulu un grozīt šā panta 2. punktā noteikto fiksētās soda naudas summu,
  ņemot vērā
  enerģijas izmaksu izmaiņas.

4.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 26. pantu, lai grozītu V pielikumu nolūkā pielāgot šā panta 1. punktā minēto formulu un grozīt šā panta 2. punktā noteikto fiksētās soda naudas summu,
  tiklīdz
  enerģijas izmaksu izmaiņas
  apdraud spēkā esošo soda naudu atturošo ietekmi
  .
  Attiecībā uz šā panta 1. punktā minēto formulu izrietošajai soda naudai ir jābūt lielākai par tās atjaunīgās un mazoglekļa degvielas daudzumu un izmaksām, kura kuģiem būtu bijusi jāizmanto, ja tie būtu ievērojuši šīs regulas prasības.

Grozījums Nr. 131

Grozījums Nr. 131

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21. pants – 1. punkts

21. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   No 20. panta 1. punktā un 20. panta 2. punktā minētajām soda naudām iegūtos līdzekļus piešķir, lai atbalstītu kopīgus projektus, kuru mērķis ir jūrniecības nozarē strauji ieviest atjaunīgās un mazoglekļa degvielas. Projekti, ko finansē ar līdzekļiem, kuri iegūti no soda naudām, stimulē atjaunīgo un mazoglekļa degvielu ražošanu lielākos daudzumos jūrniecības nozares vajadzībām, veicina piemērotu bunkurēšanas iekārtu būvi vai elektroenerģijas pieslēgumpunktu ierīkošanu ostās un atbalsta visnovatoriskāko Eiropas tehnoloģiju izstrādi, testēšanu un ieviešanu flotē, lai panāktu ievērojamus emisiju samazinājumus. | 1.   No 20. panta 1. punktā un 20. panta 2. punktā minētajām soda naudām iegūtos līdzekļus piešķir, lai atbalstītu kopīgus projektus, kuru mērķis ir jūrniecības nozarē strauji ieviest atjaunīgās un mazoglekļa degvielas. Projekti, ko finansē ar līdzekļiem, kuri iegūti no soda naudām, stimulē atjaunīgo un mazoglekļa degvielu ražošanu lielākos daudzumos jūrniecības nozares vajadzībām, veicina piemērotu bunkurēšanas iekārtu būvi vai elektroenerģijas pieslēgumpunktu ierīkošanu ostās
  , vai suprastruktūras pielāgošanu, ja tas ir vajadzīgs,
  un atbalsta visnovatoriskāko Eiropas tehnoloģiju izstrādi, testēšanu un ieviešanu flotē, lai panāktu ievērojamus emisiju samazinājumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   No 20. panta 1. punktā un 20. panta 2. punktā minētajām soda naudām iegūtos līdzekļus piešķir, lai atbalstītu kopīgus projektus, kuru mērķis ir jūrniecības nozarē strauji ieviest atjaunīgās un mazoglekļa degvielas. Projekti, ko finansē ar līdzekļiem, kuri iegūti no soda naudām, stimulē atjaunīgo un mazoglekļa degvielu ražošanu lielākos daudzumos jūrniecības nozares vajadzībām, veicina piemērotu bunkurēšanas iekārtu būvi vai elektroenerģijas pieslēgumpunktu ierīkošanu ostās un atbalsta visnovatoriskāko Eiropas tehnoloģiju izstrādi, testēšanu un ieviešanu flotē, lai panāktu ievērojamus emisiju samazinājumus.

1.   No 20. panta 1. punktā un 20. panta 2. punktā minētajām soda naudām iegūtos līdzekļus piešķir, lai atbalstītu kopīgus projektus, kuru mērķis ir jūrniecības nozarē strauji ieviest atjaunīgās un mazoglekļa degvielas. Projekti, ko finansē ar līdzekļiem, kuri iegūti no soda naudām, stimulē atjaunīgo un mazoglekļa degvielu ražošanu lielākos daudzumos jūrniecības nozares vajadzībām, veicina piemērotu bunkurēšanas iekārtu būvi vai elektroenerģijas pieslēgumpunktu ierīkošanu ostās
  , vai suprastruktūras pielāgošanu, ja tas ir vajadzīgs,
  un atbalsta visnovatoriskāko Eiropas tehnoloģiju izstrādi, testēšanu un ieviešanu flotē, lai panāktu ievērojamus emisiju samazinājumus.

Grozījums Nr. 132

Grozījums Nr. 132

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21. pants – 2. punkts

21. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Ieņēmumus, kas gūti no 1. punktā minētajām soda naudām, piešķir Direktīvas 2003/87/EK
  10.a
   panta
  8.
   punktā minētajam
  Inovāciju
  fondam. Šie ieņēmumi ir ārējie piešķirtie ieņēmumi saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 5. punktu, un tos īsteno saskaņā ar noteikumiem, ko piemēro
  Inovāciju
  fondam. | 2.   Ieņēmumus, kas gūti no 1. punktā minētajām soda naudām, piešķir Direktīvas 2003/87/EK
  3.
  panta
  g), a) un b)
  punktā minētajam
  Okeānu
  fondam.
  Šos ieņēmumus atvēl jūrniecības nozarei un tie veicina tās dekarbonizāciju.
  Šie ieņēmumi ir ārējie piešķirtie ieņēmumi saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 5. punktu, un tos īsteno saskaņā ar noteikumiem, ko piemēro
  Okeānu
  fondam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Ieņēmumus, kas gūti no 1. punktā minētajām soda naudām, piešķir Direktīvas 2003/87/EK
  10.a
   panta
  8.
   punktā minētajam
  Inovāciju
  fondam. Šie ieņēmumi ir ārējie piešķirtie ieņēmumi saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 5. punktu, un tos īsteno saskaņā ar noteikumiem, ko piemēro
  Inovāciju
  fondam.

2.   Ieņēmumus, kas gūti no 1. punktā minētajām soda naudām, piešķir Direktīvas 2003/87/EK
  3.
  panta
  g), a) un b)
  punktā minētajam
  Okeānu
  fondam.
  Šos ieņēmumus atvēl jūrniecības nozarei un tie veicina tās dekarbonizāciju.
  Šie ieņēmumi ir ārējie piešķirtie ieņēmumi saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 5. punktu, un tos īsteno saskaņā ar noteikumiem, ko piemēro
  Okeānu
  fondam.

Grozījums Nr. 133

Grozījums Nr. 133

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

24. pants – 1. punkts

24. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Uzņēmumiem ir tiesības pieprasīt, lai tiktu pārskatīti aprēķini un pasākumi, kurus verificētājs tiem adresējis saskaņā ar šo regulu, tostarp atteikums izdot “FuelEU” atbilstības sertifikātu saskaņā ar 19. panta 1. punktu. | 1.   Uzņēmumiem ir tiesības pieprasīt, lai tiktu pārskatīti aprēķini un pasākumi, kurus
  dalībvalsts kompetentā iestāde vai
  verificētājs tiem adresējis saskaņā ar šo regulu, tostarp atteikums izdot “FuelEU” atbilstības sertifikātu saskaņā ar 19. panta 1. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Uzņēmumiem ir tiesības pieprasīt, lai tiktu pārskatīti aprēķini un pasākumi, kurus verificētājs tiem adresējis saskaņā ar šo regulu, tostarp atteikums izdot “FuelEU” atbilstības sertifikātu saskaņā ar 19. panta 1. punktu.

1.   Uzņēmumiem ir tiesības pieprasīt, lai tiktu pārskatīti aprēķini un pasākumi, kurus
  dalībvalsts kompetentā iestāde vai
  verificētājs tiem adresējis saskaņā ar šo regulu, tostarp atteikums izdot “FuelEU” atbilstības sertifikātu saskaņā ar 19. panta 1. punktu.

Grozījums Nr. 134

Grozījums Nr. 134

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 2. punkts

26. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Komisija ir pilnvarota pieņemt
  4. panta 6. punktā
  , 5. panta 4. punktā, 9. panta 3. punktā, 13. panta 3. punktā, 20. panta 4. punktā un 21. panta 3. punktā minētos deleģētos aktus uz nenoteiktu laiku no [šī regulas spēkā stāšanās datums]. | 2.   Komisija ir pilnvarota pieņemt
  4. panta 4. punktā, 4.a panta 6. punktā
  , 5. panta 4. punktā
  , 9.a panta 3. punktā
  , 13. panta 3. punktā, 20. panta 4. punktā un 21. panta 3. punktā minētos deleģētos aktus uz nenoteiktu laiku no [šī regulas spēkā stāšanās datums]. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Komisija ir pilnvarota pieņemt
  4. panta 6. punktā
  , 5. panta 4. punktā, 9. panta 3. punktā, 13. panta 3. punktā, 20. panta 4. punktā un 21. panta 3. punktā minētos deleģētos aktus uz nenoteiktu laiku no [šī regulas spēkā stāšanās datums].

2.   Komisija ir pilnvarota pieņemt
  4. panta 4. punktā, 4.a panta 6. punktā
  , 5. panta 4. punktā
  , 9.a panta 3. punktā
  , 13. panta 3. punktā, 20. panta 4. punktā un 21. panta 3. punktā minētos deleģētos aktus uz nenoteiktu laiku no [šī regulas spēkā stāšanās datums].

Grozījums Nr. 135

Grozījums Nr. 135

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 3. punkts

26. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt
  4. panta 7. punktā
  , 5. panta 4. punktā, 9. panta 3. punktā, 13. panta 3. punktā, 20. panta 4. punktā un 21. panta 3. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. | 3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt
  4. panta 4. punktā
  ,
  4.a panta 6. punktā
  , 5. panta 4. punktā,
  9. panta 3. punktā,
  13. panta 3. punktā, 20. panta 4. punktā un 21. panta 3. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt
  4. panta 7. punktā
  , 5. panta 4. punktā, 9. panta 3. punktā, 13. panta 3. punktā, 20. panta 4. punktā un 21. panta 3. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt
  4. panta 4. punktā
  ,
  4.a panta 6. punktā
  , 5. panta 4. punktā,
  9. panta 3. punktā,
  13. panta 3. punktā, 20. panta 4. punktā un 21. panta 3. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

Grozījums Nr. 136

Grozījums Nr. 136

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 6. punkts

26. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Saskaņā ar
  4. panta 7. punktu
  , 5. panta 4. punktu, 9. panta 3. punktu, 13. panta 3. punktu, 20. panta 4. punktu un 21. panta 3. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisijai par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. | 6.   Saskaņā ar
  4. panta 4. punktu, 4.a panta 6. punktu
  , 5. panta 4. punktu, 9. panta 3. punktu,
  9.a panta 3. punktu,
  13. panta 3. punktu, 20. panta 4. punktu un 21. panta 3. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisijai par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Saskaņā ar
  4. panta 7. punktu
  , 5. panta 4. punktu, 9. panta 3. punktu, 13. panta 3. punktu, 20. panta 4. punktu un 21. panta 3. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisijai par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

6.   Saskaņā ar
  4. panta 4. punktu, 4.a panta 6. punktu
  , 5. panta 4. punktu, 9. panta 3. punktu,
  9.a panta 3. punktu,
  13. panta 3. punktu, 20. panta 4. punktu un 21. panta 3. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisijai par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

Grozījums Nr. 137

Grozījums Nr. 137

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

28. pants – - 1. punkts (jauns)

28. pants – - 1. punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Komisija līdz 2024. gada 1. janvārim izstrādā ziņojumu par šīs regulas sociālo ietekmi. Minētajā ziņojumā iekļauj prognozi par šīs regulas ietekmi uz nodarbinātības un apmācības vajadzībām līdz 2030. gadam un līdz 2050. gadam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

-1.
     
  Komisija līdz 2024. gada 1. janvārim izstrādā ziņojumu par šīs regulas sociālo ietekmi. Minētajā ziņojumā iekļauj prognozi par šīs regulas ietekmi uz nodarbinātības un apmācības vajadzībām līdz 2030. gadam un līdz 2050. gadam.

Grozījums Nr. 138

Grozījums Nr. 138

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

28. pants – 1. punkts – ievaddaļa

28. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisija līdz
  2030
  . gada 1. janvārim ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs regulas darbības izvērtējuma rezultātiem un par atjaunīgo un mazoglekļa degvielu tehnoloģiju un tirgus attīstību jūras transportā un tās ietekmi uz jūrniecības nozari Savienībā. Komisija apsver iespēju grozīt: | 1.   Komisija līdz
  2027
  . gada 1. janvārim
  un pēc tam reizi piecos gados
  ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs regulas darbības izvērtējuma rezultātiem un par atjaunīgo un mazoglekļa degvielu tehnoloģiju un tirgus attīstību jūras transportā un tās ietekmi uz jūrniecības nozari Savienībā.
  Minētajā ziņojumā īpašu uzmanību pievērš tam, kā šī regula palīdz sasniegt Savienības vispārējos un nozaru klimata mērķrādītājus, kas noteikti Eiropas Klimata aktā, kā arī Savienības atjaunīgās enerģijas un energoefektivitātes mērķrādītājus. Ziņojumā izvērtē arī šīs regulas ietekmi uz vienotā tirgus darbību, jūrniecības nozares konkurētspēju, kravu pārvadājumu likmēm un oglekļa emisiju un uzņēmējdarbības pārvirzes apmēru. Komisija vienlaikus izvērtē arī šīs regulas ietekmi uz globālo SEG emisiju samazināšanu transporta nozarē, kā arī uz globālo un reģionālo tirdzniecības plūsmu attīstību.
  Komisija apsver iespēju grozīt: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Komisija līdz
  2030
  . gada 1. janvārim ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs regulas darbības izvērtējuma rezultātiem un par atjaunīgo un mazoglekļa degvielu tehnoloģiju un tirgus attīstību jūras transportā un tās ietekmi uz jūrniecības nozari Savienībā. Komisija apsver iespēju grozīt:

1.   Komisija līdz
  2027
  . gada 1. janvārim
  un pēc tam reizi piecos gados
  ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs regulas darbības izvērtējuma rezultātiem un par atjaunīgo un mazoglekļa degvielu tehnoloģiju un tirgus attīstību jūras transportā un tās ietekmi uz jūrniecības nozari Savienībā.
  Minētajā ziņojumā īpašu uzmanību pievērš tam, kā šī regula palīdz sasniegt Savienības vispārējos un nozaru klimata mērķrādītājus, kas noteikti Eiropas Klimata aktā, kā arī Savienības atjaunīgās enerģijas un energoefektivitātes mērķrādītājus. Ziņojumā izvērtē arī šīs regulas ietekmi uz vienotā tirgus darbību, jūrniecības nozares konkurētspēju, kravu pārvadājumu likmēm un oglekļa emisiju un uzņēmējdarbības pārvirzes apmēru. Komisija vienlaikus izvērtē arī šīs regulas ietekmi uz globālo SEG emisiju samazināšanu transporta nozarē, kā arī uz globālo un reģionālo tirdzniecības plūsmu attīstību.
  Komisija apsver iespēju grozīt:

Grozījums Nr. 139

Grozījums Nr. 139

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

28. pants – 1. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

28. pants – 1. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | šīs regulas darbības jomu attiecībā uz:








  — | 2. panta 1. punktā minētās bruto tilpības robežvērtības samazināšanu līdz 400 GT; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(aa)

(aa)

šīs regulas darbības jomu attiecībā uz:

šīs regulas darbības jomu attiecībā uz:

—

2. panta 1. punktā minētās bruto tilpības robežvērtības samazināšanu līdz 400 GT;

2. panta 1. punktā minētās bruto tilpības robežvērtības samazināšanu līdz 400 GT;

| — | tās enerģijas daļas, ko kuģi patērē reisos uz trešām valstīm un no tām un kas minēta 2. panta c) punktā, palielināšanu; |
| --- | --- |

—

tās enerģijas daļas, ko kuģi patērē reisos uz trešām valstīm un no tām un kas minēta 2. panta c) punktā, palielināšanu;

tās enerģijas daļas, ko kuģi patērē reisos uz trešām valstīm un no tām un kas minēta 2. panta c) punktā, palielināšanu;

Grozījums Nr. 140

Grozījums Nr. 140

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

28. pants – 1. punkts – ab apakšpunkts (jauns)

28. pants – 1. punkts – ab apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ab) | II pielikumā norādītās standartvērtības, pamatojoties uz visprecīzākajām pieejamajām zinātnes atziņām un pierādījumiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ab)

ab)

II pielikumā norādītās standartvērtības, pamatojoties uz visprecīzākajām pieejamajām zinātnes atziņām un pierādījumiem;

II pielikumā norādītās standartvērtības, pamatojoties uz visprecīzākajām pieejamajām zinātnes atziņām un pierādījumiem;

Grozījums Nr. 141

Grozījums Nr. 141

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

28. pants – 1. punkts – ac apakšpunkts (jauns)

28. pants – 1. punkts – ac apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ac) | to piesārņotāju sarakstu, uz kuriem attiecas šī regula, jo īpaši iespēju iekļaut melnā oglekļa emisijas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ac)

ac)

to piesārņotāju sarakstu, uz kuriem attiecas šī regula, jo īpaši iespēju iekļaut melnā oglekļa emisijas;

to piesārņotāju sarakstu, uz kuriem attiecas šī regula, jo īpaši iespēju iekļaut melnā oglekļa emisijas;

Grozījums Nr. 142

Grozījums Nr. 142

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

28. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

28. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | kuģu veidus, uz kuriem attiecas 5. panta 1. punkts; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

kuģu veidus, uz kuriem attiecas 5. panta 1. punkts;

| (b) | to
  kuģu
  veidu papildināšanu
  , uz kuriem attiecas 5. panta 1. punkts; |
| --- | --- |

(b)

to
  kuģu
  veidu papildināšanu
  , uz kuriem attiecas 5. panta 1. punkts;

to

veidu papildināšanu

Grozījums Nr. 143

Grozījums Nr. 143

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

28. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

28. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | I pielikumā noteikto metodiku. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ca)

(ca)

I pielikumā noteikto metodiku.

I pielikumā noteikto metodiku.

Grozījums Nr. 144

Grozījums Nr. 144

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

28. pants – 1.a punkts (jauns)

28. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Lai nodrošinātu uz mērķiem balstītu un tehnoloģiski neitrālu pieeju, šī regula būtu jāpārskata un vajadzības gadījumā jāgroza, jo jaunas siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas tehnoloģijas, piemēram, oglekļa uztveršana uz kuģa, jaunas atjaunīgās un mazoglekļa degvielas un jaunas piedziņas metodes, piemēram, vēja piedziņa, sasniedz tehnisko un ekonomisko gatavību. Komisija pastāvīgi izvērtē dažādu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas tehnoloģiju gatavību un pirmo attiecīgo pārskatu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei līdz 2027. gada 1. janvārim. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Lai nodrošinātu uz mērķiem balstītu un tehnoloģiski neitrālu pieeju, šī regula būtu jāpārskata un vajadzības gadījumā jāgroza, jo jaunas siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas tehnoloģijas, piemēram, oglekļa uztveršana uz kuģa, jaunas atjaunīgās un mazoglekļa degvielas un jaunas piedziņas metodes, piemēram, vēja piedziņa, sasniedz tehnisko un ekonomisko gatavību. Komisija pastāvīgi izvērtē dažādu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas tehnoloģiju gatavību un pirmo attiecīgo pārskatu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei līdz 2027. gada 1. janvārim.

Grozījums Nr. 145

Grozījums Nr. 145

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

28. pants – 1.b punkts (jauns)

28. pants – 1.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.b
     
  Komisija pastāvīgi uzrauga alternatīvo degvielu daudzumu, kas darīts pieejams kuģošanas uzņēmumiem Savienībā, un līdz 2027. gada 1. janvārim un pēc tam reizi piecos gados līdz 2050. gadam ziņo par saviem konstatējumiem Eiropas Parlamentam un Padomei. Ja minēto degvielu piedāvājums neapmierina kuģošanas uzņēmumu pieprasījumu, kas nepieciešams, lai izpildītu šajā regulā noteiktos pienākumus, Komisijai būtu jāierosina pasākumi, lai nodrošinātu, ka jūras transporta degvielas piegādātāji Savienībā kuģošanas uzņēmumiem, kuru kuģi ienāk Savienības ostās, dara pieejamu pietiekamu alternatīvo degvielu apjomu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.b
     
  Komisija pastāvīgi uzrauga alternatīvo degvielu daudzumu, kas darīts pieejams kuģošanas uzņēmumiem Savienībā, un līdz 2027. gada 1. janvārim un pēc tam reizi piecos gados līdz 2050. gadam ziņo par saviem konstatējumiem Eiropas Parlamentam un Padomei. Ja minēto degvielu piedāvājums neapmierina kuģošanas uzņēmumu pieprasījumu, kas nepieciešams, lai izpildītu šajā regulā noteiktos pienākumus, Komisijai būtu jāierosina pasākumi, lai nodrošinātu, ka jūras transporta degvielas piegādātāji Savienībā kuģošanas uzņēmumiem, kuru kuģi ienāk Savienības ostās, dara pieejamu pietiekamu alternatīvo degvielu apjomu.

Grozījums Nr. 146

Grozījums Nr. 146

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

28. pants – 1.c punkts (jauns)

28. pants – 1.c punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.c
     
  Lai nodrošinātu pilnīgu saskaņotību ar starptautisko nolīgumu, Komisija ierosina grozījumus šajā regulā, ja Starptautiskā Jūrniecības organizācija pieņem globālās siltumnīcefekta gāzu intensitātes robežvērtības tādā pašā līmenī, kā tās noteiktas šajā regulā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.c
     
  Lai nodrošinātu pilnīgu saskaņotību ar starptautisko nolīgumu, Komisija ierosina grozījumus šajā regulā, ja Starptautiskā Jūrniecības organizācija pieņem globālās siltumnīcefekta gāzu intensitātes robežvērtības tādā pašā līmenī, kā tās noteiktas šajā regulā.

Grozījums Nr. 147

Grozījums Nr. 147

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

28. pants – 1.d punkts (jauns)

28. pants – 1.d punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.d
     
  Komisija līdz 2027. gada 1. janvārim un reizi piecos gados līdz 2050. gadam ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” kopējās makroekonomiskās ietekmes vispusīga novērtējuma rezultātiem

   (1a)

  . Minētajā ziņojumā īpašu uzmanību pievērš ietekmei uz Savienības konkurētspēju, darbvietu radīšanu, kravu pārvadājumu tarifiem, mājsaimniecību pirktspēju un oglekļa emisiju pārvirzes apjomu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.d
     
  Komisija līdz 2027. gada 1. janvārim un reizi piecos gados līdz 2050. gadam ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” kopējās makroekonomiskās ietekmes vispusīga novērtējuma rezultātiem

   (1a)

  . Minētajā ziņojumā īpašu uzmanību pievērš ietekmei uz Savienības konkurētspēju, darbvietu radīšanu, kravu pārvadājumu tarifiem, mājsaimniecību pirktspēju un oglekļa emisiju pārvirzes apjomu.

Grozījums Nr. 148

Grozījums Nr. 148

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

28. pants – 1.e punkts (jauns)

28. pants – 1.e punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.e
     
  Regulējuma vienkāršošanas nolūkā Komisija apsver iespēju grozīt šo regulu. Komisija un kompetentās iestādes pastāvīgi pielāgojas paraugprakses administratīvajām procedūrām un veic visus pasākumus, lai vienkāršotu šīs regulas izpildi, tādējādi līdz minimumam samazinot administratīvo slogu kuģu īpašniekiem, operatoriem, ostām un verificētājiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.e
     
  Regulējuma vienkāršošanas nolūkā Komisija apsver iespēju grozīt šo regulu. Komisija un kompetentās iestādes pastāvīgi pielāgojas paraugprakses administratīvajām procedūrām un veic visus pasākumus, lai vienkāršotu šīs regulas izpildi, tādējādi līdz minimumam samazinot administratīvo slogu kuģu īpašniekiem, operatoriem, ostām un verificētājiem.

Grozījums Nr. 149

Grozījums Nr. 149

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

28.a pants (jauns)

28.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 28.a pants




  Kompensējošs regulatīvais samazinājums




  Saskaņā ar principu “viens pieņemts – viens atcelts” Komisija līdz 2024. gada 1. janvārim iesniedz priekšlikumus, ar kuriem kompensē ar šo regulu radīto regulatīvo slogu, grozot vai atceļot citu Savienības tiesību aktu noteikumus, kuri rada regulatīvo slogu jūrniecības nozarē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

28.a pants

Kompensējošs regulatīvais samazinājums

Saskaņā ar principu “viens pieņemts – viens atcelts” Komisija līdz 2024. gada 1. janvārim iesniedz priekšlikumus, ar kuriem kompensē ar šo regulu radīto regulatīvo slogu, grozot vai atceļot citu Savienības tiesību aktu noteikumus, kuri rada regulatīvo slogu jūrniecības nozarē.

Grozījums Nr. 150

Grozījums Nr. 150

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. formula

I pielikums – 1. formula

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

| SEG emisijas intensitātes indekss | WtT | TtW |
| --- | --- | --- |
| SEG intensitāte


  C1492023LV29910120221020LV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko pēc programmu īstenošanas traucējuma rašanās nosaka īpašus noteikumus sadarbības programmām 2014.–2020. gadā, kuras saņem atbalstu no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2192.) | C1492023LV29910120221020LV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko pēc programmu īstenošanas traucējuma rašanās nosaka īpašus noteikumus sadarbības programmām 2014.–2020. gadā, kuras saņem atbalstu no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2192.) | C1492023LV29910120221020LV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko pēc programmu īstenošanas traucējuma rašanās nosaka īpašus noteikumus sadarbības programmām 2014.–2020. gadā, kuras saņem atbalstu no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2192.) |

SEG emisijas intensitātes indekss

SEG emisijas intensitātes indekss

WtT

WtT

TtW

TtW

SEG intensitāte

Image 1C1492023LV29910120221020LV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko pēc programmu īstenošanas traucējuma rašanās nosaka īpašus noteikumus sadarbības programmām 2014.–2020. gadā, kuras saņem atbalstu no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2192.)

Image 2C1492023LV29910120221020LV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko pēc programmu īstenošanas traucējuma rašanās nosaka īpašus noteikumus sadarbības programmām 2014.–2020. gadā, kuras saņem atbalstu no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2192.)

Image 3C1492023LV29910120221020LV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko pēc programmu īstenošanas traucējuma rašanās nosaka īpašus noteikumus sadarbības programmām 2014.–2020. gadā, kuras saņem atbalstu no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2192.)

Grozījums

Grozījums

| SEG emisijas intensitātes indekss | WtT | TtW |
| --- | --- | --- |
| GHG intensity


  C1492023LV29910120221020LV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko pēc programmu īstenošanas traucējuma rašanās nosaka īpašus noteikumus sadarbības programmām 2014.–2020. gadā, kuras saņem atbalstu no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2192.) | C1492023LV29910120221020LV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko pēc programmu īstenošanas traucējuma rašanās nosaka īpašus noteikumus sadarbības programmām 2014.–2020. gadā, kuras saņem atbalstu no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2192.) | C1492023LV29910120221020LV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko pēc programmu īstenošanas traucējuma rašanās nosaka īpašus noteikumus sadarbības programmām 2014.–2020. gadā, kuras saņem atbalstu no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2192.) |

SEG emisijas intensitātes indekss

SEG emisijas intensitātes indekss

WtT

WtT

TtW

TtW

GHG intensity

Image 4C1492023LV29910120221020LV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko pēc programmu īstenošanas traucējuma rašanās nosaka īpašus noteikumus sadarbības programmām 2014.–2020. gadā, kuras saņem atbalstu no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2192.)

Image 5C1492023LV29910120221020LV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko pēc programmu īstenošanas traucējuma rašanās nosaka īpašus noteikumus sadarbības programmām 2014.–2020. gadā, kuras saņem atbalstu no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2192.)

Image 6C1492023LV29910120221020LV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko pēc programmu īstenošanas traucējuma rašanās nosaka īpašus noteikumus sadarbības programmām 2014.–2020. gadā, kuras saņem atbalstu no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2192.)

Grozījums Nr. 151

Grozījums Nr. 151

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. tabula – 6.a rinda (jauna)

I pielikums – 1. tabula – 6.a rinda (jauna)

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

| n degviela | Pārskata periodā kuģim piegādāto degvielu skaits |
| --- | --- |

n degviela

n degviela

Pārskata periodā kuģim piegādāto degvielu skaits

Pārskata periodā kuģim piegādāto degvielu skaits

Grozījums Nr. 152

Grozījums Nr. 152

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. tabula – 12.a rinda (jauna)

I pielikums – 1. tabula – 12.a rinda (jauna)

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

| MULTi | Reizinātājs, ko piemēro RFNBO degvielai |
| --- | --- |

MULTi

MULTi

Reizinātājs, ko piemēro RFNBO degvielai

Reizinātājs, ko piemēro RFNBO degvielai

Grozījums Nr. 153

Grozījums Nr. 153

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. tabula – 19.a rinda (jauna)

I pielikums – 1. tabula – 19.a rinda (jauna)

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

| Mi, j A | Tādas konkrētas degvielas i, kas oksidēta enerģijas patērētājā j [gFuel], koriģētā masa, ja kuģis kuģo ledus apstākļos un tam ir ledus klase IC, IB, IA vai IA Super vai līdzvērtīga ledus klase

   (1a)

  , un tāda kuģa tehnisko raksturlielumu dēļ, kuram ir ledus klase IA vai IA Super vai līdzvērtīga ledus klase. Vajadzības gadījumā 1. vienādojumā masas Mi, j vietā izmanto koriģēto masu Mi, j A. |
| --- | --- |

Mi, j A

Mi, j A

Tādas konkrētas degvielas i, kas oksidēta enerģijas patērētājā j [gFuel], koriģētā masa, ja kuģis kuģo ledus apstākļos un tam ir ledus klase IC, IB, IA vai IA Super vai līdzvērtīga ledus klase

   (1a)

  , un tāda kuģa tehnisko raksturlielumu dēļ, kuram ir ledus klase IA vai IA Super vai līdzvērtīga ledus klase. Vajadzības gadījumā 1. vienādojumā masas Mi, j vietā izmanto koriģēto masu Mi, j A.

Tādas konkrētas degvielas i, kas oksidēta enerģijas patērētājā j [gFuel], koriģētā masa, ja kuģis kuģo ledus apstākļos un tam ir ledus klase IC, IB, IA vai IA Super vai līdzvērtīga ledus klase

1a

, un tāda kuģa tehnisko raksturlielumu dēļ, kuram ir ledus klase IA vai IA Super vai līdzvērtīga ledus klase. Vajadzības gadījumā 1. vienādojumā masas Mi, j vietā izmanto koriģēto masu Mi, j A.

Grozījums Nr. 154

Grozījums Nr. 154

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 4. daļa – ievaddaļa

I pielikums – 4. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Fosilo degvielu gadījumā izmanto II pielikumā norādītās standartvērtības. | Fosilo degvielu gadījumā
  , ja faktiskās vērtības nav iespējams noteikt, izmantojot sertifikāciju vai tiešus emisiju mērījumus,
  izmanto II pielikumā norādītās standartvērtības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Fosilo degvielu gadījumā izmanto II pielikumā norādītās standartvērtības.

Fosilo degvielu gadījumā
  , ja faktiskās vērtības nav iespējams noteikt, izmantojot sertifikāciju vai tiešus emisiju mērījumus,
  izmanto II pielikumā norādītās standartvērtības.

, ja faktiskās vērtības nav iespējams noteikt, izmantojot sertifikāciju vai tiešus emisiju mērījumus,

Grozījums Nr. 155

Grozījums Nr. 155

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 4.daļa – 1. Iedaļa – ievaddaļa

I pielikums – 4.daļa – 1. Iedaļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šīs regulas piemērošanas nolūkā 1. vienādojuma skaitītājā lietotais apzīmējums ΣEk x CO2eq electricity
  ir nulle. | Šīs regulas piemērošanas nolūkā 1. vienādojuma skaitītājā lietotais apzīmējums ΣEk x CO2eq electricity
  ir nulle. |
| | Apzīmējumu MULT 1. vienādojuma saucējā saskaņā ar 9. panta 1. punkta b) apakšpunktu nosaka kā RFNBO reizinātāja vērtību, kā minēts 4.a panta 2. punktā. Visām pārējām degvielām reizinātājs ir viens. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Šīs regulas piemērošanas nolūkā 1. vienādojuma skaitītājā lietotais apzīmējums ΣEk x CO2eq electricity
  ir nulle.

Ek x CO2eq electricity

Šīs regulas piemērošanas nolūkā 1. vienādojuma skaitītājā lietotais apzīmējums ΣEk x CO2eq electricity
  ir nulle.

Ek x CO2eq electricity

Apzīmējumu MULT 1. vienādojuma saucējā saskaņā ar 9. panta 1. punkta b) apakšpunktu nosaka kā RFNBO reizinātāja vērtību, kā minēts 4.a panta 2. punktā. Visām pārējām degvielām reizinātājs ir viens.

Apzīmējumu MULT 1. vienādojuma saucējā saskaņā ar 9. panta 1. punkta b) apakšpunktu nosaka kā RFNBO reizinātāja vērtību, kā minēts 4.a panta 2. punktā. Visām pārējām degvielām reizinātājs ir viens.

Grozījums Nr. 156

Grozījums Nr. 156

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 5. daļa

I pielikums – 5. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Degvielas masu [Mi] nosaka, izmantojot daudzumu, kas saskaņā ar Regulā (ES) 2015/757 noteikto ziņošanas sistēmu paziņots par reisiem, uz kuriem attiecas šīs regulas darbības joma, pamatojoties uz uzņēmuma izvēlēto monitoringa metodiku. | Degvielas masu [Mi] nosaka, izmantojot daudzumu, kas saskaņā ar Regulā (ES) 2015/757 noteikto ziņošanas sistēmu paziņots par reisiem, uz kuriem attiecas šīs regulas darbības joma, pamatojoties uz uzņēmuma izvēlēto monitoringa metodiku.
  Kuģiem ar ledus klasi IC, IB, IA vai IA Super vai līdzvērtīgu ledus klasi degvielas masas [Mi] vietā var izmantot koriģēto degvielas masu [MiA]. Koriģētā masa [Mi A] ir noteikta Va pielikumā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Degvielas masu [Mi] nosaka, izmantojot daudzumu, kas saskaņā ar Regulā (ES) 2015/757 noteikto ziņošanas sistēmu paziņots par reisiem, uz kuriem attiecas šīs regulas darbības joma, pamatojoties uz uzņēmuma izvēlēto monitoringa metodiku.

i

Degvielas masu [Mi] nosaka, izmantojot daudzumu, kas saskaņā ar Regulā (ES) 2015/757 noteikto ziņošanas sistēmu paziņots par reisiem, uz kuriem attiecas šīs regulas darbības joma, pamatojoties uz uzņēmuma izvēlēto monitoringa metodiku.
  Kuģiem ar ledus klasi IC, IB, IA vai IA Super vai līdzvērtīgu ledus klasi degvielas masas [Mi] vietā var izmantot koriģēto degvielas masu [MiA]. Koriģētā masa [Mi A] ir noteikta Va pielikumā.

i

Kuģiem ar ledus klasi IC, IB, IA vai IA Super vai līdzvērtīgu ledus klasi degvielas masas [Mi

iA

i A

Grozījums Nr. 157

Grozījums Nr. 157

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 12. daļa

I pielikums – 12. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Saskaņā ar 6. pantā minēto atbilstības nodrošināšanas plānu un pēc verificētāja novērtējuma var izmantot citas metodes, piemēram, tiešos CO2 ekvivalenta mērījumus,
  laboratorisku testēšanu,
  ja tas uzlabo aprēķinu vispārējo precizitāti. | Saskaņā ar 6. pantā minēto atbilstības nodrošināšanas plānu un pēc verificētāja novērtējuma var izmantot citas metodes, piemēram, tiešos CO2 ekvivalenta mērījumus, ja tas uzlabo aprēķinu vispārējo precizitāti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Saskaņā ar 6. pantā minēto atbilstības nodrošināšanas plānu un pēc verificētāja novērtējuma var izmantot citas metodes, piemēram, tiešos CO2 ekvivalenta mērījumus,
  laboratorisku testēšanu,
  ja tas uzlabo aprēķinu vispārējo precizitāti.

2

laboratorisku testēšanu,

Saskaņā ar 6. pantā minēto atbilstības nodrošināšanas plānu un pēc verificētāja novērtējuma var izmantot citas metodes, piemēram, tiešos CO2 ekvivalenta mērījumus, ja tas uzlabo aprēķinu vispārējo precizitāti.

2

Grozījums Nr. 158

Grozījums Nr. 158

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – tabula

I pielikums – tabula

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

| Degvielas klase | WtT | TtW |
| --- | --- | --- |
| Fosilās degvielas | Izmanto šīs regulas 1. tabulā norādītās standartvērtības | MZV regulas CO2 oglekļa emisijas faktorus izmanto degvielām, kam šāds faktors ir noteikts
  Visiem citiem emisijas faktoriem kā alternatīvu var izmantot šīs regulas 1. tabulā norādītās standartvērtības
  Vērtības, kas sertificētas, izmantojot
  laboratorisku testēšanu vai
  tiešus emisiju mērījumus. |
| Ilgtspējīgas atjaunīgās degvielas
  (bioloģiskās šķidrās degvielas, biogāzes, e-degvielas) | AED II noteiktās CO2 ekvivalenta vērtības (bez sadedzināšanas) kā alternatīvu var izmantot visām degvielām, kuru ražošanas paņēmieni ir iekļauti AED II
  Var izmantot AED II apstiprinātu sertifikācijas shēmu | Emisijas faktoriem kā alternatīvu var izmantot šīs regulas 1. tabulā norādītās standartvērtības
  Vērtības, kas sertificētas, izmantojot
  laboratorisku testēšanu vai
  tiešus emisiju mērījumus. |
| Citas (tostarp elektroenerģija) | AED II noteiktās CO2 ekvivalenta vērtības (bez sadedzināšanas) kā alternatīvu var izmantot visām degvielām, kuru ražošanas paņēmieni ir iekļauti AED II
  Var izmantot AED II apstiprinātu sertifikācijas shēmu | Emisijas faktoriem kā alternatīvu var izmantot šīs regulas 1. tabulā norādītās standartvērtības
  Vērtības, kas sertificētas, izmantojot
  laboratorisku testēšanu vai
  tiešus emisiju mērījumus. |

Degvielas klase

WtT

TtW

Fosilās degvielas

Izmanto šīs regulas 1. tabulā norādītās standartvērtības

MZV regulas CO2 oglekļa emisijas faktorus izmanto degvielām, kam šāds faktors ir noteikts

2

Visiem citiem emisijas faktoriem kā alternatīvu var izmantot šīs regulas 1. tabulā norādītās standartvērtības

Vērtības, kas sertificētas, izmantojot
  laboratorisku testēšanu vai
  tiešus emisiju mērījumus.

laboratorisku testēšanu vai

Ilgtspējīgas atjaunīgās degvielas

(bioloģiskās šķidrās degvielas, biogāzes, e-degvielas)

AED II noteiktās CO2 ekvivalenta vērtības (bez sadedzināšanas) kā alternatīvu var izmantot visām degvielām, kuru ražošanas paņēmieni ir iekļauti AED II

Var izmantot AED II apstiprinātu sertifikācijas shēmu

Emisijas faktoriem kā alternatīvu var izmantot šīs regulas 1. tabulā norādītās standartvērtības

Vērtības, kas sertificētas, izmantojot
  laboratorisku testēšanu vai
  tiešus emisiju mērījumus.

laboratorisku testēšanu vai

Citas (tostarp elektroenerģija)

AED II noteiktās CO2 ekvivalenta vērtības (bez sadedzināšanas) kā alternatīvu var izmantot visām degvielām, kuru ražošanas paņēmieni ir iekļauti AED II

2

Var izmantot AED II apstiprinātu sertifikācijas shēmu

Emisijas faktoriem kā alternatīvu var izmantot šīs regulas 1. tabulā norādītās standartvērtības

Vērtības, kas sertificētas, izmantojot
  laboratorisku testēšanu vai
  tiešus emisiju mērījumus.

laboratorisku testēšanu vai

Grozījums

Grozījums

| Degvielas klase | WtT | TtW |
| --- | --- | --- |
| Fosilās degvielas | Ja faktiskās vērtības nav iespējams noteikt, izmantojot sertifikāciju vai tiešus emisiju mērījumus,
  izmanto šīs regulas 1. tabulā norādītās standartvērtības | MZV regulas CO2 oglekļa emisijas faktorus izmanto degvielām, kam šāds faktors ir noteikts
  Visiem citiem emisijas faktoriem kā alternatīvu var izmantot šīs regulas 1. tabulā norādītās standartvērtības
  Vērtības, kas sertificētas, izmantojot tiešus emisiju mērījumus. |
| Ilgtspējīgas atjaunīgās degvielas
  (bioloģiskās šķidrās degvielas, biogāzes, e-degvielas) | AED II noteiktās CO2 ekvivalenta vērtības (bez sadedzināšanas) kā alternatīvu var izmantot visām degvielām, kuru ražošanas paņēmieni ir iekļauti AED II
  Var izmantot AED II apstiprinātu sertifikācijas shēmu
  vai tiešus emisiju mērījumus | Emisijas faktoriem kā alternatīvu var izmantot šīs regulas 1. tabulā norādītās standartvērtības
  Vērtības, kas sertificētas, izmantojot tiešus emisiju mērījumus. |
| Citas (tostarp elektroenerģija) | AED II noteiktās CO2 ekvivalenta vērtības (bez sadedzināšanas) kā alternatīvu var izmantot visām degvielām, kuru ražošanas paņēmieni ir iekļauti AED II
  Var izmantot AED II apstiprinātu sertifikācijas shēmu
  vai tiešus emisiju mērījumus | Emisijas faktoriem kā alternatīvu var izmantot šīs regulas 1. tabulā norādītās standartvērtības
  Vērtības, kas sertificētas, izmantojot tiešus emisiju mērījumus. |

Degvielas klase

WtT

TtW

Fosilās degvielas

Ja faktiskās vērtības nav iespējams noteikt, izmantojot sertifikāciju vai tiešus emisiju mērījumus,
  izmanto šīs regulas 1. tabulā norādītās standartvērtības

Ja faktiskās vērtības nav iespējams noteikt, izmantojot sertifikāciju vai tiešus emisiju mērījumus,

MZV regulas CO2 oglekļa emisijas faktorus izmanto degvielām, kam šāds faktors ir noteikts

2

Visiem citiem emisijas faktoriem kā alternatīvu var izmantot šīs regulas 1. tabulā norādītās standartvērtības

Vērtības, kas sertificētas, izmantojot tiešus emisiju mērījumus.

Ilgtspējīgas atjaunīgās degvielas

(bioloģiskās šķidrās degvielas, biogāzes, e-degvielas)

AED II noteiktās CO2 ekvivalenta vērtības (bez sadedzināšanas) kā alternatīvu var izmantot visām degvielām, kuru ražošanas paņēmieni ir iekļauti AED II

2

Var izmantot AED II apstiprinātu sertifikācijas shēmu
  vai tiešus emisiju mērījumus

vai tiešus emisiju mērījumus

Emisijas faktoriem kā alternatīvu var izmantot šīs regulas 1. tabulā norādītās standartvērtības

Vērtības, kas sertificētas, izmantojot tiešus emisiju mērījumus.

Citas (tostarp elektroenerģija)

AED II noteiktās CO2 ekvivalenta vērtības (bez sadedzināšanas) kā alternatīvu var izmantot visām degvielām, kuru ražošanas paņēmieni ir iekļauti AED II

2

Var izmantot AED II apstiprinātu sertifikācijas shēmu
  vai tiešus emisiju mērījumus

vai tiešus emisiju mērījumus

Emisijas faktoriem kā alternatīvu var izmantot šīs regulas 1. tabulā norādītās standartvērtības

Vērtības, kas sertificētas, izmantojot tiešus emisiju mērījumus.

Grozījums Nr. 159

Grozījums Nr. 159

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – 2. daļa

II pielikums – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Biodegvielu, biogāzes, nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo degvielu un reciklēta oglekļa degvielu emisijas faktorus nosaka saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 5. pielikuma C daļā noteikto metodiku. | Biodegvielu, biogāzes, nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo degvielu un reciklēta oglekļa degvielu emisijas faktorus nosaka saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 5. pielikuma C daļā noteikto metodiku. |
| | Emisijas faktorus jebkāda veida degvielām var arī noteikt, pamatojoties uz faktiskajām sertificētajām vērtībām vai vērtībām, kas noteiktas, veicot tiešus emisiju mērījumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Biodegvielu, biogāzes, nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo degvielu un reciklēta oglekļa degvielu emisijas faktorus nosaka saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 5. pielikuma C daļā noteikto metodiku.

Biodegvielu, biogāzes, nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo degvielu un reciklēta oglekļa degvielu emisijas faktorus nosaka saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 5. pielikuma C daļā noteikto metodiku.

Emisijas faktorus jebkāda veida degvielām var arī noteikt, pamatojoties uz faktiskajām sertificētajām vērtībām vai vērtībām, kas noteiktas, veicot tiešus emisiju mērījumus.

Emisijas faktorus jebkāda veida degvielām var arī noteikt, pamatojoties uz faktiskajām sertificētajām vērtībām vai vērtībām, kas noteiktas, veicot tiešus emisiju mērījumus.

Grozījums Nr. 160

Grozījums Nr. 160

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – tabula

II pielikums – tabula

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

| Sašķidrināta biogāze
  Galvenie produkti / atkritumi / izejvielu struktūra | 0,05 | Atsauce uz Direktīvu (ES) 2018/2001 | OTTO tipa LNG dzinējs (duālās degvielas, vidējs apgriezienu skaits) | 2,755
  MEPC245 (66),
  Regula (ES) 2015/757 | 0,00005 | 0,00018 | 3,1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| OTTO tipa LNG dzinējs (duālās degvielas, neliels apgriezienu skaits) | 1,7 |
| LNG dīzeļdzinējs (duālās degvielas) | 0,2 |
| Liesdedzes dzirksteļaizdedzes dzinējs (LBSI) | N/A |

Sašķidrināta biogāze

Galvenie produkti / atkritumi / izejvielu struktūra

0,05

Atsauce uz Direktīvu (ES) 2018/2001

OTTO tipa LNG dzinējs (duālās degvielas, vidējs apgriezienu skaits)

OTTO

LNG

2,755

MEPC245 (66),

Regula (ES) 2015/757

0,00005

0,00005

0,00018

0,00018

3,1

OTTO tipa LNG dzinējs (duālās degvielas, neliels apgriezienu skaits)

1,7

LNG dīzeļdzinējs (duālās degvielas)

LNG

0,2

Liesdedzes dzirksteļaizdedzes dzinējs (LBSI)

LBSI

N/A

Grozījums

Grozījums

| Sašķidrināta biogāze
  Galvenie produkti / atkritumi / izejvielu struktūra | 0,05 | Atsauce uz Direktīvu (ES) 2018/2001 | OTTO tipa LNG dzinējs (duālās degvielas, vidējs apgriezienu skaits) | 2,755
  MEPC245 (66)
  Regula (ES) 2015/757 | 0 | 0,00011 | 3,1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| OTTO tipa LNG dzinējs (duālās degvielas, neliels apgriezienu skaits) | 1,7 |
| LNG dīzeļdzinējs (duālās degvielas) | 0,2 |
| Liesdedzes dzirksteļaizdedzes dzinējs (LBSI) | N/A |

Sašķidrināta biogāze

Galvenie produkti / atkritumi / izejvielu struktūra

0,05

Atsauce uz Direktīvu (ES) 2018/2001

OTTO tipa LNG dzinējs (duālās degvielas, vidējs apgriezienu skaits)

OTTO

LNG

2,755

MEPC245 (66)

Regula (ES) 2015/757

0

0

0,00011

0,00011

3,1

OTTO tipa LNG dzinējs (duālās degvielas, neliels apgriezienu skaits)

OTTO

LNG

1,7

LNG dīzeļdzinējs (duālās degvielas)

LNG

0,2

Liesdedzes dzirksteļaizdedzes dzinējs (LBSI)

LBSI

N/A

Grozījums Nr. 161

Grozījums Nr. 161

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – 8. daļa

II pielikums – 8. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4. slejā norādītas CO2 ekvivalenta emisiju vērtības, izteiktas [gCO2eq/MJ]. Fosilajām degvielām izmanto
  tikai
  tabulā norādītās standartvērtības. Visām citām degvielām (izņemot gadījumus, kad skaidri norādīts) vērtības aprēķina, izmantojot Direktīvā (ES) 2018/2001 noteikto metodiku vai standartvērtības, no kurām atskaitītas sadedzināšanas emisijas, pieņemot, ka degviela ir pilnībā oksidējusies (33). | 4. slejā norādītas CO2 ekvivalenta emisiju vērtības, izteiktas [gCO2eq/MJ]. Fosilajām degvielām izmanto tabulā norādītās standartvērtības
  , izņemot gadījumus, kad faktiskās vērtības ir iespējams noteikt, izmantojot sertifikāciju vai tiešus emisiju mērījumus
  . Visām citām degvielām (izņemot gadījumus, kad skaidri norādīts) vērtības aprēķina, izmantojot Direktīvā (ES) 2018/2001 noteikto metodiku vai standartvērtības, no kurām atskaitītas sadedzināšanas emisijas, pieņemot, ka degviela ir pilnībā oksidējusies (33). |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4. slejā norādītas CO2 ekvivalenta emisiju vērtības, izteiktas [gCO2eq/MJ]. Fosilajām degvielām izmanto
  tikai
  tabulā norādītās standartvērtības. Visām citām degvielām (izņemot gadījumus, kad skaidri norādīts) vērtības aprēķina, izmantojot Direktīvā (ES) 2018/2001 noteikto metodiku vai standartvērtības, no kurām atskaitītas sadedzināšanas emisijas, pieņemot, ka degviela ir pilnībā oksidējusies (33).

2

2eq

tikai

33

4. slejā norādītas CO2 ekvivalenta emisiju vērtības, izteiktas [gCO2eq/MJ]. Fosilajām degvielām izmanto tabulā norādītās standartvērtības
  , izņemot gadījumus, kad faktiskās vērtības ir iespējams noteikt, izmantojot sertifikāciju vai tiešus emisiju mērījumus
  . Visām citām degvielām (izņemot gadījumus, kad skaidri norādīts) vērtības aprēķina, izmantojot Direktīvā (ES) 2018/2001 noteikto metodiku vai standartvērtības, no kurām atskaitītas sadedzināšanas emisijas, pieņemot, ka degviela ir pilnībā oksidējusies (33).

2

2eq

, izņemot gadījumus, kad faktiskās vērtības ir iespējams noteikt, izmantojot sertifikāciju vai tiešus emisiju mērījumus

33

Grozījums Nr. 162

Grozījums Nr. 162

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – tabula – 4.a rinda (jauna)

III pielikums – tabula – 4.a rinda (jauna)

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

| Jebkādi citi bezemisiju enerģijas avoti | Visas tehnoloģijas, kas nodrošina emisiju samazinājumu, kas ir līdzvērtīgs samazinājumam, kuru var panākt, izmantojot krasta elektroapgādi, vai lielāks par to. |
| --- | --- |

Jebkādi citi bezemisiju enerģijas avoti

Jebkādi citi bezemisiju enerģijas avoti

Visas tehnoloģijas, kas nodrošina emisiju samazinājumu, kas ir līdzvērtīgs samazinājumam, kuru var panākt, izmantojot krasta elektroapgādi, vai lielāks par to.

Visas tehnoloģijas, kas nodrošina emisiju samazinājumu, kas ir līdzvērtīgs samazinājumam, kuru var panākt, izmantojot krasta elektroapgādi, vai lielāks par to.

Grozījums Nr. 163

Grozījums Nr. 163

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

V pielikums

V pielikums

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

| V PIELIKUMS |
| --- |
| FORMULAS ATBILSTĪBAS BILANCES UN 20. PANTA 1. PUNKTĀ NOTEIKTĀS SODA NAUDAS APRĒĶINĀŠANAI |
| Formula kuģa atbilstības bilances aprēķināšanai |
| Lai aprēķinātu kuģa atbilstības bilanci, izmanto šādu formulu: |
| Atbilstības bilance [gCO2eq/MJ] = | C1492023LV29910120221020LV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko pēc programmu īstenošanas traucējuma rašanās nosaka īpašus noteikumus sadarbības programmām 2014.–2020. gadā, kuras saņem atbalstu no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2192.) |
| kur: |
| gCO
  2eq | CO2 ekvivalents gramos |
| GHGIEtarget | uz kuģa patērētās enerģijas siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitātes robežvērtība saskaņā ar šīs regulas 4. panta 2. punktu |
| GHGIEactual | uz kuģa patērētās enerģijas gada vidējā siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitāte, kas aprēķināta attiecīgajam ziņošanas laikposmam |
| Formula 20. panta 1. punktā noteiktās soda naudas aprēķināšanai |
| Šīs regulas 20. panta 1. punktā noteiktās soda naudas apmēru aprēķina šādi: |
| Soda nauda = | (Atbilstības bilance / GHGIEactual) x koeficients pārrēķinam no MJ uz VLSFO tonnām (41,0 MJ / kg) x EUR 2 400 |

V PIELIKUMS

FORMULAS ATBILSTĪBAS BILANCES UN 20. PANTA 1. PUNKTĀ NOTEIKTĀS SODA NAUDAS APRĒĶINĀŠANAI

Formula kuģa atbilstības bilances aprēķināšanai

Lai aprēķinātu kuģa atbilstības bilanci, izmanto šādu formulu:

Atbilstības bilance [gCO2eq/MJ] =

2eq

Image 7C1492023LV29910120221020LV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko pēc programmu īstenošanas traucējuma rašanās nosaka īpašus noteikumus sadarbības programmām 2014.–2020. gadā, kuras saņem atbalstu no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2192.)

kur:

gCO
  2eq

2eq

CO2 ekvivalents gramos

2

GHGIEtarget

target

uz kuģa patērētās enerģijas siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitātes robežvērtība saskaņā ar šīs regulas 4. panta 2. punktu

GHGIEactual

actual

uz kuģa patērētās enerģijas gada vidējā siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitāte, kas aprēķināta attiecīgajam ziņošanas laikposmam

Formula 20. panta 1. punktā noteiktās soda naudas aprēķināšanai

Šīs regulas 20. panta 1. punktā noteiktās soda naudas apmēru aprēķina šādi:

Soda nauda =

(Atbilstības bilance / GHGIEactual) x koeficients pārrēķinam no MJ uz VLSFO tonnām (41,0 MJ / kg) x EUR 2 400

(Atbilstības bilance / GHGIEactual

Grozījums

Grozījums

| V PIELIKUMS |
| --- |
| FORMULAS ATBILSTĪBAS BILANCES UN 20. PANTA 1. PUNKTĀ NOTEIKTĀS
  KOREKTĪVĀS
  SODA NAUDAS APRĒĶINĀŠANAI |
| A. | Formula kuģa atbilstības bilances aprēķināšanai |

V PIELIKUMS

FORMULAS ATBILSTĪBAS BILANCES UN 20. PANTA 1. PUNKTĀ NOTEIKTĀS
  KOREKTĪVĀS
  SODA NAUDAS APRĒĶINĀŠANAI

KOREKTĪVĀS

A.

A.

Formula kuģa atbilstības bilances aprēķināšanai

| a) | atbilstības bilance attiecībā uz kuģa siltumnīcefekta gāzu intensitāti, ņemot vērā 4. panta 2. punktu |
| --- | --- |

a)

a)

atbilstības bilance attiecībā uz kuģa siltumnīcefekta gāzu intensitāti, ņemot vērā 4. panta 2. punktu

atbilstības bilance attiecībā uz kuģa siltumnīcefekta gāzu intensitāti, ņemot vērā 4. panta 2. punktu

Lai aprēķinātu kuģa atbilstības bilanci, izmanto šādu formulu:

Atbilstības bilance [gCO2eq/MJ] =

2eq

Image 8C1492023LV29910120221020LV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko pēc programmu īstenošanas traucējuma rašanās nosaka īpašus noteikumus sadarbības programmām 2014.–2020. gadā, kuras saņem atbalstu no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2192.)

kur:

gCO
  2eq

2eq

CO2 ekvivalents gramos

2

GHGIEtarget

GHGIEtarget

uz kuģa patērētās enerģijas siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitātes robežvērtība saskaņā ar šīs regulas 4. panta 2. punktu

GHGIEactual

GHGIEactual

uz kuģa patērētās enerģijas gada vidējā siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitāte, kas aprēķināta attiecīgajam ziņošanas laikposmam

| b) | atbilstības bilance attiecībā uz RFNBO kvotu, ņemot vērā 4.a panta 3. punktu |
| --- | --- |

b)

b)

atbilstības bilance attiecībā uz RFNBO kvotu, ņemot vērā 4.a panta 3. punktu

atbilstības bilance attiecībā uz RFNBO kvotu, ņemot vērā 4.a panta 3. punktu

CB_RFNBO [% RFNBO] =

CB_RFNBO [% RFNBO] =

(% RFNBOquota – % RFNBOactual)

(% RFNBOquota

actual

kur:

kur:

CB_RFNBO

CB_RFNBO

atbilstības bilance attiecībā uz RFNBOquota, ņemot vērā 4.a panta 3. punktu

atbilstības bilance attiecībā uz RFNBOquota

% RFNBOquota

% RFNBOquota

uz kuģa gadā vidēji patērētās enerģijas RFNBOquota saskaņā ar šīs regulas 4. panta 3. punktu

uz kuģa gadā vidēji patērētās enerģijas RFNBOquota

% RFNBOactual

% RFNBOactual

uz kuģa gadā vidēji patērētās enerģijas procentuālā daļa, par kuru ziņojis kuģis un kura faktiski ir iegūta no 9. panta 1. punkta b) apakšpunktam atbilstošām RFNBO

uz kuģa gadā vidēji patērētās enerģijas procentuālā daļa, par kuru ziņojis kuģis un kura faktiski ir iegūta no 9. panta 1. punkta b) apakšpunktam atbilstošām RFNBO

| B. | Formula 20. panta 1. punktā noteiktās soda naudas aprēķināšanai |
| --- | --- |

B.

B.

Formula 20. panta 1. punktā noteiktās soda naudas aprēķināšanai

| a) | korektīvā soda nauda attiecībā uz kuģa siltumnīcefekta gāzu intensitātes atbilstības bilanci, ņemot vērā 4. panta 2. punktu |
| --- | --- |

a)

a)

korektīvā soda nauda attiecībā uz kuģa siltumnīcefekta gāzu intensitātes atbilstības bilanci, ņemot vērā 4. panta 2. punktu

korektīvā soda nauda attiecībā uz kuģa siltumnīcefekta gāzu intensitātes atbilstības bilanci, ņemot vērā 4. panta 2. punktu

Šīs regulas 20. panta 1. punktā noteiktās soda naudas apmēru aprēķina šādi:

Soda nauda =

(Atbilstības bilance / GHGIEactual)
  x koeficients pārrēķinam no MJ uz VLSFO tonnām (41,0 MJ/kg) x EUR 2400

(Atbilstības bilance / GHGIEactual

x koeficients pārrēķinam no MJ uz VLSFO tonnām (41,0 MJ/kg) x EUR 2400

| b) | korektīvā soda nauda attiecībā uz RFNBO kvotu, ņemot vērā 4.a panta 3. punktu |
| --- | --- |

b)

b)

korektīvā soda nauda attiecībā uz RFNBO kvotu, ņemot vērā 4.a panta 3. punktu

korektīvā soda nauda attiecībā uz RFNBO kvotu, ņemot vērā 4.a panta 3. punktu

Šīs regulas 20. panta 1.a punktā noteiktās korektīvās soda naudas apmēru aprēķina šādi:

Šīs regulas 20. panta 1.a punktā noteiktās korektīvās soda naudas apmēru aprēķina šādi:

korektīvā soda nauda (RFNBO) =

korektīvā soda nauda (RFNBO) =

abs(CB_RFNBO) x Pd x 3

abs(CB_RFNBO) x Pd x 3

kur:

kur:

korektīvā soda nauda

korektīvā soda nauda

(EUR)

(EUR)

abs(CB_RFNBO)

abs(CB_RFNBO)

ir atbilstības bilances absolūtā vērtība attiecībā uz RFNBO

ir atbilstības bilances absolūtā vērtība attiecībā uz RFNBO

Pd

Pd

cenas atšķirība starp RFNBO un fosilo kurināmo, kas savietojams ar iekārtu, kura uzstādīta uz kuģa

cenas atšķirība starp RFNBO un fosilo kurināmo, kas savietojams ar iekārtu, kura uzstādīta uz kuģa

Grozījums Nr. 164

Grozījums Nr. 164

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

Va pielikums (jauns)

Va pielikums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Va PIELIKUMS

Va PIELIKUMS

KORIĢĒTĀS DEGVIELAS MASAS UN PAPILDU ENERĢIJAS APRĒĶINĀŠANA

KORIĢĒTĀS DEGVIELAS MASAS UN PAPILDU ENERĢIJAS APRĒĶINĀŠANA

Pirmkārt, šajā pielikumā aprakstīts, kā aprēķināt koriģēto degvielas masu, izmantojot papildu enerģiju, ko savu tehnisko parametru dēļ patērē ledus klases IA vai IA Super vai līdzvērtīgas ledus klases kuģis
   (1a)

  , un papildu enerģiju, ko patērē ledus klases IC, IB, IA vai IA Super vai līdzvērtīgas ledus klases kuģis, kuģojot ledus apstākļos. Otrkārt, tajā aprakstīts, kā aprēķināt papildu enerģiju.

Pirmkārt, šajā pielikumā aprakstīts, kā aprēķināt koriģēto degvielas masu, izmantojot papildu enerģiju, ko savu tehnisko parametru dēļ patērē ledus klases IA vai IA Super vai līdzvērtīgas ledus klases kuģis

1a

, un papildu enerģiju, ko patērē ledus klases IC, IB, IA vai IA Super vai līdzvērtīgas ledus klases kuģis, kuģojot ledus apstākļos. Otrkārt, tajā aprakstīts, kā aprēķināt papildu enerģiju.

Koriģētā masa [Mj A]

Koriģētā masa [Mj A]

Koriģēto degvielas masu [Mi A] aprēķina, par pamatu ņemot papildu enerģiju, kas patērēta, kuģojot ledus apstākļos, un papildu enerģiju, ko savu tehnisko parametru dēļ patērē ledus klases IA vai IA Super vai līdzvērtīgas ledus klases kuģis. Uzņēmums var izvēlēties degvielu i papildu enerģijai. Izvēlētajai degvielai i ir jābūt vienai no degvielām, ko kuģis ir patērējis pārskata periodā. Patērētās degvielas i masai atbilstošais enerģijas daudzums var būt mazāks nekā papildu enerģijas daudzums.

Koriģēto degvielas masu [Mi A] aprēķina, par pamatu ņemot papildu enerģiju, kas patērēta, kuģojot ledus apstākļos, un papildu enerģiju, ko savu tehnisko parametru dēļ patērē ledus klases IA vai IA Super vai līdzvērtīgas ledus klases kuģis. Uzņēmums var izvēlēties degvielu i papildu enerģijai. Izvēlētajai degvielai i ir jābūt vienai no degvielām, ko kuģis ir patērējis pārskata periodā. Patērētās degvielas i masai atbilstošais enerģijas daudzums var būt mazāks nekā papildu enerģijas daudzums.

Koriģēto degvielas masu [Mi A] aprēķina šādi:

Koriģēto degvielas masu [Mi A] aprēķina šādi:

| C1492023LV29910120221020LV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko pēc programmu īstenošanas traucējuma rašanās nosaka īpašus noteikumus sadarbības programmām 2014.–2020. gadā, kuras saņem atbalstu no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2192.) | , (Ax.1) |
| --- | --- |

Image 9C1492023LV29910120221020LV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko pēc programmu īstenošanas traucējuma rašanās nosaka īpašus noteikumus sadarbības programmām 2014.–2020. gadā, kuras saņem atbalstu no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2192.)

, (Ax.1)

, (Ax.1)

kur Mi total apzīmē degvielas i kopējo masu, Mi additional due to ice class apzīmē degvielas masu, kura atbilst papildu enerģijas patēriņam, kas radies tāpēc, ka kuģim ir ledus klase IA, IA Super vai līdzvērtīga ledus klase, savukārt Mi additional due to ice conditions apzīmē tās degvielas masu, kas atbilst papildu enerģijas patēriņam kuģošanas ledus apstākļos dēļ.

kur Mi total apzīmē degvielas i kopējo masu, Mi additional due to ice class apzīmē degvielas masu, kura atbilst papildu enerģijas patēriņam, kas radies tāpēc, ka kuģim ir ledus klase IA, IA Super vai līdzvērtīga ledus klase, savukārt Mi additional due to ice conditions apzīmē tās degvielas masu, kas atbilst papildu enerģijas patēriņam kuģošanas ledus apstākļos dēļ.

Degvielas i masu, kas atbilst papildu enerģijas patēriņam tāda kuģa tehnisko parametru dēļ, kuram ir ledus klase IA vai IA Super vai līdzvērtīga ledus klase, aprēķina šādi:

Degvielas i masu, kas atbilst papildu enerģijas patēriņam tāda kuģa tehnisko parametru dēļ, kuram ir ledus klase IA vai IA Super vai līdzvērtīga ledus klase, aprēķina šādi:

| C1492023LV29910120221020LV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko pēc programmu īstenošanas traucējuma rašanās nosaka īpašus noteikumus sadarbības programmām 2014.–2020. gadā, kuras saņem atbalstu no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2192.) | , (Ax.2) |
| --- | --- |

Image 10C1492023LV29910120221020LV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko pēc programmu īstenošanas traucējuma rašanās nosaka īpašus noteikumus sadarbības programmām 2014.–2020. gadā, kuras saņem atbalstu no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2192.)

, (Ax.2)

, (Ax.2)

kur Eadditional due to ice class ir papildu enerģijas patēriņš tāda kuģa tehnisko parametru dēļ, kuram ir ledus klase IA vai IA Super vai līdzvērtīga ledus klase, savukārt LCVi ir degvielas i zemākā siltumspēja.

kur Eadditional due to ice class ir papildu enerģijas patēriņš tāda kuģa tehnisko parametru dēļ, kuram ir ledus klase IA vai IA Super vai līdzvērtīga ledus klase, savukārt LCVi ir degvielas i zemākā siltumspēja.

Līdzīgi degvielas masu, kas atbilst papildu enerģijas patēriņam kuģošanas ledus apstākļos dēļ, aprēķina, izmantojot:

Līdzīgi degvielas masu, kas atbilst papildu enerģijas patēriņam kuģošanas ledus apstākļos dēļ, aprēķina, izmantojot:

| C1492023LV29910120221020LV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko pēc programmu īstenošanas traucējuma rašanās nosaka īpašus noteikumus sadarbības programmām 2014.–2020. gadā, kuras saņem atbalstu no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2192.) | , (Ax.3) |
| --- | --- |

Image 11C1492023LV29910120221020LV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko pēc programmu īstenošanas traucējuma rašanās nosaka īpašus noteikumus sadarbības programmām 2014.–2020. gadā, kuras saņem atbalstu no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2192.)

, (Ax.3)

, (Ax.3)

kur Eadditional due to ice conditions ir papildu enerģijas patēriņš kuģošanas ledus apstākļos dēļ.

kur Eadditional due to ice conditions ir papildu enerģijas patēriņš kuģošanas ledus apstākļos dēļ.

Papildu enerģijas patēriņš ledus klases un kuģošanas ledus apstākļos dēļ

Papildu enerģijas patēriņš ledus klases un kuģošanas ledus apstākļos dēļ

Papildu enerģijas patēriņu tāda kuģa tehnisko parametru dēļ, kuram ir ledus klase IA vai IA Super vai līdzvērtīga ledus klase, aprēķina šādi:

Papildu enerģijas patēriņu tāda kuģa tehnisko parametru dēļ, kuram ir ledus klase IA vai IA Super vai līdzvērtīga ledus klase, aprēķina šādi:

| C1492023LV29910120221020LV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko pēc programmu īstenošanas traucējuma rašanās nosaka īpašus noteikumus sadarbības programmām 2014.–2020. gadā, kuras saņem atbalstu no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2192.) | , (Ax.4) |
| --- | --- |

Image 12C1492023LV29910120221020LV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko pēc programmu īstenošanas traucējuma rašanās nosaka īpašus noteikumus sadarbības programmām 2014.–2020. gadā, kuras saņem atbalstu no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2192.)

, (Ax.4)

, (Ax.4)

kur Evoyages, total apzīmē kopējo patērēto enerģijas daudzumu visos reisos, savukārt Eadditional due to ice conditions apzīmē papildu enerģijas patēriņu kuģošanas ledus apstākļos dēļ.

kur Evoyages, total apzīmē kopējo patērēto enerģijas daudzumu visos reisos, savukārt Eadditional due to ice conditions apzīmē papildu enerģijas patēriņu kuģošanas ledus apstākļos dēļ.

Visos reisos patērēto kopējo enerģiju aprēķina, izmantojot:

Visos reisos patērēto kopējo enerģiju aprēķina, izmantojot:

| C1492023LV29910120221020LV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko pēc programmu īstenošanas traucējuma rašanās nosaka īpašus noteikumus sadarbības programmām 2014.–2020. gadā, kuras saņem atbalstu no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2192.) | , (Ax.5) |
| --- | --- |

Image 13C1492023LV29910120221020LV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko pēc programmu īstenošanas traucējuma rašanās nosaka īpašus noteikumus sadarbības programmām 2014.–2020. gadā, kuras saņem atbalstu no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2192.)

, (Ax.5)

, (Ax.5)

kur Mi, voyages, total apzīmē tās degvielas masu, kas patērēta visos šīs regulas darbības jomā esošajos reisos, LCVi apzīmē degvielas i zemāko siltumspēju, savukārt E elect., voyages, total apzīmē kuģim piegādātās elektroenerģijas daudzumu, kas patērēts visos reisos.

kur Mi, voyages, total apzīmē tās degvielas masu, kas patērēta visos šīs regulas darbības jomā esošajos reisos, LCVi apzīmē degvielas i zemāko siltumspēju, savukārt E elect., voyages, total apzīmē kuģim piegādātās elektroenerģijas daudzumu, kas patērēts visos reisos.

Degvielas masu i Mi, voyages, total, kas patērēta visos šīs regulas darbības jomā esošajos reisos, aprēķina šādi:

Degvielas masu i Mi, voyages, total, kas patērēta visos šīs regulas darbības jomā esošajos reisos, aprēķina šādi:

| C1492023LV29910120221020LV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko pēc programmu īstenošanas traucējuma rašanās nosaka īpašus noteikumus sadarbības programmām 2014.–2020. gadā, kuras saņem atbalstu no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2192.) | , (Ax.6) |
| --- | --- |

Image 14C1492023LV29910120221020LV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko pēc programmu īstenošanas traucējuma rašanās nosaka īpašus noteikumus sadarbības programmām 2014.–2020. gadā, kuras saņem atbalstu no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2192.)

, (Ax.6)

, (Ax.6)

kur Mi, voyages between MS apzīmē tās degvielas kopējo masu, kas patērēta visos reisos starp dalībvalsts jurisdikcijā esošām ostām, Mi, voyages from MS apzīmē degvielas kopējo masu, kas patērēta visos reisos, kuri sākās dalībvalstu jurisdikcijā esošās ostās, savukārt Mi, voyages to MS apzīmē tās degvielas kopējo masu, kas patērēta visos reisos uz dalībvalstu jurisdikcijā esošām ostām. Tādā pašā veidā var aprēķināt patērēto elektroenerģijas daudzumu, kas piegādāts kuģim E elect., voyages total.

kur Mi, voyages between MS apzīmē tās degvielas kopējo masu, kas patērēta visos reisos starp dalībvalsts jurisdikcijā esošām ostām, Mi, voyages from MS apzīmē degvielas kopējo masu, kas patērēta visos reisos, kuri sākās dalībvalstu jurisdikcijā esošās ostās, savukārt Mi, voyages to MS apzīmē tās degvielas kopējo masu, kas patērēta visos reisos uz dalībvalstu jurisdikcijā esošām ostām. Tādā pašā veidā var aprēķināt patērēto elektroenerģijas daudzumu, kas piegādāts kuģim E elect., voyages total.

Papildu enerģijas patēriņu kuģošanas ledus apstākļos dēļ aprēķina šādi:

Papildu enerģijas patēriņu kuģošanas ledus apstākļos dēļ aprēķina šādi:

| C1492023LV29910120221020LV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko pēc programmu īstenošanas traucējuma rašanās nosaka īpašus noteikumus sadarbības programmām 2014.–2020. gadā, kuras saņem atbalstu no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2192.) | , (Ax.7) |
| --- | --- |

Image 15C1492023LV29910120221020LV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko pēc programmu īstenošanas traucējuma rašanās nosaka īpašus noteikumus sadarbības programmām 2014.–2020. gadā, kuras saņem atbalstu no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2192.)

, (Ax.7)

, (Ax.7)

kur E voyages, open water apzīmē enerģiju, kas patērēta reisos atklātos ūdeņos, savukārt Evoyages, ice conditions, adjusted apzīmē koriģēto enerģiju, kas patērēta ledus apstākļos.

kur E voyages, open water apzīmē enerģiju, kas patērēta reisos atklātos ūdeņos, savukārt Evoyages, ice conditions, adjusted apzīmē koriģēto enerģiju, kas patērēta ledus apstākļos.

Reisos, kas ietver tikai kuģošanu atklātos ūdeņos, patērēto enerģiju aprēķina šādi:

Reisos, kas ietver tikai kuģošanu atklātos ūdeņos, patērēto enerģiju aprēķina šādi:

| C1492023LV29910120221020LV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko pēc programmu īstenošanas traucējuma rašanās nosaka īpašus noteikumus sadarbības programmām 2014.–2020. gadā, kuras saņem atbalstu no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2192.) | (Ax.8) |
| --- | --- |

Image 16C1492023LV29910120221020LV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko pēc programmu īstenošanas traucējuma rašanās nosaka īpašus noteikumus sadarbības programmām 2014.–2020. gadā, kuras saņem atbalstu no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2192.)

(Ax.8)

(Ax.8)

kur Evoyages, ice conditions apzīmē enerģiju, kas patērēta, kuģojot ledus apstākļos, un ko aprēķina šādi:

kur Evoyages, ice conditions apzīmē enerģiju, kas patērēta, kuģojot ledus apstākļos, un ko aprēķina šādi:

| C1492023LV29910120221020LV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko pēc programmu īstenošanas traucējuma rašanās nosaka īpašus noteikumus sadarbības programmām 2014.–2020. gadā, kuras saņem atbalstu no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2192.) | (Ax.9) |
| --- | --- |

Image 17C1492023LV29910120221020LV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko pēc programmu īstenošanas traucējuma rašanās nosaka īpašus noteikumus sadarbības programmām 2014.–2020. gadā, kuras saņem atbalstu no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2192.)

(Ax.9)

(Ax.9)

kur Mi, voyages, ice conditions apzīmē degvielas i masu, kas patērēta, kuģojot ledus apstākļos, savukārt E elect., voyages, total apzīmē kuģim piegādātās elektroenerģijas daudzumu, kas patērēts, kuģojot ledus apstākļos.

kur Mi, voyages, ice conditions apzīmē degvielas i masu, kas patērēta, kuģojot ledus apstākļos, savukārt E elect., voyages, total apzīmē kuģim piegādātās elektroenerģijas daudzumu, kas patērēts, kuģojot ledus apstākļos.

Degvielas i masu, kas patērēta, kuģojot ledus apstākļos, aprēķina šādi:

Degvielas i masu, kas patērēta, kuģojot ledus apstākļos, aprēķina šādi:

| C1492023LV29910120221020LV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko pēc programmu īstenošanas traucējuma rašanās nosaka īpašus noteikumus sadarbības programmām 2014.–2020. gadā, kuras saņem atbalstu no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2192.) | , (Ax.10) |
| --- | --- |

Image 18C1492023LV29910120221020LV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko pēc programmu īstenošanas traucējuma rašanās nosaka īpašus noteikumus sadarbības programmām 2014.–2020. gadā, kuras saņem atbalstu no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2192.)

, (Ax.10)

, (Ax.10)

kur Mi, voyages between MS, ice cond. apzīmē tās degvielas kopējo masu, ko patērējis ledus klases kuģis, kuģojot ledus apstākļos starp dalībvalsts jurisdikcijā esošām ostām, Mi, voyages from MS apzīmē tās degvielas kopējo masu, ko patērējis ledus klases kuģis, kuģojot ledus apstākļos visos reisos, kuri sākās dalībvalstu jurisdikcijā esošās ostās, savukārt Mi, voyages to MS apzīmē tās degvielas kopējo masu, ko patērējis ledus klases kuģis, kuģojot ledus apstākļos, reisos uz dalībvalstu jurisdikcijā esošām ostām. Tādā pašā veidā var aprēķināt kuģim E ice conditions piegādātās elektroenerģijas daudzumu.

kur Mi, voyages between MS, ice cond. apzīmē tās degvielas kopējo masu, ko patērējis ledus klases kuģis, kuģojot ledus apstākļos starp dalībvalsts jurisdikcijā esošām ostām, Mi, voyages from MS apzīmē tās degvielas kopējo masu, ko patērējis ledus klases kuģis, kuģojot ledus apstākļos visos reisos, kuri sākās dalībvalstu jurisdikcijā esošās ostās, savukārt Mi, voyages to MS apzīmē tās degvielas kopējo masu, ko patērējis ledus klases kuģis, kuģojot ledus apstākļos, reisos uz dalībvalstu jurisdikcijā esošām ostām. Tādā pašā veidā var aprēķināt kuģim E ice conditions piegādātās elektroenerģijas daudzumu.

Koriģēto enerģiju, kas patērēta ledus apstākļos, aprēķina, izmantojot:

Koriģēto enerģiju, kas patērēta ledus apstākļos, aprēķina, izmantojot:

1)

1)

| C1492023LV29910120221020LV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko pēc programmu īstenošanas traucējuma rašanās nosaka īpašus noteikumus sadarbības programmām 2014.–2020. gadā, kuras saņem atbalstu no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2192.) | (Ax.11) |
| --- | --- |

Image 19C1492023LV29910120221020LV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko pēc programmu īstenošanas traucējuma rašanās nosaka īpašus noteikumus sadarbības programmām 2014.–2020. gadā, kuras saņem atbalstu no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2192.)

(Ax.11)

(Ax.11)

kur Dice conditions ir attālums, kas veikts, kuģojot ledus apstākļos, un enerģijas patēriņš uz attālumu, kas veikts, kuģojot atklātos ūdeņos
  Image 20C1492023LV29910120221020LV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko pēc programmu īstenošanas traucējuma rašanās nosaka īpašus noteikumus sadarbības programmām 2014.–2020. gadā, kuras saņem atbalstu no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2192.).

kur Dice conditions ir attālums, kas veikts, kuģojot ledus apstākļos, un enerģijas patēriņš uz attālumu, kas veikts, kuģojot atklātos ūdeņos
  Image 20C1492023LV29910120221020LV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko pēc programmu īstenošanas traucējuma rašanās nosaka īpašus noteikumus sadarbības programmām 2014.–2020. gadā, kuras saņem atbalstu no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2192.).

Attālumu, kas veikts, kuģojot ledus apstākļos Dice conditions, aprēķina šādi:

Attālumu, kas veikts, kuģojot ledus apstākļos Dice conditions, aprēķina šādi:

| C1492023LV29910120221020LV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko pēc programmu īstenošanas traucējuma rašanās nosaka īpašus noteikumus sadarbības programmām 2014.–2020. gadā, kuras saņem atbalstu no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2192.) | , (Ax.12) |
| --- | --- |

Image 21C1492023LV29910120221020LV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko pēc programmu īstenošanas traucējuma rašanās nosaka īpašus noteikumus sadarbības programmām 2014.–2020. gadā, kuras saņem atbalstu no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2192.)

, (Ax.12)

, (Ax.12)

kur D voyages between MS, ice cond. apzīmē kopējo attālumu, kas veikts, kuģojot ledus apstākļos starp dalībvalsts jurisdikcijā esošām ostām, D voyages from MS apzīmē kopējo attālumu, kuģojot ledus apstākļos visos reisos, kuri sākās dalībvalstu jurisdikcijā ostās, savukārt D voyages to MS apzīmē kopējo attālumu, kuģojot ledus apstākļos, reisos uz dalībvalsts jurisdikcijā esošām ostām.

kur D voyages between MS, ice cond. apzīmē kopējo attālumu, kas veikts, kuģojot ledus apstākļos starp dalībvalsts jurisdikcijā esošām ostām, D voyages from MS apzīmē kopējo attālumu, kuģojot ledus apstākļos visos reisos, kuri sākās dalībvalstu jurisdikcijā ostās, savukārt D voyages to MS apzīmē kopējo attālumu, kuģojot ledus apstākļos, reisos uz dalībvalsts jurisdikcijā esošām ostām.

Pēdējo vērtību nosaka šādi:

Pēdējo vērtību nosaka šādi:

| C1492023LV29910120221020LV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko pēc programmu īstenošanas traucējuma rašanās nosaka īpašus noteikumus sadarbības programmām 2014.–2020. gadā, kuras saņem atbalstu no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2192.) | , (Ax.13) |
| --- | --- |

Image 22C1492023LV29910120221020LV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko pēc programmu īstenošanas traucējuma rašanās nosaka īpašus noteikumus sadarbības programmām 2014.–2020. gadā, kuras saņem atbalstu no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2192.)

, (Ax.13)

, (Ax.13)

kur E voyages, ice conditions apzīmē enerģijas patēriņu, kuģojot ledus apstākļos, savukārt D total ir kopējais gadā veiktais attālums.

kur E voyages, ice conditions apzīmē enerģijas patēriņu, kuģojot ledus apstākļos, savukārt D total ir kopējais gadā veiktais attālums.

Kopējo gadā veikto attālumu aprēķina šādi:

Kopējo gadā veikto attālumu aprēķina šādi:

| C1492023LV29910120221020LV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko pēc programmu īstenošanas traucējuma rašanās nosaka īpašus noteikumus sadarbības programmām 2014.–2020. gadā, kuras saņem atbalstu no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2192.) | , (Ax.14) |
| --- | --- |

Image 23C1492023LV29910120221020LV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko pēc programmu īstenošanas traucējuma rašanās nosaka īpašus noteikumus sadarbības programmām 2014.–2020. gadā, kuras saņem atbalstu no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2192.)

, (Ax.14)

, (Ax.14)

kur D voyages between MS apzīmē kopējo attālumu, kas veikts starp dalībvalsts jurisdikcijā esošām ostām, D voyages from MS apzīmē kopējo attālumu, kas veikts visos reisos, kuri sākās dalībvalstu jurisdikcijā esošās ostās, savukārt D voyages to MS apzīmē kopējo attālumu, kas veikts reisos uz dalībvalstu jurisdikcijā esošām ostām.

kur D voyages between MS apzīmē kopējo attālumu, kas veikts starp dalībvalsts jurisdikcijā esošām ostām, D voyages from MS apzīmē kopējo attālumu, kas veikts visos reisos, kuri sākās dalībvalstu jurisdikcijā esošās ostās, savukārt D voyages to MS apzīmē kopējo attālumu, kas veikts reisos uz dalībvalstu jurisdikcijā esošām ostām.

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A9-0233/2022).

1

(1a)  
  Eiropas Kopienas Kuģu īpašnieku asociācijas ziņojums “The Economic Value of the EU Shipping Industry” (“ES kuģniecības nozares ekonomiskā vērtība”), 2020.

1a

Eiropas Kopienas Kuģu īpašnieku asociācijas ziņojums “The Economic Value of the EU Shipping Industry” (“ES kuģniecības nozares ekonomiskā vērtība”), 2020.

(1a)  
  Eiropas Vides aģentūras pētījums, 2020, https://www.eea.europa.eu/publications/rail-and-waterborne-transport.

1a

Eiropas Vides aģentūras pētījums, 2020, https://www.eea.europa.eu/publications/rail-and-waterborne-transport.

(19)  COM(2020)0563

19

(20)  COM(2020)0562

20

(19)  COM(2020)0563

19

(20)  COM(2020)0562

20

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/757 (2015. gada 29. aprīlis) par jūras transporta oglekļa dioksīda emisiju monitoringu, ziņošanu un verifikāciju un ar ko groza Direktīvu 2009/16/EK (OV L 123, 19.5.2015., 55. lpp.).

21

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/757 (2015. gada 29. aprīlis) par jūras transporta oglekļa dioksīda emisiju monitoringu, ziņošanu un verifikāciju un ar ko groza Direktīvu 2009/16/EK (OV L 123, 19.5.2015., 55. lpp.).

21

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 765/2008 (2008. gada 9. jūlijs), ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību un atceļ Regulu (EEK) Nr. 339/93 (OV L 218, 13.8.2008.).

24

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 765/2008 (2008. gada 9. jūlijs), ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību un atceļ Regulu (EEK) Nr. 339/93 (OV L 218, 13.8.2008., 30. lpp.).

24

(1a)  
  Eiropas Komisija, Brisele, Komisijas dienestu darba dokuments “Labāka regulējuma pamatnostādnes”, 3.11.2021., SWD(2021)0305.

1a

Eiropas Komisija, Brisele, Komisijas dienestu darba dokuments “Labāka regulējuma pamatnostādnes”, 3.11.2021., SWD(2021)0305.

(1a)  
  Komisijas paziņojums (COM(2021)0550), 2021. gada 14. jūlijs

1a

Komisijas paziņojums (COM(2021)0550), 2021. gada 14. jūlijs

(1a)  
  Papildu informācijai par ledus klašu savstarpējo atbilstību skatīt HELCOM Ieteikumu 25/7 tīmekļa vietnē http://www.helcom.fi.

1a

Papildu informācijai par ledus klašu savstarpējo atbilstību skatīt HELCOM Ieteikumu 25/7 tīmekļa vietnē http://www.helcom.fi.

(33)  Ir dota atsauce uz Direktīvas (ES) 2018/2001 V pielikuma C daļas 1. punkta a) apakšpunktā norādīto apzīmējumu eu“degvielas izmantošanas emisijas”.

33

u

(33)  Ir dota atsauce uz Direktīvas (ES) 2018/2001 V pielikuma C daļas 1. punkta a) apakšpunktā norādīto apzīmējumu eu“degvielas izmantošanas emisijas”.

33

u

(1a)  
  Papildu informācijai par ledus klašu savstarpējo atbilstību skatīt HELCOM Ieteikumu 25/7 tīmekļa vietnē http://www.helcom.fi.

1a

Papildu informācijai par ledus klašu savstarpējo atbilstību skatīt HELCOM Ieteikumu 25/7 tīmekļa vietnē http://www.helcom.fi.

---

| 28.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 149/199 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 149/199

---

P9_TA(2022)0368

Alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešana ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 19. oktobrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/94/ES (COM(2021)0559 – C9-0331/2021 – 2021/0223(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

(2023/C 149/14)

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/94/ES (43) ir noteikts regulējums par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu. Komisijas paziņojumā par minētās direktīvas piemērošanu (44) norādīts uz uzlādes un uzpildes infrastruktūras nevienmērīgo attīstību visā Savienībā un sadarbspējas un lietošanas ērtuma trūkumu. Tajā norādīts, ka tā kā nav skaidras vienotas metodoloģijas mērķrādītāju noteikšanai un pasākumu pieņemšanai saskaņā ar Direktīvā 2014/94/ES prasītajiem valstu politikas regulējumiem, ir radusies situācija, ka mērķrādītāju noteikšanas un atbalsta rīcībpolitiku vērienīgums dažādās dalībvalstīs ievērojami atšķiras. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/94/ES (43) ir noteikts regulējums par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu. Komisijas paziņojumā par minētās direktīvas piemērošanu (44) norādīts uz uzlādes un uzpildes infrastruktūras nevienmērīgo attīstību visā Savienībā un sadarbspējas un lietošanas ērtuma trūkumu. Tajā norādīts, ka tā kā nav skaidras vienotas metodoloģijas mērķrādītāju noteikšanai un pasākumu pieņemšanai saskaņā ar Direktīvā 2014/94/ES prasītajiem valstu politikas regulējumiem, ir radusies situācija, ka mērķrādītāju noteikšanas un atbalsta rīcībpolitiku vērienīgums dažādās dalībvalstīs ievērojami atšķiras.

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/94/ES (43) ir noteikts regulējums par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu. Komisijas paziņojumā par minētās direktīvas piemērošanu (44) norādīts uz uzlādes un uzpildes infrastruktūras nevienmērīgo attīstību visā Savienībā un sadarbspējas un lietošanas ērtuma trūkumu. Tajā norādīts, ka, tā kā nav skaidras vienotas metodoloģijas mērķrādītāju noteikšanai un pasākumu pieņemšanai saskaņā ar Direktīvā 2014/94/ES prasītajiem valstu politikas regulējumiem, ir radusies situācija, ka mērķrādītāju noteikšanas un atbalsta rīcībpolitiku vērienīgums dažādās dalībvalstīs ievērojami atšķiras.
  Tas savukārt ir novedis pie tā, ka nav izdevies izveidot visaptverošu un pilnīgu alternatīvo degvielu infrastruktūras tīklu visā Savienībā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/94/ES (43) ir noteikts regulējums par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu. Komisijas paziņojumā par minētās direktīvas piemērošanu (44) norādīts uz uzlādes un uzpildes infrastruktūras nevienmērīgo attīstību visā Savienībā un sadarbspējas un lietošanas ērtuma trūkumu. Tajā norādīts, ka, tā kā nav skaidras vienotas metodoloģijas mērķrādītāju noteikšanai un pasākumu pieņemšanai saskaņā ar Direktīvā 2014/94/ES prasītajiem valstu politikas regulējumiem, ir radusies situācija, ka mērķrādītāju noteikšanas un atbalsta rīcībpolitiku vērienīgums dažādās dalībvalstīs ievērojami atšķiras.
  Tas savukārt ir novedis pie tā, ka nav izdevies izveidot visaptverošu un pilnīgu alternatīvo degvielu infrastruktūras tīklu visā Savienībā.

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2019/631 (46) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2019/1242 (47) jau ir noteikti CO2 emisiju standarti jauniem vieglajiem pasažieru automobiļiem un jauniem vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem, kā arī konkrētiem lielas noslodzes transportlīdzekļiem.
  Minētajiem instrumentiem
  būtu
  jāpaātrina
  īpaši bezemisiju transportlīdzekļu
  ieviešana
  un tādējādi
  jārada pieprasījums
  pēc uzlādes un uzpildes infrastruktūras. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2019/631 (46) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2019/1242 (47) jau ir noteikti CO2 emisiju standarti jauniem vieglajiem pasažieru automobiļiem un jauniem vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem, kā arī konkrētiem lielas noslodzes transportlīdzekļiem.
  Minētajiem instrumentiem
  būtu
  jāpaātrina
  īpaši bezemisiju transportlīdzekļu
  ieviešana
  un tādējādi
  jārada pieprasījums
  pēc uzlādes un uzpildes infrastruktūras.

| (3) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2019/631 (46) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2019/1242 (47) jau ir noteikti CO2 emisiju standarti jauniem vieglajiem pasažieru automobiļiem un jauniem vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem, kā arī konkrētiem lielas noslodzes transportlīdzekļiem.
  Minēto instrumentu pārskatīšana
  būtu
  jāpieskaņo pašreizējās regulas pārskatīšanai, lai nodrošinātu saskaņotu regulējumu alternatīvo degvielu izmantošanai un izvēršanai autotransportā un lai paātrinātu
  īpaši bezemisiju transportlīdzekļu
  un alternatīvo degvielu ieviešanu
  un tādējādi
  radītu pieprasījumu
  pēc uzlādes un uzpildes infrastruktūras. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2019/631 (46) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2019/1242 (47) jau ir noteikti CO2 emisiju standarti jauniem vieglajiem pasažieru automobiļiem un jauniem vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem, kā arī konkrētiem lielas noslodzes transportlīdzekļiem.
  Minēto instrumentu pārskatīšana
  būtu
  jāpieskaņo pašreizējās regulas pārskatīšanai, lai nodrošinātu saskaņotu regulējumu alternatīvo degvielu izmantošanai un izvēršanai autotransportā un lai paātrinātu
  īpaši bezemisiju transportlīdzekļu
  un alternatīvo degvielu ieviešanu
  un tādējādi
  radītu pieprasījumu
  pēc uzlādes un uzpildes infrastruktūras.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Iniciatīvām “ReFuelEU Aviation” (48) un “FuelEU Maritime” (49) būtu jāveicina ilgtspējīgu alternatīvo degvielu ražošana un ieviešana aviācijā un jūras transportā. Lai gan degvielas izmantošanas prasības ilgtspējīgu aviācijas degvielu jomā lielā mērā var balstīties uz esošo uzpildes infrastruktūru, ir vajadzīgas investīcijas stāvošu gaisa kuģu elektroapgādes jomā. Iniciatīvā “FuelEU Maritime” ir noteiktas prasības īpaši attiecībā uz krasta elektroenerģijas izmantošanu; tās var izpildīt tikai tad, ja TEN-T tīkla ostās krasta elektroapgāde tiek nodrošināta pienācīgā apmērā. Tomēr minētajās iniciatīvās nav noteikumu par vajadzīgo degvielas infrastruktūru, kuri ir priekšnosacījums mērķrādītāju sasniegšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Iniciatīvām “ReFuelEU Aviation” (48) un “FuelEU Maritime” (49) būtu jāveicina ilgtspējīgu alternatīvo degvielu ražošana un ieviešana aviācijā un jūras transportā. Lai gan degvielas izmantošanas prasības ilgtspējīgu aviācijas degvielu jomā lielā mērā var balstīties uz esošo uzpildes infrastruktūru, ir vajadzīgas investīcijas stāvošu gaisa kuģu elektroapgādes jomā. Iniciatīvā “FuelEU Maritime” ir noteiktas prasības īpaši attiecībā uz krasta elektroenerģijas izmantošanu; tās var izpildīt tikai tad, ja TEN-T tīkla ostās krasta elektroapgāde tiek nodrošināta pienācīgā apmērā. Tomēr minētajās iniciatīvās nav noteikumu par vajadzīgo degvielas infrastruktūru, kuri ir priekšnosacījums mērķrādītāju sasniegšanai.

| (4) | Iniciatīvām “ReFuelEU Aviation” (48) un “FuelEU Maritime” (49) būtu jāveicina ilgtspējīgu alternatīvo degvielu ražošana un ieviešana aviācijā un jūras transportā. Lai gan degvielas izmantošanas prasības ilgtspējīgu aviācijas degvielu jomā lielā mērā var balstīties uz esošo uzpildes infrastruktūru, ir vajadzīgas investīcijas stāvošu gaisa kuģu elektroapgādes jomā.
  Turklāt dalībvalstīm un Komisijai būtu jāizvērtē aviācijas ūdeņraža tirgus pašreizējais stāvoklis un turpmākā attīstība un jānodrošina priekšizpēte par attiecīgās infrastruktūras ieviešanu gaisa kuģu apgādei ar dzinējspēku, tostarp attiecīgā gadījumā iekļaujot plānu alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanai lidostās, jo īpaši gaisa kuģu uzpildei ar ūdeņradi un elektrouzlādei.
  Iniciatīvā “FuelEU Maritime” ir noteiktas prasības īpaši attiecībā uz krasta elektroenerģijas izmantošanu; tās var izpildīt tikai tad, ja TEN-T tīkla ostās krasta elektroapgāde tiek nodrošināta pienācīgā apmērā. Tomēr minētajās iniciatīvās nav noteikumu par vajadzīgo degvielas infrastruktūru, kuri ir priekšnosacījums mērķrādītāju sasniegšanai. |
| --- | --- |

(4)

Iniciatīvām “ReFuelEU Aviation” (48) un “FuelEU Maritime” (49) būtu jāveicina ilgtspējīgu alternatīvo degvielu ražošana un ieviešana aviācijā un jūras transportā. Lai gan degvielas izmantošanas prasības ilgtspējīgu aviācijas degvielu jomā lielā mērā var balstīties uz esošo uzpildes infrastruktūru, ir vajadzīgas investīcijas stāvošu gaisa kuģu elektroapgādes jomā.
  Turklāt dalībvalstīm un Komisijai būtu jāizvērtē aviācijas ūdeņraža tirgus pašreizējais stāvoklis un turpmākā attīstība un jānodrošina priekšizpēte par attiecīgās infrastruktūras ieviešanu gaisa kuģu apgādei ar dzinējspēku, tostarp attiecīgā gadījumā iekļaujot plānu alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanai lidostās, jo īpaši gaisa kuģu uzpildei ar ūdeņradi un elektrouzlādei.
  Iniciatīvā “FuelEU Maritime” ir noteiktas prasības īpaši attiecībā uz krasta elektroenerģijas izmantošanu; tās var izpildīt tikai tad, ja TEN-T tīkla ostās krasta elektroapgāde tiek nodrošināta pienācīgā apmērā. Tomēr minētajās iniciatīvās nav noteikumu par vajadzīgo degvielas infrastruktūru, kuri ir priekšnosacījums mērķrādītāju sasniegšanai.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Tāpēc visi transporta veidi būtu jāaplūko vienā instrumentā, kurā būtu jāņem vērā alternatīvo degvielu daudzveidība. Bezemisiju spēka pārvada tehnoloģiju izmantošana dažādos transporta veidos ir dažādos attīstības posmos. Konkrēti, autotransporta nozarē strauji palielinās akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzekļu un uzlādējamu hibrīdelektrisku transportlīdzekļu skaits. Tirgū ir pieejami arī ūdeņraža degvielas elementu ceļu transportlīdzekļi. Turklāt pašlaik dažādos projektos un pirmajos komerciālajos pārvadājumos tiek izmantoti mazāki ūdeņraža un akumulatoru baterijas elektrokuģi un ar ūdeņraža degvielas elementiem darbināmi vilcieni, un turpmākajos gados ir gaidāma to pilnīga komercializācija. Savukārt aviācijas un ūdens transporta nozares joprojām ir atkarīgas no šķidrām un gāzveida degvielām, jo gaidāms, ka bezemisiju un mazemisiju spēka pārvada risinājumi tirgū ienāks tikai ap 2030. gadu un konkrēti aviācijas nozarē pat vēl vēlāk, un pilnīgai komercializācijai būs vajadzīgs laiks. Fosilo gāzveida vai šķidro degvielu
  izmantošana ir iespējama
  tikai atbilstoši stabili nostiprinātai skaidrai dekarbonizācijas iecerei, kas atbilst ilgtermiņa mērķim panākt klimatneitralitāti Savienībā, un tāpēc ir jāpalielina tādu atjaunīgo degvielu piemaisīšana vai aizstāšana ar tādām atjaunīgajām degvielām kā biometāns, modernās biodegvielas vai atjaunīgās un mazoglekļa sintētiskās gāzveida un šķidrās degvielas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Tāpēc visi transporta veidi būtu jāaplūko vienā instrumentā, kurā būtu jāņem vērā alternatīvo degvielu daudzveidība. Bezemisiju spēka pārvada tehnoloģiju izmantošana dažādos transporta veidos ir dažādos attīstības posmos. Konkrēti, autotransporta nozarē strauji palielinās akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzekļu un uzlādējamu hibrīdelektrisku transportlīdzekļu skaits. Tirgū ir pieejami arī ūdeņraža degvielas elementu ceļu transportlīdzekļi. Turklāt pašlaik dažādos projektos un pirmajos komerciālajos pārvadājumos tiek izmantoti mazāki ūdeņraža un akumulatoru baterijas elektrokuģi un ar ūdeņraža degvielas elementiem darbināmi vilcieni, un turpmākajos gados ir gaidāma to pilnīga komercializācija. Savukārt aviācijas un ūdens transporta nozares joprojām ir atkarīgas no šķidrām un gāzveida degvielām, jo gaidāms, ka bezemisiju un mazemisiju spēka pārvada risinājumi tirgū ienāks tikai ap 2030. gadu un konkrēti aviācijas nozarē pat vēl vēlāk, un pilnīgai komercializācijai būs vajadzīgs laiks. Fosilo gāzveida vai šķidro degvielu
  izmantošana ir iespējama
  tikai atbilstoši stabili nostiprinātai skaidrai dekarbonizācijas iecerei, kas atbilst ilgtermiņa mērķim panākt klimatneitralitāti Savienībā, un tāpēc ir jāpalielina tādu atjaunīgo degvielu piemaisīšana vai aizstāšana ar tādām atjaunīgajām degvielām kā biometāns, modernās biodegvielas vai atjaunīgās un mazoglekļa sintētiskās gāzveida un šķidrās degvielas.

| (5) | Tāpēc visi transporta veidi būtu jāaplūko vienā instrumentā, kurā būtu jāņem vērā alternatīvo degvielu daudzveidība. Bezemisiju spēka pārvada tehnoloģiju izmantošana dažādos transporta veidos
  un dažādās dalībvalstīs un reģionos
  ir dažādos attīstības posmos. Konkrēti, autotransporta nozarē strauji palielinās akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzekļu un uzlādējamu hibrīdelektrisku transportlīdzekļu skaits
  , tāpēc attiecībā uz šīm nobriedušajām tehnoloģijām jāparedz vērienīgāki mērķrādītāji
  . Tirgū ir pieejami arī ūdeņraža degvielas elementu ceļu transportlīdzekļi
  , lai gan mazākā mērā
  . Turklāt pašlaik dažādos projektos un pirmajos komerciālajos pārvadājumos tiek izmantoti mazāki ūdeņraža un akumulatoru baterijas elektrokuģi un ar ūdeņraža degvielas elementiem darbināmi vilcieni, un turpmākajos gados ir gaidāma to pilnīga komercializācija. Savukārt aviācijas un ūdens transporta nozares joprojām ir atkarīgas no šķidrām un gāzveida degvielām, jo gaidāms, ka bezemisiju un mazemisiju spēka pārvada risinājumi tirgū ienāks tikai ap 2030. gadu un konkrēti aviācijas nozarē pat vēl vēlāk, un pilnīgai komercializācijai būs vajadzīgs laiks.
  Savienībai būtu jāpastiprina savi centieni pakāpeniski izbeigt
  fosilo gāzveida vai šķidro degvielu
  izmantošanu un veicināt atjaunīgās alternatīvas, turklāt fosilo degvielu izmantošanai vajadzētu būt iespējamai
  tikai atbilstoši stabili nostiprinātai skaidrai dekarbonizācijas iecerei, kas atbilst ilgtermiņa mērķim panākt klimatneitralitāti Savienībā, un tāpēc ir jāpalielina tādu atjaunīgo degvielu piemaisīšana vai aizstāšana ar tādām atjaunīgajām degvielām kā biometāns, modernās biodegvielas vai atjaunīgās un mazoglekļa sintētiskās gāzveida un šķidrās degvielas. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc visi transporta veidi būtu jāaplūko vienā instrumentā, kurā būtu jāņem vērā alternatīvo degvielu daudzveidība. Bezemisiju spēka pārvada tehnoloģiju izmantošana dažādos transporta veidos
  un dažādās dalībvalstīs un reģionos
  ir dažādos attīstības posmos. Konkrēti, autotransporta nozarē strauji palielinās akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzekļu un uzlādējamu hibrīdelektrisku transportlīdzekļu skaits
  , tāpēc attiecībā uz šīm nobriedušajām tehnoloģijām jāparedz vērienīgāki mērķrādītāji
  . Tirgū ir pieejami arī ūdeņraža degvielas elementu ceļu transportlīdzekļi
  , lai gan mazākā mērā
  . Turklāt pašlaik dažādos projektos un pirmajos komerciālajos pārvadājumos tiek izmantoti mazāki ūdeņraža un akumulatoru baterijas elektrokuģi un ar ūdeņraža degvielas elementiem darbināmi vilcieni, un turpmākajos gados ir gaidāma to pilnīga komercializācija. Savukārt aviācijas un ūdens transporta nozares joprojām ir atkarīgas no šķidrām un gāzveida degvielām, jo gaidāms, ka bezemisiju un mazemisiju spēka pārvada risinājumi tirgū ienāks tikai ap 2030. gadu un konkrēti aviācijas nozarē pat vēl vēlāk, un pilnīgai komercializācijai būs vajadzīgs laiks.
  Savienībai būtu jāpastiprina savi centieni pakāpeniski izbeigt
  fosilo gāzveida vai šķidro degvielu
  izmantošanu un veicināt atjaunīgās alternatīvas, turklāt fosilo degvielu izmantošanai vajadzētu būt iespējamai
  tikai atbilstoši stabili nostiprinātai skaidrai dekarbonizācijas iecerei, kas atbilst ilgtermiņa mērķim panākt klimatneitralitāti Savienībā, un tāpēc ir jāpalielina tādu atjaunīgo degvielu piemaisīšana vai aizstāšana ar tādām atjaunīgajām degvielām kā biometāns, modernās biodegvielas vai atjaunīgās un mazoglekļa sintētiskās gāzveida un šķidrās degvielas.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Šādas
  biodegvielas un sintētiskās degvielas, kas aizstāj dīzeļdegvielu, benzīnu un reaktīvo dzinēju degvielu, var ražot no dažādām izejvielām, un tās var piemaisīt fosilajām degvielām ļoti augstā piemaisījuma attiecībā. Veicot nelielus pielāgojumus,
  tās
  var tehniski izmantot pašreizējās transportlīdzekļu tehnoloģijās. Atjaunīgo metanolu var izmantot arī iekšējo ūdensceļu navigācijā un tuvsatiksmes kuģošanā. Sintētiskām un parafīna degvielām ir potenciāls samazināt fosilās degvielas avotu izmantošanu transportlīdzekļu energoapgādē. Visas šīs degvielas var izplatīt, uzglabāt un lietot, izmantojot esošo infrastruktūru vai vajadzības gadījumā tāda paša veida infrastruktūru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Šādas
  biodegvielas un sintētiskās degvielas, kas aizstāj dīzeļdegvielu, benzīnu un reaktīvo dzinēju degvielu, var ražot no dažādām izejvielām, un tās var piemaisīt fosilajām degvielām ļoti augstā piemaisījuma attiecībā. Veicot nelielus pielāgojumus,
  tās
  var tehniski izmantot pašreizējās transportlīdzekļu tehnoloģijās. Atjaunīgo metanolu var izmantot arī iekšējo ūdensceļu navigācijā un tuvsatiksmes kuģošanā. Sintētiskām un parafīna degvielām ir potenciāls samazināt fosilās degvielas avotu izmantošanu transportlīdzekļu energoapgādē. Visas šīs degvielas var izplatīt, uzglabāt un lietot, izmantojot esošo infrastruktūru vai vajadzības gadījumā tāda paša veida infrastruktūru.

| (6) | Lai maksimāli palielinātu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas potenciālu, šādas
  biodegvielas
  , arī biogāzi,
  un sintētiskās degvielas, kas aizstāj dīzeļdegvielu, benzīnu un reaktīvo dzinēju degvielu, var ražot no dažādām izejvielām, un tās var piemaisīt fosilajām degvielām ļoti augstā piemaisījuma attiecībā.
  Tas ir īpaši svarīgi siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai aviācijas un jūras transporta nozarē, kuru elektrifikācija būs lēnāka.
  Veicot nelielus pielāgojumus,
  šīs degvielas
  var tehniski izmantot pašreizējās transportlīdzekļu tehnoloģijās. Atjaunīgo metanolu var izmantot arī iekšējo ūdensceļu navigācijā un tuvsatiksmes kuģošanā. Sintētiskām un parafīna degvielām ir potenciāls samazināt fosilās degvielas avotu izmantošanu transportlīdzekļu energoapgādē. Visas šīs degvielas var izplatīt, uzglabāt un lietot, izmantojot esošo infrastruktūru vai vajadzības gadījumā tāda paša veida infrastruktūru. |
| --- | --- |

(6)

Lai maksimāli palielinātu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas potenciālu, šādas
  biodegvielas
  , arī biogāzi,
  un sintētiskās degvielas, kas aizstāj dīzeļdegvielu, benzīnu un reaktīvo dzinēju degvielu, var ražot no dažādām izejvielām, un tās var piemaisīt fosilajām degvielām ļoti augstā piemaisījuma attiecībā.
  Tas ir īpaši svarīgi siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai aviācijas un jūras transporta nozarē, kuru elektrifikācija būs lēnāka.
  Veicot nelielus pielāgojumus,
  šīs degvielas
  var tehniski izmantot pašreizējās transportlīdzekļu tehnoloģijās. Atjaunīgo metanolu var izmantot arī iekšējo ūdensceļu navigācijā un tuvsatiksmes kuģošanā. Sintētiskām un parafīna degvielām ir potenciāls samazināt fosilās degvielas avotu izmantošanu transportlīdzekļu energoapgādē. Visas šīs degvielas var izplatīt, uzglabāt un lietot, izmantojot esošo infrastruktūru vai vajadzības gadījumā tāda paša veida infrastruktūru.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

6.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6a) | Tehnoloģiskās neitralitātes un energoefektivitātes vispārējos principus svarīgi pirmām kārtām ievērot attiecībā uz tehnoloģijām, kas nepieciešamas klimatneitralitātes panākšanai, jo dažām tehnoloģijām, kuras būs vajadzīgas tuvākajā nākotnē, vēl arvien ir vajadzīgas investīcijas pētniecībā un izstrādē, un vienlaikus jāsaglabā tirgus konkurence starp dažādām alternatīvajām tehnoloģijām, pienācīgi ņemot vērā pieejamību cenas ziņā un dalībvalstu atšķirīgos sākumpunktus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6a)

Tehnoloģiskās neitralitātes un energoefektivitātes vispārējos principus svarīgi pirmām kārtām ievērot attiecībā uz tehnoloģijām, kas nepieciešamas klimatneitralitātes panākšanai, jo dažām tehnoloģijām, kuras būs vajadzīgas tuvākajā nākotnē, vēl arvien ir vajadzīgas investīcijas pētniecībā un izstrādē, un vienlaikus jāsaglabā tirgus konkurence starp dažādām alternatīvajām tehnoloģijām, pienācīgi ņemot vērā pieejamību cenas ziņā un dalībvalstu atšķirīgos sākumpunktus.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Paredzams
  , ka sašķidrinātai dabasgāzei (LNG)
  arī turpmāk būs
  nozīme jūras transportā, kur pašlaik nav pieejamas ekonomiski dzīvotspējīgas bezemisiju spēka pārvada tehnoloģijas. Paziņojumā par ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģiju norādīts, ka bezemisiju jūras kuģi būs gatavi ienākšanai tirgū līdz 2030. gadam. Ņemot vērā kuģu ilgo darbmūžu, flotes pārveidošanai būtu jānotiek pakāpeniski. Atšķirībā no jūras transporta iekšējos ūdensceļos, kur parasti izmanto mazākus peldlīdzekļus un attālumi ir īsāki, bezemisiju spēka pārvada
  tehnoloģijām
  , piemēram, ūdeņraža un elektroenerģijas tehnoloģijām, būtu ātrāk jāienāk tirgū. Gaidāms, ka LNG šajā nozarē vairs nebūs būtiska nozīme. Transporta degvielas, piemēram, LNG, arvien vairāk ir jādekarbonizē, piemēram, piemaisot sašķidrinātu biometānu (bio-LNG) vai atjaunīgās un mazoglekļa sintētiskās gāzveida e-degvielas (e-gāzi) vai aizstājot ar tām. Minētās dekarbonizētās degvielas var izmantot tajā pašā infrastruktūrā, kurā izmanto gāzveida fosilās degvielas, tādējādi ļaujot pakāpeniski pāriet uz dekarbonizētām degvielām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Paredzams
  , ka sašķidrinātai dabasgāzei (LNG)
  arī turpmāk būs
  nozīme jūras transportā, kur pašlaik nav pieejamas ekonomiski dzīvotspējīgas bezemisiju spēka pārvada tehnoloģijas. Paziņojumā par ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģiju norādīts, ka bezemisiju jūras kuģi būs gatavi ienākšanai tirgū līdz 2030. gadam. Ņemot vērā kuģu ilgo darbmūžu, flotes pārveidošanai būtu jānotiek pakāpeniski. Atšķirībā no jūras transporta iekšējos ūdensceļos, kur parasti izmanto mazākus peldlīdzekļus un attālumi ir īsāki, bezemisiju spēka pārvada
  tehnoloģijām
  , piemēram, ūdeņraža un elektroenerģijas tehnoloģijām, būtu ātrāk jāienāk tirgū. Gaidāms, ka LNG šajā nozarē vairs nebūs būtiska nozīme. Transporta degvielas, piemēram, LNG, arvien vairāk ir jādekarbonizē, piemēram, piemaisot sašķidrinātu biometānu (bio-LNG) vai atjaunīgās un mazoglekļa sintētiskās gāzveida e-degvielas (e-gāzi) vai aizstājot ar tām. Minētās dekarbonizētās degvielas var izmantot tajā pašā infrastruktūrā, kurā izmanto gāzveida fosilās degvielas, tādējādi ļaujot pakāpeniski pāriet uz dekarbonizētām degvielām.

| (7) | Sašķidrinātās dabasgāzes (LNG) ilgstoša izmantošana nav savienojama ar Savienības klimatneitralitātes mērķi. Tāpēc LNG izmantošana jūras transportā būtu pēc iespējas ātrāk pakāpeniski jāizbeidz un jāaizstāj ar ilgtspējīgākām alternatīvām. Tomēr īstermiņā ir paredzams
  , ka sašķidrinātai dabasgāzei (LNG)
  būs pārejas
  nozīme jūras transportā, kur pašlaik nav pieejamas ekonomiski dzīvotspējīgas bezemisiju spēka pārvada tehnoloģijas. Paziņojumā par ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģiju norādīts, ka bezemisiju jūras kuģi būs gatavi ienākšanai tirgū līdz 2030. gadam
  , un šādi projekti jau tiek īstenoti. Būtu jāveicina turpmāka attīstība šajā jomā, tā pienācīgi jāuzrauga un par to jāziņo
  . Ņemot vērā kuģu ilgo darbmūžu, flotes pārveidošanai būtu jānotiek pakāpeniski.
  Ņemot vērā LNG pārejas lomu, LNG bunkurēšanas infrastruktūras pieejamība ostās būtu jābalsta uz pieprasījumu, jo īpaši attiecībā uz jaunām publiskām investīcijām.
  Atšķirībā no jūras transporta iekšējos ūdensceļos, kur parasti izmanto mazākus peldlīdzekļus un attālumi ir īsāki, bezemisiju spēka pārvada
  tehnoloģijas
  , piemēram, ūdeņraža un elektroenerģijas
  tehnoloģijas, kļūst par nobriedušām
  tehnoloģijām,
  kurām
  būtu ātrāk jāienāk tirgū
  un kurām varētu būt svarīga nozīme jūras transportā apjoma radīšanas ziņā attiecībā uz bezemisiju dzinējspēka risinājumiem
  . Gaidāms, ka LNG šajā nozarē vairs nebūs būtiska nozīme. Transporta degvielas, piemēram, LNG, arvien vairāk ir jādekarbonizē, piemēram, piemaisot sašķidrinātu biometānu (bio-LNG) vai atjaunīgās un mazoglekļa sintētiskās gāzveida e-degvielas (e-gāzi) vai aizstājot ar tām. Minētās dekarbonizētās degvielas var izmantot tajā pašā infrastruktūrā, kurā izmanto gāzveida fosilās degvielas, tādējādi ļaujot pakāpeniski pāriet uz dekarbonizētām degvielām. |
| --- | --- |

(7)

Sašķidrinātās dabasgāzes (LNG) ilgstoša izmantošana nav savienojama ar Savienības klimatneitralitātes mērķi. Tāpēc LNG izmantošana jūras transportā būtu pēc iespējas ātrāk pakāpeniski jāizbeidz un jāaizstāj ar ilgtspējīgākām alternatīvām. Tomēr īstermiņā ir paredzams
  , ka sašķidrinātai dabasgāzei (LNG)
  būs pārejas
  nozīme jūras transportā, kur pašlaik nav pieejamas ekonomiski dzīvotspējīgas bezemisiju spēka pārvada tehnoloģijas. Paziņojumā par ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģiju norādīts, ka bezemisiju jūras kuģi būs gatavi ienākšanai tirgū līdz 2030. gadam
  , un šādi projekti jau tiek īstenoti. Būtu jāveicina turpmāka attīstība šajā jomā, tā pienācīgi jāuzrauga un par to jāziņo
  . Ņemot vērā kuģu ilgo darbmūžu, flotes pārveidošanai būtu jānotiek pakāpeniski.
  Ņemot vērā LNG pārejas lomu, LNG bunkurēšanas infrastruktūras pieejamība ostās būtu jābalsta uz pieprasījumu, jo īpaši attiecībā uz jaunām publiskām investīcijām.
  Atšķirībā no jūras transporta iekšējos ūdensceļos, kur parasti izmanto mazākus peldlīdzekļus un attālumi ir īsāki, bezemisiju spēka pārvada
  tehnoloģijas
  , piemēram, ūdeņraža un elektroenerģijas
  tehnoloģijas, kļūst par nobriedušām
  tehnoloģijām,
  kurām
  būtu ātrāk jāienāk tirgū
  un kurām varētu būt svarīga nozīme jūras transportā apjoma radīšanas ziņā attiecībā uz bezemisiju dzinējspēka risinājumiem
  . Gaidāms, ka LNG šajā nozarē vairs nebūs būtiska nozīme. Transporta degvielas, piemēram, LNG, arvien vairāk ir jādekarbonizē, piemēram, piemaisot sašķidrinātu biometānu (bio-LNG) vai atjaunīgās un mazoglekļa sintētiskās gāzveida e-degvielas (e-gāzi) vai aizstājot ar tām. Minētās dekarbonizētās degvielas var izmantot tajā pašā infrastruktūrā, kurā izmanto gāzveida fosilās degvielas, tādējādi ļaujot pakāpeniski pāriet uz dekarbonizētām degvielām.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Mazas noslodzes elektrotransportlīdzekļu publiski pieejamas uzlādes infrastruktūras ieviešana Savienībā ir bijusi nevienmērīga. Ja infrastruktūras nevienmērīgais sadalījums saglabātos, tiktu apdraudēta šādu transportlīdzekļu ienākšana tirgū, ierobežojot savienojamību Savienības mērogā. Ja saglabāsies rīcībpolitisko ieceru un pieeju atšķirības valstu līmenī, netiks
  nodrošināta
  ilgtermiņa
  noteiktība
  , kas vajadzīga būtiskām tirgus investīcijām. Tāpēc dalībvalstīm valsts līmenī piemērojamiem obligātiem minimālajiem mērķrādītājiem būtu jānodrošina politiskās vadlīnijas un jāpapildina valstu politikas regulējumi. Šajā pieejā būtu jāapvieno valsts mērķrādītāji, kas balstās uz autoparka apmēru, ar Eiropas transporta tīkla (TEN-T) ar attālumu saistītiem mērķrādītājiem. Valstu mērķrādītājiem, kas balstās uz autoparka apmēru, būtu jānodrošina, ka transportlīdzekļu skaita pieaugums katrā dalībvalstī tiek saskaņots ar pietiekamas publiski pieejamas uzlādes infrastruktūras ieviešanu. TEN-T tīkla ar attālumu saistītiem mērķrādītājiem būtu jānodrošina, ka Savienības galvenos autoceļu tīklus pilnībā nosedz elektrouzlādes punkti, kas tādējādi nodrošina vieglu un netraucētu pārvietošanos visā Savienībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Mazas noslodzes elektrotransportlīdzekļu publiski pieejamas uzlādes infrastruktūras ieviešana Savienībā ir bijusi nevienmērīga. Ja infrastruktūras nevienmērīgais sadalījums saglabātos, tiktu apdraudēta šādu transportlīdzekļu ienākšana tirgū, ierobežojot savienojamību Savienības mērogā. Ja saglabāsies rīcībpolitisko ieceru un pieeju atšķirības valstu līmenī, netiks
  nodrošināta
  ilgtermiņa
  noteiktība
  , kas vajadzīga būtiskām tirgus investīcijām. Tāpēc dalībvalstīm valsts līmenī piemērojamiem obligātiem minimālajiem mērķrādītājiem būtu jānodrošina politiskās vadlīnijas un jāpapildina valstu politikas regulējumi. Šajā pieejā būtu jāapvieno valsts mērķrādītāji, kas balstās uz autoparka apmēru, ar Eiropas transporta tīkla (TEN-T) ar attālumu saistītiem mērķrādītājiem. Valstu mērķrādītājiem, kas balstās uz autoparka apmēru, būtu jānodrošina, ka transportlīdzekļu skaita pieaugums katrā dalībvalstī tiek saskaņots ar pietiekamas publiski pieejamas uzlādes infrastruktūras ieviešanu. TEN-T tīkla ar attālumu saistītiem mērķrādītājiem būtu jānodrošina, ka Savienības galvenos autoceļu tīklus pilnībā nosedz elektrouzlādes punkti, kas tādējādi nodrošina vieglu un netraucētu pārvietošanos visā Savienībā.

| (9) | Mazas noslodzes elektrotransportlīdzekļu publiski pieejamas uzlādes infrastruktūras ieviešana Savienībā
  un tās reģionos
  ir bijusi nevienmērīga. Ja infrastruktūras nevienmērīgais sadalījums saglabātos, tiktu apdraudēta šādu transportlīdzekļu ienākšana tirgū, ierobežojot savienojamību Savienības mērogā. Ja saglabāsies rīcībpolitisko ieceru un pieeju atšķirības valstu līmenī,
  tiks kavēta ļoti nepieciešamā transporta nozares ilgtspējīgā pāreja un
  netiks
  palīdzēts nodrošināt
  ilgtermiņa
  noteiktību
  , kas vajadzīga būtiskām tirgus investīcijām. Tāpēc dalībvalstīm valsts līmenī piemērojamiem obligātiem minimālajiem mērķrādītājiem būtu jānodrošina politiskās vadlīnijas un jāpapildina valstu politikas regulējumi. Šajā pieejā būtu jāapvieno valsts mērķrādītāji, kas balstās uz autoparka apmēru, ar Eiropas transporta tīkla (TEN-T) ar attālumu saistītiem mērķrādītājiem. Valstu mērķrādītājiem, kas balstās uz autoparka apmēru, būtu jānodrošina, ka transportlīdzekļu skaita pieaugums katrā dalībvalstī tiek saskaņots ar pietiekamas publiski pieejamas uzlādes infrastruktūras ieviešanu
  , jo īpaši ģeogrāfiskajos apgabalos, kur pastāv mazāka iespējamība, ka vieglo transportlīdzekļu īpašniekiem piederēs privāta autostāvvieta. Īpaša uzmanība jāpievērš un augstāki valsts ieviešanas rādītāji ir jāparedz arī centriem ar salīdzinoši lielāku iedzīvotāju blīvumu un lielāku elektrotransportlīdzekļu tirgus daļu. Līdzko konkrētā dalībvalstī ir panākts noteikts elektrotransportlīdzekļu īpatsvars, tirgum vajadzētu pašregulēties
  . TEN-T tīkla ar attālumu saistītiem mērķrādītājiem būtu jānodrošina, ka Savienības galvenos autoceļu tīklus pilnībā nosedz elektrouzlādes punkti, kas tādējādi nodrošina vieglu un netraucētu pārvietošanos visā Savienībā
  , tostarp Savienības tālākajos reģionos un salās un uz tiem, izņemot, ja saistītās maksas nav samērīgas ar ieguvumiem, un tādā gadījumā dalībvalstis var pieļaut izņēmumus vai apsvērt ārpustīkla infrastruktūras attīstīšanu. Šāda infrastruktūras tīkla attīstība veicinātu visu Savienības reģionu piekļūstamību un savienojamību, arī tālāko reģionu un citu nomaļu vai lauku teritoriju piekļūstamību un savienojamību, stiprinot to savstarpējo sociālo, ekonomisko un teritoriālo kohēziju. |
| --- | --- |

(9)

Mazas noslodzes elektrotransportlīdzekļu publiski pieejamas uzlādes infrastruktūras ieviešana Savienībā
  un tās reģionos
  ir bijusi nevienmērīga. Ja infrastruktūras nevienmērīgais sadalījums saglabātos, tiktu apdraudēta šādu transportlīdzekļu ienākšana tirgū, ierobežojot savienojamību Savienības mērogā. Ja saglabāsies rīcībpolitisko ieceru un pieeju atšķirības valstu līmenī,
  tiks kavēta ļoti nepieciešamā transporta nozares ilgtspējīgā pāreja un
  netiks
  palīdzēts nodrošināt
  ilgtermiņa
  noteiktību
  , kas vajadzīga būtiskām tirgus investīcijām. Tāpēc dalībvalstīm valsts līmenī piemērojamiem obligātiem minimālajiem mērķrādītājiem būtu jānodrošina politiskās vadlīnijas un jāpapildina valstu politikas regulējumi. Šajā pieejā būtu jāapvieno valsts mērķrādītāji, kas balstās uz autoparka apmēru, ar Eiropas transporta tīkla (TEN-T) ar attālumu saistītiem mērķrādītājiem. Valstu mērķrādītājiem, kas balstās uz autoparka apmēru, būtu jānodrošina, ka transportlīdzekļu skaita pieaugums katrā dalībvalstī tiek saskaņots ar pietiekamas publiski pieejamas uzlādes infrastruktūras ieviešanu
  , jo īpaši ģeogrāfiskajos apgabalos, kur pastāv mazāka iespējamība, ka vieglo transportlīdzekļu īpašniekiem piederēs privāta autostāvvieta. Īpaša uzmanība jāpievērš un augstāki valsts ieviešanas rādītāji ir jāparedz arī centriem ar salīdzinoši lielāku iedzīvotāju blīvumu un lielāku elektrotransportlīdzekļu tirgus daļu. Līdzko konkrētā dalībvalstī ir panākts noteikts elektrotransportlīdzekļu īpatsvars, tirgum vajadzētu pašregulēties
  . TEN-T tīkla ar attālumu saistītiem mērķrādītājiem būtu jānodrošina, ka Savienības galvenos autoceļu tīklus pilnībā nosedz elektrouzlādes punkti, kas tādējādi nodrošina vieglu un netraucētu pārvietošanos visā Savienībā
  , tostarp Savienības tālākajos reģionos un salās un uz tiem, izņemot, ja saistītās maksas nav samērīgas ar ieguvumiem, un tādā gadījumā dalībvalstis var pieļaut izņēmumus vai apsvērt ārpustīkla infrastruktūras attīstīšanu. Šāda infrastruktūras tīkla attīstība veicinātu visu Savienības reģionu piekļūstamību un savienojamību, arī tālāko reģionu un citu nomaļu vai lauku teritoriju piekļūstamību un savienojamību, stiprinot to savstarpējo sociālo, ekonomisko un teritoriālo kohēziju.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Valsts mērķrādītāji, kas balstās uz autoparka apmēru, būtu jānosaka, pamatojoties uz reģistrēto elektrotransportlīdzekļu
  kopējo skaitu attiecīgajā dalībvalstī
  , ievērojot vienotu metodoloģiju, kas ņem vērā tehnoloģiju attīstību, piemēram,
  elektrotransportlīdzekļu
  lielāku braukšanas attālumu vai to ātrās uzlādes punktu īpatsvara palielināšanos tirgū, kuros katrā uzlādes punktā var uzlādēt lielāku transportlīdzekļu skaitu nekā parastās jaudas uzlādes punktā. Metodoloģijā jāņem vērā arī akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzekļu un uzlādējamu hibrīdelektrisku transportlīdzekļu dažādie uzlādes veidi. Metodoloģijai, ar kuru nosaka valsts mērķrādītājus, kas balstās uz autoparka apmēru, pamatojoties uz publiski pieejamās uzlādes infrastruktūras kopējo maksimālo izejas jaudu, būtu jānodrošina elastība dažādu uzlādes tehnoloģiju ieviešanā dalībvalstīs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Valsts mērķrādītāji, kas balstās uz autoparka apmēru, būtu jānosaka, pamatojoties uz reģistrēto elektrotransportlīdzekļu
  kopējo skaitu attiecīgajā dalībvalstī
  , ievērojot vienotu metodoloģiju, kas ņem vērā tehnoloģiju attīstību, piemēram,
  elektrotransportlīdzekļu
  lielāku braukšanas attālumu vai to ātrās uzlādes punktu īpatsvara palielināšanos tirgū, kuros katrā uzlādes punktā var uzlādēt lielāku transportlīdzekļu skaitu nekā parastās jaudas uzlādes punktā. Metodoloģijā jāņem vērā arī akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzekļu un uzlādējamu hibrīdelektrisku transportlīdzekļu dažādie uzlādes veidi. Metodoloģijai, ar kuru nosaka valsts mērķrādītājus, kas balstās uz autoparka apmēru, pamatojoties uz publiski pieejamās uzlādes infrastruktūras kopējo maksimālo izejas jaudu, būtu jānodrošina elastība dažādu uzlādes tehnoloģiju ieviešanā dalībvalstīs.

| (10) | Valsts mērķrādītāji, kas balstās uz autoparka apmēru, būtu jānosaka, pamatojoties uz reģistrēto elektrotransportlīdzekļu
  īpatsvaru attiecīgās dalībvalsts kopējā autoparkā
  , ievērojot vienotu metodoloģiju, kas ņem vērā tehnoloģiju attīstību, piemēram,
  elektrotransportlīdzekļu
  lielāku braukšanas attālumu vai to ātrās uzlādes punktu īpatsvara palielināšanos tirgū, kuros katrā uzlādes punktā var uzlādēt lielāku transportlīdzekļu skaitu nekā parastās jaudas uzlādes punktā. Metodoloģijā jāņem vērā arī akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzekļu un uzlādējamu hibrīdelektrisku transportlīdzekļu dažādie uzlādes veidi
  , kā arī iedzīvotāju skaits un elektrotransportlīdzekļu tirgus daļas
  . Metodoloģijai, ar kuru nosaka valsts mērķrādītājus, kas balstās uz autoparka apmēru, pamatojoties uz publiski pieejamās uzlādes infrastruktūras kopējo maksimālo izejas jaudu, būtu jānodrošina elastība dažādu uzlādes tehnoloģiju ieviešanā dalībvalstīs.
  Turklāt Komisijai būtu jānovērtē, kā transportlīdzekļi ar integrētiem saules enerģijas paneļiem var ietekmēt publiski pieejamas uzlādes infrastruktūras ieviešanu, un — attiecīgā gadījumā — jebkādas atbilstošas šajā regulā noteikto uzlādes infrastruktūras ieviešanas mērķrādītāju korekcijas. |
| --- | --- |

(10)

Valsts mērķrādītāji, kas balstās uz autoparka apmēru, būtu jānosaka, pamatojoties uz reģistrēto elektrotransportlīdzekļu
  īpatsvaru attiecīgās dalībvalsts kopējā autoparkā
  , ievērojot vienotu metodoloģiju, kas ņem vērā tehnoloģiju attīstību, piemēram,
  elektrotransportlīdzekļu
  lielāku braukšanas attālumu vai to ātrās uzlādes punktu īpatsvara palielināšanos tirgū, kuros katrā uzlādes punktā var uzlādēt lielāku transportlīdzekļu skaitu nekā parastās jaudas uzlādes punktā. Metodoloģijā jāņem vērā arī akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzekļu un uzlādējamu hibrīdelektrisku transportlīdzekļu dažādie uzlādes veidi
  , kā arī iedzīvotāju skaits un elektrotransportlīdzekļu tirgus daļas
  . Metodoloģijai, ar kuru nosaka valsts mērķrādītājus, kas balstās uz autoparka apmēru, pamatojoties uz publiski pieejamās uzlādes infrastruktūras kopējo maksimālo izejas jaudu, būtu jānodrošina elastība dažādu uzlādes tehnoloģiju ieviešanā dalībvalstīs.
  Turklāt Komisijai būtu jānovērtē, kā transportlīdzekļi ar integrētiem saules enerģijas paneļiem var ietekmēt publiski pieejamas uzlādes infrastruktūras ieviešanu, un — attiecīgā gadījumā — jebkādas atbilstošas šajā regulā noteikto uzlādes infrastruktūras ieviešanas mērķrādītāju korekcijas.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

11. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (11) | Īstenošanai dalībvalstīs būtu jānodrošina, ka tiek uzstādīts pietiekams skaits publiski pieejamu uzlādes punktu, īpaši sabiedriskā transporta stacijās, piemēram, ostas pasažieru termināļos, lidostās vai dzelzceļa stacijās. Lai palielinātu patērētāju ērtības, īpaši TEN-T tīklā, būtu jāizmanto arī pietiekams skaits mazas noslodzes transportlīdzekļiem paredzētu publiski pieejamu ātrās uzlādes punktu, tādējādi nodrošinot pilnīgu pārrobežu savienojamību un ļaujot elektrotransportlīdzekļiem pārvietoties visā Savienībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11)

Īstenošanai dalībvalstīs būtu jānodrošina, ka tiek uzstādīts pietiekams skaits publiski pieejamu uzlādes punktu, īpaši sabiedriskā transporta stacijās, piemēram, ostas pasažieru termināļos, lidostās vai dzelzceļa stacijās. Lai palielinātu patērētāju ērtības, īpaši TEN-T tīklā, būtu jāizmanto arī pietiekams skaits mazas noslodzes transportlīdzekļiem paredzētu publiski pieejamu ātrās uzlādes punktu, tādējādi nodrošinot pilnīgu pārrobežu savienojamību un ļaujot elektrotransportlīdzekļiem pārvietoties visā Savienībā.

| (11) | Īstenošanai dalībvalstīs būtu jānodrošina, ka tiek uzstādīts pietiekams skaits publiski pieejamu
  stacionāru, ārpustīkla vai pārvietojamu
  uzlādes punktu
  tādā veidā
  ,
  ka tiek veicināts teritoriālais līdzsvars un multimodāla pārvietošanās, novērstas reģionālās atšķirības un nodrošināts, ka neviena teritorija nav atstāta novārtā. Ieviešana ir
  īpaši
  svarīga dzīvojamajos rajonos, kur nav slēgtu autostāvvietu un kur transportlīdzekļus parasti novieto stāvēšanai uz ilgāku laiku, arī taksometru stāvvietās un
  sabiedriskā transporta stacijās, piemēram, ostas pasažieru termināļos, lidostās vai dzelzceļa stacijās. Lai palielinātu patērētāju ērtības, īpaši TEN-T tīklā, būtu jāizmanto arī pietiekams skaits mazas noslodzes transportlīdzekļiem paredzētu publiski pieejamu ātrās uzlādes punktu, tādējādi nodrošinot pilnīgu pārrobežu savienojamību un ļaujot elektrotransportlīdzekļiem pārvietoties visā Savienībā. |
| --- | --- |

(11)

Īstenošanai dalībvalstīs būtu jānodrošina, ka tiek uzstādīts pietiekams skaits publiski pieejamu
  stacionāru, ārpustīkla vai pārvietojamu
  uzlādes punktu
  tādā veidā
  ,
  ka tiek veicināts teritoriālais līdzsvars un multimodāla pārvietošanās, novērstas reģionālās atšķirības un nodrošināts, ka neviena teritorija nav atstāta novārtā. Ieviešana ir
  īpaši
  svarīga dzīvojamajos rajonos, kur nav slēgtu autostāvvietu un kur transportlīdzekļus parasti novieto stāvēšanai uz ilgāku laiku, arī taksometru stāvvietās un
  sabiedriskā transporta stacijās, piemēram, ostas pasažieru termināļos, lidostās vai dzelzceļa stacijās. Lai palielinātu patērētāju ērtības, īpaši TEN-T tīklā, būtu jāizmanto arī pietiekams skaits mazas noslodzes transportlīdzekļiem paredzētu publiski pieejamu ātrās uzlādes punktu, tādējādi nodrošinot pilnīgu pārrobežu savienojamību un ļaujot elektrotransportlīdzekļiem pārvietoties visā Savienībā.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

11.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (11a) | Publiski pieejamas uzlādes infrastruktūras ieviešanai galvenokārt būtu jāizmanto privātā tirgus ieguldījumi. Tomēr, kamēr nav izveidots konkurētspējīgs tirgus, dalībvalstīm būtu jāatbalsta infrastruktūras ieviešana gadījumos, kad tirgus apstākļi prasa publisko līdzekļu atbalstu, ar nosacījumu, ka tas pilnībā atbilst valsts atbalsta noteikumiem. Attiecīgā gadījumā dalībvalstīm arī būtu jāņem vērā tas, ka dažās to teritorijas daļās pieprasījums pēc pietiekami daudz uzlādes punktiem var mainīties gada garumā, kā tas ir daudzos tūrisma galamērķos. Šādos gadījumos iespēja izvērst pagaidu pārvietojamu ārpustīkla uzlādes infrastruktūru varētu sniegt papildu elastību un palīdzēt apmierināt sezonālo pieprasījumu bez nepieciešamības ierīkot stacionāru infrastruktūru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11a)

Publiski pieejamas uzlādes infrastruktūras ieviešanai galvenokārt būtu jāizmanto privātā tirgus ieguldījumi. Tomēr, kamēr nav izveidots konkurētspējīgs tirgus, dalībvalstīm būtu jāatbalsta infrastruktūras ieviešana gadījumos, kad tirgus apstākļi prasa publisko līdzekļu atbalstu, ar nosacījumu, ka tas pilnībā atbilst valsts atbalsta noteikumiem. Attiecīgā gadījumā dalībvalstīm arī būtu jāņem vērā tas, ka dažās to teritorijas daļās pieprasījums pēc pietiekami daudz uzlādes punktiem var mainīties gada garumā, kā tas ir daudzos tūrisma galamērķos. Šādos gadījumos iespēja izvērst pagaidu pārvietojamu ārpustīkla uzlādes infrastruktūru varētu sniegt papildu elastību un palīdzēt apmierināt sezonālo pieprasījumu bez nepieciešamības ierīkot stacionāru infrastruktūru.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

11.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (11b) | Komisijai vajadzības gadījumā būtu jāpārskata šajā regulā noteiktie mērķrādītāji attiecībā uz mazas un lielas noslodzes transportlīdzekļiem paredzētu elektrouzlādes infrastruktūru, lai nodrošinātu to savienojamību ar prasībām, kas noteiktas Savienības regulā par CO2 emisiju standartiem attiecīgi mazas un lielas noslodzes transportlīdzekļiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11b)

Komisijai vajadzības gadījumā būtu jāpārskata šajā regulā noteiktie mērķrādītāji attiecībā uz mazas un lielas noslodzes transportlīdzekļiem paredzētu elektrouzlādes infrastruktūru, lai nodrošinātu to savienojamību ar prasībām, kas noteiktas Savienības regulā par CO2 emisiju standartiem attiecīgi mazas un lielas noslodzes transportlīdzekļiem.

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

11.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (11c) | Komisijai būtu jāizskata nepieciešamība iekļaut prasības par uzlādes infrastruktūru, kas apkalpo ar elektroenerģiju darbināmus velosipēdus un L kategorijas transportlīdzekļus, piemēram, elektriskos velosipēdus un e-mopēdus, un jo īpaši iespēja aprīkot uzlādes infrastruktūru ar mājsaimniecības kontaktligzdu, kas ļauj viegli uzlādēt šādus transportlīdzekļus, jo tie ir transporta veids, kas var palīdzēt vēl vairāk samazināt CO2 emisijas un gaisa piesārņojumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11c)

Komisijai būtu jāizskata nepieciešamība iekļaut prasības par uzlādes infrastruktūru, kas apkalpo ar elektroenerģiju darbināmus velosipēdus un L kategorijas transportlīdzekļus, piemēram, elektriskos velosipēdus un e-mopēdus, un jo īpaši iespēja aprīkot uzlādes infrastruktūru ar mājsaimniecības kontaktligzdu, kas ļauj viegli uzlādēt šādus transportlīdzekļus, jo tie ir transporta veids, kas var palīdzēt vēl vairāk samazināt CO2 emisijas un gaisa piesārņojumu.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

13. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (13) | Lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem ir vajadzīga pilnīgi citāda uzlādes infrastruktūra nekā mazas noslodzes transportlīdzekļiem. Tomēr publiski pieejama infrastruktūra lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem Savienībā pašlaik nav pieejama gandrīz nekur. Kombinētai pieejai, kas ietver TEN-T tīkla ar attālumu saistītus mērķrādītājus, mērķrādītājus attiecībā uz infrastruktūru uzlādei naktī un mērķrādītājus attiecībā uz pilsētu mezgliem, būtu jānodrošina, ka visā Savienībā tiek izveidots pietiekams lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem paredzēts publiski pieejamas infrastruktūras pārklājums, kas atbalstītu lielas noslodzes akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzekļu
  gaidāmo ienākšanu tirgū
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13)

Lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem ir vajadzīga pilnīgi citāda uzlādes infrastruktūra nekā mazas noslodzes transportlīdzekļiem. Tomēr publiski pieejama infrastruktūra lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem Savienībā pašlaik nav pieejama gandrīz nekur. Kombinētai pieejai, kas ietver TEN-T tīkla ar attālumu saistītus mērķrādītājus, mērķrādītājus attiecībā uz infrastruktūru uzlādei naktī un mērķrādītājus attiecībā uz pilsētu mezgliem, būtu jānodrošina, ka visā Savienībā tiek izveidots pietiekams lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem paredzēts publiski pieejamas infrastruktūras pārklājums, kas atbalstītu lielas noslodzes akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzekļu
  gaidāmo ienākšanu tirgū
  .

| (13) | Lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem ir vajadzīga pilnīgi citāda uzlādes infrastruktūra nekā mazas noslodzes transportlīdzekļiem. Tomēr publiski pieejama infrastruktūra lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem Savienībā pašlaik nav pieejama gandrīz nekur
  , un tāpēc ir jāpaātrina infrastruktūras ieviešana
  . Kombinētai pieejai, kas ietver TEN-T tīkla ar attālumu saistītus mērķrādītājus, mērķrādītājus attiecībā uz infrastruktūru uzlādei naktī un mērķrādītājus attiecībā uz pilsētu mezgliem, būtu jānodrošina, ka visā Savienībā tiek izveidots pietiekams lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem paredzēts publiski pieejamas infrastruktūras pārklājums, kas
  proaktīvi
  atbalstītu lielas noslodzes akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzekļu
  tirgus daļas palielināšanos
  . |
| --- | --- |

(13)

Lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem ir vajadzīga pilnīgi citāda uzlādes infrastruktūra nekā mazas noslodzes transportlīdzekļiem. Tomēr publiski pieejama infrastruktūra lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem Savienībā pašlaik nav pieejama gandrīz nekur
  , un tāpēc ir jāpaātrina infrastruktūras ieviešana
  . Kombinētai pieejai, kas ietver TEN-T tīkla ar attālumu saistītus mērķrādītājus, mērķrādītājus attiecībā uz infrastruktūru uzlādei naktī un mērķrādītājus attiecībā uz pilsētu mezgliem, būtu jānodrošina, ka visā Savienībā tiek izveidots pietiekams lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem paredzēts publiski pieejamas infrastruktūras pārklājums, kas
  proaktīvi
  atbalstītu lielas noslodzes akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzekļu
  tirgus daļas palielināšanos
  .

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

13.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (13a) | Tādēļ ir vajadzīgas sākotnējas publiskās investīcijas lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļu infrastruktūrā, ievērojot to, ka jebkādai turpmākai infrastruktūras attīstībai, kas pārsniedz šajā regulā paredzēto attīstību, vajadzētu būt atkarīgai no šo transportlīdzekļu tirgus daļas attīstības Savienības, valsts un reģionālā mērogā un attiecīgajiem satiksmes datiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13a)

Tādēļ ir vajadzīgas sākotnējas publiskās investīcijas lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļu infrastruktūrā, ievērojot to, ka jebkādai turpmākai infrastruktūras attīstībai, kas pārsniedz šajā regulā paredzēto attīstību, vajadzētu būt atkarīgai no šo transportlīdzekļu tirgus daļas attīstības Savienības, valsts un reģionālā mērogā un attiecīgajiem satiksmes datiem.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

14.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (14a) | Patlaban tiek izstrādāti jauni uzlādes infrastruktūras standarti lielas noslodzes transportlīdzekļiem. Ir tehniski iespējams nodrošināt fizisko savienojumu un informācijas apmaiņas protokolu modernizējamību, lai vēlākā posmā atsevišķas uzlādes stacijas un uzlādes punktus varētu modernizēt atbilstoši jaunam standartam. Tādēļ Komisijai būtu jāapsver iespēja palielināt uzlādes staciju individuālo izejas jaudu uzlādes parkos, tiklīdz būs pieejamas jaunās kopējās tehniskās specifikācijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14a)

Patlaban tiek izstrādāti jauni uzlādes infrastruktūras standarti lielas noslodzes transportlīdzekļiem. Ir tehniski iespējams nodrošināt fizisko savienojumu un informācijas apmaiņas protokolu modernizējamību, lai vēlākā posmā atsevišķas uzlādes stacijas un uzlādes punktus varētu modernizēt atbilstoši jaunam standartam. Tādēļ Komisijai būtu jāapsver iespēja palielināt uzlādes staciju individuālo izejas jaudu uzlādes parkos, tiklīdz būs pieejamas jaunās kopējās tehniskās specifikācijas.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

17. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (17) | Publiski pieejami uzlādes vai uzpildes punkti ir, piemēram, publiski pieejami privāti uzlādes vai uzpildes punkti, kas atrodas publiskos vai privātos īpašumos, arī publiskas autostāvvietas vai lielveikalu autostāvvietas. Uzlādes vai uzpildes punkts, kas atrodas privātā īpašumā, kurš ir pieejams plašai sabiedrībai, būtu jāuzskata par publiski pieejamu arī gadījumos, kad piekļuve ir ierobežota konkrētai vispārējai lietotāju grupai, piemēram, klientiem. Automobiļu koplietošanas shēmu uzlādes vai uzpildes punkti būtu jāuzskata par publiski pieejamiem tikai tad, ja tie skaidri atļauj piekļuvi
  trešo personu lietotājiem
  . Uzlādes vai uzpildes punkti, kas atrodas privātos īpašumos un kam var piekļūt tikai ierobežots noteiktu personu loks, piemēram, autostāvvietas biroju ēkās, kurām var piekļūt tikai darbinieki vai pilnvarotas personas, nebūtu jāuzskata par publiski pieejamiem uzlādes vai uzpildes punktiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17)

Publiski pieejami uzlādes vai uzpildes punkti ir, piemēram, publiski pieejami privāti uzlādes vai uzpildes punkti, kas atrodas publiskos vai privātos īpašumos, arī publiskas autostāvvietas vai lielveikalu autostāvvietas. Uzlādes vai uzpildes punkts, kas atrodas privātā īpašumā, kurš ir pieejams plašai sabiedrībai, būtu jāuzskata par publiski pieejamu arī gadījumos, kad piekļuve ir ierobežota konkrētai vispārējai lietotāju grupai, piemēram, klientiem. Automobiļu koplietošanas shēmu uzlādes vai uzpildes punkti būtu jāuzskata par publiski pieejamiem tikai tad, ja tie skaidri atļauj piekļuvi
  trešo personu lietotājiem
  . Uzlādes vai uzpildes punkti, kas atrodas privātos īpašumos un kam var piekļūt tikai ierobežots noteiktu personu loks, piemēram, autostāvvietas biroju ēkās, kurām var piekļūt tikai darbinieki vai pilnvarotas personas, nebūtu jāuzskata par publiski pieejamiem uzlādes vai uzpildes punktiem.

| (17) | Publiski pieejami uzlādes vai uzpildes punkti ir, piemēram, publiski pieejami privāti uzlādes vai uzpildes punkti, kas atrodas publiskos vai privātos īpašumos, arī publiskas autostāvvietas vai lielveikalu autostāvvietas.
  Šādās vietās, kur autostāvvietās ir vairāk nekā 30 stāvvietu, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka ir izvietots pietiekams skaits publiski pieejamu uzlādes vai uzpildes punktu.
  Uzlādes vai uzpildes punkts, kas atrodas privātā īpašumā, kurš ir pieejams plašai sabiedrībai, būtu jāuzskata par publiski pieejamu arī gadījumos, kad piekļuve ir ierobežota konkrētai vispārējai lietotāju grupai, piemēram, klientiem. Automobiļu koplietošanas shēmu uzlādes vai uzpildes punkti būtu jāuzskata par publiski pieejamiem tikai tad, ja tie skaidri atļauj
  tādu lietotāju
  piekļuvi
  , kuri ir trešās personas
  . Uzlādes vai uzpildes punkti, kas atrodas privātos īpašumos un kam var piekļūt tikai ierobežots noteiktu personu loks, piemēram, autostāvvietas biroju ēkās, kurām var piekļūt tikai darbinieki vai pilnvarotas personas, nebūtu jāuzskata par publiski pieejamiem uzlādes vai uzpildes punktiem. |
| --- | --- |

(17)

Publiski pieejami uzlādes vai uzpildes punkti ir, piemēram, publiski pieejami privāti uzlādes vai uzpildes punkti, kas atrodas publiskos vai privātos īpašumos, arī publiskas autostāvvietas vai lielveikalu autostāvvietas.
  Šādās vietās, kur autostāvvietās ir vairāk nekā 30 stāvvietu, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka ir izvietots pietiekams skaits publiski pieejamu uzlādes vai uzpildes punktu.
  Uzlādes vai uzpildes punkts, kas atrodas privātā īpašumā, kurš ir pieejams plašai sabiedrībai, būtu jāuzskata par publiski pieejamu arī gadījumos, kad piekļuve ir ierobežota konkrētai vispārējai lietotāju grupai, piemēram, klientiem. Automobiļu koplietošanas shēmu uzlādes vai uzpildes punkti būtu jāuzskata par publiski pieejamiem tikai tad, ja tie skaidri atļauj
  tādu lietotāju
  piekļuvi
  , kuri ir trešās personas
  . Uzlādes vai uzpildes punkti, kas atrodas privātos īpašumos un kam var piekļūt tikai ierobežots noteiktu personu loks, piemēram, autostāvvietas biroju ēkās, kurām var piekļūt tikai darbinieki vai pilnvarotas personas, nebūtu jāuzskata par publiski pieejamiem uzlādes vai uzpildes punktiem.

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

17.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (17a) | Lai izvairītos no jebkādām neparedzētām šīs regulas sekām, kas attur no piesaistītajiem transportlīdzekļu parkiem paredzētas uzlādes infrastruktūras ieviešanas, publiski pieejamas uzlādes stacijas, kuras ir daļēji paredzētas sabiedriskā transporta autoparkiem, var ieskaitīt šajā regulā noteikto attiecīgo mērķrādītāju sasniegšanā. Automobiļu koplietošanas shēmu uzlādes punkti būtu jāuzskata par publiski pieejamiem tikai tad, ja tie skaidri atļauj tādu lietotāju piekļuvi, kuri ir trešās personas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17a)

Lai izvairītos no jebkādām neparedzētām šīs regulas sekām, kas attur no piesaistītajiem transportlīdzekļu parkiem paredzētas uzlādes infrastruktūras ieviešanas, publiski pieejamas uzlādes stacijas, kuras ir daļēji paredzētas sabiedriskā transporta autoparkiem, var ieskaitīt šajā regulā noteikto attiecīgo mērķrādītāju sasniegšanā. Automobiļu koplietošanas shēmu uzlādes punkti būtu jāuzskata par publiski pieejamiem tikai tad, ja tie skaidri atļauj tādu lietotāju piekļuvi, kuri ir trešās personas.

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

17.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (17b) | Patērētāju ērtību palielināšanas nolūkā dalībvalstīm būtu jāveicina tas, lai publiski pieejamu uzlādes vai uzpildes punktu operatori nodrošinātu, ka to pakalpojumu darba laiks un darbgatavība pilnībā atbilst galalietotāju vajadzībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17b)

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

20. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (20) | Viedās uzskaites sistēmas, kas definētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2019/94452, ļauj sagatavot reāllaika datus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu tīkla stabilitāti un mudinātu uzlādes pakalpojumus izmantot racionāli. Nodrošinot enerģijas uzskaiti reāllaikā un precīzu un pārredzamu informāciju par izmaksām, tās kopā ar viedās uzlādes punktiem mudina uzlādi veikt laikā, kad vispārējais pieprasījums pēc elektroenerģijas ir mazs un enerģijas cenas ir zemas. Viedās uzskaites sistēmu izmantošana apvienojumā ar viedās uzlādes punktiem var optimizēt uzlādi, sniedzot labumu elektroenerģijas sistēmai un galalietotājam. Dalībvalstīm būtu jāveicina viedās uzskaites sistēmu izmantošana elektrotransportlīdzekļu uzlādei publiski pieejamās uzlādes stacijās, ja tas ir tehniski iespējams
  un ekonomiski pamatots
  , un jānodrošina, ka šīs sistēmas atbilst Direktīvas (ES) 2019/944 20. pantā noteiktajām prasībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20)

Viedās uzskaites sistēmas, kas definētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2019/94452, ļauj sagatavot reāllaika datus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu tīkla stabilitāti un mudinātu uzlādes pakalpojumus izmantot racionāli. Nodrošinot enerģijas uzskaiti reāllaikā un precīzu un pārredzamu informāciju par izmaksām, tās kopā ar viedās uzlādes punktiem mudina uzlādi veikt laikā, kad vispārējais pieprasījums pēc elektroenerģijas ir mazs un enerģijas cenas ir zemas. Viedās uzskaites sistēmu izmantošana apvienojumā ar viedās uzlādes punktiem var optimizēt uzlādi, sniedzot labumu elektroenerģijas sistēmai un galalietotājam. Dalībvalstīm būtu jāveicina viedās uzskaites sistēmu izmantošana elektrotransportlīdzekļu uzlādei publiski pieejamās uzlādes stacijās, ja tas ir tehniski iespējams
  un ekonomiski pamatots
  , un jānodrošina, ka šīs sistēmas atbilst Direktīvas (ES) 2019/944 20. pantā noteiktajām prasībām.

| (20) | Viedās uzskaites sistēmas, kas definētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2019/94452, ļauj sagatavot reāllaika datus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu tīkla stabilitāti un mudinātu uzlādes pakalpojumus izmantot racionāli. Nodrošinot enerģijas uzskaiti reāllaikā un precīzu un pārredzamu informāciju par izmaksām, tās kopā ar viedās uzlādes punktiem mudina uzlādi veikt laikā, kad vispārējais pieprasījums pēc elektroenerģijas ir mazs un enerģijas cenas ir zemas. Viedās uzskaites sistēmu izmantošana apvienojumā ar viedās uzlādes punktiem var optimizēt uzlādi, sniedzot labumu elektroenerģijas sistēmai un galalietotājam. Dalībvalstīm būtu jāveicina viedās uzskaites sistēmu izmantošana elektrotransportlīdzekļu uzlādei publiski pieejamās uzlādes stacijās, ja tas ir tehniski iespējams, un jānodrošina, ka šīs sistēmas atbilst Direktīvas (ES) 2019/944 20. pantā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

(20)

Viedās uzskaites sistēmas, kas definētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2019/94452, ļauj sagatavot reāllaika datus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu tīkla stabilitāti un mudinātu uzlādes pakalpojumus izmantot racionāli. Nodrošinot enerģijas uzskaiti reāllaikā un precīzu un pārredzamu informāciju par izmaksām, tās kopā ar viedās uzlādes punktiem mudina uzlādi veikt laikā, kad vispārējais pieprasījums pēc elektroenerģijas ir mazs un enerģijas cenas ir zemas. Viedās uzskaites sistēmu izmantošana apvienojumā ar viedās uzlādes punktiem var optimizēt uzlādi, sniedzot labumu elektroenerģijas sistēmai un galalietotājam. Dalībvalstīm būtu jāveicina viedās uzskaites sistēmu izmantošana elektrotransportlīdzekļu uzlādei publiski pieejamās uzlādes stacijās, ja tas ir tehniski iespējams, un jānodrošina, ka šīs sistēmas atbilst Direktīvas (ES) 2019/944 20. pantā noteiktajām prasībām.

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

21. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (21) | Pieaugošais elektrotransportlīdzekļu skaits autotransporta, dzelzceļa, jūras un citos transporta veidos liecina par to, ka uzlādes operācijas ir jāoptimizē un jāpārvalda tā, lai neradītu sastrēgumus un pilnībā izmantotu atjaunīgās elektroenerģijas pieejamību un tās zemās cenas sistēmā. Jo īpaši
  viedā uzlāde var vēl vairāk
  veicināt elektrotransportlīdzekļu integrāciju elektroenerģijas sistēmā, jo
  tā
  nodrošina pieprasījumreakciju ar agregēšanas starpniecību un uz cenu balstītu pieprasījumreakciju. Sistēmas integrāciju var vēl vairāk veicināt, izmantojot divvirzienu uzlādi (transportlīdzeklis–tīkls). Tāpēc visiem
  parastās jaudas
  uzlādes punktiem
  , kuros transportlīdzekļi parasti tiek novietoti stāvēšanai ilgākā laikposmā,
  būtu jāatbalsta viedā uzlāde. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(21)

Pieaugošais elektrotransportlīdzekļu skaits autotransporta, dzelzceļa, jūras un citos transporta veidos liecina par to, ka uzlādes operācijas ir jāoptimizē un jāpārvalda tā, lai neradītu sastrēgumus un pilnībā izmantotu atjaunīgās elektroenerģijas pieejamību un tās zemās cenas sistēmā. Jo īpaši
  viedā uzlāde var vēl vairāk
  veicināt elektrotransportlīdzekļu integrāciju elektroenerģijas sistēmā, jo
  tā
  nodrošina pieprasījumreakciju ar agregēšanas starpniecību un uz cenu balstītu pieprasījumreakciju. Sistēmas integrāciju var vēl vairāk veicināt, izmantojot divvirzienu uzlādi (transportlīdzeklis–tīkls). Tāpēc visiem
  parastās jaudas
  uzlādes punktiem
  , kuros transportlīdzekļi parasti tiek novietoti stāvēšanai ilgākā laikposmā,
  būtu jāatbalsta viedā uzlāde.

| (21) | Pieaugošais elektrotransportlīdzekļu skaits autotransporta, dzelzceļa, jūras un citos transporta veidos liecina par to, ka uzlādes operācijas ir jāoptimizē un jāpārvalda tā, lai neradītu sastrēgumus un pilnībā izmantotu atjaunīgās elektroenerģijas pieejamību un tās zemās cenas sistēmā. Jo īpaši
  viedās uzlādes punkti, kā arī ārpustīkla uzlādes punkti, var
  veicināt elektrotransportlīdzekļu integrāciju elektroenerģijas sistēmā
  un samazināt elektrotransportlīdzekļu ietekmi uz elektrosadales tīklu
  , jo
  tie
  nodrošina pieprasījumreakciju ar agregēšanas starpniecību un uz cenu balstītu pieprasījumreakciju. Sistēmas integrāciju var vēl vairāk veicināt, izmantojot divvirzienu uzlādi (transportlīdzeklis–tīkls). Tāpēc visiem uzlādes punktiem būtu jāatbalsta viedā uzlāde. |
| --- | --- |

(21)

Pieaugošais elektrotransportlīdzekļu skaits autotransporta, dzelzceļa, jūras un citos transporta veidos liecina par to, ka uzlādes operācijas ir jāoptimizē un jāpārvalda tā, lai neradītu sastrēgumus un pilnībā izmantotu atjaunīgās elektroenerģijas pieejamību un tās zemās cenas sistēmā. Jo īpaši
  viedās uzlādes punkti, kā arī ārpustīkla uzlādes punkti, var
  veicināt elektrotransportlīdzekļu integrāciju elektroenerģijas sistēmā
  un samazināt elektrotransportlīdzekļu ietekmi uz elektrosadales tīklu
  , jo
  tie
  nodrošina pieprasījumreakciju ar agregēšanas starpniecību un uz cenu balstītu pieprasījumreakciju. Sistēmas integrāciju var vēl vairāk veicināt, izmantojot divvirzienu uzlādi (transportlīdzeklis–tīkls). Tāpēc visiem uzlādes punktiem būtu jāatbalsta viedā uzlāde.

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

21.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (21a) | Divvirzienu uzlāde, kas iespējama gan privātā, gan publiski pieejamā infrastruktūrā, varētu mudināt cilvēkus iegādāties elektrotransportlīdzekļus, jo tos tad būtu iespējams izmantot gan mobilitātei, gan enerģijas uzkrāšanai. Tādēļ būtu jānovērš likumdošanas šķēršļi, piemēram, dubultā aplikšana ar nodokli, lai vēl vairāk attīstītu divvirzienu uzlādes ekonomisko pamatojumu, un būtu jānodrošina pietiekams skaits privātu un publiski pieejamu uzlādes staciju viedai divvirzienu uzlādei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(21a)

Divvirzienu uzlāde, kas iespējama gan privātā, gan publiski pieejamā infrastruktūrā, varētu mudināt cilvēkus iegādāties elektrotransportlīdzekļus, jo tos tad būtu iespējams izmantot gan mobilitātei, gan enerģijas uzkrāšanai. Tādēļ būtu jānovērš likumdošanas šķēršļi, piemēram, dubultā aplikšana ar nodokli, lai vēl vairāk attīstītu divvirzienu uzlādes ekonomisko pamatojumu, un būtu jānodrošina pietiekams skaits privātu un publiski pieejamu uzlādes staciju viedai divvirzienu uzlādei.

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

21.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (21b) | Lai nodrošinātu, ka straujā pāreja uz e-mobilitāti notiek ilgtspējīgi, Savienībai būtu jāuzņemas globālā vadošā loma ilgtspējīgu produktu, tehnoloģiju, pakalpojumu un inovācijas jomā, jo īpaši attiecībā uz aprites, sociāli taisnīgu, vides ziņā atbildīgu un ilgtspējīgu akumulatoru vērtības ķēdi, tostarp attiecībā uz darbvietu drošību un ilgtspēju, pārkārtojoties uz bezemisiju un mazemisiju autotransporta, jūras un gaisa transporta nozari. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(21b)

Lai nodrošinātu, ka straujā pāreja uz e-mobilitāti notiek ilgtspējīgi, Savienībai būtu jāuzņemas globālā vadošā loma ilgtspējīgu produktu, tehnoloģiju, pakalpojumu un inovācijas jomā, jo īpaši attiecībā uz aprites, sociāli taisnīgu, vides ziņā atbildīgu un ilgtspējīgu akumulatoru vērtības ķēdi, tostarp attiecībā uz darbvietu drošību un ilgtspēju, pārkārtojoties uz bezemisiju un mazemisiju autotransporta, jūras un gaisa transporta nozari.

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

22. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (22) | Elektrotransportlīdzekļu infrastruktūras attīstībai, tās mijiedarbībai ar elektroenerģijas sistēmu un dažādiem elektromobilitātes tirgus dalībniekiem piešķirtajām tiesībām un pienākumiem ir jāatbilst principiem, kas noteikti Direktīvā (ES) 2019/944. Šajā ziņā sadales sistēmu operatoriem nediskriminējošā veidā būtu jāsadarbojas ar ikvienu personu, kas izveido vai apkalpo publiski pieejamus uzlādes punktus, un dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka par uzlādes punkta elektroapgādi var noslēgt līgumu ar piegādātāju, kas nav struktūra, kura piegādā elektroenerģiju mājsaimniecībām vai īpašumiem, kuros atrodas šis uzlādes punkts. Savienības elektroenerģijas piegādātāju piekļuve uzlādes punktiem būtu jānodrošina,
  neskatot
  atkāpes, kas noteiktas Direktīvas (ES) 2019/944 66. pantā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(22)

Elektrotransportlīdzekļu infrastruktūras attīstībai, tās mijiedarbībai ar elektroenerģijas sistēmu un dažādiem elektromobilitātes tirgus dalībniekiem piešķirtajām tiesībām un pienākumiem ir jāatbilst principiem, kas noteikti Direktīvā (ES) 2019/944. Šajā ziņā sadales sistēmu operatoriem nediskriminējošā veidā būtu jāsadarbojas ar ikvienu personu, kas izveido vai apkalpo publiski pieejamus uzlādes punktus, un dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka par uzlādes punkta elektroapgādi var noslēgt līgumu ar piegādātāju, kas nav struktūra, kura piegādā elektroenerģiju mājsaimniecībām vai īpašumiem, kuros atrodas šis uzlādes punkts. Savienības elektroenerģijas piegādātāju piekļuve uzlādes punktiem būtu jānodrošina,
  neskatot
  atkāpes, kas noteiktas Direktīvas (ES) 2019/944 66. pantā.

| (22) | Elektrotransportlīdzekļu
  tīkla un ārpustīkla
  infrastruktūras attīstībai, tās mijiedarbībai ar elektroenerģijas sistēmu un dažādiem elektromobilitātes tirgus dalībniekiem piešķirtajām tiesībām un pienākumiem ir jāatbilst principiem, kas noteikti Direktīvā (ES) 2019/944. Šajā ziņā sadales sistēmu operatoriem nediskriminējošā veidā būtu jāsadarbojas ar ikvienu personu, kas izveido vai apkalpo publiski pieejamus uzlādes punktus, un dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka par uzlādes punkta elektroapgādi var noslēgt līgumu ar piegādātāju, kas nav struktūra, kura piegādā elektroenerģiju mājsaimniecībām vai īpašumiem, kuros atrodas šis uzlādes punkts. Savienības elektroenerģijas piegādātāju piekļuve uzlādes punktiem būtu jānodrošina,
  neskarot
  atkāpes, kas noteiktas Direktīvas (ES) 2019/944 66. pantā. |
| --- | --- |

(22)

Elektrotransportlīdzekļu
  tīkla un ārpustīkla
  infrastruktūras attīstībai, tās mijiedarbībai ar elektroenerģijas sistēmu un dažādiem elektromobilitātes tirgus dalībniekiem piešķirtajām tiesībām un pienākumiem ir jāatbilst principiem, kas noteikti Direktīvā (ES) 2019/944. Šajā ziņā sadales sistēmu operatoriem nediskriminējošā veidā būtu jāsadarbojas ar ikvienu personu, kas izveido vai apkalpo publiski pieejamus uzlādes punktus, un dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka par uzlādes punkta elektroapgādi var noslēgt līgumu ar piegādātāju, kas nav struktūra, kura piegādā elektroenerģiju mājsaimniecībām vai īpašumiem, kuros atrodas šis uzlādes punkts. Savienības elektroenerģijas piegādātāju piekļuve uzlādes punktiem būtu jānodrošina,
  neskarot
  atkāpes, kas noteiktas Direktīvas (ES) 2019/944 66. pantā.

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

23. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (23) | Elektrotransportlīdzekļu uzlādes punktu izveide un ekspluatācija būtu jāattīsta kā konkurences tirgus, kurā brīvi var iesaistīties visas personas, kas ieinteresētas paplašināt vai apkalpot uzlādes infrastruktūru. Ņemot vērā ierobežotās alternatīvās atrašanās vietas uz automaģistrālēm, esošās automaģistrāļu koncesijas (piemēram, attiecībā uz parastajām uzpildes stacijām vai atpūtas zonām) rada īpašas bažas, jo tām var būt ļoti ilgs darbības periods un dažkārt pat nebūt konkrēta darbības beigu datuma. Lai ierobežotu ieviešanas izmaksas un ļautu ienākt jauniem tirgus dalībniekiem, ciktāl iespējams un saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/23/ES dalībvalstīm būtu jācenšas konkursa kārtībā piešķirt jaunas koncesijas (53) īpaši attiecībā uz uzlādes stacijām esošajās automaģistrāļu atpūtas zonās vai blakus tām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(23)

Elektrotransportlīdzekļu uzlādes punktu izveide un ekspluatācija būtu jāattīsta kā konkurences tirgus, kurā brīvi var iesaistīties visas personas, kas ieinteresētas paplašināt vai apkalpot uzlādes infrastruktūru. Ņemot vērā ierobežotās alternatīvās atrašanās vietas uz automaģistrālēm, esošās automaģistrāļu koncesijas (piemēram, attiecībā uz parastajām uzpildes stacijām vai atpūtas zonām) rada īpašas bažas, jo tām var būt ļoti ilgs darbības periods un dažkārt pat nebūt konkrēta darbības beigu datuma. Lai ierobežotu ieviešanas izmaksas un ļautu ienākt jauniem tirgus dalībniekiem, ciktāl iespējams un saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/23/ES dalībvalstīm būtu jācenšas konkursa kārtībā piešķirt jaunas koncesijas (53) īpaši attiecībā uz uzlādes stacijām esošajās automaģistrāļu atpūtas zonās vai blakus tām.

| (23) | Elektrotransportlīdzekļu uzlādes punktu izveide un ekspluatācija būtu jāattīsta kā konkurences tirgus, kurā brīvi var iesaistīties visas personas, kas ieinteresētas paplašināt vai apkalpot uzlādes infrastruktūru.
  Tādēļ dalībvalstīm infrastruktūras izstrādes posmā nevajadzētu pieļaut dominējošu uzlādes infrastruktūras operatoru rašanos. Reģionālās un vietējās iestādes šo mērķi atbalsta, piešķirot zonas konkurējošiem operatoriem.
  Ņemot vērā ierobežotās alternatīvās atrašanās vietas
  uzlādes operatoriem
  uz automaģistrālēm, esošās automaģistrāļu koncesijas (piemēram, attiecībā uz parastajām uzpildes stacijām vai atpūtas zonām) rada īpašas bažas, jo tām var būt ļoti ilgs darbības periods un dažkārt pat nebūt konkrēta darbības beigu datuma. Lai
  nepieļautu zaļo zonu izmantošanu, kā arī
  ierobežotu ieviešanas izmaksas un ļautu ienākt jauniem tirgus dalībniekiem, ciktāl iespējams un saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/23/ES dalībvalstīm būtu jācenšas konkursa kārtībā piešķirt jaunas koncesijas (53) īpaši attiecībā uz uzlādes stacijām esošajās automaģistrāļu atpūtas zonās vai blakus tām.
  Var apsvērt arī iespēju izveidot uzlādes punktus automaģistrāļu atpūtas zonās, kurus apkalpotu konkurējoši operatori. |
| --- | --- |

(23)

Elektrotransportlīdzekļu uzlādes punktu izveide un ekspluatācija būtu jāattīsta kā konkurences tirgus, kurā brīvi var iesaistīties visas personas, kas ieinteresētas paplašināt vai apkalpot uzlādes infrastruktūru.
  Tādēļ dalībvalstīm infrastruktūras izstrādes posmā nevajadzētu pieļaut dominējošu uzlādes infrastruktūras operatoru rašanos. Reģionālās un vietējās iestādes šo mērķi atbalsta, piešķirot zonas konkurējošiem operatoriem.
  Ņemot vērā ierobežotās alternatīvās atrašanās vietas
  uzlādes operatoriem
  uz automaģistrālēm, esošās automaģistrāļu koncesijas (piemēram, attiecībā uz parastajām uzpildes stacijām vai atpūtas zonām) rada īpašas bažas, jo tām var būt ļoti ilgs darbības periods un dažkārt pat nebūt konkrēta darbības beigu datuma. Lai
  nepieļautu zaļo zonu izmantošanu, kā arī
  ierobežotu ieviešanas izmaksas un ļautu ienākt jauniem tirgus dalībniekiem, ciktāl iespējams un saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/23/ES dalībvalstīm būtu jācenšas konkursa kārtībā piešķirt jaunas koncesijas (53) īpaši attiecībā uz uzlādes stacijām esošajās automaģistrāļu atpūtas zonās vai blakus tām.
  Var apsvērt arī iespēju izveidot uzlādes punktus automaģistrāļu atpūtas zonās, kurus apkalpotu konkurējoši operatori.

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

23.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (23a) | Lai atbalstītu alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu, dalībvalstīm ir pieejams plašs finansējuma avotu klāsts, jo īpaši ar Regulu (ES) 2021/241

   (1a)

  izveidotais Atveseļošanas un noturības mehānisms, ar Regulu (ES) 2021/240

   (1b)

  izveidotais Komisijas tehniskā atbalsta instruments, ar Regulu (ES) 2021/1153

   (1c)

  izveidotais Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments, kā arī pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” partnerības un misijas, jo īpaši ierosinātā misija par klimatneitrālajām un viedajām pilsētām, kuras mērķis ir līdz 2030. gadam panākt 100 pilsētu klimatneitralitāti. Turklāt Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds, kas izveidoti ar Regulu (ES) 2021/1058

   (1d)

  , ir pieejami, lai atbalstītu investīcijas pētniecībā, inovācijā un izvēršanā, jo īpaši mazāk attīstītajās dalībvalstīs un reģionos, un ar programmu InvestEU — tās ilgtspējīgas infrastruktūras logu — var sekmēt nākotnes prasībām atbilstošas investīcijas visā Eiropas Savienībā, palīdzēt mobilizēt privātās investīcijas un sniegt konsultāciju pakalpojumus projektu veicinātājiem un operatoriem, kuri strādā ar ilgtspējīgu infrastruktūru un mobilajiem aktīviem. Pēdējos gados arī EIB grupa ir palielinājusi savu atbalstu jaunāku tehnoloģiju, piemēram, e-mobilitātes un digitalizācijas paātrināšanai saskaņā ar Tīrāka transporta mehānismu, un ir paredzams, ka EIB turpinās nodrošināt virkni finansēšanas struktūru, lai palīdzētu paātrināt ieviešanu. Dalībvalstīm būtu jāizmanto šīs finansēšanas iespējas, jo īpaši nolūkā atbalstīt sabiedrisko transportu un aktīvus transporta risinājumus, kā arī nolūkā finansēt pasākumus, kas paredzēti enerģētiskās un mobilitātes nabadzības skarto iedzīvotāju atbalstam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(23a)

Lai atbalstītu alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu, dalībvalstīm ir pieejams plašs finansējuma avotu klāsts, jo īpaši ar Regulu (ES) 2021/241

   (1a)

  izveidotais Atveseļošanas un noturības mehānisms, ar Regulu (ES) 2021/240

   (1b)

  izveidotais Komisijas tehniskā atbalsta instruments, ar Regulu (ES) 2021/1153

   (1c)

  izveidotais Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments, kā arī pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” partnerības un misijas, jo īpaši ierosinātā misija par klimatneitrālajām un viedajām pilsētām, kuras mērķis ir līdz 2030. gadam panākt 100 pilsētu klimatneitralitāti. Turklāt Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds, kas izveidoti ar Regulu (ES) 2021/1058

   (1d)

  , ir pieejami, lai atbalstītu investīcijas pētniecībā, inovācijā un izvēršanā, jo īpaši mazāk attīstītajās dalībvalstīs un reģionos, un ar programmu InvestEU — tās ilgtspējīgas infrastruktūras logu — var sekmēt nākotnes prasībām atbilstošas investīcijas visā Eiropas Savienībā, palīdzēt mobilizēt privātās investīcijas un sniegt konsultāciju pakalpojumus projektu veicinātājiem un operatoriem, kuri strādā ar ilgtspējīgu infrastruktūru un mobilajiem aktīviem. Pēdējos gados arī EIB grupa ir palielinājusi savu atbalstu jaunāku tehnoloģiju, piemēram, e-mobilitātes un digitalizācijas paātrināšanai saskaņā ar Tīrāka transporta mehānismu, un ir paredzams, ka EIB turpinās nodrošināt virkni finansēšanas struktūru, lai palīdzētu paātrināt ieviešanu. Dalībvalstīm būtu jāizmanto šīs finansēšanas iespējas, jo īpaši nolūkā atbalstīt sabiedrisko transportu un aktīvus transporta risinājumus, kā arī nolūkā finansēt pasākumus, kas paredzēti enerģētiskās un mobilitātes nabadzības skarto iedzīvotāju atbalstam.

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

24. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (24) | Lai nodrošinātu netraucētu un vieglu uzlādi un uzpildi, būtiska ir cenu pārredzamība. Alternatīvas degvielas transportlīdzekļu lietotājiem pirms uzlādes vai uzpildes pakalpojuma sākšanas būtu jāsaņem precīza informācija par cenu. Cena būtu jāpaziņo skaidri strukturētā veidā, lai galalietotāji varētu identificēt
  dažādos izmaksu komponentus
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(24)

Lai nodrošinātu netraucētu un vieglu uzlādi un uzpildi, būtiska ir cenu pārredzamība. Alternatīvas degvielas transportlīdzekļu lietotājiem pirms uzlādes vai uzpildes pakalpojuma sākšanas būtu jāsaņem precīza informācija par cenu. Cena būtu jāpaziņo skaidri strukturētā veidā, lai galalietotāji varētu identificēt
  dažādos izmaksu komponentus
  .

| (24) | Lai nodrošinātu netraucētu un vieglu uzlādi un uzpildi, būtiska ir cenu pārredzamība
  un pieejamība
  . Alternatīvas degvielas transportlīdzekļu lietotājiem pirms uzlādes vai uzpildes pakalpojuma sākšanas būtu jāsaņem precīza informācija par cenu. Cena būtu jāpaziņo skaidri strukturētā veidā,
  attiecīgā gadījumā parādot maksu par kWh vai par kg,
  lai galalietotāji varētu identificēt
  un prognozēt uzlādes vai uzpildes operācijas kopējās izmaksas
  . |
| --- | --- |

(24)

Lai nodrošinātu netraucētu un vieglu uzlādi un uzpildi, būtiska ir cenu pārredzamība
  un pieejamība
  . Alternatīvas degvielas transportlīdzekļu lietotājiem pirms uzlādes vai uzpildes pakalpojuma sākšanas būtu jāsaņem precīza informācija par cenu. Cena būtu jāpaziņo skaidri strukturētā veidā,
  attiecīgā gadījumā parādot maksu par kWh vai par kg,
  lai galalietotāji varētu identificēt
  un prognozēt uzlādes vai uzpildes operācijas kopējās izmaksas
  .

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

24.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (24a) | Akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzekļu un ar ūdeņradi darbināmu transportlīdzekļu ieviešana būtiski mainīs uzlādes modeļus, tāpēc būtiska nozīme, lai nodrošinātu netraucētu pārvietošanos Eiropas Savienībā, būs informācijai par elektrouzlādes punktu un uzpildes staciju pieejamību. Lai optimizētu gan braucienu plānošanas, gan uzlādes vai uzpildes efektivitāti, būtu jāsniedz visaptveroša informācija autovadītājiem par konkrētu uzlādes un uzpildes punktu pieejamību un paredzamo gaidīšanas laiku. Tādēļ dalībvalstīm būtu jāmudina operatori piedāvāt informācijas sistēmas galalietotājiem. Šādām sistēmām vajadzētu būt precīzām, lietotājdraudzīgām un izmantojamām dalībvalsts oficiālajā(-ās) valodā(-ās) un angļu valodā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(24a)

Akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzekļu un ar ūdeņradi darbināmu transportlīdzekļu ieviešana būtiski mainīs uzlādes modeļus, tāpēc būtiska nozīme, lai nodrošinātu netraucētu pārvietošanos Eiropas Savienībā, būs informācijai par elektrouzlādes punktu un uzpildes staciju pieejamību. Lai optimizētu gan braucienu plānošanas, gan uzlādes vai uzpildes efektivitāti, būtu jāsniedz visaptveroša informācija autovadītājiem par konkrētu uzlādes un uzpildes punktu pieejamību un paredzamo gaidīšanas laiku. Tādēļ dalībvalstīm būtu jāmudina operatori piedāvāt informācijas sistēmas galalietotājiem. Šādām sistēmām vajadzētu būt precīzām, lietotājdraudzīgām un izmantojamām dalībvalsts oficiālajā(-ās) valodā(-ās) un angļu valodā.

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

25. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (25) | Rodas jauni pakalpojumi, īpaši elektrotransportlīdzekļu izmantošanas atbalstam. Struktūrām, kas piedāvā minētos pakalpojumus, piemēram, mobilitātes pakalpojumu sniedzējiem, vajadzētu būt iespējai darboties saskaņā ar taisnīgiem tirgus nosacījumiem. Konkrēti, uzlādes punktu operatoriem nevajadzētu piešķirt nepamatoti preferenciālu režīmu nevienam no šiem pakalpojumu sniedzējiem, piemēram, izmantojot nepamatotu cenu diferencēšanu, kas var kavēt konkurenci un galu galā novest pie augstākām cenām patērētājiem. Komisijai būtu jāuzrauga uzlādes tirgus attīstība. Pārskatot regulu, Komisija veiks tirgus attīstības nosacītas darbības, piemēram, ierobežos pakalpojumus galalietotājiem vai uzņēmējdarbības praksi, kas var ierobežot konkurenci. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(25)

Rodas jauni pakalpojumi, īpaši elektrotransportlīdzekļu izmantošanas atbalstam. Struktūrām, kas piedāvā minētos pakalpojumus, piemēram, mobilitātes pakalpojumu sniedzējiem, vajadzētu būt iespējai darboties saskaņā ar taisnīgiem tirgus nosacījumiem. Konkrēti, uzlādes punktu operatoriem nevajadzētu piešķirt nepamatoti preferenciālu režīmu nevienam no šiem pakalpojumu sniedzējiem, piemēram, izmantojot nepamatotu cenu diferencēšanu, kas var kavēt konkurenci un galu galā novest pie augstākām cenām patērētājiem. Komisijai būtu jāuzrauga uzlādes tirgus attīstība. Pārskatot regulu, Komisija veiks tirgus attīstības nosacītas darbības, piemēram, ierobežos pakalpojumus galalietotājiem vai uzņēmējdarbības praksi, kas var ierobežot konkurenci.

| (25) | Rodas jauni pakalpojumi, īpaši elektrotransportlīdzekļu izmantošanas atbalstam. Struktūrām, kas piedāvā minētos pakalpojumus, piemēram, mobilitātes pakalpojumu sniedzējiem, vajadzētu būt iespējai darboties saskaņā ar taisnīgiem tirgus nosacījumiem. Konkrēti, uzlādes punktu operatoriem nevajadzētu piešķirt nepamatoti preferenciālu režīmu nevienam no šiem pakalpojumu sniedzējiem, piemēram, izmantojot nepamatotu cenu diferencēšanu, kas var kavēt konkurenci un galu galā novest pie augstākām cenām patērētājiem.
  Valstu regulatīvajām iestādēm un
  Komisijai būtu jāuzrauga uzlādes tirgus attīstība.
  Vēlākais,
  pārskatot regulu, Komisija veiks tirgus attīstības nosacītas darbības, piemēram, ierobežos pakalpojumus galalietotājiem vai uzņēmējdarbības praksi, kas var ierobežot konkurenci. |
| --- | --- |

(25)

Rodas jauni pakalpojumi, īpaši elektrotransportlīdzekļu izmantošanas atbalstam. Struktūrām, kas piedāvā minētos pakalpojumus, piemēram, mobilitātes pakalpojumu sniedzējiem, vajadzētu būt iespējai darboties saskaņā ar taisnīgiem tirgus nosacījumiem. Konkrēti, uzlādes punktu operatoriem nevajadzētu piešķirt nepamatoti preferenciālu režīmu nevienam no šiem pakalpojumu sniedzējiem, piemēram, izmantojot nepamatotu cenu diferencēšanu, kas var kavēt konkurenci un galu galā novest pie augstākām cenām patērētājiem.
  Valstu regulatīvajām iestādēm un
  Komisijai būtu jāuzrauga uzlādes tirgus attīstība.
  Vēlākais,
  pārskatot regulu, Komisija veiks tirgus attīstības nosacītas darbības, piemēram, ierobežos pakalpojumus galalietotājiem vai uzņēmējdarbības praksi, kas var ierobežot konkurenci.

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

26. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (26) | Ar ūdeņradi darbināmu mehānisko transportlīdzekļu īpatsvars tirgū pašlaik ir ļoti zems. Tomēr ir būtiski izveidot pietiekamu ūdeņraža uzpildes infrastruktūru, lai būtu iespējama ar ūdeņradi darbināmu mehānisko transportlīdzekļu plaša mēroga ieviešana, kā paredzēts Komisijas ūdeņraža stratēģijā klimatneitrālai Eiropai (54). Pašlaik ūdeņraža uzpildes punkti ir ieviesti tikai dažās dalībvalstīs un lielā mērā nav piemēroti lielas noslodzes transportlīdzekļiem, līdz ar to ūdeņraža transportlīdzekļiem nav iespēju pārvietoties visā Savienībā. Publiski pieejamu ūdeņraža uzpildes punktu obligātajiem ieviešanas mērķrādītājiem būtu jānodrošina, ka TEN-T pamattīklā tiek ieviests pietiekami blīvs ūdeņraža uzpildes punktu tīkls, lai ar ūdeņradi darbināmi mazas noslodzes un
  lielas noslodzes
  transportlīdzekļi varētu netraucēti pārvietoties visā Savienībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(26)

Ar ūdeņradi darbināmu mehānisko transportlīdzekļu īpatsvars tirgū pašlaik ir ļoti zems. Tomēr ir būtiski izveidot pietiekamu ūdeņraža uzpildes infrastruktūru, lai būtu iespējama ar ūdeņradi darbināmu mehānisko transportlīdzekļu plaša mēroga ieviešana, kā paredzēts Komisijas ūdeņraža stratēģijā klimatneitrālai Eiropai (54). Pašlaik ūdeņraža uzpildes punkti ir ieviesti tikai dažās dalībvalstīs un lielā mērā nav piemēroti lielas noslodzes transportlīdzekļiem, līdz ar to ūdeņraža transportlīdzekļiem nav iespēju pārvietoties visā Savienībā. Publiski pieejamu ūdeņraža uzpildes punktu obligātajiem ieviešanas mērķrādītājiem būtu jānodrošina, ka TEN-T pamattīklā tiek ieviests pietiekami blīvs ūdeņraža uzpildes punktu tīkls, lai ar ūdeņradi darbināmi mazas noslodzes un
  lielas noslodzes
  transportlīdzekļi varētu netraucēti pārvietoties visā Savienībā.

| (26) | Ar ūdeņradi darbināmu mehānisko transportlīdzekļu īpatsvars tirgū pašlaik ir ļoti zems. Tomēr ir būtiski izveidot pietiekamu ūdeņraža uzpildes infrastruktūru, lai būtu iespējama ar ūdeņradi darbināmu mehānisko transportlīdzekļu plaša mēroga ieviešana, kā paredzēts Komisijas ūdeņraža stratēģijā klimatneitrālai Eiropai (54). Pašlaik ūdeņraža uzpildes punkti ir ieviesti tikai dažās dalībvalstīs un lielā mērā nav piemēroti lielas noslodzes transportlīdzekļiem, līdz ar to ūdeņraža transportlīdzekļiem nav iespēju pārvietoties visā Savienībā. Publiski pieejamu ūdeņraža uzpildes punktu obligātajiem ieviešanas mērķrādītājiem būtu jānodrošina, ka TEN-T pamattīklā tiek ieviests pietiekami blīvs ūdeņraža uzpildes punktu tīkls, lai ar ūdeņradi darbināmi mazas noslodzes
  , lielas noslodzes
  un
  tālsatiksmes pasažieru kolektīvo pārvadājumu
  transportlīdzekļi varētu netraucēti pārvietoties visā Savienībā. |
| --- | --- |

(26)

Ar ūdeņradi darbināmu mehānisko transportlīdzekļu īpatsvars tirgū pašlaik ir ļoti zems. Tomēr ir būtiski izveidot pietiekamu ūdeņraža uzpildes infrastruktūru, lai būtu iespējama ar ūdeņradi darbināmu mehānisko transportlīdzekļu plaša mēroga ieviešana, kā paredzēts Komisijas ūdeņraža stratēģijā klimatneitrālai Eiropai (54). Pašlaik ūdeņraža uzpildes punkti ir ieviesti tikai dažās dalībvalstīs un lielā mērā nav piemēroti lielas noslodzes transportlīdzekļiem, līdz ar to ūdeņraža transportlīdzekļiem nav iespēju pārvietoties visā Savienībā. Publiski pieejamu ūdeņraža uzpildes punktu obligātajiem ieviešanas mērķrādītājiem būtu jānodrošina, ka TEN-T pamattīklā tiek ieviests pietiekami blīvs ūdeņraža uzpildes punktu tīkls, lai ar ūdeņradi darbināmi mazas noslodzes
  , lielas noslodzes
  un
  tālsatiksmes pasažieru kolektīvo pārvadājumu
  transportlīdzekļi varētu netraucēti pārvietoties visā Savienībā.

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

27. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (27) | Vajadzētu būt iespējai ar ūdeņradi darbināmus transportlīdzekļus uzpildīt galamērķī vai tā tuvumā, kas parasti atrodas pilsētas teritorijā. Lai nodrošinātu, ka publiski pieejama uzpilde galamērķī ir iespējama vismaz galvenajās pilsētu teritorijās, šādas uzpildes stacijas būtu jānodrošina visos pilsētu mezglos, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1315/2013 (55). Pilsētu mezglos publiskā sektora iestādēm būtu jāapsver iespēja stacijas izvietot multimodālo kravu pārvadājumu centros, jo tie ir ne tikai tipisks galamērķis lielas noslodzes transportlīdzekļiem, bet varētu nodrošināt ūdeņraža uzpildi arī citiem transporta veidiem, piemēram, dzelzceļa transportam un
  iekšējo ūdensceļu
  transportam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(27)

Vajadzētu būt iespējai ar ūdeņradi darbināmus transportlīdzekļus uzpildīt galamērķī vai tā tuvumā, kas parasti atrodas pilsētas teritorijā. Lai nodrošinātu, ka publiski pieejama uzpilde galamērķī ir iespējama vismaz galvenajās pilsētu teritorijās, šādas uzpildes stacijas būtu jānodrošina visos pilsētu mezglos, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1315/2013 (55). Pilsētu mezglos publiskā sektora iestādēm būtu jāapsver iespēja stacijas izvietot multimodālo kravu pārvadājumu centros, jo tie ir ne tikai tipisks galamērķis lielas noslodzes transportlīdzekļiem, bet varētu nodrošināt ūdeņraža uzpildi arī citiem transporta veidiem, piemēram, dzelzceļa transportam un
  iekšējo ūdensceļu
  transportam.

| (27) | Vajadzētu būt iespējai ar ūdeņradi darbināmus transportlīdzekļus uzpildīt galamērķī vai tā tuvumā, kas parasti atrodas pilsētas teritorijā. Lai nodrošinātu, ka publiski pieejama uzpilde galamērķī ir iespējama vismaz galvenajās pilsētu teritorijās, šādas uzpildes stacijas būtu jānodrošina visos pilsētu mezglos, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1315/2013 (55). Pilsētu mezglos publiskā sektora iestādēm būtu jāapsver iespēja stacijas izvietot multimodālo kravu pārvadājumu centros, jo tie ir ne tikai tipisks galamērķis lielas noslodzes transportlīdzekļiem, bet varētu nodrošināt ūdeņraža uzpildi arī citiem transporta veidiem, piemēram, dzelzceļa transportam
  , iekšējo ūdensceļu transportam
  un
  tālsatiksmes pasažieru kolektīvo pārvadājumu
  transportam. |
| --- | --- |

(27)

Vajadzētu būt iespējai ar ūdeņradi darbināmus transportlīdzekļus uzpildīt galamērķī vai tā tuvumā, kas parasti atrodas pilsētas teritorijā. Lai nodrošinātu, ka publiski pieejama uzpilde galamērķī ir iespējama vismaz galvenajās pilsētu teritorijās, šādas uzpildes stacijas būtu jānodrošina visos pilsētu mezglos, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1315/2013 (55). Pilsētu mezglos publiskā sektora iestādēm būtu jāapsver iespēja stacijas izvietot multimodālo kravu pārvadājumu centros, jo tie ir ne tikai tipisks galamērķis lielas noslodzes transportlīdzekļiem, bet varētu nodrošināt ūdeņraža uzpildi arī citiem transporta veidiem, piemēram, dzelzceļa transportam
  , iekšējo ūdensceļu transportam
  un
  tālsatiksmes pasažieru kolektīvo pārvadājumu
  transportam.

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

28. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (28) | Tirgū ieviešanas sākumposmā joprojām ir
  zināma
  nenoteiktība par to, kāda veida transportlīdzekļi ienāks tirgū un kāda veida tehnoloģijas tiks plaši izmantotas. Kā norādīts Komisijas paziņojumā “Ūdeņraža stratēģija klimatneitrālai Eiropai” (56), lielas noslodzes transportlīdzekļu segments ir noteikts kā visiespējamākais segments ar ūdeņradi darbināmu transportlīdzekļu agrīnai masveida ieviešanai. Tāpēc ūdeņraža uzpildes infrastruktūrai vispirms būtu jākoncentrējas uz šo segmentu, vienlaikus ļaujot arī mazas noslodzes transportlīdzekļiem veikt uzpildi publiski pieejamās ūdeņraža uzpildes stacijās. Lai nodrošinātu sadarbspēju, visām publiski pieejamām ūdeņraža stacijām vajadzētu būt aprīkotām ar vismaz 700 bāru gāzveida ūdeņraža uzpildes iekārtām. Izvēršot infrastruktūru, būtu jāņem vērā arī jaunu tehnoloģiju, piemēram, šķidrā ūdeņraža tehnoloģiju, parādīšanās, kas lielas noslodzes transportlīdzekļiem nodrošina iespēju veikt lielākus attālumus un ir dažu transportlīdzekļu ražotāju par labāko atzītā tehnoloģija. Tāpēc noteiktam minimālajam skaitam ūdeņraža uzpildes staciju papildus 700 bāru gāzveida ūdeņraža uzpildes iekārtām vajadzētu būt aprīkotām arī ar šķidrā ūdeņraža uzpildes iekārtām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28)

Tirgū ieviešanas sākumposmā joprojām ir
  zināma
  nenoteiktība par to, kāda veida transportlīdzekļi ienāks tirgū un kāda veida tehnoloģijas tiks plaši izmantotas. Kā norādīts Komisijas paziņojumā “Ūdeņraža stratēģija klimatneitrālai Eiropai” (56), lielas noslodzes transportlīdzekļu segments ir noteikts kā visiespējamākais segments ar ūdeņradi darbināmu transportlīdzekļu agrīnai masveida ieviešanai. Tāpēc ūdeņraža uzpildes infrastruktūrai vispirms būtu jākoncentrējas uz šo segmentu, vienlaikus ļaujot arī mazas noslodzes transportlīdzekļiem veikt uzpildi publiski pieejamās ūdeņraža uzpildes stacijās. Lai nodrošinātu sadarbspēju, visām publiski pieejamām ūdeņraža stacijām vajadzētu būt aprīkotām ar vismaz 700 bāru gāzveida ūdeņraža uzpildes iekārtām. Izvēršot infrastruktūru, būtu jāņem vērā arī jaunu tehnoloģiju, piemēram, šķidrā ūdeņraža tehnoloģiju, parādīšanās, kas lielas noslodzes transportlīdzekļiem nodrošina iespēju veikt lielākus attālumus un ir dažu transportlīdzekļu ražotāju par labāko atzītā tehnoloģija. Tāpēc noteiktam minimālajam skaitam ūdeņraža uzpildes staciju papildus 700 bāru gāzveida ūdeņraža uzpildes iekārtām vajadzētu būt aprīkotām arī ar šķidrā ūdeņraža uzpildes iekārtām.

| (28) | Tirgū ieviešanas sākumposmā joprojām ir nenoteiktība par to, kāda veida transportlīdzekļi ienāks tirgū un kāda veida tehnoloģijas tiks plaši izmantotas. Kā norādīts Komisijas paziņojumā “Ūdeņraža stratēģija klimatneitrālai Eiropai” (56), lielas noslodzes transportlīdzekļu segments ir noteikts kā visiespējamākais segments ar ūdeņradi darbināmu transportlīdzekļu agrīnai masveida ieviešanai. Tāpēc ūdeņraža uzpildes infrastruktūrai vispirms būtu jākoncentrējas uz šo segmentu, vienlaikus ļaujot arī mazas noslodzes transportlīdzekļiem veikt uzpildi publiski pieejamās ūdeņraža uzpildes stacijās. Lai nodrošinātu sadarbspēju, visām publiski pieejamām ūdeņraža stacijām vajadzētu būt aprīkotām ar vismaz 700 bāru gāzveida ūdeņraža uzpildes iekārtām. Izvēršot infrastruktūru, būtu jāņem vērā arī jaunu tehnoloģiju, piemēram, šķidrā ūdeņraža tehnoloģiju, parādīšanās, kas lielas noslodzes transportlīdzekļiem nodrošina iespēju veikt lielākus attālumus un ir dažu transportlīdzekļu ražotāju par labāko atzītā tehnoloģija. Tāpēc noteiktam minimālajam skaitam ūdeņraža uzpildes staciju papildus 700 bāru gāzveida ūdeņraža uzpildes iekārtām vajadzētu būt aprīkotām arī ar šķidrā ūdeņraža uzpildes iekārtām. |
| --- | --- |

(28)

Tirgū ieviešanas sākumposmā joprojām ir nenoteiktība par to, kāda veida transportlīdzekļi ienāks tirgū un kāda veida tehnoloģijas tiks plaši izmantotas. Kā norādīts Komisijas paziņojumā “Ūdeņraža stratēģija klimatneitrālai Eiropai” (56), lielas noslodzes transportlīdzekļu segments ir noteikts kā visiespējamākais segments ar ūdeņradi darbināmu transportlīdzekļu agrīnai masveida ieviešanai. Tāpēc ūdeņraža uzpildes infrastruktūrai vispirms būtu jākoncentrējas uz šo segmentu, vienlaikus ļaujot arī mazas noslodzes transportlīdzekļiem veikt uzpildi publiski pieejamās ūdeņraža uzpildes stacijās. Lai nodrošinātu sadarbspēju, visām publiski pieejamām ūdeņraža stacijām vajadzētu būt aprīkotām ar vismaz 700 bāru gāzveida ūdeņraža uzpildes iekārtām. Izvēršot infrastruktūru, būtu jāņem vērā arī jaunu tehnoloģiju, piemēram, šķidrā ūdeņraža tehnoloģiju, parādīšanās, kas lielas noslodzes transportlīdzekļiem nodrošina iespēju veikt lielākus attālumus un ir dažu transportlīdzekļu ražotāju par labāko atzītā tehnoloģija. Tāpēc noteiktam minimālajam skaitam ūdeņraža uzpildes staciju papildus 700 bāru gāzveida ūdeņraža uzpildes iekārtām vajadzētu būt aprīkotām arī ar šķidrā ūdeņraža uzpildes iekārtām.

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

28.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (28a) | Ir svarīgi atbalstīt paredzētās ūdeņraža uzpildes infrastruktūras efektīvu izvēršanu dalībvalstīs. Šajā nolūkā būs nepieciešama koordinācija visu ieinteresēto personu, tostarp Eiropas, valstu un reģionālo iestāžu, arodbiedrību un nozares pārstāvju, starpā. Tāpat būtu jāizmanto tādas iniciatīvas kā kopuzņēmums “Tīrs ūdeņradis”, kas izveidots ar Padomes Regulu (ES) 2021/2085, ar mērķi sekmēt un piesaistīt privāto finansējumu, lai tiktu sasniegti šajā regulā noteiktie attiecīgie mērķrādītāji. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28a)

Ir svarīgi atbalstīt paredzētās ūdeņraža uzpildes infrastruktūras efektīvu izvēršanu dalībvalstīs. Šajā nolūkā būs nepieciešama koordinācija visu ieinteresēto personu, tostarp Eiropas, valstu un reģionālo iestāžu, arodbiedrību un nozares pārstāvju, starpā. Tāpat būtu jāizmanto tādas iniciatīvas kā kopuzņēmums “Tīrs ūdeņradis”, kas izveidots ar Padomes Regulu (ES) 2021/2085, ar mērķi sekmēt un piesaistīt privāto finansējumu, lai tiktu sasniegti šajā regulā noteiktie attiecīgie mērķrādītāji.

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

30. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (30) | Visos publiski pieejamos uzlādes un uzpildes punktos alternatīvas degvielas transportlīdzekļu lietotājiem vajadzētu būt iespējai viegli un ērti maksāt, neslēdzot līgumu ar uzlādes vai uzpildes punkta operatoru vai mobilitātes pakalpojumu sniedzēju. Tāpēc attiecībā uz ad hoc uzlādi vai ad hoc uzpildi visiem publiski pieejamajiem uzlādes un uzpildes punktiem būtu jāpieņem
  maksājumu instrumenti, ko plaši izmanto Savienībā
  ,
  un jo īpaši elektroniskie maksājumi
  ,
  izmantojot termināļus un ierīces
  , ko
  izmanto maksājumu pakalpojumiem
  . Minētajai ad hoc maksājumu metodei vienmēr vajadzētu būt pieejamai patērētājiem, pat gadījumā, ja uzlādes vai uzpildes punktā tiek piedāvāti līgumiski maksājumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(30)

Visos publiski pieejamos uzlādes un uzpildes punktos alternatīvas degvielas transportlīdzekļu lietotājiem vajadzētu būt iespējai viegli un ērti maksāt, neslēdzot līgumu ar uzlādes vai uzpildes punkta operatoru vai mobilitātes pakalpojumu sniedzēju. Tāpēc attiecībā uz ad hoc uzlādi vai ad hoc uzpildi visiem publiski pieejamajiem uzlādes un uzpildes punktiem būtu jāpieņem
  maksājumu instrumenti, ko plaši izmanto Savienībā
  ,
  un jo īpaši elektroniskie maksājumi
  ,
  izmantojot termināļus un ierīces
  , ko
  izmanto maksājumu pakalpojumiem
  . Minētajai ad hoc maksājumu metodei vienmēr vajadzētu būt pieejamai patērētājiem, pat gadījumā, ja uzlādes vai uzpildes punktā tiek piedāvāti līgumiski maksājumi.

| (30) | Visos publiski pieejamos uzlādes un uzpildes punktos alternatīvas degvielas transportlīdzekļu lietotājiem vajadzētu būt iespējai viegli un ērti maksāt, neslēdzot līgumu ar uzlādes vai uzpildes punkta operatoru vai mobilitātes pakalpojumu sniedzēju. Tāpēc attiecībā uz ad hoc uzlādi vai ad hoc uzpildi visiem publiski pieejamajiem uzlādes un uzpildes punktiem būtu jāpieņem
  ar karti veikti elektroniskie maksājumi vai tādas ierīces ar bezkontakta funkciju
  ,
  kas spēj nolasīt maksājumu kartes, un
  ,
  ja iespējams, papildu maksājumu instrumenti
  , ko
  plaši izmanto Savienībā
  . Minētajai ad hoc maksājumu metodei vienmēr vajadzētu būt pieejamai patērētājiem, pat gadījumā, ja uzlādes vai uzpildes punktā tiek piedāvāti līgumiski maksājumi.
  Lai nodrošinātu patērētājiem draudzīgus un raitus maksājumus uzlādes un uzpildes stacijās, būtu jāmudina Komisija grozīt Direktīvu (ES) 2015/2366 ar mērķi garantēt, ka uzlādes un uzpildes stacijās ir iespējams veikt bezkontakta maksājumu ar karti. |
| --- | --- |

(30)

Visos publiski pieejamos uzlādes un uzpildes punktos alternatīvas degvielas transportlīdzekļu lietotājiem vajadzētu būt iespējai viegli un ērti maksāt, neslēdzot līgumu ar uzlādes vai uzpildes punkta operatoru vai mobilitātes pakalpojumu sniedzēju. Tāpēc attiecībā uz ad hoc uzlādi vai ad hoc uzpildi visiem publiski pieejamajiem uzlādes un uzpildes punktiem būtu jāpieņem
  ar karti veikti elektroniskie maksājumi vai tādas ierīces ar bezkontakta funkciju
  ,
  kas spēj nolasīt maksājumu kartes, un
  ,
  ja iespējams, papildu maksājumu instrumenti
  , ko
  plaši izmanto Savienībā
  . Minētajai ad hoc maksājumu metodei vienmēr vajadzētu būt pieejamai patērētājiem, pat gadījumā, ja uzlādes vai uzpildes punktā tiek piedāvāti līgumiski maksājumi.
  Lai nodrošinātu patērētājiem draudzīgus un raitus maksājumus uzlādes un uzpildes stacijās, būtu jāmudina Komisija grozīt Direktīvu (ES) 2015/2366 ar mērķi garantēt, ka uzlādes un uzpildes stacijās ir iespējams veikt bezkontakta maksājumu ar karti.

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

30.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (30a) | Lai nodrošinātu, ka uzlādes infrastruktūra tiek izmantota efektīvi un uzlabo uzticamību un patērētāju uzticēšanos e-mobilitātei, ir būtiski nodrošināt, ka publiski pieejamas uzlādes stacijas var izmantot visi lietotāji lietotājdraudzīgā un nediskriminējošā veidā un neatkarīgi no automobiļa markas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(30a)

Lai nodrošinātu, ka uzlādes infrastruktūra tiek izmantota efektīvi un uzlabo uzticamību un patērētāju uzticēšanos e-mobilitātei, ir būtiski nodrošināt, ka publiski pieejamas uzlādes stacijas var izmantot visi lietotāji lietotājdraudzīgā un nediskriminējošā veidā un neatkarīgi no automobiļa markas.

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

31. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (31) | Transporta infrastruktūrai būtu jānodrošina netraucēta mobilitāte un piekļūstamība visiem lietotājiem, arī personām ar invaliditāti un gados vecākiem cilvēkiem.
  Principā
  visu uzlādes un uzpildes staciju atrašanās vietas, kā arī pašas uzlādes un uzpildes stacijas būtu jāprojektē tā, lai tās
  varētu izmantot pēc iespējas plašāka sabiedrība
  , īpaši vecāka gadagājuma
  cilvēki
  ,
  personas
  ar ierobežotām pārvietošanās spējām un
  personas
  ar invaliditāti. Tas attiecas, piemēram, uz pietiekamas vietas nodrošināšanu ap autostāvvietu, nodrošinot, ka uzlādes stacija nav uzstādīta uz ietves apmales, ka uzlādes stacijas pogas vai ekrāns ir atbilstošā augstumā un ka uzlādes un uzpildes kabeļu svars ir tik mazs, ka ar tiem var rīkoties arī personas, kas nav spēcīgas. Turklāt vajadzētu būt pieejamai attiecīgo uzlādes staciju lietotāja saskarnei. Šajā ziņā uzlādes un uzpildes infrastruktūrai būtu jāpiemēro Direktīvas (ES) 2019/882 (57) I un III pielikumā noteiktās piekļūstamības prasības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(31)

Transporta infrastruktūrai būtu jānodrošina netraucēta mobilitāte un piekļūstamība visiem lietotājiem, arī personām ar invaliditāti un gados vecākiem cilvēkiem.
  Principā
  visu uzlādes un uzpildes staciju atrašanās vietas, kā arī pašas uzlādes un uzpildes stacijas būtu jāprojektē tā, lai tās
  varētu izmantot pēc iespējas plašāka sabiedrība
  , īpaši vecāka gadagājuma
  cilvēki
  ,
  personas
  ar ierobežotām pārvietošanās spējām un
  personas
  ar invaliditāti. Tas attiecas, piemēram, uz pietiekamas vietas nodrošināšanu ap autostāvvietu, nodrošinot, ka uzlādes stacija nav uzstādīta uz ietves apmales, ka uzlādes stacijas pogas vai ekrāns ir atbilstošā augstumā un ka uzlādes un uzpildes kabeļu svars ir tik mazs, ka ar tiem var rīkoties arī personas, kas nav spēcīgas. Turklāt vajadzētu būt pieejamai attiecīgo uzlādes staciju lietotāja saskarnei. Šajā ziņā uzlādes un uzpildes infrastruktūrai būtu jāpiemēro Direktīvas (ES) 2019/882 (57) I un III pielikumā noteiktās piekļūstamības prasības.

| (31) | Transporta infrastruktūrai būtu jānodrošina netraucēta mobilitāte un piekļūstamība visiem lietotājiem, arī personām ar invaliditāti un gados vecākiem cilvēkiem. Visu uzlādes un uzpildes staciju atrašanās vietas, kā arī pašas uzlādes un uzpildes stacijas būtu jāprojektē tā, lai tās
  būtu pieejamas un lietošanai ērtai visai sabiedrībai
  , īpaši vecāka gadagājuma
  cilvēkiem
  ,
  personām
  ar ierobežotām pārvietošanās spējām un
  personām
  ar invaliditāti. Tas attiecas, piemēram, uz pietiekamas vietas nodrošināšanu ap autostāvvietu, nodrošinot, ka uzlādes stacija nav uzstādīta uz ietves apmales, ka uzlādes stacijas pogas vai ekrāns ir atbilstošā augstumā un ka uzlādes un uzpildes kabeļu svars ir tik mazs, ka ar tiem var rīkoties arī personas, kas nav spēcīgas. Turklāt vajadzētu būt pieejamai attiecīgo uzlādes staciju lietotāja saskarnei. Šajā ziņā uzlādes un uzpildes infrastruktūrai būtu jāpiemēro Direktīvas (ES) 2019/882 (57) I un III pielikumā noteiktās piekļūstamības prasības. |
| --- | --- |

(31)

Transporta infrastruktūrai būtu jānodrošina netraucēta mobilitāte un piekļūstamība visiem lietotājiem, arī personām ar invaliditāti un gados vecākiem cilvēkiem. Visu uzlādes un uzpildes staciju atrašanās vietas, kā arī pašas uzlādes un uzpildes stacijas būtu jāprojektē tā, lai tās
  būtu pieejamas un lietošanai ērtai visai sabiedrībai
  , īpaši vecāka gadagājuma
  cilvēkiem
  ,
  personām
  ar ierobežotām pārvietošanās spējām un
  personām
  ar invaliditāti. Tas attiecas, piemēram, uz pietiekamas vietas nodrošināšanu ap autostāvvietu, nodrošinot, ka uzlādes stacija nav uzstādīta uz ietves apmales, ka uzlādes stacijas pogas vai ekrāns ir atbilstošā augstumā un ka uzlādes un uzpildes kabeļu svars ir tik mazs, ka ar tiem var rīkoties arī personas, kas nav spēcīgas. Turklāt vajadzētu būt pieejamai attiecīgo uzlādes staciju lietotāja saskarnei. Šajā ziņā uzlādes un uzpildes infrastruktūrai būtu jāpiemēro Direktīvas (ES) 2019/882 (57) I un III pielikumā noteiktās piekļūstamības prasības.

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

32. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (32) | Krasta elektroenerģijas iekārtas var nodrošināt jūras un iekšējo ūdensceļu transportam tīru elektroapgādi un palīdzēt samazināt jūras kuģu un iekšējo ūdensceļu peldlīdzekļu ietekmi uz vidi. Saskaņā ar iniciatīvu “FuelEU Maritime” konteinerkuģu un pasažieru kuģu operatoriem ir jāievēro noteikumi par emisiju samazināšanu, kuģim atrodoties pie piestātnes. Obligātajiem ieviešanas mērķrādītājiem būtu jānodrošina, ka nozare rod iespējas nodrošināt pietiekamu krasta elektroapgādi TEN-T pamattīkla un visaptverošā tīkla jūras ostās, lai izpildītu minētās prasības. Šo mērķrādītāju piemērošanai visām TEN-T jūras ostām būtu jānodrošina ostu vienlīdzīgi konkurences apstākļi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(32)

Krasta elektroenerģijas iekārtas var nodrošināt jūras un iekšējo ūdensceļu transportam tīru elektroapgādi un palīdzēt samazināt jūras kuģu un iekšējo ūdensceļu peldlīdzekļu ietekmi uz vidi. Saskaņā ar iniciatīvu “FuelEU Maritime” konteinerkuģu un pasažieru kuģu operatoriem ir jāievēro noteikumi par emisiju samazināšanu, kuģim atrodoties pie piestātnes. Obligātajiem ieviešanas mērķrādītājiem būtu jānodrošina, ka nozare rod iespējas nodrošināt pietiekamu krasta elektroapgādi TEN-T pamattīkla un visaptverošā tīkla jūras ostās, lai izpildītu minētās prasības. Šo mērķrādītāju piemērošanai visām TEN-T jūras ostām būtu jānodrošina ostu vienlīdzīgi konkurences apstākļi.

| (32) | Krasta elektroenerģijas iekārtas 
  — stacionāras vai pārvietojamas —
  var nodrošināt jūras un iekšējo ūdensceļu transportam tīru elektroapgādi un palīdzēt samazināt jūras kuģu un iekšējo ūdensceļu peldlīdzekļu ietekmi uz vidi
  . Krasta energoapgāde salīdzinājumā ar citām iespējām nodrošina ievērojamus sabiedrības veselības un klimata ieguvumus ostu tuvumā esošo pilsētu teritoriju gaisa kvalitātes ziņā
  . Saskaņā ar iniciatīvu “FuelEU Maritime” konteinerkuģu un pasažieru kuģu operatoriem ir jāievēro noteikumi par emisiju samazināšanu, kuģim atrodoties pie piestātnes. Obligātajiem ieviešanas mērķrādītājiem būtu jānodrošina, ka nozare rod iespējas nodrošināt pietiekamu krasta elektroapgādi TEN-T pamattīkla un visaptverošā tīkla jūras ostās, lai izpildītu minētās prasības.
  Tā kā Savienībā jūras ostas reglamentē dažādi pārvaldības regulējumi, dalībvalstis minēto mērķrādītāju sasniegšanas nolūkā var nolemt, ka infrastruktūra ir jāievieš attiecīgajos termināļos, kuros katra atsevišķā tipa kuģi visvairāk veic piestāšanu ostā.
  Šo mērķrādītāju piemērošanai visām TEN-T jūras ostām būtu jānodrošina ostu vienlīdzīgi konkurences apstākļi.
  Ņemot vērā izmaksas un sarežģītību saistībā ar krasta elektroenerģijas ieviešanu jūras ostās, ir būtiski piešķirt prioritāti investīcijām ostās un — attiecīgā gadījumā — termināļos, kur investēt ir vispamatotāk izmantošanas, ekonomiskās dzīvotspējas, siltumnīcefekta gāzu emisiju un gaisa piesārņojuma samazināšanas un tīkla jaudas ziņā. |
| --- | --- |

(32)

Krasta elektroenerģijas iekārtas 
  — stacionāras vai pārvietojamas —
  var nodrošināt jūras un iekšējo ūdensceļu transportam tīru elektroapgādi un palīdzēt samazināt jūras kuģu un iekšējo ūdensceļu peldlīdzekļu ietekmi uz vidi
  . Krasta energoapgāde salīdzinājumā ar citām iespējām nodrošina ievērojamus sabiedrības veselības un klimata ieguvumus ostu tuvumā esošo pilsētu teritoriju gaisa kvalitātes ziņā
  . Saskaņā ar iniciatīvu “FuelEU Maritime” konteinerkuģu un pasažieru kuģu operatoriem ir jāievēro noteikumi par emisiju samazināšanu, kuģim atrodoties pie piestātnes. Obligātajiem ieviešanas mērķrādītājiem būtu jānodrošina, ka nozare rod iespējas nodrošināt pietiekamu krasta elektroapgādi TEN-T pamattīkla un visaptverošā tīkla jūras ostās, lai izpildītu minētās prasības.
  Tā kā Savienībā jūras ostas reglamentē dažādi pārvaldības regulējumi, dalībvalstis minēto mērķrādītāju sasniegšanas nolūkā var nolemt, ka infrastruktūra ir jāievieš attiecīgajos termināļos, kuros katra atsevišķā tipa kuģi visvairāk veic piestāšanu ostā.
  Šo mērķrādītāju piemērošanai visām TEN-T jūras ostām būtu jānodrošina ostu vienlīdzīgi konkurences apstākļi.
  Ņemot vērā izmaksas un sarežģītību saistībā ar krasta elektroenerģijas ieviešanu jūras ostās, ir būtiski piešķirt prioritāti investīcijām ostās un — attiecīgā gadījumā — termināļos, kur investēt ir vispamatotāk izmantošanas, ekonomiskās dzīvotspējas, siltumnīcefekta gāzu emisiju un gaisa piesārņojuma samazināšanas un tīkla jaudas ziņā.

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

32.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (32a) | Dalībvalstīm būtu jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai nodrošinātu pietiekamu frekvences pārveidošanu, jaudas rezervi un pietiekamu elektrotīkla izvēršanu savienojamības un jaudas ziņā, ar mērķi nodrošināt pietiekamu krasta elektroapgādi, kas ļauj apmierināt elektroenerģijas pieprasījumu, kurš izriet no šajā regulā noteiktās krasta elektroenerģijas piegādes ostās. Nepārtrauktības nodrošināšanas labad dalībvalstīm būtu jāmodernizē un jāuztur tīkls tā, lai tas spētu apmierināt pašreizējo un turpmāko pieaugošo pieprasījumu pēc krasta elektroenerģijas pakalpojumiem ostās. Ja ostai pieslēgtā vietējā tīkla jaudas trūkuma dēļ pietiekama krasta elektroapgāde nav iespējama, dalībvalstij tas būtu jānovērš un nebūtu jāuzskata, ka osta vai kuģa īpašnieks vai operators nepilda šīs regulas prasības, ciktāl vietējā tīkla jaudas trūkumu ir pienācīgi apstiprinājis tīkla pārvaldītājs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(32a)

Dalībvalstīm būtu jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai nodrošinātu pietiekamu frekvences pārveidošanu, jaudas rezervi un pietiekamu elektrotīkla izvēršanu savienojamības un jaudas ziņā, ar mērķi nodrošināt pietiekamu krasta elektroapgādi, kas ļauj apmierināt elektroenerģijas pieprasījumu, kurš izriet no šajā regulā noteiktās krasta elektroenerģijas piegādes ostās. Nepārtrauktības nodrošināšanas labad dalībvalstīm būtu jāmodernizē un jāuztur tīkls tā, lai tas spētu apmierināt pašreizējo un turpmāko pieaugošo pieprasījumu pēc krasta elektroenerģijas pakalpojumiem ostās. Ja ostai pieslēgtā vietējā tīkla jaudas trūkuma dēļ pietiekama krasta elektroapgāde nav iespējama, dalībvalstij tas būtu jānovērš un nebūtu jāuzskata, ka osta vai kuģa īpašnieks vai operators nepilda šīs regulas prasības, ciktāl vietējā tīkla jaudas trūkumu ir pienācīgi apstiprinājis tīkla pārvaldītājs.

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

32.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (32b) | Ir vajadzīga koordinēta pieeja alternatīvu degvielu izstrādei un ieviešanai jūrniecības nozarē, lai saskaņotu piedāvājumu un pieprasījumu un izvairītos no balasta aktīviem. Tāpēc visi attiecīgie publiskā un privātā sektora dalībnieki būtu jāiesaista alternatīvo degvielu un jo īpaši krasta elektroenerģijas izvēršanā, tai skaitā, bet ne tikai, attiecīgās iestādes vietējā, reģionālā un valsts līmenī, ostu iestādes, termināļu operatori, tīklu operatori, krasta elektroapgādes operatori, kuģu īpašnieki un citi attiecīgie jūrniecības tirgus dalībnieki. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(32b)

Ir vajadzīga koordinēta pieeja alternatīvu degvielu izstrādei un ieviešanai jūrniecības nozarē, lai saskaņotu piedāvājumu un pieprasījumu un izvairītos no balasta aktīviem. Tāpēc visi attiecīgie publiskā un privātā sektora dalībnieki būtu jāiesaista alternatīvo degvielu un jo īpaši krasta elektroenerģijas izvēršanā, tai skaitā, bet ne tikai, attiecīgās iestādes vietējā, reģionālā un valsts līmenī, ostu iestādes, termināļu operatori, tīklu operatori, krasta elektroapgādes operatori, kuģu īpašnieki un citi attiecīgie jūrniecības tirgus dalībnieki.

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

32.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (32c) | Lai nodrošinātu saskanīgu tiesisko regulējumu alternatīvo degvielu izmantošanai un ieviešanai, šī regula būtu jāsaskaņo ar Regulu XXXX-XXX (“FuelEU Maritime”) un Direktīvu 2003/96/EK (Enerģijas nodokļu direktīva). Šai saskaņošanai būtu jānodrošina tas, ka noteikumus par krasta elektroapgādi ostās papildina noteikumi par krasta elektroenerģijas izmantošanu kuģos un noteikumi, ar ko stimulē tās izmantošanu, piemērojot atbrīvojumu no nodokļa. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(32c)

Lai nodrošinātu saskanīgu tiesisko regulējumu alternatīvo degvielu izmantošanai un ieviešanai, šī regula būtu jāsaskaņo ar Regulu XXXX-XXX (“FuelEU Maritime”) un Direktīvu 2003/96/EK (Enerģijas nodokļu direktīva). Šai saskaņošanai būtu jānodrošina tas, ka noteikumus par krasta elektroapgādi ostās papildina noteikumi par krasta elektroenerģijas izmantošanu kuģos un noteikumi, ar ko stimulē tās izmantošanu, piemērojot atbrīvojumu no nodokļa.

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

32.d apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (32d) | Tam, ka piestātnē radīto emisiju samazināšanas nolūkā krasta elektroenerģijas nodrošināšanā un izmantošanā prioritāte tiek piešķirta konkrētiem kuģniecības segmentiem, nebūtu jāatbrīvo pārējie segmenti no pienākuma veicināt klimata un nulles piesārņojuma mērķu sasniegšanu. Tāpēc, pārskatot šo regulu, Komisijai būtu jāizvērtē, vai noteikumus par minimālo krasta elektroapgādi TEN-T pamattīkla un visaptverošā tīkla jūras ostās nevajadzētu attiecināt arī uz mazākiem kuģiem un uz vēl citiem kuģu veidiem. Komisijai jo īpaši būtu jāapsver attiecīgo datu pieejamība, iespējamais siltumnīcefekta gāzu emisiju un gaisa piesārņojuma samazinājums, tehnoloģiju attīstība un darbības jomas paplašināšanas efektivitāte klimata un veselības ieguvumu ziņā, administratīvā sloga apjoms, kā arī finansiālās un sociālās sekas. Turklāt Komisijai būtu jāizvērtē noteikumu darbības jomas paplašināšana ar mērķi nodrošināt infrastruktūru elektroenerģijas piegādei kuģiem, kuri atrodas enkurvietā ostas teritorijā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(32d)

Tam, ka piestātnē radīto emisiju samazināšanas nolūkā krasta elektroenerģijas nodrošināšanā un izmantošanā prioritāte tiek piešķirta konkrētiem kuģniecības segmentiem, nebūtu jāatbrīvo pārējie segmenti no pienākuma veicināt klimata un nulles piesārņojuma mērķu sasniegšanu. Tāpēc, pārskatot šo regulu, Komisijai būtu jāizvērtē, vai noteikumus par minimālo krasta elektroapgādi TEN-T pamattīkla un visaptverošā tīkla jūras ostās nevajadzētu attiecināt arī uz mazākiem kuģiem un uz vēl citiem kuģu veidiem. Komisijai jo īpaši būtu jāapsver attiecīgo datu pieejamība, iespējamais siltumnīcefekta gāzu emisiju un gaisa piesārņojuma samazinājums, tehnoloģiju attīstība un darbības jomas paplašināšanas efektivitāte klimata un veselības ieguvumu ziņā, administratīvā sloga apjoms, kā arī finansiālās un sociālās sekas. Turklāt Komisijai būtu jāizvērtē noteikumu darbības jomas paplašināšana ar mērķi nodrošināt infrastruktūru elektroenerģijas piegādei kuģiem, kuri atrodas enkurvietā ostas teritorijā.

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

32.e apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (32e) | Ir svarīgi izvairīties no balasta aktīviem un nodrošināt, ka šodien veiktās publiskās un privātās investīcijas atbilst nākotnes prasībām un veicina virzību uz klimatneitralitāti, kā izklāstīts ES zaļajā kursā. Krasta elektroenerģijas ieviešana jūras ostās ir jāskata kopā ar pašreizējo un turpmāko līdzvērtīgu alternatīvu tehnoloģiju — siltumnīcefekta gāzu nulles emisiju un nulles piesārņojošo vielu tehnoloģiju — ieviešanu, jo īpaši attiecībā uz tādām tehnoloģijām, kas nodrošina emisiju un piesārņojošo vielu samazinājumu gan piestātnēs, gan kuģošanas laikā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(32e)

Ir svarīgi izvairīties no balasta aktīviem un nodrošināt, ka šodien veiktās publiskās un privātās investīcijas atbilst nākotnes prasībām un veicina virzību uz klimatneitralitāti, kā izklāstīts ES zaļajā kursā. Krasta elektroenerģijas ieviešana jūras ostās ir jāskata kopā ar pašreizējo un turpmāko līdzvērtīgu alternatīvu tehnoloģiju — siltumnīcefekta gāzu nulles emisiju un nulles piesārņojošo vielu tehnoloģiju — ieviešanu, jo īpaši attiecībā uz tādām tehnoloģijām, kas nodrošina emisiju un piesārņojošo vielu samazinājumu gan piestātnēs, gan kuģošanas laikā.

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

34. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (34) | Šajos mērķrādītājos būtu jāņem vērā apkalpoto peldlīdzekļu veidi un to attiecīgā satiksmes intensitāte. Jūras ostas ar zemu satiksmes intensitāti dažās kuģu kategorijās būtu jāatbrīvo no obligātajām prasībām attiecīgajām kuģu kategorijām, pamatojoties uz minimālo satiksmes intensitāti, lai izvairītos no nepietiekama noslogojuma jaudas uzstādīšanas. Tāpat obligātajiem mērķrādītājiem nevajadzētu būt vērstiem uz maksimālā pieprasījuma sasniegšanu, bet gan uz pietiekami lielu apjomu, kas ļauj izvairīties no nepietiekama noslogojuma jaudas un ņem vērā ostas darbības parametrus. Jūras transports ir svarīgs ķēdes posms attiecībā uz Savienības salu kohēziju un ekonomisko attīstību. Enerģijas ražošanas jauda
  šajās salās
  ne vienmēr var būt pietiekama, lai apmierinātu pieprasīto jaudu, kas vajadzīga krasta elektroapgādes nodrošināšanai. Šādā gadījumā
  salas
  būtu jāatbrīvo no šīs prasības, ja vien un līdz šāds elektrosavienojums ar kontinentālo daļu nav pabeigts vai arī ir pieejama pietiekama uz vietas saražota jauda no tīras enerģijas avotiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(34)

Šajos mērķrādītājos būtu jāņem vērā apkalpoto peldlīdzekļu veidi un to attiecīgā satiksmes intensitāte. Jūras ostas ar zemu satiksmes intensitāti dažās kuģu kategorijās būtu jāatbrīvo no obligātajām prasībām attiecīgajām kuģu kategorijām, pamatojoties uz minimālo satiksmes intensitāti, lai izvairītos no nepietiekama noslogojuma jaudas uzstādīšanas. Tāpat obligātajiem mērķrādītājiem nevajadzētu būt vērstiem uz maksimālā pieprasījuma sasniegšanu, bet gan uz pietiekami lielu apjomu, kas ļauj izvairīties no nepietiekama noslogojuma jaudas un ņem vērā ostas darbības parametrus. Jūras transports ir svarīgs ķēdes posms attiecībā uz Savienības salu kohēziju un ekonomisko attīstību. Enerģijas ražošanas jauda
  šajās salās
  ne vienmēr var būt pietiekama, lai apmierinātu pieprasīto jaudu, kas vajadzīga krasta elektroapgādes nodrošināšanai. Šādā gadījumā
  salas
  būtu jāatbrīvo no šīs prasības, ja vien un līdz šāds elektrosavienojums ar kontinentālo daļu nav pabeigts vai arī ir pieejama pietiekama uz vietas saražota jauda no tīras enerģijas avotiem.

| (34) | Šajos mērķrādītājos būtu jāņem vērā apkalpoto peldlīdzekļu veidi un to attiecīgā satiksmes intensitāte. Jūras ostas ar zemu satiksmes intensitāti dažās kuģu kategorijās būtu jāatbrīvo no obligātajām prasībām attiecīgajām kuģu kategorijām, pamatojoties uz minimālo satiksmes intensitāti, lai izvairītos no nepietiekama noslogojuma jaudas uzstādīšanas. Tāpat obligātajiem mērķrādītājiem nevajadzētu būt vērstiem uz maksimālā pieprasījuma sasniegšanu, bet gan uz pietiekami lielu apjomu, kas ļauj izvairīties no nepietiekama noslogojuma jaudas un ņem vērā ostas darbības parametrus. Jūras transports ir svarīgs ķēdes posms attiecībā uz Savienības salu
  , kā arī tālāko reģionu
  kohēziju un ekonomisko attīstību
  , jo tie jūras transportu izmanto tūrisma vajadzībām
  .
  To
  enerģijas ražošanas jauda ne vienmēr var būt pietiekama, lai apmierinātu pieprasīto jaudu, kas vajadzīga krasta elektroapgādes nodrošināšanai. Šādā gadījumā
  attiecīgās teritorijas
  būtu jāatbrīvo no šīs prasības, ja vien un līdz šāds elektrosavienojums ar kontinentālo daļu nav pabeigts vai arī ir pieejama pietiekama uz vietas saražota jauda no tīras enerģijas avotiem. |
| --- | --- |

(34)

Šajos mērķrādītājos būtu jāņem vērā apkalpoto peldlīdzekļu veidi un to attiecīgā satiksmes intensitāte. Jūras ostas ar zemu satiksmes intensitāti dažās kuģu kategorijās būtu jāatbrīvo no obligātajām prasībām attiecīgajām kuģu kategorijām, pamatojoties uz minimālo satiksmes intensitāti, lai izvairītos no nepietiekama noslogojuma jaudas uzstādīšanas. Tāpat obligātajiem mērķrādītājiem nevajadzētu būt vērstiem uz maksimālā pieprasījuma sasniegšanu, bet gan uz pietiekami lielu apjomu, kas ļauj izvairīties no nepietiekama noslogojuma jaudas un ņem vērā ostas darbības parametrus. Jūras transports ir svarīgs ķēdes posms attiecībā uz Savienības salu
  , kā arī tālāko reģionu
  kohēziju un ekonomisko attīstību
  , jo tie jūras transportu izmanto tūrisma vajadzībām
  .
  To
  enerģijas ražošanas jauda ne vienmēr var būt pietiekama, lai apmierinātu pieprasīto jaudu, kas vajadzīga krasta elektroapgādes nodrošināšanai. Šādā gadījumā
  attiecīgās teritorijas
  būtu jāatbrīvo no šīs prasības, ja vien un līdz šāds elektrosavienojums ar kontinentālo daļu nav pabeigts vai arī ir pieejama pietiekama uz vietas saražota jauda no tīras enerģijas avotiem.

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

35. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (35) | Līdz 2025. gadam vajadzētu būt pieejamam LNG uzpildes punktu pamattīklam jūras ostās. LNG uzpildes punkti ietver LNG termināļus, cisternas, pārvietojamus konteinerus, kuģus–bunkurētājus un liellaivas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(35)

Līdz 2025. gadam vajadzētu būt pieejamam LNG uzpildes punktu pamattīklam jūras ostās. LNG uzpildes punkti ietver LNG termināļus, cisternas, pārvietojamus konteinerus, kuģus–bunkurētājus un liellaivas.

| (35) | Līdz 2025. gadam vajadzētu būt pieejamam LNG
  , ūdeņraža un amonjaka
  uzpildes punktu pamattīklam jūras ostās
  . LNG infrastruktūras ieviešana, ņemot vērā degvielas pārejas lomu, būtu jāvirza tirgus pieprasījumam, lai izvairītos no balasta aktīviem un nepietiekama jaudas noslogojuma
  . LNG uzpildes punkti ietver LNG termināļus, cisternas, pārvietojamus konteinerus, kuģus–bunkurētājus un liellaivas. |
| --- | --- |

(35)

Līdz 2025. gadam vajadzētu būt pieejamam LNG
  , ūdeņraža un amonjaka
  uzpildes punktu pamattīklam jūras ostās
  . LNG infrastruktūras ieviešana, ņemot vērā degvielas pārejas lomu, būtu jāvirza tirgus pieprasījumam, lai izvairītos no balasta aktīviem un nepietiekama jaudas noslogojuma
  . LNG uzpildes punkti ietver LNG termināļus, cisternas, pārvietojamus konteinerus, kuģus–bunkurētājus un liellaivas.

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

36. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (36) | Attiecībā uz stāvošu gaisa kuģu elektroapgādi lidostās šķidrās degvielas patēriņš būtu jāaizstāj ar tīrāku gaisa kuģa enerģijas avotu (palīgdzinēja izmantošana) vai zemes strāvas avotiem (GPU).
  Tam
  būtu
  jāsamazina
  piesārņojošo vielu un trokšņa emisijas,
  jāuzlabo
  gaisa
  kvalitāte
  un
  jāsamazina ietekme
  uz klimata pārmaiņām. Tāpēc visiem komerciālajos pārvadājumos iesaistītajiem gaisa kuģiem vajadzētu būt iespējai izmantot ārējo elektroapgādi, kamēr tie novietoti pie izejas uz gaisa kuģi vai
  TEN-T lidostu gaisa kuģu
  stāvvietās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(36)

Attiecībā uz stāvošu gaisa kuģu elektroapgādi lidostās šķidrās degvielas patēriņš būtu jāaizstāj ar tīrāku gaisa kuģa enerģijas avotu (palīgdzinēja izmantošana) vai zemes strāvas avotiem (GPU).
  Tam
  būtu
  jāsamazina
  piesārņojošo vielu un trokšņa emisijas,
  jāuzlabo
  gaisa
  kvalitāte
  un
  jāsamazina ietekme
  uz klimata pārmaiņām. Tāpēc visiem komerciālajos pārvadājumos iesaistītajiem gaisa kuģiem vajadzētu būt iespējai izmantot ārējo elektroapgādi, kamēr tie novietoti pie izejas uz gaisa kuģi vai
  TEN-T lidostu gaisa kuģu
  stāvvietās.

| (36) | Attiecībā uz stāvošu gaisa kuģu elektroapgādi lidostās šķidrās degvielas patēriņš būtu jāaizstāj ar tīrāku gaisa kuģa enerģijas avotu (palīgdzinēja izmantošana) vai zemes strāvas avotiem (GPU).
  Tāpēc visiem komerciālajos pārvadājumos iesaistītajiem gaisa kuģiem, uz ko attiecas šī regula,
  būtu
  jāizmanto ārējā elektroapgāde, kamēr tie novietoti lidostās pie izejas uz gaisa kuģi vai attālinātajās stāvvietās. Turklāt, lai komerciālie pasažieru gaisa kuģi varētu pilnībā izslēgt savus dzinējus stāvēšanas laikā, jāņem vērā gaisa kondicionēšanas (PCA) sistēmas galvenajās TEN-T lidostās. Tas samazinātu
  piesārņojošo vielu un trokšņa emisijas,
  uzlabotu
  gaisa
  kvalitāti
  un
  samazinātu ietekmi
  uz klimata pārmaiņām. Tāpēc visiem komerciālajos pārvadājumos iesaistītajiem gaisa kuģiem vajadzētu būt iespējai izmantot ārējo elektroapgādi
  un gaisa kondicionēšanas sistēmas
  , kamēr tie novietoti
  TEN-T lidostās
  pie izejas uz gaisa kuģi vai
  attālinātajās
  stāvvietās. |
| --- | --- |

(36)

Attiecībā uz stāvošu gaisa kuģu elektroapgādi lidostās šķidrās degvielas patēriņš būtu jāaizstāj ar tīrāku gaisa kuģa enerģijas avotu (palīgdzinēja izmantošana) vai zemes strāvas avotiem (GPU).
  Tāpēc visiem komerciālajos pārvadājumos iesaistītajiem gaisa kuģiem, uz ko attiecas šī regula,
  būtu
  jāizmanto ārējā elektroapgāde, kamēr tie novietoti lidostās pie izejas uz gaisa kuģi vai attālinātajās stāvvietās. Turklāt, lai komerciālie pasažieru gaisa kuģi varētu pilnībā izslēgt savus dzinējus stāvēšanas laikā, jāņem vērā gaisa kondicionēšanas (PCA) sistēmas galvenajās TEN-T lidostās. Tas samazinātu
  piesārņojošo vielu un trokšņa emisijas,
  uzlabotu
  gaisa
  kvalitāti
  un
  samazinātu ietekmi
  uz klimata pārmaiņām. Tāpēc visiem komerciālajos pārvadājumos iesaistītajiem gaisa kuģiem vajadzētu būt iespējai izmantot ārējo elektroapgādi
  un gaisa kondicionēšanas sistēmas
  , kamēr tie novietoti
  TEN-T lidostās
  pie izejas uz gaisa kuģi vai
  attālinātajās
  stāvvietās.

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

37. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (37) | Saskaņā ar Direktīvas 2014/94/ES 3. pantu dalībvalstis ir izveidojušas valstu politikas regulējumus, kuros ir izklāstīti to plāni un mērķi nodrošināt minēto mērķu sasniegšanu. Gan valsts politikas regulējuma novērtējumā, gan Direktīvas 2014/94/ES izvērtējumā ir uzsvērta vajadzība pēc vērienīgākām iecerēm un labāk saskaņotas pieejas dalībvalstīs, ņemot vērā alternatīvas degvielas transportlīdzekļu, arī elektrotransportlīdzekļu, gaidāmo skaita pieaugumu. Turklāt, lai sasniegtu Eiropas zaļā kursa ieceres, visos transporta veidos būs nepieciešamas
  alternatīvas fosilajai degvielai
  . Spēkā esošie valstu politikas regulējumi būtu jāpārskata, lai skaidri aprakstītu, kā dalībvalstis apmierinās daudz lielāko vajadzību pēc publiski pieejamas uzlādes un uzpildes infrastruktūras, kā pausts obligātajos mērķrādītājos. Pārskatītajiem regulējumiem būtu vienlīdz jāattiecas uz visiem transporta veidiem, arī tiem, attiecībā uz kuriem nav noteikti obligāti ieviešanas mērķrādītāji. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(37)

Saskaņā ar Direktīvas 2014/94/ES 3. pantu dalībvalstis ir izveidojušas valstu politikas regulējumus, kuros ir izklāstīti to plāni un mērķi nodrošināt minēto mērķu sasniegšanu. Gan valsts politikas regulējuma novērtējumā, gan Direktīvas 2014/94/ES izvērtējumā ir uzsvērta vajadzība pēc vērienīgākām iecerēm un labāk saskaņotas pieejas dalībvalstīs, ņemot vērā alternatīvas degvielas transportlīdzekļu, arī elektrotransportlīdzekļu, gaidāmo skaita pieaugumu. Turklāt, lai sasniegtu Eiropas zaļā kursa ieceres, visos transporta veidos būs nepieciešamas
  alternatīvas fosilajai degvielai
  . Spēkā esošie valstu politikas regulējumi būtu jāpārskata, lai skaidri aprakstītu, kā dalībvalstis apmierinās daudz lielāko vajadzību pēc publiski pieejamas uzlādes un uzpildes infrastruktūras, kā pausts obligātajos mērķrādītājos. Pārskatītajiem regulējumiem būtu vienlīdz jāattiecas uz visiem transporta veidiem, arī tiem, attiecībā uz kuriem nav noteikti obligāti ieviešanas mērķrādītāji.

| (37) | Saskaņā ar Direktīvas 2014/94/ES 3. pantu dalībvalstis ir izveidojušas valstu politikas regulējumus, kuros ir izklāstīti to plāni un mērķi nodrošināt minēto mērķu sasniegšanu. Gan valsts politikas regulējuma novērtējumā, gan Direktīvas 2014/94/ES izvērtējumā ir uzsvērta vajadzība pēc vērienīgākām iecerēm un labāk saskaņotas pieejas dalībvalstīs, ņemot vērā alternatīvas degvielas transportlīdzekļu, arī elektrotransportlīdzekļu, gaidāmo skaita pieaugumu. Turklāt, lai sasniegtu Eiropas zaļā kursa ieceres
  un Savienības mērķus klimata jomā
  ,
  būtu pakāpeniski jāizbeidz fosilo degvielu izmantošana un
  visos transporta veidos būs nepieciešamas
  ilgtspējīgas alternatīvas
  . Spēkā esošie valstu politikas regulējumi būtu jāpārskata, lai skaidri aprakstītu, kā dalībvalstis apmierinās daudz lielāko vajadzību pēc publiski pieejamas uzlādes un uzpildes infrastruktūras, kā pausts obligātajos mērķrādītājos.
  Valstu politikas regulējumiem būtu jābalstās uz teritoriālo analīzi, nosakot dažādās vajadzības un attiecīgā gadījumā ņemot vērā pašreizējos vietējos un reģionālos uzlādes un uzpildes infrastruktūras ieviešanas plānus. Lai nodrošinātu šādas infrastruktūras pilnīgu pieejamību, būtu jāpievērš uzmanība lauku apvidiem.
  Pārskatītajiem regulējumiem
  turklāt
  būtu vienlīdz jāattiecas uz visiem transporta veidiem, arī tiem, attiecībā uz kuriem nav noteikti obligāti ieviešanas mērķrādītāji. |
| --- | --- |

(37)

Saskaņā ar Direktīvas 2014/94/ES 3. pantu dalībvalstis ir izveidojušas valstu politikas regulējumus, kuros ir izklāstīti to plāni un mērķi nodrošināt minēto mērķu sasniegšanu. Gan valsts politikas regulējuma novērtējumā, gan Direktīvas 2014/94/ES izvērtējumā ir uzsvērta vajadzība pēc vērienīgākām iecerēm un labāk saskaņotas pieejas dalībvalstīs, ņemot vērā alternatīvas degvielas transportlīdzekļu, arī elektrotransportlīdzekļu, gaidāmo skaita pieaugumu. Turklāt, lai sasniegtu Eiropas zaļā kursa ieceres
  un Savienības mērķus klimata jomā
  ,
  būtu pakāpeniski jāizbeidz fosilo degvielu izmantošana un
  visos transporta veidos būs nepieciešamas
  ilgtspējīgas alternatīvas
  . Spēkā esošie valstu politikas regulējumi būtu jāpārskata, lai skaidri aprakstītu, kā dalībvalstis apmierinās daudz lielāko vajadzību pēc publiski pieejamas uzlādes un uzpildes infrastruktūras, kā pausts obligātajos mērķrādītājos.
  Valstu politikas regulējumiem būtu jābalstās uz teritoriālo analīzi, nosakot dažādās vajadzības un attiecīgā gadījumā ņemot vērā pašreizējos vietējos un reģionālos uzlādes un uzpildes infrastruktūras ieviešanas plānus. Lai nodrošinātu šādas infrastruktūras pilnīgu pieejamību, būtu jāpievērš uzmanība lauku apvidiem.
  Pārskatītajiem regulējumiem
  turklāt
  būtu vienlīdz jāattiecas uz visiem transporta veidiem, arī tiem, attiecībā uz kuriem nav noteikti obligāti ieviešanas mērķrādītāji.

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

38. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (38) | Ciešā sadarbībā ar reģionālajām un vietējām iestādēm un attiecīgās nozares pārstāvjiem, vienlaikus ņemot vērā mazo un vidējo uzņēmumu vajadzības,
  pārskatītajos
  valstu politikas
  regulējumos
  būtu jāietver atbalsta pasākumi alternatīvo degvielu tirgus attīstībai, arī vajadzīgās infrastruktūras ieviešanai. Turklāt pārskatītajos regulējumos būtu jāapraksta vispārējais valsts regulējums šādas infrastruktūras plānošanai, atļauju piešķiršanai un iepirkumam, arī apzinātie šķēršļi un darbības to novēršanai, lai varētu panākt ātrāku infrastruktūras izvēršanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(38)

Ciešā sadarbībā ar reģionālajām un vietējām iestādēm un attiecīgās nozares pārstāvjiem, vienlaikus ņemot vērā mazo un vidējo uzņēmumu vajadzības,
  pārskatītajos
  valstu politikas
  regulējumos
  būtu jāietver atbalsta pasākumi alternatīvo degvielu tirgus attīstībai, arī vajadzīgās infrastruktūras ieviešanai. Turklāt pārskatītajos regulējumos būtu jāapraksta vispārējais valsts regulējums šādas infrastruktūras plānošanai, atļauju piešķiršanai un iepirkumam, arī apzinātie šķēršļi un darbības to novēršanai, lai varētu panākt ātrāku infrastruktūras izvēršanu.

| (38) | Ciešā sadarbībā ar reģionālajām un vietējām iestādēm un attiecīgās nozares pārstāvjiem, vienlaikus ņemot vērā
  nepieciešamību nodrošināt sociāli taisnīgu pārkārtošanos un
  mazo un vidējo uzņēmumu vajadzības,
  pārskatītos
  valstu politikas
  regulējumus
  būtu
  jāsaskaņo ar Savienības mērķiem klimata jomā un šajos regulējumos
  jāietver
  detalizēta informācija par tirgus un satiksmes daļām, jo īpaši attiecībā uz tranzīta satiksmi, un jāparedz regulāra datu uzraudzība un izvērtēšana, kas nodrošina tirgus prognozes, un
  atbalsta pasākumi alternatīvo degvielu tirgus attīstībai, arī vajadzīgās infrastruktūras ieviešanai. Turklāt pārskatītajos regulējumos būtu jāapraksta vispārējais valsts regulējums šādas infrastruktūras plānošanai, atļauju piešķiršanai un iepirkumam, arī apzinātie šķēršļi un darbības to novēršanai, lai varētu panākt ātrāku infrastruktūras izvēršanu.
  Pārskatītajos valstu politikas regulējumos būtu maksimāli jāņem vērā princips “energoefektivitāte pirmajā vietā”. Dalībvalstīm būtu jāapsver nesen publicētais ieteikums un vadlīnijas par šā principa īstenošanu, kuros izskaidrots, kā plānošanas, politikas un ieguldījumu lēmumi var samazināt enerģijas patēriņu vairākās svarīgās nozarēs, tai skaitā transporta nozarē. |
| --- | --- |

(38)

Ciešā sadarbībā ar reģionālajām un vietējām iestādēm un attiecīgās nozares pārstāvjiem, vienlaikus ņemot vērā
  nepieciešamību nodrošināt sociāli taisnīgu pārkārtošanos un
  mazo un vidējo uzņēmumu vajadzības,
  pārskatītos
  valstu politikas
  regulējumus
  būtu
  jāsaskaņo ar Savienības mērķiem klimata jomā un šajos regulējumos
  jāietver
  detalizēta informācija par tirgus un satiksmes daļām, jo īpaši attiecībā uz tranzīta satiksmi, un jāparedz regulāra datu uzraudzība un izvērtēšana, kas nodrošina tirgus prognozes, un
  atbalsta pasākumi alternatīvo degvielu tirgus attīstībai, arī vajadzīgās infrastruktūras ieviešanai. Turklāt pārskatītajos regulējumos būtu jāapraksta vispārējais valsts regulējums šādas infrastruktūras plānošanai, atļauju piešķiršanai un iepirkumam, arī apzinātie šķēršļi un darbības to novēršanai, lai varētu panākt ātrāku infrastruktūras izvēršanu.
  Pārskatītajos valstu politikas regulējumos būtu maksimāli jāņem vērā princips “energoefektivitāte pirmajā vietā”. Dalībvalstīm būtu jāapsver nesen publicētais ieteikums un vadlīnijas par šā principa īstenošanu, kuros izskaidrots, kā plānošanas, politikas un ieguldījumu lēmumi var samazināt enerģijas patēriņu vairākās svarīgās nozarēs, tai skaitā transporta nozarē.

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

39. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (39) | Komisijai būtu jāatvieglo dalībvalstu pārskatīto valstu politikas regulējumu izstrāde un īstenošana, veicot informācijas un paraugprakses apmaiņu starp dalībvalstīm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(39)

Komisijai būtu jāatvieglo dalībvalstu pārskatīto valstu politikas regulējumu izstrāde un īstenošana, veicot informācijas un paraugprakses apmaiņu starp dalībvalstīm.

| (39) | Komisijai būtu jāatvieglo dalībvalstu pārskatīto valstu politikas regulējumu izstrāde un īstenošana, veicot informācijas un paraugprakses apmaiņu starp dalībvalstīm
  un reģionālajām un vietējām iestādēm
  . |
| --- | --- |

(39)

Komisijai būtu jāatvieglo dalībvalstu pārskatīto valstu politikas regulējumu izstrāde un īstenošana, veicot informācijas un paraugprakses apmaiņu starp dalībvalstīm
  un reģionālajām un vietējām iestādēm
  .

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

40. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (40) | Lai veicinātu alternatīvo degvielu izmantošanu un attīstītu attiecīgo infrastruktūru, valstu politikas regulējumos būtu jāietver detalizētas stratēģijas alternatīvo degvielu veicināšanai grūti dekarbonizējamās nozarēs, piemēram, aviācijā, jūras transportā, iekšējo ūdensceļu transportā, kā arī dzelzceļa transportā tīkla segmentos, kurus nevar elektrificēt. Konkrēti, dalībvalstīm ciešā sadarbībā ar attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāizstrādā skaidras stratēģijas iekšējo ūdensceļu transporta dekarbonizācijai visā TEN-T tīklā. Ilgtermiņa dekarbonizācijas stratēģijas būtu jāizstrādā arī TEN-T ostām un TEN-T lidostām, īpašu uzmanību pievēršot infrastruktūras ieviešanai attiecībā uz mazemisiju un bezemisiju peldlīdzekļiem un gaisa kuģiem, kā arī dzelzceļa līnijām, kas netiks elektrificētas. Pamatojoties uz minētajām stratēģijām, Komisijai būtu jāpārskata šī regula, lai šīm nozarēm noteiktu vairāk obligātu mērķu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(40)

Lai veicinātu alternatīvo degvielu izmantošanu un attīstītu attiecīgo infrastruktūru, valstu politikas regulējumos būtu jāietver detalizētas stratēģijas alternatīvo degvielu veicināšanai grūti dekarbonizējamās nozarēs, piemēram, aviācijā, jūras transportā, iekšējo ūdensceļu transportā, kā arī dzelzceļa transportā tīkla segmentos, kurus nevar elektrificēt. Konkrēti, dalībvalstīm ciešā sadarbībā ar attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāizstrādā skaidras stratēģijas iekšējo ūdensceļu transporta dekarbonizācijai visā TEN-T tīklā. Ilgtermiņa dekarbonizācijas stratēģijas būtu jāizstrādā arī TEN-T ostām un TEN-T lidostām, īpašu uzmanību pievēršot infrastruktūras ieviešanai attiecībā uz mazemisiju un bezemisiju peldlīdzekļiem un gaisa kuģiem, kā arī dzelzceļa līnijām, kas netiks elektrificētas. Pamatojoties uz minētajām stratēģijām, Komisijai būtu jāpārskata šī regula, lai šīm nozarēm noteiktu vairāk obligātu mērķu.

| (40) | Lai veicinātu alternatīvo degvielu izmantošanu un attīstītu attiecīgo infrastruktūru, valstu politikas regulējumos būtu jāietver detalizētas stratēģijas alternatīvo degvielu veicināšanai grūti dekarbonizējamās nozarēs, piemēram, aviācijā, jūras transportā
  un
  iekšējo ūdensceļu transportā, kā arī dzelzceļa transportā tīkla segmentos, kurus nevar elektrificēt. Konkrēti, dalībvalstīm ciešā sadarbībā ar attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāizstrādā skaidras stratēģijas iekšējo ūdensceļu transporta dekarbonizācijai visā TEN-T tīklā. Ilgtermiņa dekarbonizācijas stratēģijas būtu jāizstrādā arī TEN-T ostām un TEN-T lidostām, īpašu uzmanību pievēršot infrastruktūras ieviešanai attiecībā uz mazemisiju un bezemisiju peldlīdzekļiem un gaisa kuģiem, kā arī dzelzceļa līnijām, kas netiks elektrificētas. Pamatojoties uz minētajām stratēģijām
  un ņemot vērā datus par valstu tirgu un satiksmes daļām, kā arī tirgus prognozes
  , Komisijai būtu jāpārskata šī regula, lai šīm nozarēm noteiktu vairāk obligātu mērķu. |
| --- | --- |

(40)

Lai veicinātu alternatīvo degvielu izmantošanu un attīstītu attiecīgo infrastruktūru, valstu politikas regulējumos būtu jāietver detalizētas stratēģijas alternatīvo degvielu veicināšanai grūti dekarbonizējamās nozarēs, piemēram, aviācijā, jūras transportā
  un
  iekšējo ūdensceļu transportā, kā arī dzelzceļa transportā tīkla segmentos, kurus nevar elektrificēt. Konkrēti, dalībvalstīm ciešā sadarbībā ar attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāizstrādā skaidras stratēģijas iekšējo ūdensceļu transporta dekarbonizācijai visā TEN-T tīklā. Ilgtermiņa dekarbonizācijas stratēģijas būtu jāizstrādā arī TEN-T ostām un TEN-T lidostām, īpašu uzmanību pievēršot infrastruktūras ieviešanai attiecībā uz mazemisiju un bezemisiju peldlīdzekļiem un gaisa kuģiem, kā arī dzelzceļa līnijām, kas netiks elektrificētas. Pamatojoties uz minētajām stratēģijām
  un ņemot vērā datus par valstu tirgu un satiksmes daļām, kā arī tirgus prognozes
  , Komisijai būtu jāpārskata šī regula, lai šīm nozarēm noteiktu vairāk obligātu mērķu.

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

40.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (40a) | Lai gan tikai aptuveni 56 % no pašreizējā Eiropas dzelzceļa tīkla ir elektrificēti, ar elektrību darbināmi vilcieni veido vairāk nekā 80 % no kopējiem nobrauktajiem vilcienkilometriem. Tomēr pašlaik joprojām tiek ekspluatēti aptuveni 6 000 dīzeļvilcienu. Tā kā tie ir atkarīgi no fosilā kurināmā, tie rada siltumnīcefekta gāzu emisijas un gaisa piesārņojumu. Tāpēc ir steidzami nepieciešams plašāk ieviest alternatīvu degvielu infrastruktūru dzelzceļa nozarē, lai nodrošinātu pāreju no vilcieniem, kas darbināmi ar fosilo kurināmo, un tādējādi nodrošinātu, ka visas transporta nozares pilda savu uzdevumu, pārkārtojoties uz klimatneitrālu ekonomiku. Tāpēc ir lietderīgi šajā regulā noteikt konkrētus mērķrādītājus, kas ierosināti saskaņā ar šo regulu. Dzelzceļa nozarē ir pieejamas dažādas tehnoloģijas pārejai no dīzeļvilcieniem, cita starpā tieša elektrifikācija, ar baterijām darbināmi vilcieni un ūdeņraža lietojumi, ja pakalpojuma rentabilitātes apsvērumu dēļ segmenta tieša elektrifikācija nav iespējama. Šo tehnoloģiju attīstība prasa, lai dalībvalstīs tiktu ieviesta piemērota uzlādes un uzpildes infrastruktūra. Pirms tās ieviešanas dalībvalstīm būtu rūpīgi jāizvērtē vislabākās atrašanās vietas šādas infrastruktūras objektiem un jo īpaši jāapsver to izvietošana multimodālos mezglos un pilsētu mezglos. Plānojot un pieņemot lēmumus par investīcijām, būtu pilnībā jāņem vērā princips “energoefektivitāte pirmajā vietā”. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(40a)

Lai gan tikai aptuveni 56 % no pašreizējā Eiropas dzelzceļa tīkla ir elektrificēti, ar elektrību darbināmi vilcieni veido vairāk nekā 80 % no kopējiem nobrauktajiem vilcienkilometriem. Tomēr pašlaik joprojām tiek ekspluatēti aptuveni 6 000 dīzeļvilcienu. Tā kā tie ir atkarīgi no fosilā kurināmā, tie rada siltumnīcefekta gāzu emisijas un gaisa piesārņojumu. Tāpēc ir steidzami nepieciešams plašāk ieviest alternatīvu degvielu infrastruktūru dzelzceļa nozarē, lai nodrošinātu pāreju no vilcieniem, kas darbināmi ar fosilo kurināmo, un tādējādi nodrošinātu, ka visas transporta nozares pilda savu uzdevumu, pārkārtojoties uz klimatneitrālu ekonomiku. Tāpēc ir lietderīgi šajā regulā noteikt konkrētus mērķrādītājus, kas ierosināti saskaņā ar šo regulu. Dzelzceļa nozarē ir pieejamas dažādas tehnoloģijas pārejai no dīzeļvilcieniem, cita starpā tieša elektrifikācija, ar baterijām darbināmi vilcieni un ūdeņraža lietojumi, ja pakalpojuma rentabilitātes apsvērumu dēļ segmenta tieša elektrifikācija nav iespējama. Šo tehnoloģiju attīstība prasa, lai dalībvalstīs tiktu ieviesta piemērota uzlādes un uzpildes infrastruktūra. Pirms tās ieviešanas dalībvalstīm būtu rūpīgi jāizvērtē vislabākās atrašanās vietas šādas infrastruktūras objektiem un jo īpaši jāapsver to izvietošana multimodālos mezglos un pilsētu mezglos. Plānojot un pieņemot lēmumus par investīcijām, būtu pilnībā jāņem vērā princips “energoefektivitāte pirmajā vietā”.

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums

41. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (41) | Dalībvalstīm ciešā sadarbībā ar privātā sektora dalībniekiem, kuriem būtu jāuzņemas
  galvenā
  loma alternatīvo degvielu infrastruktūras attīstības atbalstīšanā, būtu jāizmanto plašs
  regulatīvo
  un
  neregulatīvo
  stimulu un pasākumu klāsts, lai sasniegtu obligātos mērķus un īstenotu valstu politikas regulējumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(41)

Dalībvalstīm ciešā sadarbībā ar privātā sektora dalībniekiem, kuriem būtu jāuzņemas
  galvenā
  loma alternatīvo degvielu infrastruktūras attīstības atbalstīšanā, būtu jāizmanto plašs
  regulatīvo
  un
  neregulatīvo
  stimulu un pasākumu klāsts, lai sasniegtu obligātos mērķus un īstenotu valstu politikas regulējumus.

| (41) | Dalībvalstīm ciešā sadarbībā ar
  reģionālajām un vietējām iestādēm, kā arī ar
  privātā sektora dalībniekiem, kuriem būtu jāuzņemas
  būtiska
  loma alternatīvo degvielu infrastruktūras attīstības atbalstīšanā
  un finansēšanā
  , būtu jāizmanto plašs
  tirgū balstītu
  un
  regulatīvu
  stimulu un pasākumu klāsts, lai sasniegtu obligātos mērķus un īstenotu valstu politikas regulējumus. |
| --- | --- |

(41)

Dalībvalstīm ciešā sadarbībā ar
  reģionālajām un vietējām iestādēm, kā arī ar
  privātā sektora dalībniekiem, kuriem būtu jāuzņemas
  būtiska
  loma alternatīvo degvielu infrastruktūras attīstības atbalstīšanā
  un finansēšanā
  , būtu jāizmanto plašs
  tirgū balstītu
  un
  regulatīvu
  stimulu un pasākumu klāsts, lai sasniegtu obligātos mērķus un īstenotu valstu politikas regulējumus.

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums

41.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (41b) | Dalībvalstīm būtu jāievieš stimulu shēmas un jāveic visi vajadzīgie pasākumi, cenšoties veicināt ilgtspējīgus transporta veidus. Sevišķs uzsvars būtu jāliek uz pašvaldību vai reģionālo iestāžu lomu, jo tās var sekmēt ar alternatīvajām degvielām darbināmu transportlīdzekļu ieviešanu, piemēram, izmantojot īpašus nodokļu stimulus, publiskos iepirkumus vai vietējos satiksmes noteikumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(41b)

Dalībvalstīm būtu jāievieš stimulu shēmas un jāveic visi vajadzīgie pasākumi, cenšoties veicināt ilgtspējīgus transporta veidus. Sevišķs uzsvars būtu jāliek uz pašvaldību vai reģionālo iestāžu lomu, jo tās var sekmēt ar alternatīvajām degvielām darbināmu transportlīdzekļu ieviešanu, piemēram, izmantojot īpašus nodokļu stimulus, publiskos iepirkumus vai vietējos satiksmes noteikumus.

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums

42. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (42) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/33/EK (58) valsts publiskā iepirkuma minimālās daļas ir jārezervē tīriem un bezemisiju autobusiem, turklāt tīrajiem autobusiem jāizmanto alternatīvās degvielas, kas definētas šīs regulas 2. panta 3. punktā. Tā kā arvien vairāk sabiedriskā transporta iestāžu un operatoru pāriet uz tīriem un bezemisiju autobusiem, lai sasniegtu šos mērķrādītājus, dalībvalstīm savos valstu politikas regulējumos
  mērķtiecīga
  nepieciešamās autobusu infrastruktūras veicināšana un attīstīšana
  būtu jāiekļauj kā būtisks elements
  . Dalībvalstīm būtu jāizveido un jāuztur piemēroti instrumenti, kas veicina uzlādes un uzpildes infrastruktūras ieviešanu arī piesaistītajiem autoparkiem, īpaši attiecībā uz
  tīriem
  un
  bezemisiju autobusiem vietējā līmenī
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(42)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/33/EK (58) valsts publiskā iepirkuma minimālās daļas ir jārezervē tīriem un bezemisiju autobusiem, turklāt tīrajiem autobusiem jāizmanto alternatīvās degvielas, kas definētas šīs regulas 2. panta 3. punktā. Tā kā arvien vairāk sabiedriskā transporta iestāžu un operatoru pāriet uz tīriem un bezemisiju autobusiem, lai sasniegtu šos mērķrādītājus, dalībvalstīm savos valstu politikas regulējumos
  mērķtiecīga
  nepieciešamās autobusu infrastruktūras veicināšana un attīstīšana
  būtu jāiekļauj kā būtisks elements
  . Dalībvalstīm būtu jāizveido un jāuztur piemēroti instrumenti, kas veicina uzlādes un uzpildes infrastruktūras ieviešanu arī piesaistītajiem autoparkiem, īpaši attiecībā uz
  tīriem
  un
  bezemisiju autobusiem vietējā līmenī
  .

| (42) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/33/EK (58) valsts publiskā iepirkuma minimālās daļas ir jārezervē tīriem un bezemisiju autobusiem, turklāt tīrajiem autobusiem jāizmanto alternatīvās degvielas, kas definētas šīs regulas 2. panta 3. punktā. Tā kā arvien vairāk sabiedriskā transporta iestāžu un operatoru pāriet uz tīriem un bezemisiju autobusiem, lai sasniegtu šos mērķrādītājus, dalībvalstīm savos valstu politikas regulējumos
  kā būtisks elements būtu jāiekļauj
  nepieciešamās autobusu infrastruktūras
  mērķtiecīga
  veicināšana un attīstīšana. Dalībvalstīm būtu jāizveido un jāuztur piemēroti instrumenti, kas veicina uzlādes un uzpildes infrastruktūras ieviešanu arī piesaistītajiem autoparkiem, īpaši attiecībā uz
  bezemisiju autobusiem un automobiļu koplietošanu uz autoceļiem,
  un
  būtu jāvar šādu ieviešanu ieskaitīt šajā regulā noteikto mērķrādītāju sasniegšanā
  . |
| --- | --- |

(42)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/33/EK (58) valsts publiskā iepirkuma minimālās daļas ir jārezervē tīriem un bezemisiju autobusiem, turklāt tīrajiem autobusiem jāizmanto alternatīvās degvielas, kas definētas šīs regulas 2. panta 3. punktā. Tā kā arvien vairāk sabiedriskā transporta iestāžu un operatoru pāriet uz tīriem un bezemisiju autobusiem, lai sasniegtu šos mērķrādītājus, dalībvalstīm savos valstu politikas regulējumos
  kā būtisks elements būtu jāiekļauj
  nepieciešamās autobusu infrastruktūras
  mērķtiecīga
  veicināšana un attīstīšana. Dalībvalstīm būtu jāizveido un jāuztur piemēroti instrumenti, kas veicina uzlādes un uzpildes infrastruktūras ieviešanu arī piesaistītajiem autoparkiem, īpaši attiecībā uz
  bezemisiju autobusiem un automobiļu koplietošanu uz autoceļiem,
  un
  būtu jāvar šādu ieviešanu ieskaitīt šajā regulā noteikto mērķrādītāju sasniegšanā
  .

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums

43. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (43) | Ņemot vērā motorizēto transportlīdzekļu degvielu veidu arvien lielāko daudzveidību un iedzīvotāju arvien pieaugošo mobilitāti pa autoceļiem visā Savienībā, ir jāsniedz skaidra un viegli saprotama informācija transportlīdzekļu lietotājiem par degvielu pieejamību uzpildes stacijās un par viņu transportlīdzekļu saderību ar dažādām degvielām vai uzlādes punktiem Savienības tirgū. Dalībvalstīm būtu jāspēj nolemt šādus informēšanas pasākumus īstenot arī attiecībā uz transportlīdzekļiem, kas laisti tirgū
  pirms 2016. gada 18. novembra
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(43)

Ņemot vērā motorizēto transportlīdzekļu degvielu veidu arvien lielāko daudzveidību un iedzīvotāju arvien pieaugošo mobilitāti pa autoceļiem visā Savienībā, ir jāsniedz skaidra un viegli saprotama informācija transportlīdzekļu lietotājiem par degvielu pieejamību uzpildes stacijās un par viņu transportlīdzekļu saderību ar dažādām degvielām vai uzlādes punktiem Savienības tirgū. Dalībvalstīm būtu jāspēj nolemt šādus informēšanas pasākumus īstenot arī attiecībā uz transportlīdzekļiem, kas laisti tirgū
  pirms 2016. gada 18. novembra
  .

| (43) | Ņemot vērā motorizēto transportlīdzekļu degvielu veidu arvien lielāko daudzveidību un iedzīvotāju arvien pieaugošo mobilitāti pa autoceļiem visā Savienībā, ir jāsniedz skaidra un viegli saprotama informācija transportlīdzekļu lietotājiem par degvielu pieejamību uzpildes stacijās un par viņu transportlīdzekļu saderību ar dažādām degvielām vai uzlādes punktiem Savienības tirgū. Dalībvalstīm būtu jāspēj nolemt šādus informēšanas pasākumus īstenot arī attiecībā uz transportlīdzekļiem, kas laisti tirgū
  iepriekš
  . |
| --- | --- |

(43)

Ņemot vērā motorizēto transportlīdzekļu degvielu veidu arvien lielāko daudzveidību un iedzīvotāju arvien pieaugošo mobilitāti pa autoceļiem visā Savienībā, ir jāsniedz skaidra un viegli saprotama informācija transportlīdzekļu lietotājiem par degvielu pieejamību uzpildes stacijās un par viņu transportlīdzekļu saderību ar dažādām degvielām vai uzlādes punktiem Savienības tirgū. Dalībvalstīm būtu jāspēj nolemt šādus informēšanas pasākumus īstenot arī attiecībā uz transportlīdzekļiem, kas laisti tirgū
  iepriekš
  .

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums

44. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (44) | Vienkārša un viegli salīdzināma informācija par dažādu degvielu cenām varētu būt svarīga, lai transportlīdzekļu lietotāji labāk varētu izvērtēt tirgū pieejamo atsevišķo degvielu relatīvās izmaksas. Tāpēc informācijas nolūkā visās attiecīgajās degvielas uzpildes stacijās būtu jāparāda konkrētu alternatīvo degvielu un tradicionālo degvielu vienības cenu salīdzinājums, kas izteikts kā “degvielas cena par 100 km”. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(44)

Vienkārša un viegli salīdzināma informācija par dažādu degvielu cenām varētu būt svarīga, lai transportlīdzekļu lietotāji labāk varētu izvērtēt tirgū pieejamo atsevišķo degvielu relatīvās izmaksas. Tāpēc informācijas nolūkā visās attiecīgajās degvielas uzpildes stacijās būtu jāparāda konkrētu alternatīvo degvielu un tradicionālo degvielu vienības cenu salīdzinājums, kas izteikts kā “degvielas cena par 100 km”.

| (44) | Vienkārša un viegli salīdzināma informācija par dažādu degvielu cenām varētu būt svarīga, lai transportlīdzekļu lietotāji labāk varētu izvērtēt tirgū pieejamo atsevišķo degvielu relatīvās izmaksas. Tāpēc informācijas nolūkā visās attiecīgajās degvielas uzpildes stacijās būtu jāparāda konkrētu alternatīvo degvielu un tradicionālo degvielu vienības cenu salīdzinājums, kas izteikts kā “degvielas cena par 100 km”.
  Būtu skaidri jānorāda patērētājiem, ka šis cenu salīdzinājums attiecas uz vidējām degvielas cenām dalībvalstī, kuras var atšķirties no faktiskajām cenām attiecīgajā degvielas uzpildes stacijā. Turklāt ad hoc elektrouzlādes un ūdeņraža uzpildes gadījumā cena, ko piemēro konkrētajā stacijā, būtu jānorāda arī par attiecīgi kWh un kg. |
| --- | --- |

(44)

Vienkārša un viegli salīdzināma informācija par dažādu degvielu cenām varētu būt svarīga, lai transportlīdzekļu lietotāji labāk varētu izvērtēt tirgū pieejamo atsevišķo degvielu relatīvās izmaksas. Tāpēc informācijas nolūkā visās attiecīgajās degvielas uzpildes stacijās būtu jāparāda konkrētu alternatīvo degvielu un tradicionālo degvielu vienības cenu salīdzinājums, kas izteikts kā “degvielas cena par 100 km”.
  Būtu skaidri jānorāda patērētājiem, ka šis cenu salīdzinājums attiecas uz vidējām degvielas cenām dalībvalstī, kuras var atšķirties no faktiskajām cenām attiecīgajā degvielas uzpildes stacijā. Turklāt ad hoc elektrouzlādes un ūdeņraža uzpildes gadījumā cena, ko piemēro konkrētajā stacijā, būtu jānorāda arī par attiecīgi kWh un kg.

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums

46. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (46) | Datiem vajadzētu būt svarīgai nozīmei uzlādes un uzpildes infrastruktūras pienācīgā darbībā. Formātam, biežumam un kvalitātei, kādā šie dati būtu jādara pieejami un piekļūstami, būtu jānosaka lietotāju vajadzībām atbilstošas alternatīvo degvielu infrastruktūras ekosistēmas vispārējā kvalitāte. Turklāt šiem datiem vajadzētu būt saskaņotā veidā pieejamiem visās dalībvalstīs. Tāpēc dati būtu jāsniedz saskaņā ar prasībām, kas attiecībā uz valstu piekļuves punktiem noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2010/40/ES (59). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(46)

Datiem vajadzētu būt svarīgai nozīmei uzlādes un uzpildes infrastruktūras pienācīgā darbībā. Formātam, biežumam un kvalitātei, kādā šie dati būtu jādara pieejami un piekļūstami, būtu jānosaka lietotāju vajadzībām atbilstošas alternatīvo degvielu infrastruktūras ekosistēmas vispārējā kvalitāte. Turklāt šiem datiem vajadzētu būt saskaņotā veidā pieejamiem visās dalībvalstīs. Tāpēc dati būtu jāsniedz saskaņā ar prasībām, kas attiecībā uz valstu piekļuves punktiem noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2010/40/ES (59).

| (46) | Datiem vajadzētu būt svarīgai nozīmei uzlādes un uzpildes infrastruktūras pienācīgā darbībā. Formātam, biežumam un kvalitātei, kādā šie dati būtu jādara pieejami un piekļūstami, būtu jānosaka lietotāju vajadzībām atbilstošas alternatīvo degvielu infrastruktūras ekosistēmas vispārējā kvalitāte. Turklāt šiem datiem vajadzētu būt saskaņotā veidā pieejamiem visās dalībvalstīs. Tāpēc dati būtu jāsniedz
  kā atvērtie dati
  saskaņā ar prasībām, kas attiecībā uz valstu piekļuves punktiem noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2010/40/ES (59).
  Attiecībā uz pakalpojumiem, kas ļauj netraucēti ceļot visā Savienībā, būtu jāizveido arī Savienības mēroga sistēma, kas importētu standartizētu informāciju no valstu sistēmām. Tādēļ Komisijai būtu Savienības līmenī jāizveido vienots Eiropas piekļuves punkts, kurš funkcionētu kā datu vārteja galalietotājiem un mobilitātes pakalpojumu sniedzējiem, lai tie varētu viegli piekļūt attiecīgajiem valstu piekļuves punktos glabātajiem datiem. Šim punktam vajadzētu būt pēc iespējas savietojamam un sadarbspējīgam ar pašreizējām informācijas un rezervācijas sistēmām, ko izstrādājušas dalībvalstis. Eiropas piekļuves punkts varētu patērētājiem atvieglot labākās cenas salīdzināšanu starp publiski pieejamiem uzlādes un uzpildes operatoriem iekšējā tirgū un sniegt lietotājiem informāciju par uzpildes un uzlādes punktu piekļūstamību un pieejamību, gaidīšanas laiku un atlikušo alternatīvo degvielu kapacitāti. Tas varētu palīdzēt novērst satiksmes traucējumus un uzlabot ceļu satiksmes drošību. Šī informācija būtu jādara pieejama, izmantojot publisku, atjauninātu, lietotājdraudzīgu, pieejamu un daudzvalodu saskarni ES līmenī. |
| --- | --- |

(46)

Datiem vajadzētu būt svarīgai nozīmei uzlādes un uzpildes infrastruktūras pienācīgā darbībā. Formātam, biežumam un kvalitātei, kādā šie dati būtu jādara pieejami un piekļūstami, būtu jānosaka lietotāju vajadzībām atbilstošas alternatīvo degvielu infrastruktūras ekosistēmas vispārējā kvalitāte. Turklāt šiem datiem vajadzētu būt saskaņotā veidā pieejamiem visās dalībvalstīs. Tāpēc dati būtu jāsniedz
  kā atvērtie dati
  saskaņā ar prasībām, kas attiecībā uz valstu piekļuves punktiem noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2010/40/ES (59).
  Attiecībā uz pakalpojumiem, kas ļauj netraucēti ceļot visā Savienībā, būtu jāizveido arī Savienības mēroga sistēma, kas importētu standartizētu informāciju no valstu sistēmām. Tādēļ Komisijai būtu Savienības līmenī jāizveido vienots Eiropas piekļuves punkts, kurš funkcionētu kā datu vārteja galalietotājiem un mobilitātes pakalpojumu sniedzējiem, lai tie varētu viegli piekļūt attiecīgajiem valstu piekļuves punktos glabātajiem datiem. Šim punktam vajadzētu būt pēc iespējas savietojamam un sadarbspējīgam ar pašreizējām informācijas un rezervācijas sistēmām, ko izstrādājušas dalībvalstis. Eiropas piekļuves punkts varētu patērētājiem atvieglot labākās cenas salīdzināšanu starp publiski pieejamiem uzlādes un uzpildes operatoriem iekšējā tirgū un sniegt lietotājiem informāciju par uzpildes un uzlādes punktu piekļūstamību un pieejamību, gaidīšanas laiku un atlikušo alternatīvo degvielu kapacitāti. Tas varētu palīdzēt novērst satiksmes traucējumus un uzlabot ceļu satiksmes drošību. Šī informācija būtu jādara pieejama, izmantojot publisku, atjauninātu, lietotājdraudzīgu, pieejamu un daudzvalodu saskarni ES līmenī.

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums

52. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (52) | Piemērojot šo regulu, Komisijai būtu jāapspriežas ar attiecīgajām ekspertu grupām, jo īpaši ar Ilgtspējīga transporta forumu (STF) un Eiropas Ilgtspējīgas kuģniecības forumu (ESSF). Šāda apspriešanās ar ekspertiem ir īpaši svarīga, ja Komisija saskaņā ar šo regulu plāno pieņemt deleģētos vai īstenošanas aktus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(52)

Piemērojot šo regulu, Komisijai būtu jāapspriežas ar attiecīgajām ekspertu grupām, jo īpaši ar Ilgtspējīga transporta forumu (STF) un Eiropas Ilgtspējīgas kuģniecības forumu (ESSF). Šāda apspriešanās ar ekspertiem ir īpaši svarīga, ja Komisija saskaņā ar šo regulu plāno pieņemt deleģētos vai īstenošanas aktus.

| (52) | Piemērojot šo regulu, Komisijai būtu jāapspriežas ar
  dažādām organizācijām un ieinteresētajām personām, cita starpā, bet ne tikai, ar patērētāju grupām, pašvaldībām, pilsētām un reģioniem, kā arī ar
  attiecīgajām ekspertu grupām, jo īpaši ar Ilgtspējīga transporta forumu (STF) un Eiropas Ilgtspējīgas kuģniecības forumu (ESSF). Šāda apspriešanās ar ekspertiem ir īpaši svarīga, ja Komisija saskaņā ar šo regulu plāno pieņemt deleģētos vai īstenošanas aktus. |
| --- | --- |

(52)

Piemērojot šo regulu, Komisijai būtu jāapspriežas ar
  dažādām organizācijām un ieinteresētajām personām, cita starpā, bet ne tikai, ar patērētāju grupām, pašvaldībām, pilsētām un reģioniem, kā arī ar
  attiecīgajām ekspertu grupām, jo īpaši ar Ilgtspējīga transporta forumu (STF) un Eiropas Ilgtspējīgas kuģniecības forumu (ESSF). Šāda apspriešanās ar ekspertiem ir īpaši svarīga, ja Komisija saskaņā ar šo regulu plāno pieņemt deleģētos vai īstenošanas aktus.

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums

53. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (53) | Alternatīvo degvielu infrastruktūra ir joma, kas strauji attīstās. Kopīgu tehnisko specifikāciju trūkums ir šķērslis alternatīvo degvielu infrastruktūras vienotā tirgus izveidei. Tāpēc būtu jādeleģē pilnvaras Komisijai saskaņā ar LESD 290. pantu pieņemt aktus, kas vajadzīgi, lai izstrādātu tehniskās specifikācijas jomās, kurās kopējās tehniskās specifikācijas nav noteiktas, bet ir vajadzīgas. Jo īpaši šeit būtu jāietver sakari starp elektrotransportlīdzekli un uzlādes punktu, sakari starp uzlādes punktu un uzlādes programmatūras vadības sistēmu (aizmugursistēmu), sakari saistībā ar elektrotransportlīdzekļa viesabonēšanu un sakari ar elektrotīklu. Ir arī jānosaka piemērota pārvaldības sistēma un dažādu to dalībnieku lomas, kas iesaistīti transportlīdzekļa–tīkla komunikācijas ekosistēmā
  . Turklāt jāņem
  vērā tehnoloģiju
  attīstība
  , piemēram, elektroceļu sistēmas (ERS). Attiecībā uz datu sniegšanu ir jānosaka papildu datu veidi un tehniskās specifikācijas attiecībā uz formātu, biežumu un kvalitāti, kādā šie dati būtu jādara pieejami un piekļūstami. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(53)

Alternatīvo degvielu infrastruktūra ir joma, kas strauji attīstās. Kopīgu tehnisko specifikāciju trūkums ir šķērslis alternatīvo degvielu infrastruktūras vienotā tirgus izveidei. Tāpēc būtu jādeleģē pilnvaras Komisijai saskaņā ar LESD 290. pantu pieņemt aktus, kas vajadzīgi, lai izstrādātu tehniskās specifikācijas jomās, kurās kopējās tehniskās specifikācijas nav noteiktas, bet ir vajadzīgas. Jo īpaši šeit būtu jāietver sakari starp elektrotransportlīdzekli un uzlādes punktu, sakari starp uzlādes punktu un uzlādes programmatūras vadības sistēmu (aizmugursistēmu), sakari saistībā ar elektrotransportlīdzekļa viesabonēšanu un sakari ar elektrotīklu. Ir arī jānosaka piemērota pārvaldības sistēma un dažādu to dalībnieku lomas, kas iesaistīti transportlīdzekļa–tīkla komunikācijas ekosistēmā
  . Turklāt jāņem
  vērā tehnoloģiju
  attīstība
  , piemēram, elektroceļu sistēmas (ERS). Attiecībā uz datu sniegšanu ir jānosaka papildu datu veidi un tehniskās specifikācijas attiecībā uz formātu, biežumu un kvalitāti, kādā šie dati būtu jādara pieejami un piekļūstami.

| (53) | Alternatīvo degvielu infrastruktūra ir joma, kas strauji attīstās. Kopīgu tehnisko specifikāciju trūkums ir šķērslis alternatīvo degvielu infrastruktūras vienotā tirgus izveidei. Tāpēc būtu jādeleģē pilnvaras Komisijai saskaņā ar LESD 290. pantu pieņemt aktus, kas vajadzīgi, lai izstrādātu tehniskās specifikācijas jomās, kurās kopējās tehniskās specifikācijas nav noteiktas, bet ir vajadzīgas. Jo īpaši šeit būtu jāietver sakari starp elektrotransportlīdzekli un uzlādes punktu, sakari starp uzlādes punktu un uzlādes programmatūras vadības sistēmu (aizmugursistēmu), sakari saistībā ar elektrotransportlīdzekļa viesabonēšanu un sakari ar elektrotīklu
  , vienlaikus nodrošinot augstu kiberdrošības un patērētāju datu aizsardzības līmeni
  . Ir arī
  ātri
  jānosaka piemērota pārvaldības sistēma un dažādu to dalībnieku lomas, kas iesaistīti transportlīdzekļa–tīkla komunikācijas ekosistēmā
  , vienlaikus ņemot
  vērā
  un atbalstot tādu jaunu
  tehnoloģiju
  attīstību
  ,
  kurām ir liels SEG emisiju samazināšanas potenciāls (
  piemēram, elektroceļu sistēmas (ERS)
  , jo īpaši indukcijas un gaisvadu kontakttīkla uzlādes risinājumi)
  . Attiecībā uz datu sniegšanu ir jānosaka papildu datu veidi un tehniskās specifikācijas attiecībā uz formātu, biežumu un kvalitāti, kādā šie dati būtu jādara pieejami un piekļūstami.
  Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(53)

Alternatīvo degvielu infrastruktūra ir joma, kas strauji attīstās. Kopīgu tehnisko specifikāciju trūkums ir šķērslis alternatīvo degvielu infrastruktūras vienotā tirgus izveidei. Tāpēc būtu jādeleģē pilnvaras Komisijai saskaņā ar LESD 290. pantu pieņemt aktus, kas vajadzīgi, lai izstrādātu tehniskās specifikācijas jomās, kurās kopējās tehniskās specifikācijas nav noteiktas, bet ir vajadzīgas. Jo īpaši šeit būtu jāietver sakari starp elektrotransportlīdzekli un uzlādes punktu, sakari starp uzlādes punktu un uzlādes programmatūras vadības sistēmu (aizmugursistēmu), sakari saistībā ar elektrotransportlīdzekļa viesabonēšanu un sakari ar elektrotīklu
  , vienlaikus nodrošinot augstu kiberdrošības un patērētāju datu aizsardzības līmeni
  . Ir arī
  ātri
  jānosaka piemērota pārvaldības sistēma un dažādu to dalībnieku lomas, kas iesaistīti transportlīdzekļa–tīkla komunikācijas ekosistēmā
  , vienlaikus ņemot
  vērā
  un atbalstot tādu jaunu
  tehnoloģiju
  attīstību
  ,
  kurām ir liels SEG emisiju samazināšanas potenciāls (
  piemēram, elektroceļu sistēmas (ERS)
  , jo īpaši indukcijas un gaisvadu kontakttīkla uzlādes risinājumi)
  . Attiecībā uz datu sniegšanu ir jānosaka papildu datu veidi un tehniskās specifikācijas attiecībā uz formātu, biežumu un kvalitāti, kādā šie dati būtu jādara pieejami un piekļūstami.
  Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums

54.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (54a) | Tā kā šī regula skartajām nozarēm radīs papildu izmaksas saistībā ar atbilstības nodrošināšanu, ir jāveic kompensējoši pasākumi nolūkā nepieļaut kopējā regulatīvā sloga palielināšanos. Tāpēc Komisijai vajadzētu būt pienākumam pirms šīs regulas stāšanās spēkā iesniegt priekšlikumus nolūkā kompensēt ar šo regulu ieviesto regulatīvo slogu, pārskatot vai atceļot citu ES regulu noteikumus, kas skartajās nozarēs rada liekas izmaksas saistībā ar atbilstības nodrošināšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(54a)

Tā kā šī regula skartajām nozarēm radīs papildu izmaksas saistībā ar atbilstības nodrošināšanu, ir jāveic kompensējoši pasākumi nolūkā nepieļaut kopējā regulatīvā sloga palielināšanos. Tāpēc Komisijai vajadzētu būt pienākumam pirms šīs regulas stāšanās spēkā iesniegt priekšlikumus nolūkā kompensēt ar šo regulu ieviesto regulatīvo slogu, pārskatot vai atceļot citu ES regulu noteikumus, kas skartajās nozarēs rada liekas izmaksas saistībā ar atbilstības nodrošināšanu.

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Šajā regulā ir izklāstīti
  obligāti
  valstu mērķrādītāji, kas jāizpilda, ieviešot ceļu transportlīdzekļiem, peldlīdzekļiem un stāvošiem gaisa kuģiem paredzētu pietiekamu alternatīvo degvielu infrastruktūru Savienībā. Tajā noteiktas kopējas tehniskās specifikācijas un prasības attiecībā uz informāciju lietotājiem, datu sniegšanu un prasībām, kā veicami maksājumi par alternatīvo degvielu infrastruktūras lietošanu. | 1.   Šajā regulā ir izklāstīti
  minimālie
  valstu mērķrādītāji, kas jāizpilda, ieviešot ceļu transportlīdzekļiem, peldlīdzekļiem
  , vilcieniem
  un stāvošiem gaisa kuģiem paredzētu pietiekamu alternatīvo degvielu infrastruktūru Savienībā. Tajā noteiktas kopējas tehniskās specifikācijas un prasības attiecībā uz informāciju lietotājiem, datu sniegšanu un prasībām, kā veicami maksājumi par alternatīvo degvielu infrastruktūras lietošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Šajā regulā ir izklāstīti
  obligāti
  valstu mērķrādītāji, kas jāizpilda, ieviešot ceļu transportlīdzekļiem, peldlīdzekļiem un stāvošiem gaisa kuģiem paredzētu pietiekamu alternatīvo degvielu infrastruktūru Savienībā. Tajā noteiktas kopējas tehniskās specifikācijas un prasības attiecībā uz informāciju lietotājiem, datu sniegšanu un prasībām, kā veicami maksājumi par alternatīvo degvielu infrastruktūras lietošanu.

1.   Šajā regulā ir izklāstīti
  minimālie
  valstu mērķrādītāji, kas jāizpilda, ieviešot ceļu transportlīdzekļiem, peldlīdzekļiem
  , vilcieniem
  un stāvošiem gaisa kuģiem paredzētu pietiekamu alternatīvo degvielu infrastruktūru Savienībā. Tajā noteiktas kopējas tehniskās specifikācijas un prasības attiecībā uz informāciju lietotājiem, datu sniegšanu un prasībām, kā veicami maksājumi par alternatīvo degvielu infrastruktūras lietošanu.

Grozījums Nr. 61

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 3. punkts

1. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Ar šo regulu izveido ziņošanas mehānismu, kas stimulē sadarbību un nodrošina stabilu progresa pārraudzību. Mehānisms ietver strukturētu, pārredzamu, iteratīvu procesu starp Komisiju un
  dalībvalstīm
  nolūkā pabeigt valstu politikas regulējumu izstrādi un pēc tam tos īstenot, kā arī atbilstošu Komisijas rīcību. | 3.   Ar šo regulu izveido ziņošanas mehānismu, kas stimulē sadarbību un nodrošina stabilu progresa pārraudzību. Mehānisms ietver strukturētu, pārredzamu, iteratīvu
  un daudzlīmeņu pārvaldības
  procesu starp Komisiju
  , dalībvalstīm
  un
  reģionālajām un vietējām iestādēm
  nolūkā pabeigt valstu politikas regulējumu izstrādi
  , ņemot vērā pašreizējās vietējās un reģionālās alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanas stratēģijas,
  un pēc tam tos īstenot, kā arī atbilstošu Komisijas rīcību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Ar šo regulu izveido ziņošanas mehānismu, kas stimulē sadarbību un nodrošina stabilu progresa pārraudzību. Mehānisms ietver strukturētu, pārredzamu, iteratīvu procesu starp Komisiju un
  dalībvalstīm
  nolūkā pabeigt valstu politikas regulējumu izstrādi un pēc tam tos īstenot, kā arī atbilstošu Komisijas rīcību.

3.   Ar šo regulu izveido ziņošanas mehānismu, kas stimulē sadarbību un nodrošina stabilu progresa pārraudzību. Mehānisms ietver strukturētu, pārredzamu, iteratīvu
  un daudzlīmeņu pārvaldības
  procesu starp Komisiju
  , dalībvalstīm
  un
  reģionālajām un vietējām iestādēm
  nolūkā pabeigt valstu politikas regulējumu izstrādi
  , ņemot vērā pašreizējās vietējās un reģionālās alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanas stratēģijas,
  un pēc tam tos īstenot, kā arī atbilstošu Komisijas rīcību.

Grozījums Nr. 62

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 2.a punkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2a) | “TEN-T tīklā” attiecībā uz elektrouzlādes stacijām un ūdeņraža uzpildes stacijām nozīmē to, ka tās atrodas TEN-T tīklā vai 1,5  km brauciena attālumā no tuvākās TEN-T ceļa nobrauktuves; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2a)

(2a)

“TEN-T tīklā” attiecībā uz elektrouzlādes stacijām un ūdeņraža uzpildes stacijām nozīmē to, ka tās atrodas TEN-T tīklā vai 1,5  km brauciena attālumā no tuvākās TEN-T ceļa nobrauktuves;

Grozījums Nr. 63

Grozījums Nr. 63

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 3. punkts – a apakšpunkts – ievaddaļa

2. pants – 1. daļa – 3. punkts – a apakšpunkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | “bezemisiju transportlīdzekļiem paredzētas alternatīvās degvielas”: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

“bezemisiju transportlīdzekļiem paredzētas alternatīvās degvielas”:

| (a) | “bezemisiju transportlīdzekļiem
  , peldlīdzekļiem un gaisa kuģiem
  paredzētas alternatīvās degvielas”: |
| --- | --- |

(a)

“bezemisiju transportlīdzekļiem
  , peldlīdzekļiem un gaisa kuģiem
  paredzētas alternatīvās degvielas”:

, peldlīdzekļiem un gaisa kuģiem

Grozījums Nr. 64

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 3. punkts – b apakšpunkts – 1. ievilkums

2. pants – 1. daļa – 3. punkts – b apakšpunkts – 1. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | biomasas kurināmie/degvielas un biodegviela, kā definēts Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta 27. un 33. punktā, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

biomasas kurināmie/degvielas un biodegviela, kā definēts Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta 27. un 33. punktā,

| — | biomasas kurināmie/degvielas
  , arī biogāze,
  un biodegviela, kā definēts Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta 27
  ., 28
  . un 33. punktā, |
| --- | --- |

—

biomasas kurināmie/degvielas
  , arī biogāze,
  un biodegviela, kā definēts Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta 27
  ., 28
  . un 33. punktā,

, arī biogāze,

., 28

Grozījums Nr. 65

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 3. punkts – c apakšpunkts – ievaddaļa

2. pants – 1. daļa – 3. punkts – c apakšpunkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | “alternatīvas fosilās degvielas” pārejas posmā: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

“alternatīvas fosilās degvielas” pārejas posmā:

| (c) | “alternatīvas fosilās degvielas”
  ierobežotā
  pārejas posmā: |
| --- | --- |

(c)

“alternatīvas fosilās degvielas”
  ierobežotā
  pārejas posmā:

ierobežotā

Grozījums Nr. 66

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 9.a punkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 9.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (9a) | “iedzīvotāju energokopiena” ir kopiena, kā definēts Direktīvas (ES) 2019/944 2. panta 11. punktā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(9a)

(9a)

“iedzīvotāju energokopiena” ir kopiena, kā definēts Direktīvas (ES) 2019/944 2. panta 11. punktā;

Grozījums Nr. 67

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 17. punkts

2. pants – 1. daļa – 17. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (17) | “elektroceļu sistēma” ir tāda fiziska instalācija gar ceļu, kas ļauj pārvadīt elektroenerģiju uz elektrotransportlīdzekli tā
  kustības laikā
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(17)

“elektroceļu sistēma” ir tāda fiziska instalācija gar ceļu, kas ļauj pārvadīt elektroenerģiju uz elektrotransportlīdzekli tā
  kustības laikā
  ;

kustības laikā

| (17) | “elektroceļu sistēma” ir tāda fiziska instalācija gar ceļu, kas ļauj pārvadīt elektroenerģiju uz elektrotransportlīdzekli
  , lai nodrošinātu
  tā
  virzīšanai uz priekšu vai tā dinamiskai uzlādei nepieciešamo enerģiju
  ; |
| --- | --- |

(17)

“elektroceļu sistēma” ir tāda fiziska instalācija gar ceļu, kas ļauj pārvadīt elektroenerģiju uz elektrotransportlīdzekli
  , lai nodrošinātu
  tā
  virzīšanai uz priekšu vai tā dinamiskai uzlādei nepieciešamo enerģiju
  ;

, lai nodrošinātu

virzīšanai uz priekšu vai tā dinamiskai uzlādei nepieciešamo enerģiju

Grozījums Nr. 68

Grozījums Nr. 68

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 17.a punkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 17.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (17a) | “dinamiska uzlāde” ir elektrotransportlīdzekļa akumulatora uzlāde transportlīdzekļa kustības laikā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(17a)

(17a)

“dinamiska uzlāde” ir elektrotransportlīdzekļa akumulatora uzlāde transportlīdzekļa kustības laikā;

Grozījums Nr. 69

Grozījums Nr. 69

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 19.a punkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 19.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (19a) | “energoefektivitāte pirmajā vietā” ir attiecīgs princips, kā tas definēts Regulas (ES) 2018/1999 2. panta 18. punktā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(19a)

(19a)

“energoefektivitāte pirmajā vietā” ir attiecīgs princips, kā tas definēts Regulas (ES) 2018/1999 2. panta 18. punktā;

Grozījums Nr. 70

Grozījums Nr. 70

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 19.b punkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 19.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (19b) | “tehnoloģiskā neitralitāte” ir attiecīgs princips, kā izklāstīts Direktīvas (ES) 2018/1972 25. apsvērumā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(19b)

(19b)

“tehnoloģiskā neitralitāte” ir attiecīgs princips, kā izklāstīts Direktīvas (ES) 2018/1972 25. apsvērumā;

Grozījums Nr. 71

Grozījums Nr. 71

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 35.a punkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 35.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (35a) | “maksājumu karte” ir maksājumu pakalpojums, kas darbojas, pamatojoties uz fizisku vai digitālu debetkarti vai kredītkarti, un ietver viedtālruņu aplikācijā iegultas maksājumu kartes; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(35a)

(35a)

“maksājumu karte” ir maksājumu pakalpojums, kas darbojas, pamatojoties uz fizisku vai digitālu debetkarti vai kredītkarti, un ietver viedtālruņu aplikācijā iegultas maksājumu kartes;

Grozījums Nr. 72

Grozījums Nr. 72

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 35.b punkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 35.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (35b) | “maksājumu pakalpojums” ir maksājumu pakalpojums, kā definēts Direktīvas (ES) 2015/2366 4. panta 3. punktā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(35b)

(35b)

“maksājumu pakalpojums” ir maksājumu pakalpojums, kā definēts Direktīvas (ES) 2015/2366 4. panta 3. punktā;

Grozījums Nr. 73

Grozījums Nr. 73

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 37.a punkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 37.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (37a) | “gaisa kondicionēšanas sistēma” ir stacionāra vai pārvietojama sistēma lidostās, kas nodrošina kondicionēta gaisa ārēju padevi stacionāru gaisa kuģu salonu dzesēšanai, ventilācijai vai apsildei; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(37a)

(37a)

“gaisa kondicionēšanas sistēma” ir stacionāra vai pārvietojama sistēma lidostās, kas nodrošina kondicionēta gaisa ārēju padevi stacionāru gaisa kuģu salonu dzesēšanai, ventilācijai vai apsildei;

Grozījums Nr. 74

Grozījums Nr. 74

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 38. punkts

2. pants – 1. daļa – 38. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (38) | “publiski pieejama” alternatīvo degvielu infrastruktūra ir alternatīvo degvielu infrastruktūra, kas atrodas vietā vai īpašumā, kurš ir pieejams plašai sabiedrībai, neatkarīgi no tā, vai alternatīvo degvielu infrastruktūra atrodas publiskā vai privātā īpašumā, neatkarīgi no tā, vai pastāv ierobežojumi vai nosacījumi attiecībā uz piekļuvi vietai vai īpašumam, un neatkarīgi no alternatīvo degvielu infrastruktūras
  piemērojamajiem
  izmantošanas nosacījumiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(38)

“publiski pieejama” alternatīvo degvielu infrastruktūra ir alternatīvo degvielu infrastruktūra, kas atrodas vietā vai īpašumā, kurš ir pieejams plašai sabiedrībai, neatkarīgi no tā, vai alternatīvo degvielu infrastruktūra atrodas publiskā vai privātā īpašumā, neatkarīgi no tā, vai pastāv ierobežojumi vai nosacījumi attiecībā uz piekļuvi vietai vai īpašumam, un neatkarīgi no alternatīvo degvielu infrastruktūras
  piemērojamajiem
  izmantošanas nosacījumiem;

piemērojamajiem

| (38) | “publiski pieejama” alternatīvo degvielu infrastruktūra ir alternatīvo degvielu infrastruktūra, kas atrodas vietā vai īpašumā, kurš ir pieejams plašai sabiedrībai,
  arī personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām,
  neatkarīgi no tā, vai alternatīvo degvielu infrastruktūra atrodas publiskā vai privātā īpašumā, neatkarīgi no tā, vai pastāv ierobežojumi vai nosacījumi attiecībā uz piekļuvi vietai vai īpašumam, un neatkarīgi no
  piemērojamajiem
  alternatīvo degvielu infrastruktūras izmantošanas nosacījumiem; |
| --- | --- |

(38)

“publiski pieejama” alternatīvo degvielu infrastruktūra ir alternatīvo degvielu infrastruktūra, kas atrodas vietā vai īpašumā, kurš ir pieejams plašai sabiedrībai,
  arī personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām,
  neatkarīgi no tā, vai alternatīvo degvielu infrastruktūra atrodas publiskā vai privātā īpašumā, neatkarīgi no tā, vai pastāv ierobežojumi vai nosacījumi attiecībā uz piekļuvi vietai vai īpašumam, un neatkarīgi no
  piemērojamajiem
  alternatīvo degvielu infrastruktūras izmantošanas nosacījumiem;

arī personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām,

piemērojamajiem

Grozījums Nr. 75

Grozījums Nr. 75

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 40. punkts

2. pants – 1. daļa – 40. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (40) | “ad hoc uzlāde” ir galalietotāja nopirkts uzlādes pakalpojums bez nepieciešamības šim galalietotājam papildus pakalpojuma iegādei reģistrēties, slēgt rakstisku vienošanos vai iesaistīties ilgstošākās komerciālās attiecībās ar minētā uzlādes punkta operatoru; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(40)

“ad hoc uzlāde” ir galalietotāja nopirkts uzlādes pakalpojums bez nepieciešamības šim galalietotājam papildus pakalpojuma iegādei reģistrēties, slēgt rakstisku vienošanos vai iesaistīties ilgstošākās komerciālās attiecībās ar minētā uzlādes punkta operatoru;

| (40) | “ad hoc uzlāde” ir galalietotāja nopirkts uzlādes pakalpojums bez nepieciešamības šim galalietotājam papildus pakalpojuma iegādei reģistrēties, slēgt rakstisku vienošanos vai iesaistīties ilgstošākās komerciālās attiecībās ar minētā uzlādes punkta operatoru
  vai elektroniski reģistrēties vai pierakstīties tiešsaistes starpniecības pakalpojumu izmantošanai
  ; |
| --- | --- |

(40)

“ad hoc uzlāde” ir galalietotāja nopirkts uzlādes pakalpojums bez nepieciešamības šim galalietotājam papildus pakalpojuma iegādei reģistrēties, slēgt rakstisku vienošanos vai iesaistīties ilgstošākās komerciālās attiecībās ar minētā uzlādes punkta operatoru
  vai elektroniski reģistrēties vai pierakstīties tiešsaistes starpniecības pakalpojumu izmantošanai
  ;

vai elektroniski reģistrēties vai pierakstīties tiešsaistes starpniecības pakalpojumu izmantošanai

Grozījums Nr. 76

Grozījums Nr. 76

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 41. punkts

2. pants – 1. daļa – 41. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (41) | “uzlādes punkts” ir tāda stacionāra vai pārvietojama saskarne, kura uz elektrotransportlīdzekli ļauj pārvadīt elektroenerģiju, kura, lai gan tai var būt viens vai vairāki savienotāji dažādu savienotāju veidu pieslēgšanai, vienlaikus spēj uzlādēt tikai vienu elektrotransportlīdzekli un kurā neietilpst ierīces, kuru izejas jauda ir 3,7  kW vai mazāka un kuru galvenais nolūks nav elektrotransportlīdzekļu uzlāde; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(41)

“uzlādes punkts” ir tāda stacionāra vai pārvietojama saskarne, kura uz elektrotransportlīdzekli ļauj pārvadīt elektroenerģiju, kura, lai gan tai var būt viens vai vairāki savienotāji dažādu savienotāju veidu pieslēgšanai, vienlaikus spēj uzlādēt tikai vienu elektrotransportlīdzekli un kurā neietilpst ierīces, kuru izejas jauda ir 3,7  kW vai mazāka un kuru galvenais nolūks nav elektrotransportlīdzekļu uzlāde;

| (41) | “uzlādes punkts” ir tāda stacionāra vai pārvietojama
  , tīkla vai ārpustīkla
  saskarne, kura uz elektrotransportlīdzekli ļauj pārvadīt elektroenerģiju, kura, lai gan tai var būt viens vai vairāki savienotāji dažādu savienotāju veidu pieslēgšanai, vienlaikus spēj uzlādēt tikai vienu elektrotransportlīdzekli un kurā neietilpst ierīces, kuru izejas jauda ir 3,7  kW vai mazāka un kuru galvenais nolūks nav elektrotransportlīdzekļu uzlāde; |
| --- | --- |

(41)

“uzlādes punkts” ir tāda stacionāra vai pārvietojama
  , tīkla vai ārpustīkla
  saskarne, kura uz elektrotransportlīdzekli ļauj pārvadīt elektroenerģiju, kura, lai gan tai var būt viens vai vairāki savienotāji dažādu savienotāju veidu pieslēgšanai, vienlaikus spēj uzlādēt tikai vienu elektrotransportlīdzekli un kurā neietilpst ierīces, kuru izejas jauda ir 3,7  kW vai mazāka un kuru galvenais nolūks nav elektrotransportlīdzekļu uzlāde;

, tīkla vai ārpustīkla

Grozījums Nr. 77

Grozījums Nr. 77

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 49. punkts

2. pants – 1. daļa – 49. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (49) | “uzpildes punkts” ir uzpildes iekārta jebkādas šķidrās vai gāzveida alternatīvās degvielas nodrošināšanai, izmantojot stacionāru vai pārvietojamu iekārtu, kas vienlaikus spēj uzpildīt tikai vienu transportlīdzekli; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(49)

“uzpildes punkts” ir uzpildes iekārta jebkādas šķidrās vai gāzveida alternatīvās degvielas nodrošināšanai, izmantojot stacionāru vai pārvietojamu iekārtu, kas vienlaikus spēj uzpildīt tikai vienu transportlīdzekli;

| (49) | “uzpildes punkts” ir uzpildes iekārta jebkādas šķidrās vai gāzveida alternatīvās degvielas nodrošināšanai, izmantojot stacionāru vai pārvietojamu iekārtu, kas vienlaikus spēj uzpildīt tikai vienu transportlīdzekli
  vai vienu peldlīdzekli
  ; |
| --- | --- |

(49)

“uzpildes punkts” ir uzpildes iekārta jebkādas šķidrās vai gāzveida alternatīvās degvielas nodrošināšanai, izmantojot stacionāru vai pārvietojamu iekārtu, kas vienlaikus spēj uzpildīt tikai vienu transportlīdzekli
  vai vienu peldlīdzekli
  ;

vai vienu peldlīdzekli

Grozījums Nr. 78

Grozījums Nr. 78

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 54.a punkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 54.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (54a) | “atjaunīgās enerģijas kopiena” ir kopiena, kā definēts Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta 16. punktā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(54a)

(54a)

“atjaunīgās enerģijas kopiena” ir kopiena, kā definēts Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta 16. punktā;

Grozījums Nr. 79

Grozījums Nr. 79

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants– 1. daļa – 56. punkts

2. pants– 1. daļa – 56. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (56) | “droša stāvvieta” ir 17. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētā stāvvietas un atpūtas zona, kas paredzēta lielas noslodzes transportlīdzekļu novietošanai stāvvietā uz nakti; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(56)

“droša stāvvieta” ir 17. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētā stāvvietas un atpūtas zona, kas paredzēta lielas noslodzes transportlīdzekļu novietošanai stāvvietā uz nakti;

| (56) | “droša stāvvieta” ir
  Regulas (ES) Nr. 1315/2013
  17. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētā stāvvietas un atpūtas zona, kas paredzēta lielas noslodzes transportlīdzekļu novietošanai stāvvietā uz nakti
  un kas ir sertificēta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 561/2006 8.a panta noteikumiem
  ; |
| --- | --- |

(56)

“droša stāvvieta” ir
  Regulas (ES) Nr. 1315/2013
  17. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētā stāvvietas un atpūtas zona, kas paredzēta lielas noslodzes transportlīdzekļu novietošanai stāvvietā uz nakti
  un kas ir sertificēta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 561/2006 8.a panta noteikumiem
  ;

Regulas (ES) Nr. 1315/2013

un kas ir sertificēta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 561/2006 8.a panta noteikumiem

Grozījums Nr. 80

Grozījums Nr. 80

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 57. punkts

2. pants – 1. daļa – 57. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (57) | “kuģis pie piestātnes” ir kuģis
  pie piestātnes
  , kas
  definēts Regulas (ES) Nr. 2015/757 3. panta n) punktā
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(57)

“kuģis pie piestātnes” ir kuģis
  pie piestātnes
  , kas
  definēts Regulas (ES) Nr. 2015/757 3. panta n) punktā
  ;

pie piestātnes

definēts Regulas (ES) Nr. 2015/757 3. panta n) punktā

| (57) | “kuģis pie piestātnes” ir kuģis
  , kurš ir droši pietauvots dalībvalsts jurisdikcijā esošas ostas piestātnē, kamēr tajā tiek iekrauta vai izkrauta krava, uz tā uzkāpj vai no tā nokāpj pasažieri vai kamēr tas tiek izmantots par viesnīcu, ietverot laiku
  , kas
  nav saistīts ar kravas vai pasažieru pārvadājumiem
  ; |
| --- | --- |

(57)

“kuģis pie piestātnes” ir kuģis
  , kurš ir droši pietauvots dalībvalsts jurisdikcijā esošas ostas piestātnē, kamēr tajā tiek iekrauta vai izkrauta krava, uz tā uzkāpj vai no tā nokāpj pasažieri vai kamēr tas tiek izmantots par viesnīcu, ietverot laiku
  , kas
  nav saistīts ar kravas vai pasažieru pārvadājumiem
  ;

, kurš ir droši pietauvots dalībvalsts jurisdikcijā esošas ostas piestātnē, kamēr tajā tiek iekrauta vai izkrauta krava, uz tā uzkāpj vai no tā nokāpj pasažieri vai kamēr tas tiek izmantots par viesnīcu, ietverot laiku

nav saistīts ar kravas vai pasažieru pārvadājumiem

Grozījums Nr. 81

Grozījums Nr. 81

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 58. punkts

2. pants – 1. daļa – 58. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (58) | “krasta elektroapgāde” ir krasta elektroenerģijas nodrošināšana pie piestātnes esošiem jūras kuģiem vai iekšējo ūdensceļu peldlīdzekļiem, izmantojot standartizētu
  saskarni
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(58)

“krasta elektroapgāde” ir krasta elektroenerģijas nodrošināšana pie piestātnes esošiem jūras kuģiem vai iekšējo ūdensceļu peldlīdzekļiem, izmantojot standartizētu
  saskarni
  ;

saskarni

| (58) | “krasta elektroapgāde” ir krasta elektroenerģijas nodrošināšana pie piestātnes esošiem jūras kuģiem vai iekšējo ūdensceļu peldlīdzekļiem, izmantojot standartizētu
  stacionāru, peldošu vai pārvietojamu iekārtu
  ; |
| --- | --- |

(58)

“krasta elektroapgāde” ir krasta elektroenerģijas nodrošināšana pie piestātnes esošiem jūras kuģiem vai iekšējo ūdensceļu peldlīdzekļiem, izmantojot standartizētu
  stacionāru, peldošu vai pārvietojamu iekārtu
  ;

stacionāru, peldošu vai pārvietojamu iekārtu

Grozījums Nr. 82

Grozījums Nr. 82

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 66.a punkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 66.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (66a) | “multimodālais centrs” ir mobilitātes pakalpojumu infrastruktūra, piemēram, dzelzceļa, autoceļu, gaisa, jūras un iekšzemes ūdensceļu stacijas un termināļi, kuros var veikt multimodālo transportu, kā tas definēts Regulas (ES) Nr. 1315/2013 3. panta n) punktā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(66a)

(66a)

“multimodālais centrs” ir mobilitātes pakalpojumu infrastruktūra, piemēram, dzelzceļa, autoceļu, gaisa, jūras un iekšzemes ūdensceļu stacijas un termināļi, kuros var veikt multimodālo transportu, kā tas definēts Regulas (ES) Nr. 1315/2013 3. panta n) punktā;

Grozījums Nr. 83

Grozījums Nr. 83

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 66.b punkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 66.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (66b) | “L kategorijas transportlīdzekļi” ir motorizēti divu, trīs un četru riteņu transportlīdzekļi, kā klasificēts Regulā (ES) Nr. 168/2013 un I pielikumā, tostarp motorizēti velosipēdi, divu un trīs riteņu mopēdi, divu un trīs riteņu motocikli, motocikli ar blakusvāģi, vieglie un smagie autoceļu kvadricikli, kā arī vieglie un smagie kvadricikli. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(66b)

(66b)

“L kategorijas transportlīdzekļi” ir motorizēti divu, trīs un četru riteņu transportlīdzekļi, kā klasificēts Regulā (ES) Nr. 168/2013 un I pielikumā, tostarp motorizēti velosipēdi, divu un trīs riteņu mopēdi, divu un trīs riteņu motocikli, motocikli ar blakusvāģi, vieglie un smagie autoceļu kvadricikli, kā arī vieglie un smagie kvadricikli.

Grozījums Nr. 84

Grozījums Nr. 84

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – 1. daļa – 2. ievilkums

3. pants – 1. punkts – 1. daļa – 2. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | to teritorijā tiek ierīkotas publiski pieejamas mazas noslodzes transportlīdzekļiem paredzētas uzlādes stacijas, kas tiem nodrošina pietiekamu izejas jaudu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

to teritorijā tiek ierīkotas publiski pieejamas mazas noslodzes transportlīdzekļiem paredzētas uzlādes stacijas, kas tiem nodrošina pietiekamu izejas jaudu.

| — | to teritorijā
  tādā veidā, kas veicina teritoriālo līdzsvaru un multimodālus braucienus,
  tiek ierīkotas publiski pieejamas mazas noslodzes transportlīdzekļiem paredzētas uzlādes stacijas, kas tiem nodrošina pietiekamu izejas jaudu. |
| --- | --- |

—

to teritorijā
  tādā veidā, kas veicina teritoriālo līdzsvaru un multimodālus braucienus,
  tiek ierīkotas publiski pieejamas mazas noslodzes transportlīdzekļiem paredzētas uzlādes stacijas, kas tiem nodrošina pietiekamu izejas jaudu.

tādā veidā, kas veicina teritoriālo līdzsvaru un multimodālus braucienus,

Grozījums Nr. 85

Grozījums Nr. 85

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – 1. daļa – 2.a ievilkums (jauns)

3. pants – 1. punkts – 1. daļa – 2.a ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | pietiekami daudz publiski pieejamu uzlādes staciju, kuras paredzētas mazas noslodzes transportlīdzekļiem, tiek izvietotas pie publiskajiem ceļiem dzīvojamos rajonos, kur transportlīdzekļus parasti novieto stāvēšanai uz ilgāku laikposmu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

pietiekami daudz publiski pieejamu uzlādes staciju, kuras paredzētas mazas noslodzes transportlīdzekļiem, tiek izvietotas pie publiskajiem ceļiem dzīvojamos rajonos, kur transportlīdzekļus parasti novieto stāvēšanai uz ilgāku laikposmu;

pietiekami daudz publiski pieejamu uzlādes staciju, kuras paredzētas mazas noslodzes transportlīdzekļiem, tiek izvietotas pie publiskajiem ceļiem dzīvojamos rajonos, kur transportlīdzekļus parasti novieto stāvēšanai uz ilgāku laikposmu;

Grozījums Nr. 86

Grozījums Nr. 86

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – 1. daļa – 2.b ievilkums (jauns)

3. pants – 1. punkts – 1. daļa – 2.b ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | pietiekami daudzās publiski pieejamās uzlādes stacijās, kuras paredzētas mazas noslodzes transportlīdzekļiem, ir iespējota viedā un divvirzienu uzlāde; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

pietiekami daudzās publiski pieejamās uzlādes stacijās, kuras paredzētas mazas noslodzes transportlīdzekļiem, ir iespējota viedā un divvirzienu uzlāde;

pietiekami daudzās publiski pieejamās uzlādes stacijās, kuras paredzētas mazas noslodzes transportlīdzekļiem, ir iespējota viedā un divvirzienu uzlāde;

Grozījums Nr. 87

Grozījums Nr. 87

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – 1. daļa – 2.c ievilkums (jauns)

3. pants – 1. punkts – 1. daļa – 2.c ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | tiek nodrošināts tīkla pieslēgums un tīkla jauda. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

tiek nodrošināts tīkla pieslēgums un tīkla jauda.

tiek nodrošināts tīkla pieslēgums un tīkla jauda.

Grozījums Nr. 88

Grozījums Nr. 88

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – 2. daļa – a punkts

3. pants – 1. punkts – 2. daļa – a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | katram to teritorijā reģistrētam mazas noslodzes akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzeklim publiski pieejamās uzlādes stacijās tiek nodrošināta kopējā izejas jauda vismaz
  1 kW; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

katram to teritorijā reģistrētam mazas noslodzes akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzeklim publiski pieejamās uzlādes stacijās tiek nodrošināta kopējā izejas jauda vismaz
  1 kW;

1 kW;

| (a) | katram to teritorijā reģistrētam mazas noslodzes akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzeklim publiski pieejamās uzlādes stacijās tiek nodrošināta kopējā izejas jauda vismaz
  3 kW, ja mazas noslodzes akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzekļu veidotā daļa kopējā prognozētajā mazas noslodzes transportlīdzekļu autoparkā minētajā dalībvalstī ir mazāka par 1 %; |
| --- | --- |

(a)

katram to teritorijā reģistrētam mazas noslodzes akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzeklim publiski pieejamās uzlādes stacijās tiek nodrošināta kopējā izejas jauda vismaz
  3 kW, ja mazas noslodzes akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzekļu veidotā daļa kopējā prognozētajā mazas noslodzes transportlīdzekļu autoparkā minētajā dalībvalstī ir mazāka par 1 %;

3 kW, ja mazas noslodzes akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzekļu veidotā daļa kopējā prognozētajā mazas noslodzes transportlīdzekļu autoparkā minētajā dalībvalstī ir mazāka par 1 %;

Grozījums Nr. 89

Grozījums Nr. 89

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – 2. daļa – aa punkts (jauns)

3. pants – 1. punkts – 2. daļa – aa punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | katram to teritorijā reģistrētam mazas noslodzes akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzeklim publiski pieejamās uzlādes stacijās tiek nodrošināta kopējā izejas jauda 2,5  kW, ja mazas noslodzes akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzekļu īpatsvars attiecībā pret kopējo prognozēto mazas noslodzes transportlīdzekļu autoparku minētajā dalībvalstī ir 1 % vai lielāks par 1 %, bet mazāks par 2,5  %; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(aa)

(aa)

katram to teritorijā reģistrētam mazas noslodzes akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzeklim publiski pieejamās uzlādes stacijās tiek nodrošināta kopējā izejas jauda 2,5  kW, ja mazas noslodzes akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzekļu īpatsvars attiecībā pret kopējo prognozēto mazas noslodzes transportlīdzekļu autoparku minētajā dalībvalstī ir 1 % vai lielāks par 1 %, bet mazāks par 2,5  %;

katram to teritorijā reģistrētam mazas noslodzes akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzeklim publiski pieejamās uzlādes stacijās tiek nodrošināta kopējā izejas jauda 2,5  kW, ja mazas noslodzes akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzekļu īpatsvars attiecībā pret kopējo prognozēto mazas noslodzes transportlīdzekļu autoparku minētajā dalībvalstī ir 1 % vai lielāks par 1 %, bet mazāks par 2,5  %;

Grozījums Nr. 90

Grozījums Nr. 90

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – 2. daļa – ab punkts (jauns)

3. pants – 1. punkts – 2. daļa – ab punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ab) | katram to teritorijā reģistrētam mazas noslodzes akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzeklim publiski pieejamās uzlādes stacijās tiek nodrošināta kopējā izejas jauda vismaz 2 kW, ja mazas noslodzes akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzekļu īpatsvars attiecībā pret kopējo prognozēto mazas noslodzes transportlīdzekļu autoparku minētajā dalībvalstī ir 2,5  % vai lielāks par 2,5  %, bet mazāks par 5 %; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ab)

(ab)

katram to teritorijā reģistrētam mazas noslodzes akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzeklim publiski pieejamās uzlādes stacijās tiek nodrošināta kopējā izejas jauda vismaz 2 kW, ja mazas noslodzes akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzekļu īpatsvars attiecībā pret kopējo prognozēto mazas noslodzes transportlīdzekļu autoparku minētajā dalībvalstī ir 2,5  % vai lielāks par 2,5  %, bet mazāks par 5 %;

katram to teritorijā reģistrētam mazas noslodzes akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzeklim publiski pieejamās uzlādes stacijās tiek nodrošināta kopējā izejas jauda vismaz 2 kW, ja mazas noslodzes akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzekļu īpatsvars attiecībā pret kopējo prognozēto mazas noslodzes transportlīdzekļu autoparku minētajā dalībvalstī ir 2,5  % vai lielāks par 2,5  %, bet mazāks par 5 %;

Grozījums Nr. 91

Grozījums Nr. 91

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – 2. daļa – ac punkts (jauns)

3. pants – 1. punkts – 2. daļa – ac punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ac) | katram to teritorijā reģistrētam mazas noslodzes akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzeklim publiski pieejamās uzlādes stacijās tiek nodrošināta kopējā izejas jauda vismaz 1,5  kW, ja mazas noslodzes akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzekļu īpatsvars attiecībā pret kopējo prognozēto mazas noslodzes transportlīdzekļu autoparku minētajā dalībvalstī ir 5 % vai lielāks par 5 %, bet mazāks par 7,5  %; un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ac)

(ac)

katram to teritorijā reģistrētam mazas noslodzes akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzeklim publiski pieejamās uzlādes stacijās tiek nodrošināta kopējā izejas jauda vismaz 1,5  kW, ja mazas noslodzes akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzekļu īpatsvars attiecībā pret kopējo prognozēto mazas noslodzes transportlīdzekļu autoparku minētajā dalībvalstī ir 5 % vai lielāks par 5 %, bet mazāks par 7,5  %; un

katram to teritorijā reģistrētam mazas noslodzes akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzeklim publiski pieejamās uzlādes stacijās tiek nodrošināta kopējā izejas jauda vismaz 1,5  kW, ja mazas noslodzes akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzekļu īpatsvars attiecībā pret kopējo prognozēto mazas noslodzes transportlīdzekļu autoparku minētajā dalībvalstī ir 5 % vai lielāks par 5 %, bet mazāks par 7,5  %; un

Grozījums Nr. 92

Grozījums Nr. 92

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – 2. daļa – ad punkts (jauns)

3. pants – 1. punkts – 2. daļa – ad punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ad) | katram to teritorijā reģistrētam mazas noslodzes akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzeklim publiski pieejamās uzlādes stacijās tiek nodrošināta kopējā izejas jauda vismaz 1 kW, ja mazas noslodzes akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzekļu īpatsvars attiecībā pret kopējo prognozēto mazas noslodzes transportlīdzekļu autoparku minētajā dalībvalstī ir 7,5  % vai lielāks; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ad)

(ad)

katram to teritorijā reģistrētam mazas noslodzes akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzeklim publiski pieejamās uzlādes stacijās tiek nodrošināta kopējā izejas jauda vismaz 1 kW, ja mazas noslodzes akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzekļu īpatsvars attiecībā pret kopējo prognozēto mazas noslodzes transportlīdzekļu autoparku minētajā dalībvalstī ir 7,5  % vai lielāks;

katram to teritorijā reģistrētam mazas noslodzes akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzeklim publiski pieejamās uzlādes stacijās tiek nodrošināta kopējā izejas jauda vismaz 1 kW, ja mazas noslodzes akumulatoru baterijas elektrotransportlīdzekļu īpatsvars attiecībā pret kopējo prognozēto mazas noslodzes transportlīdzekļu autoparku minētajā dalībvalstī ir 7,5  % vai lielāks;

Grozījums Nr. 93

Grozījums Nr. 93

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – 2. daļa – b punkts

3. pants – 1. punkts – 2. daļa – b punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | katram to teritorijā reģistrētam mazas noslodzes uzlādējamam hibrīdelektriskam transportlīdzeklim publiski pieejamās uzlādes stacijās tiek nodrošināta kopējā izejas jauda vismaz
  0,66  kW
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

katram to teritorijā reģistrētam mazas noslodzes uzlādējamam hibrīdelektriskam transportlīdzeklim publiski pieejamās uzlādes stacijās tiek nodrošināta kopējā izejas jauda vismaz
  0,66  kW
  .

0,66  kW

| (b) | katram to teritorijā reģistrētam mazas noslodzes uzlādējamam hibrīdelektriskam transportlīdzeklim publiski pieejamās uzlādes stacijās tiek nodrošināta kopējā izejas jauda vismaz
  2 kW
  ,
  ja elektrotransportlīdzekļu īpatsvars attiecībā pret kopējo prognozēto transportlīdzekļu autoparku minētajā dalībvalstī ir mazāks par 1 %; |
| --- | --- |

(b)

katram to teritorijā reģistrētam mazas noslodzes uzlādējamam hibrīdelektriskam transportlīdzeklim publiski pieejamās uzlādes stacijās tiek nodrošināta kopējā izejas jauda vismaz
  2 kW
  ,
  ja elektrotransportlīdzekļu īpatsvars attiecībā pret kopējo prognozēto transportlīdzekļu autoparku minētajā dalībvalstī ir mazāks par 1 %;

2 kW

ja elektrotransportlīdzekļu īpatsvars attiecībā pret kopējo prognozēto transportlīdzekļu autoparku minētajā dalībvalstī ir mazāks par 1 %;

Grozījums Nr. 94

Grozījums Nr. 94

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – 2. daļa – ba punkts (jauns)

3. pants – 1. punkts – 2. daļa – ba punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | katram to teritorijā reģistrētam mazas noslodzes uzlādējamam hibrīdelektriskam transportlīdzeklim publiski pieejamās uzlādes stacijās tiek nodrošināta kopējā izejas jauda vismaz 1,65  kW, ja elektrotransportlīdzekļu īpatsvars attiecībā pret kopējo prognozēto transportlīdzekļu autoparku minētajā dalībvalstī ir 1 % vai lielāks par 1 %, bet mazāks par 2,5  %; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ba)

(ba)

katram to teritorijā reģistrētam mazas noslodzes uzlādējamam hibrīdelektriskam transportlīdzeklim publiski pieejamās uzlādes stacijās tiek nodrošināta kopējā izejas jauda vismaz 1,65  kW, ja elektrotransportlīdzekļu īpatsvars attiecībā pret kopējo prognozēto transportlīdzekļu autoparku minētajā dalībvalstī ir 1 % vai lielāks par 1 %, bet mazāks par 2,5  %;

katram to teritorijā reģistrētam mazas noslodzes uzlādējamam hibrīdelektriskam transportlīdzeklim publiski pieejamās uzlādes stacijās tiek nodrošināta kopējā izejas jauda vismaz 1,65  kW, ja elektrotransportlīdzekļu īpatsvars attiecībā pret kopējo prognozēto transportlīdzekļu autoparku minētajā dalībvalstī ir 1 % vai lielāks par 1 %, bet mazāks par 2,5  %;

Grozījums Nr. 95

Grozījums Nr. 95

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – 2. daļa – bb punkts (jauns)

3. pants – 1. punkts – 2. daļa – bb punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (bb) | katram to teritorijā reģistrētam mazas noslodzes uzlādējamam hibrīdelektriskam transportlīdzeklim publiski pieejamās uzlādes stacijās tiek nodrošināta kopējā izejas jauda vismaz 1,33  kW, ja elektrotransportlīdzekļu īpatsvars attiecībā pret kopējo prognozēto transportlīdzekļu autoparku minētajā dalībvalstī ir 2,5  % vai lielāks par 2,5  %, bet mazāks par 5 %; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(bb)

(bb)

katram to teritorijā reģistrētam mazas noslodzes uzlādējamam hibrīdelektriskam transportlīdzeklim publiski pieejamās uzlādes stacijās tiek nodrošināta kopējā izejas jauda vismaz 1,33  kW, ja elektrotransportlīdzekļu īpatsvars attiecībā pret kopējo prognozēto transportlīdzekļu autoparku minētajā dalībvalstī ir 2,5  % vai lielāks par 2,5  %, bet mazāks par 5 %;

katram to teritorijā reģistrētam mazas noslodzes uzlādējamam hibrīdelektriskam transportlīdzeklim publiski pieejamās uzlādes stacijās tiek nodrošināta kopējā izejas jauda vismaz 1,33  kW, ja elektrotransportlīdzekļu īpatsvars attiecībā pret kopējo prognozēto transportlīdzekļu autoparku minētajā dalībvalstī ir 2,5  % vai lielāks par 2,5  %, bet mazāks par 5 %;

Grozījums Nr. 96

Grozījums Nr. 96

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – 2. daļa – bc punkts (jauns)

3. pants – 1. punkts – 2. daļa – bc punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (bc) | katram to teritorijā reģistrētam mazas noslodzes uzlādējamam hibrīdelektriskam transportlīdzeklim publiski pieejamās uzlādes stacijās tiek nodrošināta kopējā izejas jauda vismaz 1 kW, ja elektrotransportlīdzekļu īpatsvars attiecībā pret kopējo prognozēto transportlīdzekļu autoparku minētajā dalībvalstī ir 5 % vai lielāks par 5 %, bet mazāks par 7,5  %; kā arī |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(bc)

(bc)

katram to teritorijā reģistrētam mazas noslodzes uzlādējamam hibrīdelektriskam transportlīdzeklim publiski pieejamās uzlādes stacijās tiek nodrošināta kopējā izejas jauda vismaz 1 kW, ja elektrotransportlīdzekļu īpatsvars attiecībā pret kopējo prognozēto transportlīdzekļu autoparku minētajā dalībvalstī ir 5 % vai lielāks par 5 %, bet mazāks par 7,5  %; kā arī

katram to teritorijā reģistrētam mazas noslodzes uzlādējamam hibrīdelektriskam transportlīdzeklim publiski pieejamās uzlādes stacijās tiek nodrošināta kopējā izejas jauda vismaz 1 kW, ja elektrotransportlīdzekļu īpatsvars attiecībā pret kopējo prognozēto transportlīdzekļu autoparku minētajā dalībvalstī ir 5 % vai lielāks par 5 %, bet mazāks par 7,5  %; kā arī

Grozījums Nr. 97

Grozījums Nr. 97

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – 2. daļa – bd punkts (jauns)

3. pants – 1. punkts – 2. daļa – bd punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (bd) | katram to teritorijā reģistrētam mazas noslodzes uzlādējamam hibrīdelektriskam transportlīdzeklim publiski pieejamās uzlādes stacijās tiek nodrošināta kopējā izejas jauda vismaz 0,66  kW, ja elektrotransportlīdzekļu īpatsvars attiecībā pret kopējo prognozēto transportlīdzekļu autoparku minētajā dalībvalstī ir 7,5  % vai lielāks. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(bd)

(bd)

katram to teritorijā reģistrētam mazas noslodzes uzlādējamam hibrīdelektriskam transportlīdzeklim publiski pieejamās uzlādes stacijās tiek nodrošināta kopējā izejas jauda vismaz 0,66  kW, ja elektrotransportlīdzekļu īpatsvars attiecībā pret kopējo prognozēto transportlīdzekļu autoparku minētajā dalībvalstī ir 7,5  % vai lielāks.

katram to teritorijā reģistrētam mazas noslodzes uzlādējamam hibrīdelektriskam transportlīdzeklim publiski pieejamās uzlādes stacijās tiek nodrošināta kopējā izejas jauda vismaz 0,66  kW, ja elektrotransportlīdzekļu īpatsvars attiecībā pret kopējo prognozēto transportlīdzekļu autoparku minētajā dalībvalstī ir 7,5  % vai lielāks.

Grozījums Nr. 98

Grozījums Nr. 98

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1.a punkts (jauns)

3. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Neskarot 1. punkta otrās daļas a) apakšpunktu, dalībvalstis nodrošina, ka valsts līmenī tiek ieviesti minimālie izejas jaudas mērķrādītāji attiecībā uz uzlādes infrastruktūru, kas ir pietiekama: |
| | — | 3 % no kopējā paredzamā mazas noslodzes transportlīdzekļu autoparka līdz 2027. gada 31. decembrim; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Neskarot 1. punkta otrās daļas a) apakšpunktu, dalībvalstis nodrošina, ka valsts līmenī tiek ieviesti minimālie izejas jaudas mērķrādītāji attiecībā uz uzlādes infrastruktūru, kas ir pietiekama:

—

3 % no kopējā paredzamā mazas noslodzes transportlīdzekļu autoparka līdz 2027. gada 31. decembrim;

3 % no kopējā paredzamā mazas noslodzes transportlīdzekļu autoparka līdz 2027. gada 31. decembrim;

| — | 5 % no kopējā paredzamā mazas noslodzes transportlīdzekļu autoparka līdz 2030. gada 31. decembrim; |
| --- | --- |

—

5 % no kopējā paredzamā mazas noslodzes transportlīdzekļu autoparka līdz 2030. gada 31. decembrim;

5 % no kopējā paredzamā mazas noslodzes transportlīdzekļu autoparka līdz 2030. gada 31. decembrim;

Grozījums Nr. 99

Grozījums Nr. 99

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – ievaddaļa

3. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | TEN-T pamattīklā katrā braukšanas virzienā ne vairāk kā 60 km attālumā viens no otra ir ierīkoti publiski pieejami uzlādes parki, kas paredzēti mazas noslodzes transportlīdzekļiem un atbilst šādām prasībām: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

TEN-T pamattīklā katrā braukšanas virzienā ne vairāk kā 60 km attālumā viens no otra ir ierīkoti publiski pieejami uzlādes parki, kas paredzēti mazas noslodzes transportlīdzekļiem un atbilst šādām prasībām:

| (a) | TEN-T pamattīklā
  un visaptverošajā tīklā
  katrā braukšanas virzienā ne vairāk kā 60 km attālumā viens no otra ir ierīkoti publiski pieejami uzlādes parki, kas paredzēti mazas noslodzes transportlīdzekļiem un atbilst šādām prasībām: |
| --- | --- |

(a)

TEN-T pamattīklā
  un visaptverošajā tīklā
  katrā braukšanas virzienā ne vairāk kā 60 km attālumā viens no otra ir ierīkoti publiski pieejami uzlādes parki, kas paredzēti mazas noslodzes transportlīdzekļiem un atbilst šādām prasībām:

un visaptverošajā tīklā

Grozījums Nr. 100

Grozījums Nr. 100

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – i punkts

3. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – i punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| i) | līdz 2025. gada 31. decembrim katrs uzlādes parks dara pieejamu vismaz
  300
   kW izejas jaudu, un tajā ietilpst vismaz viena uzlādes stacija ar vismaz
  150
   kW individuālo izejas jaudu, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

i)

līdz 2025. gada 31. decembrim katrs uzlādes parks dara pieejamu vismaz
  300
   kW izejas jaudu, un tajā ietilpst vismaz viena uzlādes stacija ar vismaz
  150
   kW individuālo izejas jaudu,

300

150

| i) | līdz 2025. gada 31. decembrim katrs uzlādes parks dara pieejamu vismaz
  600
   kW izejas jaudu, un tajā ietilpst vismaz viena uzlādes stacija ar vismaz
  300
   kW individuālo izejas jaudu, |
| --- | --- |

i)

līdz 2025. gada 31. decembrim katrs uzlādes parks dara pieejamu vismaz
  600
   kW izejas jaudu, un tajā ietilpst vismaz viena uzlādes stacija ar vismaz
  300
   kW individuālo izejas jaudu,

600

300

Grozījums Nr. 101

Grozījums Nr. 101

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – ii punkts

3. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – ii punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| ii) | līdz 2030. gada 31. decembrim katrs uzlādes parks dara pieejamu vismaz
  600
   kW izejas jaudu, un tajā ietilpst vismaz divas uzlādes stacijas ar
  vismaz 150 kW
  individuālo izejas jaudu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ii)

līdz 2030. gada 31. decembrim katrs uzlādes parks dara pieejamu vismaz
  600
   kW izejas jaudu, un tajā ietilpst vismaz divas uzlādes stacijas ar
  vismaz 150 kW
  individuālo izejas jaudu;

600

vismaz 150 kW

| ii) | līdz 2030. gada 31. decembrim katrs uzlādes parks dara pieejamu vismaz
  900
   kW izejas jaudu, un tajā ietilpst vismaz divas uzlādes stacijas ar individuālo izejas jaudu
  vismaz 350 kW
  ; |
| --- | --- |

ii)

līdz 2030. gada 31. decembrim katrs uzlādes parks dara pieejamu vismaz
  900
   kW izejas jaudu, un tajā ietilpst vismaz divas uzlādes stacijas ar individuālo izejas jaudu
  vismaz 350 kW
  ;

900

vismaz 350 kW

Grozījums Nr. 102

Grozījums Nr. 102

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

3. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | TEN-T visaptverošajā tīklā katrā braukšanas virzienā ne vairāk kā 60 km attālumā viens no otra ir ierīkoti publiski pieejami uzlādes parki, kas paredzēti mazas noslodzes transportlīdzekļiem un atbilst šādām prasībām: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

(b)

TEN-T visaptverošajā tīklā katrā braukšanas virzienā ne vairāk kā 60 km attālumā viens no otra ir ierīkoti publiski pieejami uzlādes parki, kas paredzēti mazas noslodzes transportlīdzekļiem un atbilst šādām prasībām:

TEN-T visaptverošajā tīklā katrā braukšanas virzienā ne vairāk kā 60 km attālumā viens no otra ir ierīkoti publiski pieejami uzlādes parki, kas paredzēti mazas noslodzes transportlīdzekļiem un atbilst šādām prasībām:

svītrots

svītrots

| | i) | līdz 2030. gada 31. decembrim katrs uzlādes parks dara pieejamu vismaz 300 kW izejas jaudu, un tajā ietilpst vismaz viena uzlādes stacija ar vismaz 150 kW individuālo izejas jaudu, |
| --- | --- | --- |

i)

i)

līdz 2030. gada 31. decembrim katrs uzlādes parks dara pieejamu vismaz 300 kW izejas jaudu, un tajā ietilpst vismaz viena uzlādes stacija ar vismaz 150 kW individuālo izejas jaudu,

līdz 2030. gada 31. decembrim katrs uzlādes parks dara pieejamu vismaz 300 kW izejas jaudu, un tajā ietilpst vismaz viena uzlādes stacija ar vismaz 150 kW individuālo izejas jaudu,

| | ii) | līdz 2035. gada 31. decembrim katrs uzlādes parks dara pieejamu vismaz 600 kW izejas jaudu, un tajā ietilpst vismaz divas uzlādes stacijas ar vismaz 150 kW individuālo izejas jaudu. |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

līdz 2035. gada 31. decembrim katrs uzlādes parks dara pieejamu vismaz 600 kW izejas jaudu, un tajā ietilpst vismaz divas uzlādes stacijas ar vismaz 150 kW individuālo izejas jaudu.

līdz 2035. gada 31. decembrim katrs uzlādes parks dara pieejamu vismaz 600 kW izejas jaudu, un tajā ietilpst vismaz divas uzlādes stacijas ar vismaz 150 kW individuālo izejas jaudu.

Grozījums Nr. 103

Grozījums Nr. 103

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2.a punkts (jauns)

3. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Ja kādā attiecīgajā pārskata periodā tirgū tiek strauji ieviesti elektrotransportlīdzekļi, dalībvalstīm būtu attiecīgi jāsaīsina 2. punktā norādītie termiņi un attiecīgi jāpalielina uzlādes parku mērķrādītāji. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Ja kādā attiecīgajā pārskata periodā tirgū tiek strauji ieviesti elektrotransportlīdzekļi, dalībvalstīm būtu attiecīgi jāsaīsina 2. punktā norādītie termiņi un attiecīgi jāpalielina uzlādes parku mērķrādītāji.

Grozījums Nr. 104

Grozījums Nr. 104

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2.b punkts (jauns)

3. pants – 2.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.b
     
  Ja izmaksas nav samērīgas ar ieguvumiem, tostarp ieguvumiem vides jomā, dalībvalstis var nolemt šā panta 1. un 2. punktu nepiemērot: |
| | (a) | Savienības tālākajiem reģioniem, kas minēti Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantā; vai |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.b
     
  Ja izmaksas nav samērīgas ar ieguvumiem, tostarp ieguvumiem vides jomā, dalībvalstis var nolemt šā panta 1. un 2. punktu nepiemērot:

(a)

(a)

Savienības tālākajiem reģioniem, kas minēti Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantā; vai

Savienības tālākajiem reģioniem, kas minēti Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantā; vai

| (b) | salām, kas nav savienotas ar kontinentālās daļas energotīkliem un uz kurām attiecas mazu savienotu sistēmu vai izolētu sistēmu definīcija saskaņā ar Direktīvu (ES) 2019/944. |
| --- | --- |

(b)

(b)

salām, kas nav savienotas ar kontinentālās daļas energotīkliem un uz kurām attiecas mazu savienotu sistēmu vai izolētu sistēmu definīcija saskaņā ar Direktīvu (ES) 2019/944.

salām, kas nav savienotas ar kontinentālās daļas energotīkliem un uz kurām attiecas mazu savienotu sistēmu vai izolētu sistēmu definīcija saskaņā ar Direktīvu (ES) 2019/944.

Šādos gadījumos dalībvalstis pamato savu lēmumu un šo informāciju dara pieejamu savas valsts politikas regulējumos.

Šādos gadījumos dalībvalstis pamato savu lēmumu un šo informāciju dara pieejamu savas valsts politikas regulējumos.

Grozījums Nr. 105

Grozījums Nr. 105

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2.c punkts (jauns)

3. pants – 2.c punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.c
     
  Pēc dalībvalsts pamatota pieprasījuma Komisija var piešķirt atbrīvojumu no 2. punktā noteiktās prasības attiecībā uz TEN-T autoceļiem, kuru gada vidējā dienas satiksmes intensitāte ir mazāka par 2 000 mazas noslodzes transportlīdzekļiem, ar noteikumu, ka infrastruktūru nevar pamatot no sociālekonomisko izmaksu un ieguvumu viedokļa. Ja šāds atbrīvojums ir piešķirts, dalībvalsts uz šādiem ceļiem var izvietot vienu publiski pieejamu uzlādes parku, kas apkalpo abus braukšanas virzienus, vienlaikus izpildot 2. punktā noteiktās prasības, kas piemērojamas vienam braukšanas virzienam attiecībā uz attālumu, uzlādes parka kopējo izejas jaudu, punktu skaitu un izejas jaudu atsevišķos punktos, ar noteikumu, ka uzlādes parks ir viegli pieejams abos braukšanas virzienos. Komisija šādus atbrīvojumus piešķir pienācīgi pamatotos gadījumos pēc dalībvalsts iesniegta pamatota pieprasījuma izvērtēšanas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.c
     
  Pēc dalībvalsts pamatota pieprasījuma Komisija var piešķirt atbrīvojumu no 2. punktā noteiktās prasības attiecībā uz TEN-T autoceļiem, kuru gada vidējā dienas satiksmes intensitāte ir mazāka par 2 000 mazas noslodzes transportlīdzekļiem, ar noteikumu, ka infrastruktūru nevar pamatot no sociālekonomisko izmaksu un ieguvumu viedokļa. Ja šāds atbrīvojums ir piešķirts, dalībvalsts uz šādiem ceļiem var izvietot vienu publiski pieejamu uzlādes parku, kas apkalpo abus braukšanas virzienus, vienlaikus izpildot 2. punktā noteiktās prasības, kas piemērojamas vienam braukšanas virzienam attiecībā uz attālumu, uzlādes parka kopējo izejas jaudu, punktu skaitu un izejas jaudu atsevišķos punktos, ar noteikumu, ka uzlādes parks ir viegli pieejams abos braukšanas virzienos. Komisija šādus atbrīvojumus piešķir pienācīgi pamatotos gadījumos pēc dalībvalsts iesniegta pamatota pieprasījuma izvērtēšanas.

Grozījums Nr. 106

Grozījums Nr. 106

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2.d punkts (jauns)

3. pants – 2.d punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.d
     
  Pēc dalībvalsts pamatota pieprasījuma Komisija var piešķirt atbrīvojumu no šā panta 2. punktā noteiktās maksimālā attāluma prasības attiecībā uz TEN-T autoceļiem, kuru gada vidējā dienas satiksmes intensitāte ir mazāka par 1 500 mazas noslodzes transportlīdzekļiem, ar noteikumu, ka infrastruktūru nevar pamatot no sociālekonomisko izmaksu un ieguvumu viedokļa. Ja šāds atbrīvojums ir piešķirts, dalībvalstis var atļaut lielāku maksimālo attālumu — līdz 100 km starp uzlādes punktiem. Komisija šādus atbrīvojumus piešķir pienācīgi pamatotos gadījumos pēc dalībvalsts iesniegta pamatota pieprasījuma izvērtēšanas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.d
     
  Pēc dalībvalsts pamatota pieprasījuma Komisija var piešķirt atbrīvojumu no šā panta 2. punktā noteiktās maksimālā attāluma prasības attiecībā uz TEN-T autoceļiem, kuru gada vidējā dienas satiksmes intensitāte ir mazāka par 1 500 mazas noslodzes transportlīdzekļiem, ar noteikumu, ka infrastruktūru nevar pamatot no sociālekonomisko izmaksu un ieguvumu viedokļa. Ja šāds atbrīvojums ir piešķirts, dalībvalstis var atļaut lielāku maksimālo attālumu — līdz 100 km starp uzlādes punktiem. Komisija šādus atbrīvojumus piešķir pienācīgi pamatotos gadījumos pēc dalībvalsts iesniegta pamatota pieprasījuma izvērtēšanas.

Grozījums Nr. 107

Grozījums Nr. 107

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2.e punkts (jauns)

3. pants – 2.e punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.e
     
  Blīvi apdzīvotās teritorijās un reģionos, kur nav pieejamas slēgtas autostāvvietas vai kur ir liels skaits reģistrētu mazas noslodzes elektrotransportlīdzekļu, dalībvalstis nodrošina, ka publiski pieejamu uzlādes staciju skaits tiek attiecīgi palielināts, lai nodrošinātu nepieciešamo infrastruktūru un atbalstītu tirgus attīstību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.e
     
  Blīvi apdzīvotās teritorijās un reģionos, kur nav pieejamas slēgtas autostāvvietas vai kur ir liels skaits reģistrētu mazas noslodzes elektrotransportlīdzekļu, dalībvalstis nodrošina, ka publiski pieejamu uzlādes staciju skaits tiek attiecīgi palielināts, lai nodrošinātu nepieciešamo infrastruktūru un atbalstītu tirgus attīstību.

Grozījums Nr. 108

Grozījums Nr. 108

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 3. punkts

3. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Kaimiņos esošās dalībvalstis
  nodrošina
  , ka a) un b) apakšpunktā minētie maksimālie attālumi TEN-T pamattīkla un TEN-T visaptverošā tīkla pārrobežu posmos netiek pārsniegti. | 3.   Kaimiņos esošās dalībvalstis
  veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu
  , ka a) un b) apakšpunktā minētie maksimālie attālumi TEN-T pamattīkla un TEN-T visaptverošā tīkla pārrobežu posmos netiek pārsniegti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Kaimiņos esošās dalībvalstis
  nodrošina
  , ka a) un b) apakšpunktā minētie maksimālie attālumi TEN-T pamattīkla un TEN-T visaptverošā tīkla pārrobežu posmos netiek pārsniegti.

3.   Kaimiņos esošās dalībvalstis
  veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu
  , ka a) un b) apakšpunktā minētie maksimālie attālumi TEN-T pamattīkla un TEN-T visaptverošā tīkla pārrobežu posmos netiek pārsniegti.

Grozījums Nr. 109

Grozījums Nr. 109

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 3.a punkts (jauns)

3. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Komisija veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu sadarbību ar trešām valstīm, jo īpaši kandidātvalstīm un tām trešām valstīm, kurās atrodas dalībvalstis savienojoši tranzīta koridori. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Komisija veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu sadarbību ar trešām valstīm, jo īpaši kandidātvalstīm un tām trešām valstīm, kurās atrodas dalībvalstis savienojoši tranzīta koridori.

Grozījums Nr. 110

Grozījums Nr. 110

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – a apakšpunkts – i punkts

4. pants – 1. punkts – a apakšpunkts – i punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| i) | līdz 2025. gada 31. decembrim katrs uzlādes parks dara pieejamu vismaz
  1 400
   kW izejas jaudu, un tajā ietilpst vismaz
  viena
  uzlādes
  stacija
  ar individuālo izejas jaudu vismaz
  350
   kW, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

i)

līdz 2025. gada 31. decembrim katrs uzlādes parks dara pieejamu vismaz
  1 400
   kW izejas jaudu, un tajā ietilpst vismaz
  viena
  uzlādes
  stacija
  ar individuālo izejas jaudu vismaz
  350
   kW,

1 400

viena

stacija

350

| i) | līdz 2025. gada 31. decembrim katrs uzlādes parks dara pieejamu vismaz
  2 000
   kW izejas jaudu, un tajā ietilpst vismaz
  divas
  uzlādes
  stacijas
  ar individuālo izejas jaudu vismaz
  800
   kW; |
| --- | --- |

i)

līdz 2025. gada 31. decembrim katrs uzlādes parks dara pieejamu vismaz
  2 000
   kW izejas jaudu, un tajā ietilpst vismaz
  divas
  uzlādes
  stacijas
  ar individuālo izejas jaudu vismaz
  800
   kW;

2 000

divas

stacijas

800

Grozījums Nr. 111

Grozījums Nr. 111

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – a apakšpunkts – ii punkts

4. pants – 1. punkts – a apakšpunkts – ii punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| ii) | līdz 2030. gada 31. decembrim katrs uzlādes parks dara pieejamu vismaz
  3 500
   kW izejas jaudu, un tajā ietilpst vismaz
  divas
  uzlādes stacijas ar individuālo izejas jaudu vismaz
  350
   kW; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ii)

līdz 2030. gada 31. decembrim katrs uzlādes parks dara pieejamu vismaz
  3 500
   kW izejas jaudu, un tajā ietilpst vismaz
  divas
  uzlādes stacijas ar individuālo izejas jaudu vismaz
  350
   kW;

3 500

divas

350

| ii) | līdz 2030. gada 31. decembrim katrs uzlādes parks dara pieejamu vismaz
  5 000
   kW izejas jaudu, un tajā ietilpst vismaz
  četras
  uzlādes stacijas ar individuālo izejas jaudu vismaz
  800
   kW; |
| --- | --- |

ii)

līdz 2030. gada 31. decembrim katrs uzlādes parks dara pieejamu vismaz
  5 000
   kW izejas jaudu, un tajā ietilpst vismaz
  četras
  uzlādes stacijas ar individuālo izejas jaudu vismaz
  800
   kW;

5 000

četras

800

Grozījums Nr. 112

Grozījums Nr. 112

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – b apakšpunkts – i punkts

4. pants – 1. punkts – b apakšpunkts – i punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| i) | līdz 2030. gada 31. decembrim katrs uzlādes parks dara pieejamu vismaz
  1 400
   kW izejas jaudu, un tajā ietilpst vismaz viena uzlādes stacija ar individuālo izejas jaudu vismaz
  350
   kW, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

i)

līdz 2030. gada 31. decembrim katrs uzlādes parks dara pieejamu vismaz
  1 400
   kW izejas jaudu, un tajā ietilpst vismaz viena uzlādes stacija ar individuālo izejas jaudu vismaz
  350
   kW,

1 400

350

| i) | līdz 2030. gada 31. decembrim katrs uzlādes parks dara pieejamu vismaz
  2 000
   kW izejas jaudu, un tajā ietilpst vismaz viena uzlādes stacija ar individuālo izejas jaudu vismaz
  800
   kW, |
| --- | --- |

i)

līdz 2030. gada 31. decembrim katrs uzlādes parks dara pieejamu vismaz
  2 000
   kW izejas jaudu, un tajā ietilpst vismaz viena uzlādes stacija ar individuālo izejas jaudu vismaz
  800
   kW,

2 000

800

Grozījums Nr. 113

Grozījums Nr. 113

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – b apakšpunkts – ii punkts

4. pants – 1. punkts – b apakšpunkts – ii punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| ii) | līdz 2035. gada 31. decembrim katrs uzlādes parks dara pieejamu vismaz
  3 500
   kW izejas jaudu, un tajā ietilpst vismaz divas uzlādes stacijas ar individuālo izejas jaudu vismaz
  350
   kW; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ii)

līdz 2035. gada 31. decembrim katrs uzlādes parks dara pieejamu vismaz
  3 500
   kW izejas jaudu, un tajā ietilpst vismaz divas uzlādes stacijas ar individuālo izejas jaudu vismaz
  350
   kW;

3 500

350

| ii) | līdz 2035. gada 31. decembrim katrs uzlādes parks dara pieejamu vismaz
  5 000
   kW izejas jaudu, un tajā ietilpst vismaz divas uzlādes stacijas ar individuālo izejas jaudu vismaz
  800
   kW; |
| --- | --- |

ii)

līdz 2035. gada 31. decembrim katrs uzlādes parks dara pieejamu vismaz
  5 000
   kW izejas jaudu, un tajā ietilpst vismaz divas uzlādes stacijas ar individuālo izejas jaudu vismaz
  800
   kW;

5 000

800

Grozījums Nr. 114

Grozījums Nr. 114

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

4. pants – 1. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | pēc dalībvalsts pamatota pieprasījuma Komisija var piešķirt atbrīvojumu no 1. punktā noteiktās prasības attiecībā uz TEN-T autoceļiem, kuru gada vidējā dienas satiksmes intensitāte ir mazāka par 800 lielas noslodzes transportlīdzekļiem, ar noteikumu, ka infrastruktūru nevar pamatot no sociālekonomisko izmaksu un ieguvumu viedokļa. Ja šāds atbrīvojums ir piešķirts, dalībvalsts uz šādiem ceļiem var izvietot vienu publiski pieejamu uzlādes parku, kas apkalpo abus braukšanas virzienus, vienlaikus izpildot 1. punktā noteiktās prasības, kas piemērojamas vienam braukšanas virzienam attiecībā uz attālumu, uzlādes parka kopējo izejas jaudu, punktu skaitu un izejas jaudu atsevišķos punktos, ar noteikumu, ka uzlādes parks ir viegli pieejams abos braukšanas virzienos. Komisija šādus atbrīvojumus piešķir pienācīgi pamatotos gadījumos pēc dalībvalsts iesniegta pamatota pieprasījuma izvērtēšanas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ba)

(ba)

pēc dalībvalsts pamatota pieprasījuma Komisija var piešķirt atbrīvojumu no 1. punktā noteiktās prasības attiecībā uz TEN-T autoceļiem, kuru gada vidējā dienas satiksmes intensitāte ir mazāka par 800 lielas noslodzes transportlīdzekļiem, ar noteikumu, ka infrastruktūru nevar pamatot no sociālekonomisko izmaksu un ieguvumu viedokļa. Ja šāds atbrīvojums ir piešķirts, dalībvalsts uz šādiem ceļiem var izvietot vienu publiski pieejamu uzlādes parku, kas apkalpo abus braukšanas virzienus, vienlaikus izpildot 1. punktā noteiktās prasības, kas piemērojamas vienam braukšanas virzienam attiecībā uz attālumu, uzlādes parka kopējo izejas jaudu, punktu skaitu un izejas jaudu atsevišķos punktos, ar noteikumu, ka uzlādes parks ir viegli pieejams abos braukšanas virzienos. Komisija šādus atbrīvojumus piešķir pienācīgi pamatotos gadījumos pēc dalībvalsts iesniegta pamatota pieprasījuma izvērtēšanas;

pēc dalībvalsts pamatota pieprasījuma Komisija var piešķirt atbrīvojumu no 1. punktā noteiktās prasības attiecībā uz TEN-T autoceļiem, kuru gada vidējā dienas satiksmes intensitāte ir mazāka par 800 lielas noslodzes transportlīdzekļiem, ar noteikumu, ka infrastruktūru nevar pamatot no sociālekonomisko izmaksu un ieguvumu viedokļa. Ja šāds atbrīvojums ir piešķirts, dalībvalsts uz šādiem ceļiem var izvietot vienu publiski pieejamu uzlādes parku, kas apkalpo abus braukšanas virzienus, vienlaikus izpildot 1. punktā noteiktās prasības, kas piemērojamas vienam braukšanas virzienam attiecībā uz attālumu, uzlādes parka kopējo izejas jaudu, punktu skaitu un izejas jaudu atsevišķos punktos, ar noteikumu, ka uzlādes parks ir viegli pieejams abos braukšanas virzienos. Komisija šādus atbrīvojumus piešķir pienācīgi pamatotos gadījumos pēc dalībvalsts iesniegta pamatota pieprasījuma izvērtēšanas;

Grozījums Nr. 115

Grozījums Nr. 115

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – bb apakšpunkts (jauns)

4. pants – 1. punkts – bb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (bb) | pēc dalībvalsts pamatota pieprasījuma Komisija var piešķirt atbrīvojumu no šā panta 1. punktā noteiktās maksimālā attāluma prasības attiecībā uz TEN-T autoceļiem, kuru gada vidējā dienas satiksmes intensitāte ir mazāka par 600 lielas noslodzes transportlīdzekļiem, ar noteikumu, ka infrastruktūru nevar pamatot no sociālekonomisko izmaksu un ieguvumu viedokļa. Ja šāds atbrīvojums ir piešķirts, dalībvalstis var atļaut lielāku maksimālo attālumu — līdz 100 km starp uzlādes punktiem. Komisija šādus atbrīvojumus piešķir pienācīgi pamatotos gadījumos pēc dalībvalsts iesniegta pamatota pieprasījuma izvērtēšanas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(bb)

(bb)

pēc dalībvalsts pamatota pieprasījuma Komisija var piešķirt atbrīvojumu no šā panta 1. punktā noteiktās maksimālā attāluma prasības attiecībā uz TEN-T autoceļiem, kuru gada vidējā dienas satiksmes intensitāte ir mazāka par 600 lielas noslodzes transportlīdzekļiem, ar noteikumu, ka infrastruktūru nevar pamatot no sociālekonomisko izmaksu un ieguvumu viedokļa. Ja šāds atbrīvojums ir piešķirts, dalībvalstis var atļaut lielāku maksimālo attālumu — līdz 100 km starp uzlādes punktiem. Komisija šādus atbrīvojumus piešķir pienācīgi pamatotos gadījumos pēc dalībvalsts iesniegta pamatota pieprasījuma izvērtēšanas;

pēc dalībvalsts pamatota pieprasījuma Komisija var piešķirt atbrīvojumu no šā panta 1. punktā noteiktās maksimālā attāluma prasības attiecībā uz TEN-T autoceļiem, kuru gada vidējā dienas satiksmes intensitāte ir mazāka par 600 lielas noslodzes transportlīdzekļiem, ar noteikumu, ka infrastruktūru nevar pamatot no sociālekonomisko izmaksu un ieguvumu viedokļa. Ja šāds atbrīvojums ir piešķirts, dalībvalstis var atļaut lielāku maksimālo attālumu — līdz 100 km starp uzlādes punktiem. Komisija šādus atbrīvojumus piešķir pienācīgi pamatotos gadījumos pēc dalībvalsts iesniegta pamatota pieprasījuma izvērtēšanas;

Grozījums Nr. 116

Grozījums Nr. 116

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

4. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | līdz
  2030
  . gada 31. decembrim katrā drošā stāvvietā ir
  ierīkota
  vismaz
  viena
  lielas noslodzes transportlīdzekļiem
  paredzēta
  uzlādes
  stacija
  ar izejas jaudu vismaz 100
  kW
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

līdz
  2030
  . gada 31. decembrim katrā drošā stāvvietā ir
  ierīkota
  vismaz
  viena
  lielas noslodzes transportlīdzekļiem
  paredzēta
  uzlādes
  stacija
  ar izejas jaudu vismaz 100
  kW
  ;

2030

ierīkota

viena

paredzēta

stacija

kW

| (c) | līdz
  2027
  . gada 31. decembrim katrā drošā stāvvietā ir
  ierīkotas
  vismaz
  divas
  lielas noslodzes transportlīdzekļiem
  paredzētas
  uzlādes
  stacijas
  ar izejas jaudu vismaz 100 
  kW, un tajās ir iespējota viedā un divvirzienu uzlāde
  ; |
| --- | --- |

(c)

līdz
  2027
  . gada 31. decembrim katrā drošā stāvvietā ir
  ierīkotas
  vismaz
  divas
  lielas noslodzes transportlīdzekļiem
  paredzētas
  uzlādes
  stacijas
  ar izejas jaudu vismaz 100 
  kW, un tajās ir iespējota viedā un divvirzienu uzlāde
  ;

2027

ierīkotas

divas

paredzētas

stacijas

kW, un tajās ir iespējota viedā un divvirzienu uzlāde

Grozījums Nr. 117

Grozījums Nr. 117

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

4. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | līdz 2030. gada 31. decembrim katrā drošā stāvvietā ir ierīkotas vismaz četras lielas noslodzes transportlīdzekļiem paredzētas uzlādes stacijas ar izejas jaudu vismaz 100 kW, un tajās ir iespējota viedā un divvirzienu uzlāde; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ca)

(ca)

līdz 2030. gada 31. decembrim katrā drošā stāvvietā ir ierīkotas vismaz četras lielas noslodzes transportlīdzekļiem paredzētas uzlādes stacijas ar izejas jaudu vismaz 100 kW, un tajās ir iespējota viedā un divvirzienu uzlāde;

līdz 2030. gada 31. decembrim katrā drošā stāvvietā ir ierīkotas vismaz četras lielas noslodzes transportlīdzekļiem paredzētas uzlādes stacijas ar izejas jaudu vismaz 100 kW, un tajās ir iespējota viedā un divvirzienu uzlāde;

Grozījums Nr. 118

Grozījums Nr. 118

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

4. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | līdz 2025. gada 31. decembrim katrā pilsētas mezglā ir ierīkoti publiski pieejami lielas noslodzes transportlīdzekļiem paredzēti uzlādes punkti, kuru kopējā izejas jauda ir vismaz
  600
   kW un kurus nodrošina uzlādes stacijas ar individuālo izejas jaudu vismaz
  150
   kW; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

līdz 2025. gada 31. decembrim katrā pilsētas mezglā ir ierīkoti publiski pieejami lielas noslodzes transportlīdzekļiem paredzēti uzlādes punkti, kuru kopējā izejas jauda ir vismaz
  600
   kW un kurus nodrošina uzlādes stacijas ar individuālo izejas jaudu vismaz
  150
   kW;

600

150

| (d) | līdz 2025. gada 31. decembrim katrā pilsētas mezglā ir ierīkoti publiski pieejami lielas noslodzes transportlīdzekļiem paredzēti uzlādes punkti, kuru kopējā izejas jauda ir vismaz
  1 400
   kW un kurus nodrošina uzlādes stacijas ar individuālo izejas jaudu vismaz
  350
   kW; |
| --- | --- |

(d)

līdz 2025. gada 31. decembrim katrā pilsētas mezglā ir ierīkoti publiski pieejami lielas noslodzes transportlīdzekļiem paredzēti uzlādes punkti, kuru kopējā izejas jauda ir vismaz
  1 400
   kW un kurus nodrošina uzlādes stacijas ar individuālo izejas jaudu vismaz
  350
   kW;

1 400

350

Grozījums Nr. 119

Grozījums Nr. 119

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – e apakšpunkts

4. pants – 1. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | līdz 2030. gada 31. decembrim katrā pilsētas mezglā ir ierīkoti publiski pieejami lielas noslodzes transportlīdzekļiem paredzēti uzlādes punkti, kuru kopējā jauda ir vismaz
  1 200
   kW un kurus nodrošina uzlādes stacijas ar individuālo izejas jaudu vismaz
  150
   kW. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

līdz 2030. gada 31. decembrim katrā pilsētas mezglā ir ierīkoti publiski pieejami lielas noslodzes transportlīdzekļiem paredzēti uzlādes punkti, kuru kopējā jauda ir vismaz
  1 200
   kW un kurus nodrošina uzlādes stacijas ar individuālo izejas jaudu vismaz
  150
   kW.

1 200

150

| (e) | līdz 2030. gada 31. decembrim katrā pilsētas mezglā ir ierīkoti publiski pieejami lielas noslodzes transportlīdzekļiem paredzēti uzlādes punkti, kuru kopējā jauda ir vismaz
  3 500
   kW un kurus nodrošina uzlādes stacijas ar individuālo izejas jaudu vismaz
  350
   kW. |
| --- | --- |

(e)

līdz 2030. gada 31. decembrim katrā pilsētas mezglā ir ierīkoti publiski pieejami lielas noslodzes transportlīdzekļiem paredzēti uzlādes punkti, kuru kopējā jauda ir vismaz
  3 500
   kW un kurus nodrošina uzlādes stacijas ar individuālo izejas jaudu vismaz
  350
   kW.

3 500

350

Grozījums Nr. 120

Grozījums Nr. 120

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1.a punkts (jauns)

4. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Šā panta 1. punkta c), ca), d) un e) apakšpunktā minētās prasības piemēro papildus 1. punkta a) un b) apakšpunktā noteiktajām prasībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Šā panta 1. punkta c), ca), d) un e) apakšpunktā minētās prasības piemēro papildus 1. punkta a) un b) apakšpunktā noteiktajām prasībām.

Grozījums Nr. 121

Grozījums Nr. 121

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1.b punkts (jauns)

4. pants – 1.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.b
     
  Pēc tam, kad saskaņā ar II pielikumu ir pieejamas un, pārskatot šo regulu atbilstīgi 22. pantam, papildinātas kopējās tehniskās specifikācijas, Komisija izskata, vai būtu jāpalielina 1. punkta a), b), d) un e) apakšpunktā minētā individuālā izejas jauda. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.b
     
  Pēc tam, kad saskaņā ar II pielikumu ir pieejamas un, pārskatot šo regulu atbilstīgi 22. pantam, papildinātas kopējās tehniskās specifikācijas, Komisija izskata, vai būtu jāpalielina 1. punkta a), b), d) un e) apakšpunktā minētā individuālā izejas jauda.

Grozījums Nr. 122

Grozījums Nr. 122

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1.c punkts (jauns)

4. pants – 1.c punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.c
     
  Dalībvalstis gādā par to, lai būtu nodrošināts nepieciešamais elektrotīkla pieslēgums un tīkla jauda. Tādēļ dalībvalstīm, saskaņojot ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, līdz 2025. gadam būtu jāveic analīze ar mērķi novērtēt un plānot nepieciešamos elektrotīklu pastiprinājumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.c
     
  Dalībvalstis gādā par to, lai būtu nodrošināts nepieciešamais elektrotīkla pieslēgums un tīkla jauda. Tādēļ dalībvalstīm, saskaņojot ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, līdz 2025. gadam būtu jāveic analīze ar mērķi novērtēt un plānot nepieciešamos elektrotīklu pastiprinājumus.

Grozījums Nr. 123

Grozījums Nr. 123

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 2. punkts

4. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Kaimiņos esošās dalībvalstis
  nodrošina
  , ka a) un b) apakšpunktā minētie maksimālie attālumi TEN-T pamattīkla un TEN-T visaptverošā tīkla pārrobežu posmos netiek pārsniegti. | 2.   Kaimiņos esošās dalībvalstis
  veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu
  , ka a) un b) apakšpunktā minētie maksimālie attālumi TEN-T pamattīkla un TEN-T visaptverošā tīkla pārrobežu posmos netiek pārsniegti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Kaimiņos esošās dalībvalstis
  nodrošina
  , ka a) un b) apakšpunktā minētie maksimālie attālumi TEN-T pamattīkla un TEN-T visaptverošā tīkla pārrobežu posmos netiek pārsniegti.

2.   Kaimiņos esošās dalībvalstis
  veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu
  , ka a) un b) apakšpunktā minētie maksimālie attālumi TEN-T pamattīkla un TEN-T visaptverošā tīkla pārrobežu posmos netiek pārsniegti.

Grozījums Nr. 124

Grozījums Nr. 124

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 2.a punkts (jauns)

4. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Komisija veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu sadarbību ar trešām valstīm, jo īpaši kandidātvalstīm un tām trešām valstīm, kurās atrodas dalībvalstis savienojoši tranzīta koridori. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Komisija veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu sadarbību ar trešām valstīm, jo īpaši kandidātvalstīm un tām trešām valstīm, kurās atrodas dalībvalstis savienojoši tranzīta koridori.

Grozījums Nr. 125

Grozījums Nr. 125

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 2.b punkts (jauns)

4. pants – 2.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.b
     
  Ja izmaksas nav samērīgas ar ieguvumiem, tostarp ieguvumiem vides jomā, dalībvalsts var nolemt šā panta 1. un 2. punktu nepiemērot: |
| | (a) | Savienības tālākajiem reģioniem, kas minēti Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantā; vai |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.b
     
  Ja izmaksas nav samērīgas ar ieguvumiem, tostarp ieguvumiem vides jomā, dalībvalsts var nolemt šā panta 1. un 2. punktu nepiemērot:

(a)

(a)

Savienības tālākajiem reģioniem, kas minēti Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantā; vai

Savienības tālākajiem reģioniem, kas minēti Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantā; vai

| (b) | salām, kas nav savienotas ar kontinentālās daļas energotīkliem un uz kurām attiecas mazu savienotu sistēmu vai izolētu sistēmu definīcija saskaņā ar Direktīvu (ES) 2019/944. |
| --- | --- |

(b)

(b)

salām, kas nav savienotas ar kontinentālās daļas energotīkliem un uz kurām attiecas mazu savienotu sistēmu vai izolētu sistēmu definīcija saskaņā ar Direktīvu (ES) 2019/944.

salām, kas nav savienotas ar kontinentālās daļas energotīkliem un uz kurām attiecas mazu savienotu sistēmu vai izolētu sistēmu definīcija saskaņā ar Direktīvu (ES) 2019/944.

Šādos gadījumos dalībvalstis pamato savu lēmumu un visu attiecīgo informāciju dara pieejamu savas valsts politikas regulējumos.

Šādos gadījumos dalībvalstis pamato savu lēmumu un visu attiecīgo informāciju dara pieejamu savas valsts politikas regulējumos.

Grozījums Nr. 126

Grozījums Nr. 126

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 2. punkts – 1. daļa – a punkts – ievaddaļa

5. pants – 2. punkts – 1. daļa – a punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | uzlādes
  punktu operatori tajās publiski pieejamās uzlādes stacijās,
  kuru izejas jauda ir mazāka nekā 50 kW un
  kuras ieviestas no
  24. pantā minētās dienas
  , pieņem elektroniskos maksājumus, izmantojot maksājumu pakalpojumiem paredzētus termināļus un ierīces, t. sk. vismaz
  vienu no šādām ierīcēm: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

uzlādes
  punktu operatori tajās publiski pieejamās uzlādes stacijās,
  kuru izejas jauda ir mazāka nekā 50 kW un
  kuras ieviestas no
  24. pantā minētās dienas
  , pieņem elektroniskos maksājumus, izmantojot maksājumu pakalpojumiem paredzētus termināļus un ierīces, t. sk. vismaz
  vienu no šādām ierīcēm:

uzlādes

kuru izejas jauda ir mazāka nekā 50 kW un

24. pantā minētās dienas

vienu no šādām ierīcēm:

šajā nolūkā uzlādes
  punktu operatori tajās publiski pieejamās uzlādes stacijās, kuras ieviestas no
  [šīs regulas spēkā stāšanās diena]
  , pieņem elektroniskos maksājumus, izmantojot maksājumu pakalpojumiem paredzētus termināļus un ierīces, t. sk. vismaz
  maksājumu karšu lasītājus vai tādas ierīces ar bezkontakta funkciju, kuras spēj nolasīt maksājumu kartes. Turklāt, ja iespējams, var nodrošināt ierīces, kas izmanto interneta savienojumu, ar kuru maksājuma darījuma nolūkā var īpaši ģenerēt un izmantot, piemēram, kvadrātkodu.

šajā nolūkā uzlādes

[šīs regulas spēkā stāšanās diena]

maksājumu karšu lasītājus vai tādas ierīces ar bezkontakta funkciju, kuras spēj nolasīt maksājumu kartes. Turklāt, ja iespējams, var nodrošināt ierīces, kas izmanto interneta savienojumu, ar kuru maksājuma darījuma nolūkā var īpaši ģenerēt un izmantot, piemēram, kvadrātkodu.

Grozījums Nr. 127

Grozījums Nr. 127

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 2. punkts – 1. daļa – a punkts – i apakšpunkts

5. pants – 2. punkts – 1. daļa – a punkts – i apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| i) | maksājumu karšu lasītāji; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

i)

i)

maksājumu karšu lasītāji;

maksājumu karšu lasītāji;

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 128

Grozījums Nr. 128

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 2. punkts – 1. daļa – a punkts – ii apakšpunkts

5. pants – 2. punkts – 1. daļa – a punkts – ii apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| ii) | tādas ierīces ar bezkontakta funkciju, kas spēj nolasīt maksājumu kartes, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ii)

ii)

tādas ierīces ar bezkontakta funkciju, kas spēj nolasīt maksājumu kartes,

tādas ierīces ar bezkontakta funkciju, kas spēj nolasīt maksājumu kartes,

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 129

Grozījums Nr. 129

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 2. punkts – 1. daļa – a punkts – iii apakšpunkts

5. pants – 2. punkts – 1. daļa – a punkts – iii apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| iii) | ierīces, kas izmanto interneta savienojumu, ar kuru maksājuma darījuma nolūkā var īpaši ģenerēt un izmantot, piemēram, kvadrātkodu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iii)

iii)

ierīces, kas izmanto interneta savienojumu, ar kuru maksājuma darījuma nolūkā var īpaši ģenerēt un izmantot, piemēram, kvadrātkodu;

ierīces, kas izmanto interneta savienojumu, ar kuru maksājuma darījuma nolūkā var īpaši ģenerēt un izmantot, piemēram, kvadrātkodu;

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 130

Grozījums Nr. 130

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 2. punkts – 1. daļa – b punkts

5. pants – 2. punkts – 1. daļa – b punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | uzlādes punktu operatori publiski pieejamās uzlādes stacijās, kuru izejas jauda ir 50 kW vai lielāka un kuras ieviestas no 24. pantā minētās dienas, pieņem elektroniskos maksājumus, izmantojot maksājumu pakalpojumiem paredzētus termināļus un ierīces, t. sk. vismaz vienu no šādām ierīcēm: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

(b)

uzlādes punktu operatori publiski pieejamās uzlādes stacijās, kuru izejas jauda ir 50 kW vai lielāka un kuras ieviestas no 24. pantā minētās dienas, pieņem elektroniskos maksājumus, izmantojot maksājumu pakalpojumiem paredzētus termināļus un ierīces, t. sk. vismaz vienu no šādām ierīcēm:

uzlādes punktu operatori publiski pieejamās uzlādes stacijās, kuru izejas jauda ir 50 kW vai lielāka un kuras ieviestas no 24. pantā minētās dienas, pieņem elektroniskos maksājumus, izmantojot maksājumu pakalpojumiem paredzētus termināļus un ierīces, t. sk. vismaz vienu no šādām ierīcēm:

svītrots

svītrots

| | i) | maksājumu karšu lasītāji; |
| --- | --- | --- |

i)

i)

maksājumu karšu lasītāji;

maksājumu karšu lasītāji;

| | ii) | tādas ierīces ar bezkontakta funkciju, kas spēj nolasīt maksājumu kartes. |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

tādas ierīces ar bezkontakta funkciju, kas spēj nolasīt maksājumu kartes.

tādas ierīces ar bezkontakta funkciju, kas spēj nolasīt maksājumu kartes.

Grozījums Nr. 131

Grozījums Nr. 131

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 2. punkts – 2. daļa

5. pants – 2. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Sākot no 2027. gada 1. janvāra, uzlādes punktu operatori nodrošina, ka visas to apkalpotās publiski pieejamās uzlādes stacijas
  , kuru izejas jauda ir 50 kW vai lielāka,
  atbilst
  šā punkta b) apakšpunkta
  prasībām. | Sākot no 2027. gada 1. janvāra, uzlādes punktu operatori nodrošina, ka visas to apkalpotās publiski pieejamās uzlādes stacijas atbilst
  šajā punktā noteiktajām
  prasībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Sākot no 2027. gada 1. janvāra, uzlādes punktu operatori nodrošina, ka visas to apkalpotās publiski pieejamās uzlādes stacijas
  , kuru izejas jauda ir 50 kW vai lielāka,
  atbilst
  šā punkta b) apakšpunkta
  prasībām.

, kuru izejas jauda ir 50 kW vai lielāka,

šā punkta b) apakšpunkta

Sākot no 2027. gada 1. janvāra, uzlādes punktu operatori nodrošina, ka visas to apkalpotās publiski pieejamās uzlādes stacijas atbilst
  šajā punktā noteiktajām
  prasībām.

šajā punktā noteiktajām

Grozījums Nr. 132

Grozījums Nr. 132

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 2. punkts – 3. daļa

5. pants – 2. punkts – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šā punkta a) un b) apakšpunktā
  noteiktās prasības nepiemēro publiski pieejamiem uzlādes punktiem, kuros par uzlādes pakalpojumu nav jāmaksā. | Šajā punktā
  noteiktās prasības nepiemēro publiski pieejamiem uzlādes punktiem, kuros par uzlādes pakalpojumu nav jāmaksā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Šā punkta a) un b) apakšpunktā
  noteiktās prasības nepiemēro publiski pieejamiem uzlādes punktiem, kuros par uzlādes pakalpojumu nav jāmaksā.

Šā punkta a) un b) apakšpunktā

Šajā punktā
  noteiktās prasības nepiemēro publiski pieejamiem uzlādes punktiem, kuros par uzlādes pakalpojumu nav jāmaksā.

Šajā punktā

Grozījums Nr. 133

Grozījums Nr. 133

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 3. punkts

5. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Ja uzlādes punktu operatori to apkalpotā publiski pieejamā uzlādes punktā piedāvā automātisku autentifikāciju, viņi nodrošina, ka galalietotājiem vienmēr ir tiesības neizmantot automātisko autentifikāciju, bet veikt vai nu transportlīdzekļa ad hoc uzlādi, kā noteikts 3. punktā, vai arī izmantot citu līgumisku uzlādes risinājumu, kas tiek piedāvāts minētajā uzlādes punktā. Uzlādes punktu operatori katrā publiski pieejamā uzlādes punktā, kuru tie apkalpo un kurā tie dara pieejamu automātisko autentifikāciju, šo iespēju parāda pārredzami un piedāvā galalietotājam ērtā veidā. | 3.   Ja uzlādes punktu operatori to apkalpotā publiski pieejamā uzlādes punktā piedāvā automātisku autentifikāciju, viņi nodrošina, ka galalietotājiem vienmēr ir tiesības neizmantot automātisko autentifikāciju, bet veikt vai nu transportlīdzekļa ad hoc uzlādi, kā noteikts 3. punktā, vai arī izmantot citu līgumisku uzlādes risinājumu, kas tiek piedāvāts minētajā uzlādes punktā. Uzlādes punktu operatori katrā publiski pieejamā uzlādes punktā, kuru tie apkalpo un kurā tie dara pieejamu automātisko autentifikāciju, šo iespēju parāda pārredzami un piedāvā galalietotājam ērtā veidā
  , kā arī nodrošina, ka ir pieejama e-viesabonēšana
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Ja uzlādes punktu operatori to apkalpotā publiski pieejamā uzlādes punktā piedāvā automātisku autentifikāciju, viņi nodrošina, ka galalietotājiem vienmēr ir tiesības neizmantot automātisko autentifikāciju, bet veikt vai nu transportlīdzekļa ad hoc uzlādi, kā noteikts 3. punktā, vai arī izmantot citu līgumisku uzlādes risinājumu, kas tiek piedāvāts minētajā uzlādes punktā. Uzlādes punktu operatori katrā publiski pieejamā uzlādes punktā, kuru tie apkalpo un kurā tie dara pieejamu automātisko autentifikāciju, šo iespēju parāda pārredzami un piedāvā galalietotājam ērtā veidā.

3.   Ja uzlādes punktu operatori to apkalpotā publiski pieejamā uzlādes punktā piedāvā automātisku autentifikāciju, viņi nodrošina, ka galalietotājiem vienmēr ir tiesības neizmantot automātisko autentifikāciju, bet veikt vai nu transportlīdzekļa ad hoc uzlādi, kā noteikts 3. punktā, vai arī izmantot citu līgumisku uzlādes risinājumu, kas tiek piedāvāts minētajā uzlādes punktā. Uzlādes punktu operatori katrā publiski pieejamā uzlādes punktā, kuru tie apkalpo un kurā tie dara pieejamu automātisko autentifikāciju, šo iespēju parāda pārredzami un piedāvā galalietotājam ērtā veidā
  , kā arī nodrošina, ka ir pieejama e-viesabonēšana
  .

Grozījums Nr. 134

Grozījums Nr. 134

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 4. punkts

5. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Publiski pieejamu uzlādes punktu operatoru noteiktās cenas ir samērīgas, viegli un skaidri salīdzināmas, pārredzamas un nediskriminējošas. Publiski pieejamo uzlādes punktu operatori nediferencē cenas, ko tie piemēro galalietotājiem, mobilitātes pakalpojumu sniedzējiem un dažādiem mobilitātes pakalpojumu sniedzējiem. Cenu līmeni attiecīgā gadījumā var diferencēt tikai samērīgā veidā, balstoties uz objektīvu pamatojumu. | 4.   
  Publiski pieejamu uzlādes punktu operatori nodrošina, ka ikvienam mobilitātes pakalpojumu sniedzējam ir nediskriminējoša piekļuve viņu uzlādes stacijām. Publiski pieejamu uzlādes punktu
  operatoru noteiktās cenas ir samērīgas
  , pieejamas
  , viegli un skaidri salīdzināmas, pārredzamas un nediskriminējošas. Publiski pieejamo uzlādes punktu operatori nediferencē cenas, ko tie piemēro galalietotājiem, mobilitātes pakalpojumu sniedzējiem un dažādiem mobilitātes pakalpojumu sniedzējiem. Cenu līmeni attiecīgā gadījumā var diferencēt tikai samērīgā veidā, balstoties uz objektīvu pamatojumu
  vai saskaņā ar līguma nosacījumiem
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Publiski pieejamu uzlādes punktu operatoru noteiktās cenas ir samērīgas, viegli un skaidri salīdzināmas, pārredzamas un nediskriminējošas. Publiski pieejamo uzlādes punktu operatori nediferencē cenas, ko tie piemēro galalietotājiem, mobilitātes pakalpojumu sniedzējiem un dažādiem mobilitātes pakalpojumu sniedzējiem. Cenu līmeni attiecīgā gadījumā var diferencēt tikai samērīgā veidā, balstoties uz objektīvu pamatojumu.

4.   
  Publiski pieejamu uzlādes punktu operatori nodrošina, ka ikvienam mobilitātes pakalpojumu sniedzējam ir nediskriminējoša piekļuve viņu uzlādes stacijām. Publiski pieejamu uzlādes punktu
  operatoru noteiktās cenas ir samērīgas
  , pieejamas
  , viegli un skaidri salīdzināmas, pārredzamas un nediskriminējošas. Publiski pieejamo uzlādes punktu operatori nediferencē cenas, ko tie piemēro galalietotājiem, mobilitātes pakalpojumu sniedzējiem un dažādiem mobilitātes pakalpojumu sniedzējiem. Cenu līmeni attiecīgā gadījumā var diferencēt tikai samērīgā veidā, balstoties uz objektīvu pamatojumu
  vai saskaņā ar līguma nosacījumiem
  .

Grozījums Nr. 135

Grozījums Nr. 135

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 4.a punkts (jauns)

5. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Dalībvalstis veic atbilstīgus pasākumus, lai novērstu negodīgu praksi, kas vērsta uz patērētājiem, tostarp saistībā ar cenām, kas noteiktas par publiski pieejamu uzlādes punktu izmantošanu, piemēram, cenu celšanu, ar vispārējo mērķi aizsargāt konkurenci tirgū un patērētāju tiesības. Šādi pasākumi tiek pieņemti, balstoties uz transportlīdzekļu ražotāju un uzlādes punktu operatoru cenu noteikšanas un prakses regulāru uzraudzību. Dalībvalstis informē Komisiju par to, ka attiecīgā regulatīvā iestāde ir pieņēmusi šādus pasākumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a
     
  Dalībvalstis veic atbilstīgus pasākumus, lai novērstu negodīgu praksi, kas vērsta uz patērētājiem, tostarp saistībā ar cenām, kas noteiktas par publiski pieejamu uzlādes punktu izmantošanu, piemēram, cenu celšanu, ar vispārējo mērķi aizsargāt konkurenci tirgū un patērētāju tiesības. Šādi pasākumi tiek pieņemti, balstoties uz transportlīdzekļu ražotāju un uzlādes punktu operatoru cenu noteikšanas un prakses regulāru uzraudzību. Dalībvalstis informē Komisiju par to, ka attiecīgā regulatīvā iestāde ir pieņēmusi šādus pasākumus.

Grozījums Nr. 136

Grozījums Nr. 136

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 5. punkts – ievaddaļa

5. pants – 5. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Uzlādes punktu operatori visās to apkalpotajās publiski pieejamajās uzlādes stacijās skaidri norāda ad hoc cenu un visus tās komponentus, lai galalietotājiem
  tie
  būtu
  zināmi
  pirms uzlādes sesijas sākšanas.
  Skaidri norāda vismaz šādus cenas komponentus, ja attiecīgajā uzlādes stacijā tie ir piemērojami: | 5.   Uzlādes punktu operatori visās to apkalpotajās publiski pieejamajās uzlādes stacijās skaidri norāda ad hoc cenu
  par kWh
  un visus tās komponentus, lai galalietotājiem
  šī informācija
  būtu
  zināma
  pirms uzlādes sesijas sākšanas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Uzlādes punktu operatori visās to apkalpotajās publiski pieejamajās uzlādes stacijās skaidri norāda ad hoc cenu un visus tās komponentus, lai galalietotājiem
  tie
  būtu
  zināmi
  pirms uzlādes sesijas sākšanas.
  Skaidri norāda vismaz šādus cenas komponentus, ja attiecīgajā uzlādes stacijā tie ir piemērojami:

5.   Uzlādes punktu operatori visās to apkalpotajās publiski pieejamajās uzlādes stacijās skaidri norāda ad hoc cenu
  par kWh
  un visus tās komponentus, lai galalietotājiem
  šī informācija
  būtu
  zināma
  pirms uzlādes sesijas sākšanas.

Grozījums Nr. 137

Grozījums Nr. 137

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 5. punkts – 1. ievilkums

5. pants – 5. punkts – 1. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | cena par sesiju, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

cena par sesiju,

cena par sesiju,

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 138

Grozījums Nr. 138

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 5. punkts – 2. ievilkums

5. pants – 5. punkts – 2. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | cena par minūti, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

cena par minūti,

cena par minūti,

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 139

Grozījums Nr. 139

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 5. punkts – 3. ievilkums

5. pants – 5. punkts – 3. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | cena par kWh. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

cena par kWh.

cena par kWh.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 140

Grozījums Nr. 140

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 6. punkts

5. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Cenas, ko mobilitātes pakalpojumu sniedzēji piemēro galalietotājiem, ir samērīgas, pārredzamas un nediskriminējošas. Mobilitātes pakalpojumu sniedzēji pirms uzlādes sesijas sākšanas galalietotājiem dara pieejamu visu informāciju par piemērojamo cenu, kas attiecas uz viņu paredzēto uzlādes sesiju, izmantojot brīvi pieejamus, plaši atbalstītus elektroniskos līdzekļus, skaidri
  nošķirot
  uzlādes punkta operatora
  noteiktos cenas komponentus
  , piemērojamās e-viesabonēšanas izmaksas un citas maksas vai nodevas, ko piemēro mobilitātes pakalpojumu sniedzējs. Nodevas ir samērīgas, pārredzamas un nediskriminējošas. Papildu maksu par pārrobežu e-viesabonēšanu nepiemēro. | 6.   Cenas, ko mobilitātes pakalpojumu sniedzēji piemēro galalietotājiem, ir samērīgas,
  pieejamas,
  pārredzamas un nediskriminējošas. Mobilitātes pakalpojumu sniedzēji pirms uzlādes sesijas sākšanas galalietotājiem dara pieejamu visu informāciju par piemērojamo cenu, kas attiecas uz viņu paredzēto uzlādes sesiju, izmantojot brīvi pieejamus, plaši atbalstītus elektroniskos līdzekļus, skaidri
  norādot
  uzlādes punkta operatora
  noteikto cenu par kWh
  , piemērojamās e-viesabonēšanas izmaksas un citas maksas vai nodevas, ko piemēro mobilitātes pakalpojumu sniedzējs. Nodevas ir samērīgas
  , pieejamas
  , pārredzamas un nediskriminējošas. Papildu maksu par pārrobežu e-viesabonēšanu nepiemēro. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Cenas, ko mobilitātes pakalpojumu sniedzēji piemēro galalietotājiem, ir samērīgas, pārredzamas un nediskriminējošas. Mobilitātes pakalpojumu sniedzēji pirms uzlādes sesijas sākšanas galalietotājiem dara pieejamu visu informāciju par piemērojamo cenu, kas attiecas uz viņu paredzēto uzlādes sesiju, izmantojot brīvi pieejamus, plaši atbalstītus elektroniskos līdzekļus, skaidri
  nošķirot
  uzlādes punkta operatora
  noteiktos cenas komponentus
  , piemērojamās e-viesabonēšanas izmaksas un citas maksas vai nodevas, ko piemēro mobilitātes pakalpojumu sniedzējs. Nodevas ir samērīgas, pārredzamas un nediskriminējošas. Papildu maksu par pārrobežu e-viesabonēšanu nepiemēro.

6.   Cenas, ko mobilitātes pakalpojumu sniedzēji piemēro galalietotājiem, ir samērīgas,
  pieejamas,
  pārredzamas un nediskriminējošas. Mobilitātes pakalpojumu sniedzēji pirms uzlādes sesijas sākšanas galalietotājiem dara pieejamu visu informāciju par piemērojamo cenu, kas attiecas uz viņu paredzēto uzlādes sesiju, izmantojot brīvi pieejamus, plaši atbalstītus elektroniskos līdzekļus, skaidri
  norādot
  uzlādes punkta operatora
  noteikto cenu par kWh
  , piemērojamās e-viesabonēšanas izmaksas un citas maksas vai nodevas, ko piemēro mobilitātes pakalpojumu sniedzējs. Nodevas ir samērīgas
  , pieejamas
  , pārredzamas un nediskriminējošas. Papildu maksu par pārrobežu e-viesabonēšanu nepiemēro.

Grozījums Nr. 141

Grozījums Nr. 141

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 6.a punkts (jauns)

5. pants – 6.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6.a
     
  Viedās vai divvirzienu uzlādes punktu operatori dara pieejamu informāciju, ko tie saņem no pārvades sistēmu operatoriem un elektroenerģijas piegādātājiem vai iegūst paši, ja elektroenerģija ir pašražota, par atjaunīgās elektroenerģijas īpatsvaru pārvades sistēmā un saistītajām siltumnīcefekta gāzu emisijām. Minēto informāciju dara pieejamu reāllaikā regulāros laika intervālos, to papildina ar prognozēm, ja tādas pieejamas, un attiecīgā gadījumā piemēro ar elektroenerģijas piegādātāju noslēgtā līguma noteikumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.a
     
  Viedās vai divvirzienu uzlādes punktu operatori dara pieejamu informāciju, ko tie saņem no pārvades sistēmu operatoriem un elektroenerģijas piegādātājiem vai iegūst paši, ja elektroenerģija ir pašražota, par atjaunīgās elektroenerģijas īpatsvaru pārvades sistēmā un saistītajām siltumnīcefekta gāzu emisijām. Minēto informāciju dara pieejamu reāllaikā regulāros laika intervālos, to papildina ar prognozēm, ja tādas pieejamas, un attiecīgā gadījumā piemēro ar elektroenerģijas piegādātāju noslēgtā līguma noteikumus.

Grozījums Nr. 142

Grozījums Nr. 142

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 7. punkts

5. pants – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7.   No
  24. pantā minētās dienas
  uzlādes punktu operatori nodrošina, ka visi to apkalpotie publiski pieejamie uzlādes punkti ir savienoti digitāli. | 7.   No
  [šīs regulas spēkā stāšanās diena]
  uzlādes punktu operatori nodrošina, ka visi to apkalpotie
  jaunbūvētie vai renovētie
  publiski pieejamie uzlādes punkti ir savienoti digitāli
  , ietver e-viesabonēšanas funkciju un to atrašanās vieta un statuss ir viegli redzams tiešsaistē
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.   No
  24. pantā minētās dienas
  uzlādes punktu operatori nodrošina, ka visi to apkalpotie publiski pieejamie uzlādes punkti ir savienoti digitāli.

7.   No
  [šīs regulas spēkā stāšanās diena]
  uzlādes punktu operatori nodrošina, ka visi to apkalpotie
  jaunbūvētie vai renovētie
  publiski pieejamie uzlādes punkti ir savienoti digitāli
  , ietver e-viesabonēšanas funkciju un to atrašanās vieta un statuss ir viegli redzams tiešsaistē
  .

Grozījums Nr. 143

Grozījums Nr. 143

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 8. punkts

5. pants – 8. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 8.   No
  24. pantā minētās dienas
  uzlādes punktu operatori nodrošina, ka visi to apkalpotie
  publiski pieejamie parastās jaudas
  uzlādes punkti spēj veikt viedo uzlādi. | 8.   No
  [šīs regulas spēkā stāšanās diena]
  uzlādes punktu operatori nodrošina, ka visi to apkalpotie
  jaunbūvētie vai renovētie publiski pieejamie
  uzlādes punkti spēj veikt viedo uzlādi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8.   No
  24. pantā minētās dienas
  uzlādes punktu operatori nodrošina, ka visi to apkalpotie
  publiski pieejamie parastās jaudas
  uzlādes punkti spēj veikt viedo uzlādi.

8.   No
  [šīs regulas spēkā stāšanās diena]
  uzlādes punktu operatori nodrošina, ka visi to apkalpotie
  jaunbūvētie vai renovētie publiski pieejamie
  uzlādes punkti spēj veikt viedo uzlādi.

Grozījums Nr. 144

Grozījums Nr. 144

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 8.a punkts (jauns)

5. pants – 8.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 8.a
     
  Publiski pieejamu uzlādes punktu operatori nodrošina, ka: |
| | (a) | uzlādes stacijas darbojas pienācīgā stāvoklī visā to komerciālajā kalpošanas laikā un galalietotājiem vienmēr ir pieejamas 2. līdz 5. punktā noteiktās funkcijas, un, tiklīdz ir konstatēts jebkāds darbības traucējums, tiek veiktas regulāras tehniskās apkopes un remonta darbības; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8.a
     
  Publiski pieejamu uzlādes punktu operatori nodrošina, ka:

(a)

(a)

uzlādes stacijas darbojas pienācīgā stāvoklī visā to komerciālajā kalpošanas laikā un galalietotājiem vienmēr ir pieejamas 2. līdz 5. punktā noteiktās funkcijas, un, tiklīdz ir konstatēts jebkāds darbības traucējums, tiek veiktas regulāras tehniskās apkopes un remonta darbības;

uzlādes stacijas darbojas pienācīgā stāvoklī visā to komerciālajā kalpošanas laikā un galalietotājiem vienmēr ir pieejamas 2. līdz 5. punktā noteiktās funkcijas, un, tiklīdz ir konstatēts jebkāds darbības traucējums, tiek veiktas regulāras tehniskās apkopes un remonta darbības;

| (b) | visi to apkalpotie publiski pieejamie uzlādes punkti atbilst noteikumiem Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 6. jūlija Direktīvā (ES) 2016/1148 par pasākumiem nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa tīklu un informācijas sistēmu drošību visā Savienībā. |
| --- | --- |

(b)

(b)

visi to apkalpotie publiski pieejamie uzlādes punkti atbilst noteikumiem Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 6. jūlija Direktīvā (ES) 2016/1148 par pasākumiem nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa tīklu un informācijas sistēmu drošību visā Savienībā.

visi to apkalpotie publiski pieejamie uzlādes punkti atbilst noteikumiem Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 6. jūlija Direktīvā (ES) 2016/1148 par pasākumiem nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa tīklu un informācijas sistēmu drošību visā Savienībā.

Grozījums Nr. 145

Grozījums Nr. 145

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 9. punkts

5. pants – 9. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 9.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka stāvvietās un atpūtas zonās TEN-T autoceļu tīklā, kur ir uzstādīta alternatīvo degvielu infrastruktūra, tiek izvietotas piemērotas norādes, kas ļauj viegli noteikt precīzu alternatīvo degvielu infrastruktūras atrašanās vietu. | 9.   Dalībvalstis
  no [šīs regulas spēkā stāšanās diena]
  veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka stāvvietās un atpūtas zonās TEN-T autoceļu tīklā, kur ir uzstādīta alternatīvo degvielu infrastruktūra, tiek izvietotas piemērotas norādes, kas ļauj viegli noteikt precīzu alternatīvo degvielu infrastruktūras atrašanās vietu.
  Norādes izvieto arī piemērotā attālumā TEN-T autoceļu tīklā, kas ved uz stāvvietām un atpūtas zonām, kur ir uzstādīta šāda alternatīvo degvielu infrastruktūra. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

9.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka stāvvietās un atpūtas zonās TEN-T autoceļu tīklā, kur ir uzstādīta alternatīvo degvielu infrastruktūra, tiek izvietotas piemērotas norādes, kas ļauj viegli noteikt precīzu alternatīvo degvielu infrastruktūras atrašanās vietu.

9.   Dalībvalstis
  no [šīs regulas spēkā stāšanās diena]
  veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka stāvvietās un atpūtas zonās TEN-T autoceļu tīklā, kur ir uzstādīta alternatīvo degvielu infrastruktūra, tiek izvietotas piemērotas norādes, kas ļauj viegli noteikt precīzu alternatīvo degvielu infrastruktūras atrašanās vietu.
  Norādes izvieto arī piemērotā attālumā TEN-T autoceļu tīklā, kas ved uz stāvvietām un atpūtas zonām, kur ir uzstādīta šāda alternatīvo degvielu infrastruktūra.

Grozījums Nr. 146

Grozījums Nr. 146

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 9.a punkts (jauns)

5. pants – 9.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 9.a
     
  Dalībvalstis mudina operatorus veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu standartizētas un pilnībā sadarbspējīgas informācijas sistēmas, kas sniedz informāciju par uzlādes punktu pieejamību. Šādas sistēmas ir precīzas, lietotājdraudzīgas un izmantojamas dalībvalsts oficiālajā(-ās) valodā(-ās) un angļu valodā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

9.a
     
  Dalībvalstis mudina operatorus veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu standartizētas un pilnībā sadarbspējīgas informācijas sistēmas, kas sniedz informāciju par uzlādes punktu pieejamību. Šādas sistēmas ir precīzas, lietotājdraudzīgas un izmantojamas dalībvalsts oficiālajā(-ās) valodā(-ās) un angļu valodā.

Grozījums Nr. 147

Grozījums Nr. 147

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 11.a punkts (jauns)

5. pants – 11.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 11.a
     
  Publiski pieejamu uzlādes punktu operatori nodrošina, ka uzlādes stacijās ir skaidri parādīta nepieciešamā vietējo neatliekamās palīdzības dienestu kontaktinformācija. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

11.a
     
  Publiski pieejamu uzlādes punktu operatori nodrošina, ka uzlādes stacijās ir skaidri parādīta nepieciešamā vietējo neatliekamās palīdzības dienestu kontaktinformācija.

Grozījums Nr. 148

Grozījums Nr. 148

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5.a pants – 11.b punkts (jauns)

5.a pants – 11.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 11.b
     
  Dalībvalstis veicina videonovērošanas sistēmu un tūlītējai saziņai ar neatliekamās palīdzības dienestiem paredzētas ārkārtas izsaukuma pogas uzstādīšanu neuzraudzītās uzlādes stacijās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

11.b
     
  Dalībvalstis veicina videonovērošanas sistēmu un tūlītējai saziņai ar neatliekamās palīdzības dienestiem paredzētas ārkārtas izsaukuma pogas uzstādīšanu neuzraudzītās uzlādes stacijās.

Grozījums Nr. 149

Grozījums Nr. 149

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. punkts – 1. daļa

6. pants – 1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis nodrošina, ka to teritorijā minimālais publiski pieejamo ūdeņraža uzpildes staciju skaits tiek izveidots līdz
  2030
  . gada 31. decembrim. | Dalībvalstis nodrošina, ka to teritorijā minimālais publiski pieejamo ūdeņraža uzpildes staciju skaits tiek izveidots līdz
  2027
  . gada 31. decembrim. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis nodrošina, ka to teritorijā minimālais publiski pieejamo ūdeņraža uzpildes staciju skaits tiek izveidots līdz
  2030
  . gada 31. decembrim.

2030

Dalībvalstis nodrošina, ka to teritorijā minimālais publiski pieejamo ūdeņraža uzpildes staciju skaits tiek izveidots līdz
  2027
  . gada 31. decembrim.

2027

Grozījums Nr. 150

Grozījums Nr. 150

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. punkts – 2. daļa

6. pants – 1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šajā nolūkā dalībvalstis nodrošina, ka līdz
  2030
  . gada 31. decembrim publiski pieejamās ūdeņraža uzpildes stacijas, kuru minimālā jauda ir 2 t dienā un kuras ir aprīkotas ar vismaz 700 bāru uzpildes iekārtu, TEN-T pamattīklā un TEN-T visaptverošajā tīklā ir izvietotas ne vairāk kā
  150
   km attālumā viena no otras. Šķidrajam ūdeņradim jābūt pieejamam publiski pieejamās uzpildes stacijās, attālums starp kurām nepārsniedz
  450
   km. | Šajā nolūkā dalībvalstis nodrošina, ka līdz
  2027
  . gada 31. decembrim publiski pieejamās ūdeņraža uzpildes stacijas, kuru minimālā jauda ir 2 t dienā un kuras ir aprīkotas ar vismaz 700 bāru uzpildes iekārtu, TEN-T pamattīklā un TEN-T visaptverošajā tīklā ir izvietotas ne vairāk kā
  100
   km attālumā viena no otras. Šķidrajam ūdeņradim jābūt pieejamam publiski pieejamās uzpildes stacijās, attālums starp kurām nepārsniedz
  400
   km. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Šajā nolūkā dalībvalstis nodrošina, ka līdz
  2030
  . gada 31. decembrim publiski pieejamās ūdeņraža uzpildes stacijas, kuru minimālā jauda ir 2 t dienā un kuras ir aprīkotas ar vismaz 700 bāru uzpildes iekārtu, TEN-T pamattīklā un TEN-T visaptverošajā tīklā ir izvietotas ne vairāk kā
  150
   km attālumā viena no otras. Šķidrajam ūdeņradim jābūt pieejamam publiski pieejamās uzpildes stacijās, attālums starp kurām nepārsniedz
  450
   km.

2030

150

450

Šajā nolūkā dalībvalstis nodrošina, ka līdz
  2027
  . gada 31. decembrim publiski pieejamās ūdeņraža uzpildes stacijas, kuru minimālā jauda ir 2 t dienā un kuras ir aprīkotas ar vismaz 700 bāru uzpildes iekārtu, TEN-T pamattīklā un TEN-T visaptverošajā tīklā ir izvietotas ne vairāk kā
  100
   km attālumā viena no otras. Šķidrajam ūdeņradim jābūt pieejamam publiski pieejamās uzpildes stacijās, attālums starp kurām nepārsniedz
  400
   km.

2027

100

400

Grozījums Nr. 151

Grozījums Nr. 151

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. punkts – 3. daļa

6. pants – 1. punkts – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis nodrošina, ka vismaz viena publiski pieejama ūdeņraža uzpildes stacija līdz
  2030
  . gada 31. decembrim tiek izvietota katrā pilsētas mezglā. Veic analīzi par šādu uzpildes staciju labāko atrašanās vietu, īpaši ņemot vērā šādu uzpildes staciju izmantošanu multimodālos mezglos, kur tās varētu apgādāt arī citus transporta veidus. | Dalībvalstis nodrošina, ka vismaz viena publiski pieejama ūdeņraža uzpildes stacija līdz
  2027
  . gada 31. decembrim tiek izvietota katrā pilsētas mezglā. Veic analīzi par šādu uzpildes staciju labāko atrašanās vietu, īpaši ņemot vērā šādu uzpildes staciju izmantošanu multimodālos mezglos, kur tās varētu apgādāt arī citus transporta veidus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis nodrošina, ka vismaz viena publiski pieejama ūdeņraža uzpildes stacija līdz
  2030
  . gada 31. decembrim tiek izvietota katrā pilsētas mezglā. Veic analīzi par šādu uzpildes staciju labāko atrašanās vietu, īpaši ņemot vērā šādu uzpildes staciju izmantošanu multimodālos mezglos, kur tās varētu apgādāt arī citus transporta veidus.

2030

Dalībvalstis nodrošina, ka vismaz viena publiski pieejama ūdeņraža uzpildes stacija līdz
  2027
  . gada 31. decembrim tiek izvietota katrā pilsētas mezglā. Veic analīzi par šādu uzpildes staciju labāko atrašanās vietu, īpaši ņemot vērā šādu uzpildes staciju izmantošanu multimodālos mezglos, kur tās varētu apgādāt arī citus transporta veidus.

2027

Grozījums Nr. 152

Grozījums Nr. 152

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1.a punkts (jauns)

6. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Dalībvalstis līdz 2024. gada 31. decembrim publicē detalizētu sarakstu ar multimodāliem transporta mezgliem, industriālajiem klasteriem un ostām, kas ir piemērotas ūdeņraža uzpildes staciju ierīkošanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Dalībvalstis līdz 2024. gada 31. decembrim publicē detalizētu sarakstu ar multimodāliem transporta mezgliem, industriālajiem klasteriem un ostām, kas ir piemērotas ūdeņraža uzpildes staciju ierīkošanai.

Grozījums Nr. 153

Grozījums Nr. 153

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 2. punkts

6. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Kaimiņos esošās dalībvalstis
  nodrošina
  ,
  ka
  TEN-T pamattīkla un TEN-T visaptverošā tīkla pārrobežu posmos netiek pārsniegts 1. punkta otrajā daļā norādītais maksimālais attālums. | 2.   Kaimiņos esošās dalībvalstis
  veic nepieciešamos pasākumus
  ,
  lai
  TEN-T pamattīkla un TEN-T visaptverošā tīkla pārrobežu posmos netiek pārsniegts 1. punkta otrajā daļā norādītais maksimālais attālums. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Kaimiņos esošās dalībvalstis
  nodrošina
  ,
  ka
  TEN-T pamattīkla un TEN-T visaptverošā tīkla pārrobežu posmos netiek pārsniegts 1. punkta otrajā daļā norādītais maksimālais attālums.

2.   Kaimiņos esošās dalībvalstis
  veic nepieciešamos pasākumus
  ,
  lai
  TEN-T pamattīkla un TEN-T visaptverošā tīkla pārrobežu posmos netiek pārsniegts 1. punkta otrajā daļā norādītais maksimālais attālums.

Grozījums Nr. 154

Grozījums Nr. 154

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 3.a punkts (jauns)

6. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Ja izmaksas nav samērīgas ar ieguvumiem, tostarp ieguvumiem vides jomā, dalībvalstis var nolemt šā panta 1. punktu nepiemērot: (a) Savienības tālākajiem reģioniem, kas minēti Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantā; vai (b) salām, kuras nav savienotas ar kontinenta energotīkliem un atbilst mazu savienotu sistēmu vai izolētu sistēmu definīcijai saskaņā ar Direktīvu (ES) 2019/944. Šādos gadījumos dalībvalstis pamato Komisijai savus lēmumus un visu attiecīgo informāciju dara pieejamu savā valsts politikas regulējumā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Ja izmaksas nav samērīgas ar ieguvumiem, tostarp ieguvumiem vides jomā, dalībvalstis var nolemt šā panta 1. punktu nepiemērot: (a) Savienības tālākajiem reģioniem, kas minēti Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantā; vai (b) salām, kuras nav savienotas ar kontinenta energotīkliem un atbilst mazu savienotu sistēmu vai izolētu sistēmu definīcijai saskaņā ar Direktīvu (ES) 2019/944. Šādos gadījumos dalībvalstis pamato Komisijai savus lēmumus un visu attiecīgo informāciju dara pieejamu savā valsts politikas regulējumā.

Grozījums Nr. 155

Grozījums Nr. 155

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 3.b punkts (jauns)

6. pants – 3.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.b
     
  Komisija veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu sadarbību ar trešām valstīm, jo īpaši kandidātvalstīm un tām trešām valstīm, kurās atrodas dalībvalstis savienojoši tranzīta koridori. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.b
     
  Komisija veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu sadarbību ar trešām valstīm, jo īpaši kandidātvalstīm un tām trešām valstīm, kurās atrodas dalībvalstis savienojoši tranzīta koridori.

Grozījums Nr. 156

Grozījums Nr. 156

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. punkts – 1. daļa – ievaddaļa

7. pants – 1. punkts – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| No
  24. pantā minētās dienas
  visi operatori to apkalpotajās publiski pieejamajās ūdeņraža uzpildes stacijās nodrošina galalietotājiem iespēju veikt ad hoc uzpildi, izmantojot Savienībā plaši izmantotu maksājumu instrumentu. Šajā nolūkā ūdeņraža uzpildes staciju operatori nodrošina, ka visas to apkalpotās ūdeņraža uzpildes stacijas pieņem elektroniskos maksājumus, izmantojot maksājumu pakalpojumiem paredzētus termināļus un ierīces, t. sk. vismaz
  vienu no šādām ierīcēm: | No
  [šīs regulas spēkā stāšanās diena]
  visi operatori to apkalpotajās publiski pieejamajās ūdeņraža uzpildes stacijās nodrošina galalietotājiem iespēju veikt ad hoc uzpildi, izmantojot Savienībā plaši izmantotu maksājumu instrumentu. Šajā nolūkā ūdeņraža uzpildes staciju operatori nodrošina, ka visas to apkalpotās ūdeņraža uzpildes stacijas pieņem elektroniskos maksājumus, izmantojot maksājumu pakalpojumiem paredzētus termināļus un ierīces, t. sk. vismaz
  maksājumu karšu lasītājus vai bezkontakta ierīces, kas spēj nolasīt maksājumu kartes. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

No
  24. pantā minētās dienas
  visi operatori to apkalpotajās publiski pieejamajās ūdeņraža uzpildes stacijās nodrošina galalietotājiem iespēju veikt ad hoc uzpildi, izmantojot Savienībā plaši izmantotu maksājumu instrumentu. Šajā nolūkā ūdeņraža uzpildes staciju operatori nodrošina, ka visas to apkalpotās ūdeņraža uzpildes stacijas pieņem elektroniskos maksājumus, izmantojot maksājumu pakalpojumiem paredzētus termināļus un ierīces, t. sk. vismaz
  vienu no šādām ierīcēm:

24. pantā minētās dienas

vienu no šādām ierīcēm:

No
  [šīs regulas spēkā stāšanās diena]
  visi operatori to apkalpotajās publiski pieejamajās ūdeņraža uzpildes stacijās nodrošina galalietotājiem iespēju veikt ad hoc uzpildi, izmantojot Savienībā plaši izmantotu maksājumu instrumentu. Šajā nolūkā ūdeņraža uzpildes staciju operatori nodrošina, ka visas to apkalpotās ūdeņraža uzpildes stacijas pieņem elektroniskos maksājumus, izmantojot maksājumu pakalpojumiem paredzētus termināļus un ierīces, t. sk. vismaz
  maksājumu karšu lasītājus vai bezkontakta ierīces, kas spēj nolasīt maksājumu kartes.

[šīs regulas spēkā stāšanās diena]

maksājumu karšu lasītājus vai bezkontakta ierīces, kas spēj nolasīt maksājumu kartes.

Grozījums Nr. 157

Grozījums Nr. 157

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. punkts – 1. daļa – a punkts

7. pants – 1. punkts – 1. daļa – a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | maksājumu karšu lasītāji; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

(a)

maksājumu karšu lasītāji;

maksājumu karšu lasītāji;

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 158

Grozījums Nr. 158

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. punkts – 1. daļa – b punkts

7. pants – 1. punkts – 1. daļa – b punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | tādas ierīces ar bezkontakta funkciju, kas spēj nolasīt maksājumu kartes. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

(b)

tādas ierīces ar bezkontakta funkciju, kas spēj nolasīt maksājumu kartes.

tādas ierīces ar bezkontakta funkciju, kas spēj nolasīt maksājumu kartes.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 159

Grozījums Nr. 159

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1.a punkts (jauns)

7. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Dalībvalstis mudina operatorus nodrošināt standartizētas un pilnībā sadarbspējīgas informācijas sistēmas, kas sniedz informāciju par uzpildes punktu pieejamību. Šādas sistēmas ir precīzas, lietotājdraudzīgas un izmantojamas dalībvalsts oficiālajā(-ās) valodā(-ās) un angļu valodā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Dalībvalstis mudina operatorus nodrošināt standartizētas un pilnībā sadarbspējīgas informācijas sistēmas, kas sniedz informāciju par uzpildes punktu pieejamību. Šādas sistēmas ir precīzas, lietotājdraudzīgas un izmantojamas dalībvalsts oficiālajā(-ās) valodā(-ās) un angļu valodā.

Grozījums Nr. 160

Grozījums Nr. 160

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 3. punkts

7. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Ūdeņraža uzpildes punktu operatori to apkalpotajās uzpildes stacijās pirms uzpildes sesijas sākšanas dara pieejamu informāciju par cenu. | 3.   Ūdeņraža uzpildes punktu operatori to apkalpotajās uzpildes stacijās pirms uzpildes sesijas sākšanas dara pieejamu informāciju par cenu.
  Operatori visās to apkalpotajās publiski pieejamajās uzpildes stacijās skaidri norāda ad hoc cenu un visus tās komponentus, lai galalietotājiem tie būtu zināmi pirms uzpildes sesijas sākšanas. Skaidri norāda cenu par kg. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Ūdeņraža uzpildes punktu operatori to apkalpotajās uzpildes stacijās pirms uzpildes sesijas sākšanas dara pieejamu informāciju par cenu.

3.   Ūdeņraža uzpildes punktu operatori to apkalpotajās uzpildes stacijās pirms uzpildes sesijas sākšanas dara pieejamu informāciju par cenu.
  Operatori visās to apkalpotajās publiski pieejamajās uzpildes stacijās skaidri norāda ad hoc cenu un visus tās komponentus, lai galalietotājiem tie būtu zināmi pirms uzpildes sesijas sākšanas. Skaidri norāda cenu par kg.

Grozījums Nr. 161

Grozījums Nr. 161

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 4. punkts

7. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Publiski pieejamu uzpildes staciju operatori var sniegt ūdeņraža uzpildes pakalpojumus klientiem uz līguma pamata, arī citu mobilitātes pakalpojumu sniedzēju vārdā un uzdevumā. Mobilitātes pakalpojumu sniedzēji galalietotājiem nosaka samērīgas, pārredzamas un nediskriminējošas cenas. Mobilitātes pakalpojumu sniedzēji pirms
  uzlādes
  sesijas sākšanas galalietotājiem dara pieejamu visu informāciju par piemērojamo cenu, kas attiecas uz viņu paredzēto
  uzlādes
  sesiju, izmantojot brīvi pieejamus, plaši atbalstītus elektroniskos līdzekļus, skaidri nošķirot ūdeņraža uzpildes punkta operatora noteiktos cenas komponentus, piemērojamās e-viesabonēšanas izmaksas un citas maksas vai nodevas, ko piemēro mobilitātes pakalpojumu sniedzējs. | 4.   Publiski pieejamu uzpildes staciju operatori var sniegt ūdeņraža uzpildes pakalpojumus klientiem uz līguma pamata, arī citu mobilitātes pakalpojumu sniedzēju vārdā un uzdevumā. Mobilitātes pakalpojumu sniedzēji galalietotājiem nosaka samērīgas, pārredzamas un nediskriminējošas cenas. Mobilitātes pakalpojumu sniedzēji pirms
  uzpildes
  sesijas sākšanas galalietotājiem dara pieejamu visu informāciju par piemērojamo cenu, kas attiecas uz viņu paredzēto
  uzpildes
  sesiju, izmantojot brīvi pieejamus, plaši atbalstītus elektroniskos līdzekļus, skaidri nošķirot ūdeņraža uzpildes punkta operatora noteiktos cenas komponentus, piemērojamās e-viesabonēšanas izmaksas un citas maksas vai nodevas, ko piemēro mobilitātes pakalpojumu sniedzējs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Publiski pieejamu uzpildes staciju operatori var sniegt ūdeņraža uzpildes pakalpojumus klientiem uz līguma pamata, arī citu mobilitātes pakalpojumu sniedzēju vārdā un uzdevumā. Mobilitātes pakalpojumu sniedzēji galalietotājiem nosaka samērīgas, pārredzamas un nediskriminējošas cenas. Mobilitātes pakalpojumu sniedzēji pirms
  uzlādes
  sesijas sākšanas galalietotājiem dara pieejamu visu informāciju par piemērojamo cenu, kas attiecas uz viņu paredzēto
  uzlādes
  sesiju, izmantojot brīvi pieejamus, plaši atbalstītus elektroniskos līdzekļus, skaidri nošķirot ūdeņraža uzpildes punkta operatora noteiktos cenas komponentus, piemērojamās e-viesabonēšanas izmaksas un citas maksas vai nodevas, ko piemēro mobilitātes pakalpojumu sniedzējs.

4.   Publiski pieejamu uzpildes staciju operatori var sniegt ūdeņraža uzpildes pakalpojumus klientiem uz līguma pamata, arī citu mobilitātes pakalpojumu sniedzēju vārdā un uzdevumā. Mobilitātes pakalpojumu sniedzēji galalietotājiem nosaka samērīgas, pārredzamas un nediskriminējošas cenas. Mobilitātes pakalpojumu sniedzēji pirms
  uzpildes
  sesijas sākšanas galalietotājiem dara pieejamu visu informāciju par piemērojamo cenu, kas attiecas uz viņu paredzēto
  uzpildes
  sesiju, izmantojot brīvi pieejamus, plaši atbalstītus elektroniskos līdzekļus, skaidri nošķirot ūdeņraža uzpildes punkta operatora noteiktos cenas komponentus, piemērojamās e-viesabonēšanas izmaksas un citas maksas vai nodevas, ko piemēro mobilitātes pakalpojumu sniedzējs.

Grozījums Nr. 162

Grozījums Nr. 162

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 1. punkts – ievaddaļa

9. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstis nodrošina, ka jūras ostās tiek nodrošināta jūras konteinerkuģu un pasažieru kuģu minimālā krasta elektroapgāde. Šajā
  sakarā tās
  veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka līdz 2030. gada 1. janvārim: | 1.   Dalībvalstis nodrošina, ka
  TEN-T pamattīkla un TEN-T visaptverošā tīkla
  jūras ostās tiek nodrošināta jūras konteinerkuģu un pasažieru kuģu minimālā krasta elektroapgāde. Šajā
  nolūkā un pilnībā atbilstīgi Regulas XXXX-XXX [“FuelEU Maritime”] 5. panta 1. un 2. punktam dalībvalstis sadarbībā ar pārvaldes iestādi vai kompetento iestādi
  veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka līdz 2030. gada 1. janvārim: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka jūras ostās tiek nodrošināta jūras konteinerkuģu un pasažieru kuģu minimālā krasta elektroapgāde. Šajā
  sakarā tās
  veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka līdz 2030. gada 1. janvārim:

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka
  TEN-T pamattīkla un TEN-T visaptverošā tīkla
  jūras ostās tiek nodrošināta jūras konteinerkuģu un pasažieru kuģu minimālā krasta elektroapgāde. Šajā
  nolūkā un pilnībā atbilstīgi Regulas XXXX-XXX [“FuelEU Maritime”] 5. panta 1. un 2. punktam dalībvalstis sadarbībā ar pārvaldes iestādi vai kompetento iestādi
  veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka līdz 2030. gada 1. janvārim:

Grozījums Nr. 163

Grozījums Nr. 163

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 1.a punkts (jauns)

9. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka ir pieejama pietiekama tīkla infrastruktūra un jauda, jaudas rezerve un frekvences pārveidošanas iespējas, lai izpildītu 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā noteiktās prasības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka ir pieejama pietiekama tīkla infrastruktūra un jauda, jaudas rezerve un frekvences pārveidošanas iespējas, lai izpildītu 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā noteiktās prasības.

Grozījums Nr. 164

Grozījums Nr. 164

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 2. punkts – ievaddaļa

9. pants – 2. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Nosakot ostā piestāšanas reižu skaitu, neņem vērā šādus ostā piestāšanas gadījumus: | 2.   Nosakot ostā piestāšanas reižu skaitu
  un pilnībā atbilstīgi Regulas XXXX-XXX [“FuelEU Maritime”] 5. panta 3. punktam
  , neņem vērā šādus ostā piestāšanas gadījumus: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Nosakot ostā piestāšanas reižu skaitu, neņem vērā šādus ostā piestāšanas gadījumus:

2.   Nosakot ostā piestāšanas reižu skaitu
  un pilnībā atbilstīgi Regulas XXXX-XXX [“FuelEU Maritime”] 5. panta 3. punktam
  , neņem vērā šādus ostā piestāšanas gadījumus:

Grozījums Nr. 165

Grozījums Nr. 165

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 2. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

9. pants – 2. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | piestāšana ostā, kuras ilgums lēsts īsāks nekā divas stundas, bet kuģa iziešanu minētajā laikā aizkavējuši notikumi, kurus nevarēja paredzēt, ienākot ostā, un kuri nepārprotami bijuši ārpus operatora kontroles vai atbildības jomas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(aa)

(aa)

piestāšana ostā, kuras ilgums lēsts īsāks nekā divas stundas, bet kuģa iziešanu minētajā laikā aizkavējuši notikumi, kurus nevarēja paredzēt, ienākot ostā, un kuri nepārprotami bijuši ārpus operatora kontroles vai atbildības jomas;

piestāšana ostā, kuras ilgums lēsts īsāks nekā divas stundas, bet kuģa iziešanu minētajā laikā aizkavējuši notikumi, kurus nevarēja paredzēt, ienākot ostā, un kuri nepārprotami bijuši ārpus operatora kontroles vai atbildības jomas;

Grozījums Nr. 166

Grozījums Nr. 166

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 2. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

9. pants – 2. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | vairākas īsas piestāšanas ostā, lai iekrautu un izkrautu kravu dažādās piestātnēs vienā un tajā pašā ostā, nepārsniedzot a) apakšpunktā noteikto laika ierobežojumu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ca)

(ca)

vairākas īsas piestāšanas ostā, lai iekrautu un izkrautu kravu dažādās piestātnēs vienā un tajā pašā ostā, nepārsniedzot a) apakšpunktā noteikto laika ierobežojumu;

vairākas īsas piestāšanas ostā, lai iekrautu un izkrautu kravu dažādās piestātnēs vienā un tajā pašā ostā, nepārsniedzot a) apakšpunktā noteikto laika ierobežojumu;

Grozījums Nr. 167

Grozījums Nr. 167

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 3. punkts

9. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Ja TEN-T pamattīkla un TEN-T visaptverošā tīkla jūras osta atrodas uz salas, kas nav tieši
  savienota
  ar elektrotīklu, 1. punktu nepiemēro, līdz šāds savienojums nav pabeigts vai arī ir pieejama pietiekama uz vietas saražota jauda no tīras enerģijas avotiem. | 3.   Ja TEN-T pamattīkla un TEN-T visaptverošā tīkla jūras osta atrodas uz salas
  vai kādā no LESD 349. pantā minētajiem Savienības tālākajiem reģioniem
  , kas nav tieši
  savienots
  ar elektrotīklu, 1. punktu nepiemēro, līdz šāds savienojums nav pabeigts vai arī ir pieejama pietiekama uz vietas saražota jauda no tīras enerģijas avotiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Ja TEN-T pamattīkla un TEN-T visaptverošā tīkla jūras osta atrodas uz salas, kas nav tieši
  savienota
  ar elektrotīklu, 1. punktu nepiemēro, līdz šāds savienojums nav pabeigts vai arī ir pieejama pietiekama uz vietas saražota jauda no tīras enerģijas avotiem.

3.   Ja TEN-T pamattīkla un TEN-T visaptverošā tīkla jūras osta atrodas uz salas
  vai kādā no LESD 349. pantā minētajiem Savienības tālākajiem reģioniem
  , kas nav tieši
  savienots
  ar elektrotīklu, 1. punktu nepiemēro, līdz šāds savienojums nav pabeigts vai arī ir pieejama pietiekama uz vietas saražota jauda no tīras enerģijas avotiem.

Grozījums Nr. 168

Grozījums Nr. 168

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 3.a punkts (jauns)

9. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Neskarot 3. punktu, 1. punktu nepiemēro Seūtas un Meliljas teritorijai, kamēr nav pabeigts tiešs savienojums ar kontinentālās daļas elektrotīklu vai kaimiņvalsts elektrotīklu vai kamēr nav pietiekami daudz uz vietas saražotas jaudas no tīras enerģijas avotiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Neskarot 3. punktu, 1. punktu nepiemēro Seūtas un Meliljas teritorijai, kamēr nav pabeigts tiešs savienojums ar kontinentālās daļas elektrotīklu vai kaimiņvalsts elektrotīklu vai kamēr nav pietiekami daudz uz vietas saražotas jaudas no tīras enerģijas avotiem.

Grozījums Nr. 169

Grozījums Nr. 169

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 1. daļa – ba punkts (jauns)

10. pants – 1. daļa – ba punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | ostās ir pieejama pietiekama tīkla jauda un pieslēgums, jaudas rezerve un frekvences pārveidošanas iespējas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ba)

(ba)

ostās ir pieejama pietiekama tīkla jauda un pieslēgums, jaudas rezerve un frekvences pārveidošanas iespējas.

ostās ir pieejama pietiekama tīkla jauda un pieslēgums, jaudas rezerve un frekvences pārveidošanas iespējas.

Grozījums Nr. 170

Grozījums Nr. 170

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – virsraksts

11. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Mērķrādītāji attiecībā uz LNG piegādi jūras ostās | Mērķrādītāji attiecībā uz LNG
  , amonjaka un ūdeņraža
  piegādi jūras ostās |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Mērķrādītāji attiecībā uz LNG piegādi jūras ostās

Mērķrādītāji attiecībā uz LNG
  , amonjaka un ūdeņraža
  piegādi jūras ostās

, amonjaka un ūdeņraža

Grozījums Nr. 171

Grozījums Nr. 171

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 1. punkts

11. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstis nodrošina, ka 2. punktā minētajās TEN-T pamattīkla jūras ostās tiek izvietots atbilstošs skaits LNG uzpildes punktu, lai līdz 2025. gada 1. janvārim jūras kuģi varētu pārvietoties visā TEN-T pamattīklā. Dalībvalstis vajadzības gadījumā sadarbojas ar kaimiņos esošajām dalībvalstīm, lai nodrošinātu atbilstīgu TEN-T pamattīkla pārklājumu. | 1.   Dalībvalstis nodrošina, ka 2. punktā minētajās TEN-T pamattīkla jūras ostās tiek izvietots atbilstošs skaits LNG
  , amonjaka un ūdeņraža
  uzpildes punktu,
  lai īstermiņā un ilgtermiņā apmierinātu tirgus pieprasījumu pēc šādām degvielām un
  lai līdz 2025. gada 1. janvārim jūras kuģi varētu pārvietoties visā TEN-T pamattīklā. Dalībvalstis vajadzības gadījumā sadarbojas ar kaimiņos esošajām dalībvalstīm, lai nodrošinātu atbilstīgu TEN-T pamattīkla pārklājumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka 2. punktā minētajās TEN-T pamattīkla jūras ostās tiek izvietots atbilstošs skaits LNG uzpildes punktu, lai līdz 2025. gada 1. janvārim jūras kuģi varētu pārvietoties visā TEN-T pamattīklā. Dalībvalstis vajadzības gadījumā sadarbojas ar kaimiņos esošajām dalībvalstīm, lai nodrošinātu atbilstīgu TEN-T pamattīkla pārklājumu.

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka 2. punktā minētajās TEN-T pamattīkla jūras ostās tiek izvietots atbilstošs skaits LNG
  , amonjaka un ūdeņraža
  uzpildes punktu,
  lai īstermiņā un ilgtermiņā apmierinātu tirgus pieprasījumu pēc šādām degvielām un
  lai līdz 2025. gada 1. janvārim jūras kuģi varētu pārvietoties visā TEN-T pamattīklā. Dalībvalstis vajadzības gadījumā sadarbojas ar kaimiņos esošajām dalībvalstīm, lai nodrošinātu atbilstīgu TEN-T pamattīkla pārklājumu.

Grozījums Nr. 172

Grozījums Nr. 172

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 2. punkts

11. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Dalībvalstis savos valstu politikas regulējumos izraugās tās TEN-T pamattīkla jūras ostas, kam jānodrošina piekļuve 1. punktā minētajiem
  LNG
  uzpildes punktiem, ņemot vērā arī faktiskās tirgus vajadzības un norises. | 2.   Dalībvalstis savos valstu politikas regulējumos izraugās tās TEN-T pamattīkla jūras ostas, kam jānodrošina piekļuve 1. punktā minētajiem uzpildes punktiem, ņemot vērā arī
  ostu attīstību, pašreizējos LNG piegādes punktus un
  faktiskās tirgus vajadzības un norises
  , kā arī savus pienākumus saistībā ar Savienības klimatneitralitātes mērķi
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Dalībvalstis savos valstu politikas regulējumos izraugās tās TEN-T pamattīkla jūras ostas, kam jānodrošina piekļuve 1. punktā minētajiem
  LNG
  uzpildes punktiem, ņemot vērā arī faktiskās tirgus vajadzības un norises.

2.   Dalībvalstis savos valstu politikas regulējumos izraugās tās TEN-T pamattīkla jūras ostas, kam jānodrošina piekļuve 1. punktā minētajiem uzpildes punktiem, ņemot vērā arī
  ostu attīstību, pašreizējos LNG piegādes punktus un
  faktiskās tirgus vajadzības un norises
  , kā arī savus pienākumus saistībā ar Savienības klimatneitralitātes mērķi
  .

Grozījums Nr. 173

Grozījums Nr. 173

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 1. punkts – ievaddaļa

12. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstis nodrošina, ka visās TEN-T pamattīkla un visaptverošā tīkla lidostās lidostu administrācijas nodrošina stāvošu gaisa kuģu elektroapgādi: | 1.   Dalībvalstis nodrošina, ka visās TEN-T pamattīkla un visaptverošā tīkla lidostās lidostu administrācijas
  un apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzēji
  nodrošina stāvošu gaisa kuģu elektroapgādi: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka visās TEN-T pamattīkla un visaptverošā tīkla lidostās lidostu administrācijas nodrošina stāvošu gaisa kuģu elektroapgādi:

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka visās TEN-T pamattīkla un visaptverošā tīkla lidostās lidostu administrācijas
  un apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzēji
  nodrošina stāvošu gaisa kuģu elektroapgādi:

Grozījums Nr. 174

Grozījums Nr. 174

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 1. punkts – 1.a daļa (jauna)

12. pants – 1. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Šā panta 1. punkta a) un b) apakšpunkts tomēr neattiecas uz īstermiņa stāvvietām, piemēram, gaisa kuģu atledošanas apstrādei paredzētajām stāvvietām, stāvvietām militārās zonās un vispārējās gaisa satiksmes stāvvietām (gaisa kuģiem ar maksimālo pacelšanās masu (MTOW) zem 5,7  t). |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Šā panta 1. punkta a) un b) apakšpunkts tomēr neattiecas uz īstermiņa stāvvietām, piemēram, gaisa kuģu atledošanas apstrādei paredzētajām stāvvietām, stāvvietām militārās zonās un vispārējās gaisa satiksmes stāvvietām (gaisa kuģiem ar maksimālo pacelšanās masu (MTOW) zem 5,7  t).

Šā panta 1. punkta a) un b) apakšpunkts tomēr neattiecas uz īstermiņa stāvvietām, piemēram, gaisa kuģu atledošanas apstrādei paredzētajām stāvvietām, stāvvietām militārās zonās un vispārējās gaisa satiksmes stāvvietām (gaisa kuģiem ar maksimālo pacelšanās masu (MTOW) zem 5,7  t).

Grozījums Nr. 175

Grozījums Nr. 175

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 2.a punkts (jauns)

12. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Atkāpjoties no 1. punkta a) un b) apakšpunkta, ja TEN-T pamattīkla vai TEN-T visaptverošā tīkla lidosta atrodas uz salas, kas nav tieši savienota ar elektrotīklu, vai tālākā reģionā, minēto punktu nepiemēro, līdz šāds savienojums nav pabeigts vai arī ir pieejama pietiekama uz vietas saražota jauda no tīras enerģijas avotiem, vai ja izmaksas nav samērīgas ar ieguvumiem, tostarp ieguvumiem vides jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Atkāpjoties no 1. punkta a) un b) apakšpunkta, ja TEN-T pamattīkla vai TEN-T visaptverošā tīkla lidosta atrodas uz salas, kas nav tieši savienota ar elektrotīklu, vai tālākā reģionā, minēto punktu nepiemēro, līdz šāds savienojums nav pabeigts vai arī ir pieejama pietiekama uz vietas saražota jauda no tīras enerģijas avotiem, vai ja izmaksas nav samērīgas ar ieguvumiem, tostarp ieguvumiem vides jomā.

Grozījums Nr. 176

Grozījums Nr. 176

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 2.b punkts (jauns)

12. pants – 2.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.b
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka lidostu administrācijas vai apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzēji TEN-T pamattīkla lidostās nodrošina gaisa kondicionēšanas sistēmas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.b
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka lidostu administrācijas vai apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzēji TEN-T pamattīkla lidostās nodrošina gaisa kondicionēšanas sistēmas.

Grozījums Nr. 177

Grozījums Nr. 177

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12.a pants (jauns)

12.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 12.a pants |
| | Infrastruktūras mērķrādītāji dzelzceļa līnijām |
| | 1.
     
  Dalībvalstis gādā par pietiekamas infrastruktūras nodrošināšanu, lai varētu visā Savienībā panākt dzelzceļa līniju atbilstību Regulā (ES) Nr. 1315/2013 [TEN-T regula] noteiktajiem elektrifikācijas mērķiem. |
| | 2.
     
  Ja dzelzceļa līniju tieša elektrifikācija nav iespējama, tostarp ar pakalpojuma rentabilitāti saistītu iemeslu dēļ, dalībvalstis nodrošina, ka tiek izveidots atbilstošs skaits uzlādes staciju ar baterijām darbināmiem vilcieniem un ūdeņraža uzpildes stacijas dzelzceļam. Šajā nolūkā dalībvalstis nodrošina, ka TEN-T pamattīklā un visaptverošajā tīklā posmos, kuru elektrifikācija Regulā (ES) Nr. 1315/2013 [TEN T regula] nav paredzēta, ikvienā braukšanas virzienā tiek ieviestas uzlādes stacijas ar baterijām darbināmiem vilcieniem un uzpildes stacijas ar ūdeņradi darbināmiem vilcieniem. |
| | 3.
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka, pieņemot lēmumus par vajadzīgo infrastruktūru, kas jāievieš 2. punkta prasību izpildei, tiek pilnībā ņemts vērā princips “energoefektivitāte pirmajā vietā”. |
| | 4.
     
  Pirms infrastruktūras izveides dalībvalstis veic analīzi par šādu staciju labāko atrašanās vietu. To darot, dalībvalstis jo īpaši apsver staciju izvietošanu pilsētu mezglos un multimodālos mezglos, kur varētu integrēt arī citus transporta veidus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

12.a pants

12.a pants

Infrastruktūras mērķrādītāji dzelzceļa līnijām

Infrastruktūras mērķrādītāji dzelzceļa līnijām

1.
     
  Dalībvalstis gādā par pietiekamas infrastruktūras nodrošināšanu, lai varētu visā Savienībā panākt dzelzceļa līniju atbilstību Regulā (ES) Nr. 1315/2013 [TEN-T regula] noteiktajiem elektrifikācijas mērķiem.

2.
     
  Ja dzelzceļa līniju tieša elektrifikācija nav iespējama, tostarp ar pakalpojuma rentabilitāti saistītu iemeslu dēļ, dalībvalstis nodrošina, ka tiek izveidots atbilstošs skaits uzlādes staciju ar baterijām darbināmiem vilcieniem un ūdeņraža uzpildes stacijas dzelzceļam. Šajā nolūkā dalībvalstis nodrošina, ka TEN-T pamattīklā un visaptverošajā tīklā posmos, kuru elektrifikācija Regulā (ES) Nr. 1315/2013 [TEN T regula] nav paredzēta, ikvienā braukšanas virzienā tiek ieviestas uzlādes stacijas ar baterijām darbināmiem vilcieniem un uzpildes stacijas ar ūdeņradi darbināmiem vilcieniem.

3.
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka, pieņemot lēmumus par vajadzīgo infrastruktūru, kas jāievieš 2. punkta prasību izpildei, tiek pilnībā ņemts vērā princips “energoefektivitāte pirmajā vietā”.

4.
     
  Pirms infrastruktūras izveides dalībvalstis veic analīzi par šādu staciju labāko atrašanās vietu. To darot, dalībvalstis jo īpaši apsver staciju izvietošanu pilsētu mezglos un multimodālos mezglos, kur varētu integrēt arī citus transporta veidus.

Grozījums Nr. 178

Grozījums Nr. 178

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 1. punkts – 1. daļa

13. pants – 1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Katra dalībvalsts līdz 2024. gada 1. janvārim sagatavo un nosūta Komisijai projektu valsts politikas regulējumam par alternatīvo degvielu tirgus attīstību transporta nozarē un attiecīgās infrastruktūras ieviešanu. | Katra dalībvalsts
  , saskaņojot ar valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm,
  līdz 2024. gada 1. janvārim sagatavo un nosūta Komisijai projektu valsts politikas regulējumam par alternatīvo degvielu tirgus attīstību transporta nozarē un attiecīgās infrastruktūras ieviešanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Katra dalībvalsts līdz 2024. gada 1. janvārim sagatavo un nosūta Komisijai projektu valsts politikas regulējumam par alternatīvo degvielu tirgus attīstību transporta nozarē un attiecīgās infrastruktūras ieviešanu.

Katra dalībvalsts
  , saskaņojot ar valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm,
  līdz 2024. gada 1. janvārim sagatavo un nosūta Komisijai projektu valsts politikas regulējumam par alternatīvo degvielu tirgus attīstību transporta nozarē un attiecīgās infrastruktūras ieviešanu.

, saskaņojot ar valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm,

Grozījums Nr. 179

Grozījums Nr. 179

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 1. punkts – 2. daļa – a punkts

13. pants – 1. punkts – 2. daļa – a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | novērtējums par pašreizējo situāciju tirgū attiecībā uz alternatīvajām degvielām transporta nozarē un tā turpmāko attīstību un par alternatīvo degvielu infrastruktūras attīstību, apsverot alternatīvo degvielu infrastruktūras intermodālo pieejamību un attiecīgā gadījumā pārrobežu nepārtrauktību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

novērtējums par pašreizējo situāciju tirgū attiecībā uz alternatīvajām degvielām transporta nozarē un tā turpmāko attīstību un par alternatīvo degvielu infrastruktūras attīstību, apsverot alternatīvo degvielu infrastruktūras intermodālo pieejamību un attiecīgā gadījumā pārrobežu nepārtrauktību;

| (a) | novērtējums par pašreizējo situāciju tirgū attiecībā uz alternatīvajām degvielām transporta nozarē un tā turpmāko attīstību un par alternatīvo degvielu infrastruktūras attīstību, apsverot alternatīvo degvielu infrastruktūras intermodālo pieejamību un attiecīgā gadījumā pārrobežu nepārtrauktību
  un mobilitāti, un piekļūstamību starp salām un tālākajiem reģioniem, kā arī starp tiem un kontinentālo teritoriju
  ; |
| --- | --- |

(a)

novērtējums par pašreizējo situāciju tirgū attiecībā uz alternatīvajām degvielām transporta nozarē un tā turpmāko attīstību un par alternatīvo degvielu infrastruktūras attīstību, apsverot alternatīvo degvielu infrastruktūras intermodālo pieejamību un attiecīgā gadījumā pārrobežu nepārtrauktību
  un mobilitāti, un piekļūstamību starp salām un tālākajiem reģioniem, kā arī starp tiem un kontinentālo teritoriju
  ;

un mobilitāti, un piekļūstamību starp salām un tālākajiem reģioniem, kā arī starp tiem un kontinentālo teritoriju

Grozījums Nr. 180

Grozījums Nr. 180

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 1. punkts – 2. daļa – aa punkts (jauns)

13. pants – 1. punkts – 2. daļa – aa punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | novērtējums par to, kā ir īstenoti pasākumi, pilnībā ievērojot principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”; dalībvalstis apraksta to, kā ir piemērots princips “energoefektivitāte pirmajā vietā”, pieņemot plānošanas un investīciju lēmumus saistībā ar alternatīvo degvielu uzlādes un uzpildes infrastruktūras ieviešanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(aa)

(aa)

novērtējums par to, kā ir īstenoti pasākumi, pilnībā ievērojot principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”; dalībvalstis apraksta to, kā ir piemērots princips “energoefektivitāte pirmajā vietā”, pieņemot plānošanas un investīciju lēmumus saistībā ar alternatīvo degvielu uzlādes un uzpildes infrastruktūras ieviešanu;

novērtējums par to, kā ir īstenoti pasākumi, pilnībā ievērojot principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”; dalībvalstis apraksta to, kā ir piemērots princips “energoefektivitāte pirmajā vietā”, pieņemot plānošanas un investīciju lēmumus saistībā ar alternatīvo degvielu uzlādes un uzpildes infrastruktūras ieviešanu;

Grozījums Nr. 181

Grozījums Nr. 181

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 1. punkts – 2. daļa – ab punkts (jauns)

13. pants – 1. punkts – 2. daļa – ab punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ab) | novērtējums par tīkla savienojumu un jaudas pašreizējo stāvokli un turpmāko attīstību, tostarp nepieciešamie uzlabošanas un noturības veicināšanas pasākumi un finansējums; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ab)

(ab)

novērtējums par tīkla savienojumu un jaudas pašreizējo stāvokli un turpmāko attīstību, tostarp nepieciešamie uzlabošanas un noturības veicināšanas pasākumi un finansējums;

novērtējums par tīkla savienojumu un jaudas pašreizējo stāvokli un turpmāko attīstību, tostarp nepieciešamie uzlabošanas un noturības veicināšanas pasākumi un finansējums;

Grozījums Nr. 182

Grozījums Nr. 182

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 1. punkts – 2. daļa – ac punkts (jauns)

13. pants – 1. punkts – 2. daļa – ac punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ac) | novērtējums par prognozēm attiecībā uz transporta nozarei pieejamās elektroenerģijas apjoma un tās avotu izmaiņām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ac)

(ac)

novērtējums par prognozēm attiecībā uz transporta nozarei pieejamās elektroenerģijas apjoma un tās avotu izmaiņām;

novērtējums par prognozēm attiecībā uz transporta nozarei pieejamās elektroenerģijas apjoma un tās avotu izmaiņām;

Grozījums Nr. 183

Grozījums Nr. 183

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 1. punkts – 2. daļa – b punkts

13. pants – 1. punkts – 2. daļa – b punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | valstu mērķrādītāji un mērķi saskaņā ar 3., 4., 6., 8., 9., 10., 11. un 12. pantu, attiecībā uz kuriem šajā regulā ir noteikti obligātie valstu mērķrādītāji; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

valstu mērķrādītāji un mērķi saskaņā ar 3., 4., 6., 8., 9., 10., 11. un 12. pantu, attiecībā uz kuriem šajā regulā ir noteikti obligātie valstu mērķrādītāji;

| (b) | valstu mērķrādītāji un mērķi saskaņā ar 3., 4., 6., 8., 9., 10., 11.
  , 12.
  un 12.
  a
  pantu, attiecībā uz kuriem šajā regulā ir noteikti obligātie valstu mērķrādītāji; |
| --- | --- |

(b)

valstu mērķrādītāji un mērķi saskaņā ar 3., 4., 6., 8., 9., 10., 11.
  , 12.
  un 12.
  a
  pantu, attiecībā uz kuriem šajā regulā ir noteikti obligātie valstu mērķrādītāji;

, 12.

a

Grozījums Nr. 184

Grozījums Nr. 184

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 1. punkts – 2. daļa – c punkts

13. pants – 1. punkts – 2. daļa – c punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | valstu mērķrādītāji un mērķi alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanai saistībā ar šā punkta l), m), n), o) un
  p
  ) apakšpunktu, attiecībā uz kuriem šajā regulā ir noteikti obligātie valstu mērķrādītāji; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

valstu mērķrādītāji un mērķi alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanai saistībā ar šā punkta l), m), n), o) un
  p
  ) apakšpunktu, attiecībā uz kuriem šajā regulā ir noteikti obligātie valstu mērķrādītāji;

p

| (c) | valstu mērķrādītāji un mērķi alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanai saistībā ar šā punkta l),
  la),
   m), n), o)
  , p),pa)
  un
  pb
  ) apakšpunktu, attiecībā uz kuriem šajā regulā ir noteikti obligātie valstu mērķrādītāji; |
| --- | --- |

(c)

valstu mērķrādītāji un mērķi alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanai saistībā ar šā punkta l),
  la),
   m), n), o)
  , p),pa)
  un
  pb
  ) apakšpunktu, attiecībā uz kuriem šajā regulā ir noteikti obligātie valstu mērķrādītāji;

la),

, p),pa)

pb

Grozījums Nr. 185

Grozījums Nr. 185

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 1. punkts – 2. daļa – e punkts

13. pants – 1. punkts – 2. daļa – e punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | pasākumi, kas veicina piesaistītajiem transportlīdzekļu parkiem paredzētas alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu, īpaši
  ņemot vērā
  elektrouzlādes
  stacijas
  un ūdeņraža uzpildes
  stacijas
  sabiedriskā transporta pakalpojumiem un elektrouzlādes
  stacijas
  automobiļu koplietošanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

pasākumi, kas veicina piesaistītajiem transportlīdzekļu parkiem paredzētas alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu, īpaši
  ņemot vērā
  elektrouzlādes
  stacijas
  un ūdeņraža uzpildes
  stacijas
  sabiedriskā transporta pakalpojumiem un elektrouzlādes
  stacijas
  automobiļu koplietošanai;

ņemot vērā

stacijas

stacijas

stacijas

| (e) | pasākumi, kas veicina piesaistītajiem transportlīdzekļu parkiem paredzētas alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu,
  jo
  īpaši
  attiecībā uz
  elektrouzlādes
  stacijām
  un ūdeņraža uzpildes
  stacijām
  sabiedriskā transporta pakalpojumiem un elektrouzlādes
  stacijām
  automobiļu koplietošanai
  , kā arī taksometriem
  ; |
| --- | --- |

(e)

pasākumi, kas veicina piesaistītajiem transportlīdzekļu parkiem paredzētas alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu,
  jo
  īpaši
  attiecībā uz
  elektrouzlādes
  stacijām
  un ūdeņraža uzpildes
  stacijām
  sabiedriskā transporta pakalpojumiem un elektrouzlādes
  stacijām
  automobiļu koplietošanai
  , kā arī taksometriem
  ;

jo

attiecībā uz

stacijām

stacijām

stacijām

, kā arī taksometriem

Grozījums Nr. 186

Grozījums Nr. 186

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 1. punkts – 2. daļa – ga punkts (jauns)

13. pants – 1. punkts – 2. daļa – ga punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ga) | valstu mērķrādītāji un pasākumi alternatīvo degvielu infrastruktūras veicināšanai autoceļu tīklos, kas nav iekļauti TEN-T pamattīklā un visaptverošajā tīklā, jo īpaši attiecībā uz publiski pieejamiem uzlādes punktiem; dalībvalstis jo īpaši nodrošina, ka uzlādes infrastruktūra pienācīgi aptver augsta un vidēja līmeņa ceļu tīklus gan vieglajai, gan smagajai mobilitātei; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ga)

(ga)

valstu mērķrādītāji un pasākumi alternatīvo degvielu infrastruktūras veicināšanai autoceļu tīklos, kas nav iekļauti TEN-T pamattīklā un visaptverošajā tīklā, jo īpaši attiecībā uz publiski pieejamiem uzlādes punktiem; dalībvalstis jo īpaši nodrošina, ka uzlādes infrastruktūra pienācīgi aptver augsta un vidēja līmeņa ceļu tīklus gan vieglajai, gan smagajai mobilitātei;

valstu mērķrādītāji un pasākumi alternatīvo degvielu infrastruktūras veicināšanai autoceļu tīklos, kas nav iekļauti TEN-T pamattīklā un visaptverošajā tīklā, jo īpaši attiecībā uz publiski pieejamiem uzlādes punktiem; dalībvalstis jo īpaši nodrošina, ka uzlādes infrastruktūra pienācīgi aptver augsta un vidēja līmeņa ceļu tīklus gan vieglajai, gan smagajai mobilitātei;

Grozījums Nr. 187

Grozījums Nr. 187

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 1. punkts – 2. daļa – h punkts

13. pants – 1. punkts – 2. daļa – h punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (h) | pasākumi, kas veicina pietiekamu skaitu publiski pieejamu lieljaudas uzlādes punktu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(h)

pasākumi, kas veicina pietiekamu skaitu publiski pieejamu lieljaudas uzlādes punktu;

| (h) | pasākumi, kas veicina pietiekamu skaitu publiski pieejamu lieljaudas uzlādes punktu
  ar pietiekamu izejas jaudu, lai palielinātu patērētāju ērtības un nodrošinātu elektrotransportlīdzekļu netraucētu kustību konkrētās valsts teritorijā un — attiecīgā gadījumā — pāri robežām
  ; |
| --- | --- |

(h)

pasākumi, kas veicina pietiekamu skaitu publiski pieejamu lieljaudas uzlādes punktu
  ar pietiekamu izejas jaudu, lai palielinātu patērētāju ērtības un nodrošinātu elektrotransportlīdzekļu netraucētu kustību konkrētās valsts teritorijā un — attiecīgā gadījumā — pāri robežām
  ;

ar pietiekamu izejas jaudu, lai palielinātu patērētāju ērtības un nodrošinātu elektrotransportlīdzekļu netraucētu kustību konkrētās valsts teritorijā un — attiecīgā gadījumā — pāri robežām

Grozījums Nr. 188

Grozījums Nr. 188

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 1. punkts – 2. daļa – ia punkts (jauns)

13. pants – 1. punkts – 2. daļa – ia punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ia) | pasākumi, kuru mērķis ir garantēt visu teritoriju piekļuvi uzlādes un uzpildes infrastruktūrai, īpašu uzmanību pievēršot lauku apvidiem, lai nodrošinātu to piekļūstamību un teritoriālo kohēziju; dalībvalstīm būtu jāapsver un jāīsteno mērķtiecīga politika un pasākumi attiecībā uz šīm teritorijām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ia)

(ia)

pasākumi, kuru mērķis ir garantēt visu teritoriju piekļuvi uzlādes un uzpildes infrastruktūrai, īpašu uzmanību pievēršot lauku apvidiem, lai nodrošinātu to piekļūstamību un teritoriālo kohēziju; dalībvalstīm būtu jāapsver un jāīsteno mērķtiecīga politika un pasākumi attiecībā uz šīm teritorijām;

pasākumi, kuru mērķis ir garantēt visu teritoriju piekļuvi uzlādes un uzpildes infrastruktūrai, īpašu uzmanību pievēršot lauku apvidiem, lai nodrošinātu to piekļūstamību un teritoriālo kohēziju; dalībvalstīm būtu jāapsver un jāīsteno mērķtiecīga politika un pasākumi attiecībā uz šīm teritorijām;

Grozījums Nr. 189

Grozījums Nr. 189

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 1. punkts – 2. daļa – j punkts

13. pants – 1. punkts – 2. daļa – j punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (j) | pasākumi, kas nodrošina, ka publiski
  pieejami
  uzlādes un uzpildes punkti ir piekļūstami vecāka gadagājuma cilvēkiem, personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām un personām ar invaliditāti, proti, nodrošina atbilstību Direktīvas (ES) 2019/882 I un III pielikuma piekļūstamības prasībām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(j)

pasākumi, kas nodrošina, ka publiski
  pieejami
  uzlādes un uzpildes punkti ir piekļūstami vecāka gadagājuma cilvēkiem, personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām un personām ar invaliditāti, proti, nodrošina atbilstību Direktīvas (ES) 2019/882 I un III pielikuma piekļūstamības prasībām;

pieejami

| (j) | pasākumi, kas nodrošina, ka
  visi
  publiski
  pieejamie
  uzlādes un uzpildes punkti ir piekļūstami vecāka gadagājuma cilvēkiem, personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām un personām ar invaliditāti, proti, nodrošina atbilstību Direktīvas (ES) 2019/882 I un III pielikuma piekļūstamības prasībām; |
| --- | --- |

(j)

pasākumi, kas nodrošina, ka
  visi
  publiski
  pieejamie
  uzlādes un uzpildes punkti ir piekļūstami vecāka gadagājuma cilvēkiem, personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām un personām ar invaliditāti, proti, nodrošina atbilstību Direktīvas (ES) 2019/882 I un III pielikuma piekļūstamības prasībām;

visi

pieejamie

Grozījums Nr. 190

Grozījums Nr. 190

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 1. punkts – 2. daļa – ja punkts (jauns)

13. pants – 1. punkts – 2. daļa – ja punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ja) | pasākumi, kas attiecīgā gadījumā mērķēti uz konkrētām tālāko reģionu vajadzībām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ja)

(ja)

pasākumi, kas attiecīgā gadījumā mērķēti uz konkrētām tālāko reģionu vajadzībām;

pasākumi, kas attiecīgā gadījumā mērķēti uz konkrētām tālāko reģionu vajadzībām;

Grozījums Nr. 191

Grozījums Nr. 191

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 1. punkts – 2. daļa – k punkts

13. pants – 1. punkts – 2. daļa – k punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (k) | pasākumi, kas novērš iespējamos šķēršļus plānošanai, atļauju piešķiršanai un iepirkumam alternatīvo degvielu infrastruktūras jomā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(k)

pasākumi, kas novērš iespējamos šķēršļus plānošanai, atļauju piešķiršanai un iepirkumam alternatīvo degvielu infrastruktūras jomā;

| (k) | pasākumi, kas novērš iespējamos šķēršļus plānošanai, atļauju piešķiršanai un iepirkumam alternatīvo degvielu infrastruktūras jomā
  , kā arī ierobežo laikposmu starp sākotnējo pieteikumu un faktisko ieviešanu ne ilgāk kā līdz 6 mēnešiem, pienācīgi ievērojot apspriešanos ar ieinteresētajām personām un ietekmes uz vidi novērtējuma procedūras. Atļauju piešķiršanas procedūra ir pilnībā digitalizēta
  ; |
| --- | --- |

(k)

pasākumi, kas novērš iespējamos šķēršļus plānošanai, atļauju piešķiršanai un iepirkumam alternatīvo degvielu infrastruktūras jomā
  , kā arī ierobežo laikposmu starp sākotnējo pieteikumu un faktisko ieviešanu ne ilgāk kā līdz 6 mēnešiem, pienācīgi ievērojot apspriešanos ar ieinteresētajām personām un ietekmes uz vidi novērtējuma procedūras. Atļauju piešķiršanas procedūra ir pilnībā digitalizēta
  ;

, kā arī ierobežo laikposmu starp sākotnējo pieteikumu un faktisko ieviešanu ne ilgāk kā līdz 6 mēnešiem, pienācīgi ievērojot apspriešanos ar ieinteresētajām personām un ietekmes uz vidi novērtējuma procedūras. Atļauju piešķiršanas procedūra ir pilnībā digitalizēta

Grozījums Nr. 192

Grozījums Nr. 192

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 1. punkts – 2. daļa – ka punkts (jauns)

13. pants – 1. punkts – 2. daļa – ka punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ka) | pasākumi, kas nodrošina, ka publiski pieejamās alternatīvo degvielu infrastruktūras blīvumā visā valstī tiek ņemts vērā iedzīvotāju blīvums un to reģistrēto transportlīdzekļu skaits, kurus darbina ar alternatīvajām degvielām vietējā teritorijā atbilstoši NUTS 3. līmenim saskaņā ar NUTS jaunāko klasifikāciju; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ka)

(ka)

pasākumi, kas nodrošina, ka publiski pieejamās alternatīvo degvielu infrastruktūras blīvumā visā valstī tiek ņemts vērā iedzīvotāju blīvums un to reģistrēto transportlīdzekļu skaits, kurus darbina ar alternatīvajām degvielām vietējā teritorijā atbilstoši NUTS 3. līmenim saskaņā ar NUTS jaunāko klasifikāciju;

pasākumi, kas nodrošina, ka publiski pieejamās alternatīvo degvielu infrastruktūras blīvumā visā valstī tiek ņemts vērā iedzīvotāju blīvums un to reģistrēto transportlīdzekļu skaits, kurus darbina ar alternatīvajām degvielām vietējā teritorijā atbilstoši NUTS 3. līmenim saskaņā ar NUTS jaunāko klasifikāciju;

Grozījums Nr. 193

Grozījums Nr. 193

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 1. punkts – 2. daļa – kb punkts (jauns)

13. pants – 1. punkts – 2. daļa – kb punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (kb) | pasākumi, ar ko veicina ar elektroenerģiju darbināmu velosipēdu, kā arī L kategorijas transportlīdzekļu, piemēram, elektrisko velosipēdu un e-mopēdu, izmantošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(kb)

(kb)

pasākumi, ar ko veicina ar elektroenerģiju darbināmu velosipēdu, kā arī L kategorijas transportlīdzekļu, piemēram, elektrisko velosipēdu un e-mopēdu, izmantošanu.

pasākumi, ar ko veicina ar elektroenerģiju darbināmu velosipēdu, kā arī L kategorijas transportlīdzekļu, piemēram, elektrisko velosipēdu un e-mopēdu, izmantošanu.

Grozījums Nr. 194

Grozījums Nr. 194

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 1. punkts – 2. daļa – kc punkts (jauns)

13. pants – 1. punkts – 2. daļa – kc punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (kc) | pasākumi, ar ko atbalsta atjaunīgās enerģijas kopienas, iedzīvotāju energokopienas un nekomerciālus operatorus uzlādes punktu ieviešanā, jo īpaši mazapdzīvotos apgabalos; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(kc)

(kc)

pasākumi, ar ko atbalsta atjaunīgās enerģijas kopienas, iedzīvotāju energokopienas un nekomerciālus operatorus uzlādes punktu ieviešanā, jo īpaši mazapdzīvotos apgabalos;

pasākumi, ar ko atbalsta atjaunīgās enerģijas kopienas, iedzīvotāju energokopienas un nekomerciālus operatorus uzlādes punktu ieviešanā, jo īpaši mazapdzīvotos apgabalos;

Grozījums Nr. 195

Grozījums Nr. 195

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 1. punkts – 2. daļa – l punkts

13. pants – 1. punkts – 2. daļa – l punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (l) | alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanas plāns lidostās
  ,
  izņemot stāvošu gaisa kuģu elektroapgādi
  , īpaši gaisa kuģu ūdeņraža uzpildes un elektrouzlādes vajadzībām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(l)

alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanas plāns lidostās
  ,
  izņemot stāvošu gaisa kuģu elektroapgādi
  , īpaši gaisa kuģu ūdeņraža uzpildes un elektrouzlādes vajadzībām;

alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanas plāns lidostās

izņemot stāvošu gaisa kuģu elektroapgādi

| (l) | izvērtējums par ūdeņraža piedziņas un elektriskās piedziņas aviācijas tirgus pašreizējo stāvokli un turpmāko attīstību, kā arī priekšizpēte par attiecīgās infrastruktūras ieviešanu
  ,
  tostarp attiecīgā gadījumā alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanas plāns lidostās
  , īpaši gaisa kuģu ūdeņraža uzpildes un elektrouzlādes vajadzībām; |
| --- | --- |

(l)

izvērtējums par ūdeņraža piedziņas un elektriskās piedziņas aviācijas tirgus pašreizējo stāvokli un turpmāko attīstību, kā arī priekšizpēte par attiecīgās infrastruktūras ieviešanu
  ,
  tostarp attiecīgā gadījumā alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanas plāns lidostās
  , īpaši gaisa kuģu ūdeņraža uzpildes un elektrouzlādes vajadzībām;

izvērtējums par ūdeņraža piedziņas un elektriskās piedziņas aviācijas tirgus pašreizējo stāvokli un turpmāko attīstību, kā arī priekšizpēte par attiecīgās infrastruktūras ieviešanu

tostarp attiecīgā gadījumā alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanas plāns lidostās

Grozījums Nr. 196

Grozījums Nr. 196

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 1. punkts – 2. daļa – la punkts (jauns)

13. pants – 1. punkts – 2. daļa – la punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (la) | plāns gaisa kondicionēšanas sistēmu ieviešanai TEN-T pamatlidostās, tostarp mērķrādītāji un nepieciešamais finansējums, kā arī priekšizpēte par attiecīgās stacionārās vai pārvietojamās infrastruktūras ieviešanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(la)

(la)

plāns gaisa kondicionēšanas sistēmu ieviešanai TEN-T pamatlidostās, tostarp mērķrādītāji un nepieciešamais finansējums, kā arī priekšizpēte par attiecīgās stacionārās vai pārvietojamās infrastruktūras ieviešanu;

plāns gaisa kondicionēšanas sistēmu ieviešanai TEN-T pamatlidostās, tostarp mērķrādītāji un nepieciešamais finansējums, kā arī priekšizpēte par attiecīgās stacionārās vai pārvietojamās infrastruktūras ieviešanu;

Grozījums Nr. 197

Grozījums Nr. 197

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 1. punkts – 2. daļa – p punkts

13. pants – 1. punkts – 2. daļa – p punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (p) | ieviešanas
  plāns, kurā iekļauti
  mērķi
  , galvenie atskaites punkti un nepieciešamais finansējums, ūdeņraža vai akumulatoru baterijas elektrovilcieniem tīkla segmentos,
  kas netiks elektrificēti
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(p)

ieviešanas
  plāns, kurā iekļauti
  mērķi
  , galvenie atskaites punkti un nepieciešamais finansējums, ūdeņraža vai akumulatoru baterijas elektrovilcieniem tīkla segmentos,
  kas netiks elektrificēti
  .

ieviešanas

mērķi

kas netiks elektrificēti

| (p) | attiecīgā gadījumā — ieviešanas
  plāns, kurā iekļauti
  mērķrādītāji
  , galvenie atskaites punkti un nepieciešamais finansējums, ūdeņraža vai akumulatoru baterijas elektrovilcieniem tīkla segmentos,
  kurus nevar elektrificēt
  . |
| --- | --- |

(p)

attiecīgā gadījumā — ieviešanas
  plāns, kurā iekļauti
  mērķrādītāji
  , galvenie atskaites punkti un nepieciešamais finansējums, ūdeņraža vai akumulatoru baterijas elektrovilcieniem tīkla segmentos,
  kurus nevar elektrificēt
  .

attiecīgā gadījumā — ieviešanas

mērķrādītāji

kurus nevar elektrificēt

Grozījums Nr. 198

Grozījums Nr. 198

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 1. punkts – 2. daļa – pa punkts (jauns)

13. pants – 1. punkts – 2. daļa – pa punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (pa) | visaptverošs investīciju plāns, kurš balstīts uz sociālekonomisku, vides un izmaksu un ieguvumu analīzi un kurā noteiktas investīcijas, kas vajadzīgas, lai sasniegtu valsts politikas regulējumā noteiktos mērķrādītājus, un kurš attiecas arī uz infrastruktūrām ārpus TEN-T tīkla; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(pa)

(pa)

visaptverošs investīciju plāns, kurš balstīts uz sociālekonomisku, vides un izmaksu un ieguvumu analīzi un kurā noteiktas investīcijas, kas vajadzīgas, lai sasniegtu valsts politikas regulējumā noteiktos mērķrādītājus, un kurš attiecas arī uz infrastruktūrām ārpus TEN-T tīkla;

visaptverošs investīciju plāns, kurš balstīts uz sociālekonomisku, vides un izmaksu un ieguvumu analīzi un kurā noteiktas investīcijas, kas vajadzīgas, lai sasniegtu valsts politikas regulējumā noteiktos mērķrādītājus, un kurš attiecas arī uz infrastruktūrām ārpus TEN-T tīkla;

Grozījums Nr. 199

Grozījums Nr. 199

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 1. punkts – 2. daļa – pb punkts (jauns)

13. pants – 1. punkts – 2. daļa – pb punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (pb) | karte, kurā norādītas piemērotas atrašanās vietas visu alternatīvo degvielu infrastruktūras turpmākai attīstībai, tostarp informācija par pietiekamu tīkla jaudu, pamatojoties uz pieprasījumu, un šo informāciju publisko; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(pb)

(pb)

karte, kurā norādītas piemērotas atrašanās vietas visu alternatīvo degvielu infrastruktūras turpmākai attīstībai, tostarp informācija par pietiekamu tīkla jaudu, pamatojoties uz pieprasījumu, un šo informāciju publisko;

karte, kurā norādītas piemērotas atrašanās vietas visu alternatīvo degvielu infrastruktūras turpmākai attīstībai, tostarp informācija par pietiekamu tīkla jaudu, pamatojoties uz pieprasījumu, un šo informāciju publisko;

Grozījums Nr. 200

Grozījums Nr. 200

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 1.a punkts (jauns)

13. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Neskarot 1. punktu, pirms tajā noteiktā termiņa dalībvalstis tiek aicinātas iesniegt provizoriskus valsts politikas regulējumus, lai nodrošinātu netraucētu un ātru infrastruktūras attīstību un izvēršanu. Ja dalībvalsts nolemj nākt klajā ar provizorisku valsts politikas regulējumu, Komisija novērtē provizorisko valsts politikas regulējumu un sniedz ieteikumus ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc tam, kad ir iesniegti provizoriskie valsts politikas regulējumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Neskarot 1. punktu, pirms tajā noteiktā termiņa dalībvalstis tiek aicinātas iesniegt provizoriskus valsts politikas regulējumus, lai nodrošinātu netraucētu un ātru infrastruktūras attīstību un izvēršanu. Ja dalībvalsts nolemj nākt klajā ar provizorisku valsts politikas regulējumu, Komisija novērtē provizorisko valsts politikas regulējumu un sniedz ieteikumus ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc tam, kad ir iesniegti provizoriskie valsts politikas regulējumi.

Grozījums Nr. 201

Grozījums Nr. 201

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 2. punkts

13. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Dalībvalstis nodrošina, ka valsts politikas regulējumā tiek ņemtas vērā to teritorijās esošo dažādo transporta veidu vajadzības, arī to transporta veidu vajadzības, kuriem ir pieejamas tikai nedaudzas alternatīvas fosilajām degvielām. | 2.   Dalībvalstis nodrošina, ka valsts politikas regulējumā tiek ņemtas vērā to teritorijās esošo dažādo
  reģionu un
  transporta veidu vajadzības, arī to transporta veidu vajadzības, kuriem ir pieejamas tikai nedaudzas alternatīvas fosilajām degvielām
  , un ka uzpildes un uzlādes infrastruktūra veicina pāreju uz citiem transporta veidiem un atvieglo multimodālo transportu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka valsts politikas regulējumā tiek ņemtas vērā to teritorijās esošo dažādo transporta veidu vajadzības, arī to transporta veidu vajadzības, kuriem ir pieejamas tikai nedaudzas alternatīvas fosilajām degvielām.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka valsts politikas regulējumā tiek ņemtas vērā to teritorijās esošo dažādo
  reģionu un
  transporta veidu vajadzības, arī to transporta veidu vajadzības, kuriem ir pieejamas tikai nedaudzas alternatīvas fosilajām degvielām
  , un ka uzpildes un uzlādes infrastruktūra veicina pāreju uz citiem transporta veidiem un atvieglo multimodālo transportu
  .

Grozījums Nr. 202

Grozījums Nr. 202

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 2.a punkts (jauns)

13. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Dalībvalstis novērtē 1. punktā paredzēto noteikumu kumulatīvo devumu Savienības 2030. gada klimata mērķrādītāja un tā Regulā (ES) 2021/1119 noteiktā mērķa sasniegšanā, kas paredz līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Dalībvalstis novērtē 1. punktā paredzēto noteikumu kumulatīvo devumu Savienības 2030. gada klimata mērķrādītāja un tā Regulā (ES) 2021/1119 noteiktā mērķa sasniegšanā, kas paredz līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti.

Grozījums Nr. 203

Grozījums Nr. 203

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 2.b punkts (jauns)

13. pants – 2.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.b
     
  Lai panāktu sociāli taisnīgu pārkārtošanos, dalībvalstis nodrošina to darba ņēmēju prasmju pilnveidi un pārkvalifikāciju, kuri rīkojas ar alternatīvajām degvielām, ko ievieš saskaņā ar šo regulu, un pienācīgus ieguldījumus darba aizsardzībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.b
     
  Lai panāktu sociāli taisnīgu pārkārtošanos, dalībvalstis nodrošina to darba ņēmēju prasmju pilnveidi un pārkvalifikāciju, kuri rīkojas ar alternatīvajām degvielām, ko ievieš saskaņā ar šo regulu, un pienācīgus ieguldījumus darba aizsardzībā.

Grozījums Nr. 204

Grozījums Nr. 204

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 3. punkts

13. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Dalībvalstis nodrošina, ka valsts politikas regulējumā
  attiecīgi
  tiek ņemtas vērā reģionālo un vietējo iestāžu intereses, īpaši attiecībā uz sabiedriskā transporta uzlādes un uzpildes infrastruktūru, kā arī attiecīgo ieinteresēto personu intereses. | 3.   Dalībvalstis nodrošina, ka valsts politikas regulējumā tiek ņemtas vērā reģionālo un vietējo iestāžu intereses, īpaši attiecībā uz sabiedriskā transporta uzlādes un uzpildes infrastruktūru, kā arī
  visu
  attiecīgo ieinteresēto personu intereses.
  Dalībvalstis regulāri apspriežas ar reģionālajām un vietējām pašvaldībām un mudina tās izveidot atbilstošu politikas satvaru, kas var ietvert rīcības plānu, kurā norādītas zonas infrastruktūras ieviešanai, ātras uzlādes iespējas, attiecīgas finanšu shēmas un konkrētas darbības attiecībā uz dažādiem iesaistītajiem dalībniekiem, lai veicinātu alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka valsts politikas regulējumā
  attiecīgi
  tiek ņemtas vērā reģionālo un vietējo iestāžu intereses, īpaši attiecībā uz sabiedriskā transporta uzlādes un uzpildes infrastruktūru, kā arī attiecīgo ieinteresēto personu intereses.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka valsts politikas regulējumā tiek ņemtas vērā reģionālo un vietējo iestāžu intereses, īpaši attiecībā uz sabiedriskā transporta uzlādes un uzpildes infrastruktūru, kā arī
  visu
  attiecīgo ieinteresēto personu intereses.
  Dalībvalstis regulāri apspriežas ar reģionālajām un vietējām pašvaldībām un mudina tās izveidot atbilstošu politikas satvaru, kas var ietvert rīcības plānu, kurā norādītas zonas infrastruktūras ieviešanai, ātras uzlādes iespējas, attiecīgas finanšu shēmas un konkrētas darbības attiecībā uz dažādiem iesaistītajiem dalībniekiem, lai veicinātu alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu.

Grozījums Nr. 205

Grozījums Nr. 205

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 3.a punkts (jauns)

13. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Dalībvalstis valsts politikas regulējumos izvērtē un ziņo to, kā 5. un 7. panta noteikumus īstenojuši uzlādes un uzpildes punktu operatori. Pamatojoties uz novērtējuma rezultātiem, dalībvalstis veic attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka uzlādes un uzpildes punktu operatori ievēro 5. un 7. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Dalībvalstis valsts politikas regulējumos izvērtē un ziņo to, kā 5. un 7. panta noteikumus īstenojuši uzlādes un uzpildes punktu operatori. Pamatojoties uz novērtējuma rezultātiem, dalībvalstis veic attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka uzlādes un uzpildes punktu operatori ievēro 5. un 7. pantu.

Grozījums Nr. 206

Grozījums Nr. 206

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 3.b punkts (jauns)

13. pants – 3.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.b
     
  Katra dalībvalsts, vēlams, neizveidojot papildu amatu, ieceļ alternatīvo degvielu infrastruktūras valsts koordinatoru, kas pārrauga valsts (starpministriju) koordināciju un valsts politikas regulējuma īstenošanu. Valsts koordinators sadarbojas ar Komisiju, atbildīgo TEN-T koordinatoru un vajadzības gadījumā ar citiem valsts koordinatoriem un palīdz reģionālajām un vietējām iestādēm, piemēram, nodrošinot speciālās zināšanas, rīkus, pamatnostādnes, pamatojoties uz ES standartiem, un konsultē par attiecīgo vietējo mobilitātes plānu reģionālo koordināciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.b
     
  Katra dalībvalsts, vēlams, neizveidojot papildu amatu, ieceļ alternatīvo degvielu infrastruktūras valsts koordinatoru, kas pārrauga valsts (starpministriju) koordināciju un valsts politikas regulējuma īstenošanu. Valsts koordinators sadarbojas ar Komisiju, atbildīgo TEN-T koordinatoru un vajadzības gadījumā ar citiem valsts koordinatoriem un palīdz reģionālajām un vietējām iestādēm, piemēram, nodrošinot speciālās zināšanas, rīkus, pamatnostādnes, pamatojoties uz ES standartiem, un konsultē par attiecīgo vietējo mobilitātes plānu reģionālo koordināciju.

Grozījums Nr. 207

Grozījums Nr. 207

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 4. punkts

13. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Vajadzības gadījumā dalībvalstis sadarbojas, konsultējoties vai izmantojot kopīgus politikas regulējumus, lai nodrošinātu, ka pasākumi, kas vajadzīgi šīs regulas mērķu sasniegšanai, ir saskaņoti un koordinēti. Konkrētāk, dalībvalstis sadarbojas alternatīvo degvielu izmantošanas stratēģiju izstrādē un attiecīgās ūdensceļu transporta infrastruktūras ieviešanā. Sadarbības procesā dalībvalstīm palīdz Komisija. | 4.   Vajadzības gadījumā dalībvalstis sadarbojas, konsultējoties vai izmantojot kopīgus politikas regulējumus, lai nodrošinātu, ka pasākumi, kas vajadzīgi šīs regulas mērķu sasniegšanai, ir saskaņoti un koordinēti. Konkrētāk, dalībvalstis sadarbojas alternatīvo degvielu izmantošanas stratēģiju izstrādē un attiecīgās ūdensceļu transporta infrastruktūras ieviešanā. Sadarbības procesā dalībvalstīm palīdz Komisija.
  Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 45. pantu notiek apspriešanās ar Eiropas transporta tīkla (TEN-T) pamattīkla koridoru Eiropas koordinatoriem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Vajadzības gadījumā dalībvalstis sadarbojas, konsultējoties vai izmantojot kopīgus politikas regulējumus, lai nodrošinātu, ka pasākumi, kas vajadzīgi šīs regulas mērķu sasniegšanai, ir saskaņoti un koordinēti. Konkrētāk, dalībvalstis sadarbojas alternatīvo degvielu izmantošanas stratēģiju izstrādē un attiecīgās ūdensceļu transporta infrastruktūras ieviešanā. Sadarbības procesā dalībvalstīm palīdz Komisija.

4.   Vajadzības gadījumā dalībvalstis sadarbojas, konsultējoties vai izmantojot kopīgus politikas regulējumus, lai nodrošinātu, ka pasākumi, kas vajadzīgi šīs regulas mērķu sasniegšanai, ir saskaņoti un koordinēti. Konkrētāk, dalībvalstis sadarbojas alternatīvo degvielu izmantošanas stratēģiju izstrādē un attiecīgās ūdensceļu transporta infrastruktūras ieviešanā. Sadarbības procesā dalībvalstīm palīdz Komisija.
  Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 45. pantu notiek apspriešanās ar Eiropas transporta tīkla (TEN-T) pamattīkla koridoru Eiropas koordinatoriem.

Grozījums Nr. 208

Grozījums Nr. 208

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 4.a punkts (jauns)

13. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Vajadzības gadījumā dalībvalstis sadarbojas ar trešām valstīm, jo īpaši kandidātvalstīm un tām trešām valstīm, kurās atrodas dalībvalstis savienojoši tranzīta koridori. Komisija palīdz dalībvalstīm šajā sadarbības procesā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a
     
  Vajadzības gadījumā dalībvalstis sadarbojas ar trešām valstīm, jo īpaši kandidātvalstīm un tām trešām valstīm, kurās atrodas dalībvalstis savienojoši tranzīta koridori. Komisija palīdz dalībvalstīm šajā sadarbības procesā.

Grozījums Nr. 209

Grozījums Nr. 209

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 5. punkts

13. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Alternatīvo degvielu infrastruktūras atbalsta pasākumi atbilst attiecīgajiem LESD noteikumiem par valsts atbalstu. | 5.   Alternatīvo degvielu infrastruktūras atbalsta pasākumi
  ir saskaņoti ar klimata mērķiem, lai novērstu balasta aktīvu radīšanu, un
  atbilst attiecīgajiem LESD noteikumiem par valsts atbalstu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Alternatīvo degvielu infrastruktūras atbalsta pasākumi atbilst attiecīgajiem LESD noteikumiem par valsts atbalstu.

5.   Alternatīvo degvielu infrastruktūras atbalsta pasākumi
  ir saskaņoti ar klimata mērķiem, lai novērstu balasta aktīvu radīšanu, un
  atbilst attiecīgajiem LESD noteikumiem par valsts atbalstu.

Grozījums Nr. 210

Grozījums Nr. 210

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 6. punkts

13. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Katra dalībvalsts dara sabiedrībai pieejamu savu valsts politikas regulējuma projektu un nodrošina, ka sabiedrībai laikus tiek dotas reālas iespējas piedalīties valsts politikas regulējuma projekta sagatavošanā. | 6.   Katra dalībvalsts dara sabiedrībai pieejamu savu valsts politikas regulējuma projektu
  , tostarp visaptverošu investīciju plānu,
  un nodrošina, ka sabiedrībai laikus tiek dotas reālas iespējas piedalīties valsts politikas regulējuma projekta sagatavošanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Katra dalībvalsts dara sabiedrībai pieejamu savu valsts politikas regulējuma projektu un nodrošina, ka sabiedrībai laikus tiek dotas reālas iespējas piedalīties valsts politikas regulējuma projekta sagatavošanā.

6.   Katra dalībvalsts dara sabiedrībai pieejamu savu valsts politikas regulējuma projektu
  , tostarp visaptverošu investīciju plānu,
  un nodrošina, ka sabiedrībai laikus tiek dotas reālas iespējas piedalīties valsts politikas regulējuma projekta sagatavošanā.

Grozījums Nr. 211

Grozījums Nr. 211

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 7. punkts – ievaddaļa

13. pants – 7. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7.   Komisija novērtē valstu politikas regulējumu projektus un ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc 1. punktā minētās valsts politikas regulējuma projekta iesniegšanas dienas var sniegt ieteikumus dalībvalstij.
  Minētajos ieteikumos
  īpaši var pievērsties šādiem jautājumiem: | 7.   Komisija novērtē valstu politikas regulējumu projektus
  . Komisija, pārbaudot politikas regulējumu, ar mērķi nodrošināt katra koridora konsekvenci un virzību var pieprasīt atbildīgajam Eiropas TEN-T koordinatoram sniegt atzinumu
  un ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc 1. punktā minētās valsts politikas regulējuma projekta iesniegšanas dienas var sniegt ieteikumus dalībvalstij.
  Minētos ieteikumus publisko viegli lasāmā un saprotamā formātā, un tajos
  īpaši var pievērsties šādiem jautājumiem: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.   Komisija novērtē valstu politikas regulējumu projektus un ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc 1. punktā minētās valsts politikas regulējuma projekta iesniegšanas dienas var sniegt ieteikumus dalībvalstij.
  Minētajos ieteikumos
  īpaši var pievērsties šādiem jautājumiem:

7.   Komisija novērtē valstu politikas regulējumu projektus
  . Komisija, pārbaudot politikas regulējumu, ar mērķi nodrošināt katra koridora konsekvenci un virzību var pieprasīt atbildīgajam Eiropas TEN-T koordinatoram sniegt atzinumu
  un ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc 1. punktā minētās valsts politikas regulējuma projekta iesniegšanas dienas var sniegt ieteikumus dalībvalstij.
  Minētos ieteikumus publisko viegli lasāmā un saprotamā formātā, un tajos
  īpaši var pievērsties šādiem jautājumiem:

Grozījums Nr. 212

Grozījums Nr. 212

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 7. punkts – a apakšpunkts

13. pants – 7. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | mērķrādītāju un mērķu vērienīgums, lai izpildītu 3., 4., 6., 8., 9., 10., 11. un 12. pantā noteiktos pienākumus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

mērķrādītāju un mērķu vērienīgums, lai izpildītu 3., 4., 6., 8., 9., 10., 11. un 12. pantā noteiktos pienākumus;

| (a) | mērķrādītāju un mērķu vērienīgums, lai izpildītu 3., 4., 6., 8., 9., 10., 11.
  , 12.
  un 12.
  a
  pantā noteiktos pienākumus; |
| --- | --- |

(a)

mērķrādītāju un mērķu vērienīgums, lai izpildītu 3., 4., 6., 8., 9., 10., 11.
  , 12.
  un 12.
  a
  pantā noteiktos pienākumus;

, 12.

a

Grozījums Nr. 213

Grozījums Nr. 213

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 7. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

13. pants – 7. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | ja rīcībpolitikas un pasākumi ir ģeogrāfiski sadalīti dalībvalsts reģionos; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ba)

(ba)

ja rīcībpolitikas un pasākumi ir ģeogrāfiski sadalīti dalībvalsts reģionos;

ja rīcībpolitikas un pasākumi ir ģeogrāfiski sadalīti dalībvalsts reģionos;

Grozījums Nr. 214

Grozījums Nr. 214

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 9. punkts

13. pants – 9. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 9.   Līdz 2025. gada 1. janvārim katra dalībvalsts paziņo Komisijai savu galīgo valsts politikas regulējumu. | 9.   Līdz 2025. gada 1. janvārim katra dalībvalsts paziņo Komisijai savu galīgo valsts politikas regulējumu.
  Minēto regulējumu publisko viegli lasāmā un saprotamā formātā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

9.   Līdz 2025. gada 1. janvārim katra dalībvalsts paziņo Komisijai savu galīgo valsts politikas regulējumu.

9.   Līdz 2025. gada 1. janvārim katra dalībvalsts paziņo Komisijai savu galīgo valsts politikas regulējumu.
  Minēto regulējumu publisko viegli lasāmā un saprotamā formātā.

Grozījums Nr. 215

Grozījums Nr. 215

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 1. punkts

14. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Katra dalībvalsts pirmo reizi līdz
  2027
  . gada 1. janvārim un pēc tam
  reizi divos gados
  iesniedz Komisijai atsevišķu progresa ziņojumu par valsts politikas regulējuma īstenošanu. | 1.   Katra dalībvalsts pirmo reizi līdz
  2026
  . gada 1. janvārim un pēc tam
  katru gadu
  iesniedz Komisijai atsevišķu progresa ziņojumu par valsts politikas regulējuma īstenošanu.
  Minēto ziņojumu publisko viegli lasāmā un saprotamā formātā un dara pieejamu apskatei Eiropas Alternatīvo degvielu observatorijā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Katra dalībvalsts pirmo reizi līdz
  2027
  . gada 1. janvārim un pēc tam
  reizi divos gados
  iesniedz Komisijai atsevišķu progresa ziņojumu par valsts politikas regulējuma īstenošanu.

1.   Katra dalībvalsts pirmo reizi līdz
  2026
  . gada 1. janvārim un pēc tam
  katru gadu
  iesniedz Komisijai atsevišķu progresa ziņojumu par valsts politikas regulējuma īstenošanu.
  Minēto ziņojumu publisko viegli lasāmā un saprotamā formātā un dara pieejamu apskatei Eiropas Alternatīvo degvielu observatorijā.

Grozījums Nr. 216

Grozījums Nr. 216

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 3. punkts

14. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Dalībvalsts regulatīvā iestāde vēlākais līdz 2024. gada 30. jūnijam un pēc tam periodiski
  reizi trijos gados
  novērtē, kā uzlādes punktu ieviešana un ekspluatācija varētu sekmēt to, ka elektrotransportlīdzekļi vēl vairāk veicina energosistēmas elastību, tostarp to dalību elektroenerģijas balansēšanas tirgū, un atjaunīgās elektroenerģijas turpmāku absorbciju. Minētajā novērtējumā ņem vērā visu veidu uzlādes punktus – gan publiskos, gan privātos – un sniedz ieteikumus attiecībā uz veidu, atbalsta tehnoloģiju un ģeogrāfisko sadalījumu, lai veicinātu lietotāju spēju sistēmā integrēt savus elektrotransportlīdzekļus.
  Novērtējumu
  dara publiski pieejamu. Pamatojoties uz novērtējuma rezultātiem, dalībvalstis vajadzības gadījumā veic atbilstīgus pasākumus papildu uzlādes punktu ieviešanai un iekļauj tos 1. punktā minētajā progresa ziņojumā. Novērtējumu un pasākumus sistēmu operatori ņem vērā tīkla attīstības plānos, kas minēti Direktīvas (ES) 2019/944 32. panta 3. punktā un 51. pantā. | 3.   Dalībvalsts regulatīvā iestāde vēlākais līdz 2024. gada 30. jūnijam un pēc tam periodiski
  katru gadu
  novērtē, kā uzlādes punktu ieviešana un ekspluatācija varētu sekmēt to, ka elektrotransportlīdzekļi vēl vairāk veicina energosistēmas elastību, tostarp to dalību elektroenerģijas balansēšanas tirgū, un atjaunīgās elektroenerģijas turpmāku absorbciju. Minētajā novērtējumā ņem vērā visu veidu uzlādes punktus 
  — viedās, divvirzienu un visu izejas jaudu, turklāt
  gan publiskos, gan privātos, — un sniedz ieteikumus attiecībā uz veidu, atbalsta tehnoloģiju un ģeogrāfisko sadalījumu, lai veicinātu lietotāju spēju sistēmā integrēt savus elektrotransportlīdzekļus.
  Novērtējumā ņem vērā ieguldījumu no visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, tai skaitā uzlādes punktu operatoriem, pārvades un sadales sistēmu operatoriem, patērētāju organizācijām un risinājumu nodrošinātājiem, un to
  dara publiski pieejamu. Pamatojoties uz novērtējuma rezultātiem, dalībvalstis vajadzības gadījumā veic atbilstīgus pasākumus papildu uzlādes punktu ieviešanai un iekļauj tos 1. punktā minētajā progresa ziņojumā
  . Dalībvalstis arī veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu konsekvenci starp uzlādes infrastruktūras plānošanu un attiecīgo tīkla plānošanu
  . Novērtējumu un pasākumus sistēmu operatori ņem vērā tīkla attīstības plānos, kas minēti Direktīvas (ES) 2019/944 32. panta 3. punktā un 51. pantā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Dalībvalsts regulatīvā iestāde vēlākais līdz 2024. gada 30. jūnijam un pēc tam periodiski
  reizi trijos gados
  novērtē, kā uzlādes punktu ieviešana un ekspluatācija varētu sekmēt to, ka elektrotransportlīdzekļi vēl vairāk veicina energosistēmas elastību, tostarp to dalību elektroenerģijas balansēšanas tirgū, un atjaunīgās elektroenerģijas turpmāku absorbciju. Minētajā novērtējumā ņem vērā visu veidu uzlādes punktus – gan publiskos, gan privātos – un sniedz ieteikumus attiecībā uz veidu, atbalsta tehnoloģiju un ģeogrāfisko sadalījumu, lai veicinātu lietotāju spēju sistēmā integrēt savus elektrotransportlīdzekļus.
  Novērtējumu
  dara publiski pieejamu. Pamatojoties uz novērtējuma rezultātiem, dalībvalstis vajadzības gadījumā veic atbilstīgus pasākumus papildu uzlādes punktu ieviešanai un iekļauj tos 1. punktā minētajā progresa ziņojumā. Novērtējumu un pasākumus sistēmu operatori ņem vērā tīkla attīstības plānos, kas minēti Direktīvas (ES) 2019/944 32. panta 3. punktā un 51. pantā.

3.   Dalībvalsts regulatīvā iestāde vēlākais līdz 2024. gada 30. jūnijam un pēc tam periodiski
  katru gadu
  novērtē, kā uzlādes punktu ieviešana un ekspluatācija varētu sekmēt to, ka elektrotransportlīdzekļi vēl vairāk veicina energosistēmas elastību, tostarp to dalību elektroenerģijas balansēšanas tirgū, un atjaunīgās elektroenerģijas turpmāku absorbciju. Minētajā novērtējumā ņem vērā visu veidu uzlādes punktus 
  — viedās, divvirzienu un visu izejas jaudu, turklāt
  gan publiskos, gan privātos, — un sniedz ieteikumus attiecībā uz veidu, atbalsta tehnoloģiju un ģeogrāfisko sadalījumu, lai veicinātu lietotāju spēju sistēmā integrēt savus elektrotransportlīdzekļus.
  Novērtējumā ņem vērā ieguldījumu no visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, tai skaitā uzlādes punktu operatoriem, pārvades un sadales sistēmu operatoriem, patērētāju organizācijām un risinājumu nodrošinātājiem, un to
  dara publiski pieejamu. Pamatojoties uz novērtējuma rezultātiem, dalībvalstis vajadzības gadījumā veic atbilstīgus pasākumus papildu uzlādes punktu ieviešanai un iekļauj tos 1. punktā minētajā progresa ziņojumā
  . Dalībvalstis arī veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu konsekvenci starp uzlādes infrastruktūras plānošanu un attiecīgo tīkla plānošanu
  . Novērtējumu un pasākumus sistēmu operatori ņem vērā tīkla attīstības plānos, kas minēti Direktīvas (ES) 2019/944 32. panta 3. punktā un 51. pantā.

Grozījums Nr. 217

Grozījums Nr. 217

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 4. punkts

14. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Pamatojoties uz pārvades sistēmas operatoru un sadales sistēmas operatoru sniegtajiem ievaddatiem, dalībvalsts regulatīvā iestāde vēlākais līdz 2024. gada 30. jūnijam un pēc tam periodiski
  reizi trijos gados
  novērtē divvirzienu uzlādes potenciālo ietekmi uz atjaunīgās elektroenerģijas īpatsvara palielināšanos elektroenerģijas sistēmā. Novērtējumu dara publiski pieejamu. Pamatojoties uz novērtējuma rezultātiem, dalībvalstis
  vajadzības gadījumā
  veic atbilstīgus pasākumus, ar ko pielāgo divvirzienu uzlādes punktu pieejamību un ģeogrāfisko sadalījumu gan publiskās, gan privātās teritorijās, un ietver tos 1. punktā minētajā progresa ziņojumā. | 4.   Pamatojoties uz pārvades sistēmas operatoru un sadales sistēmas operatoru sniegtajiem ievaddatiem, dalībvalsts regulatīvā iestāde vēlākais līdz 2024. gada 30. jūnijam un pēc tam periodiski
  katru gadu
  novērtē divvirzienu uzlādes potenciālo ietekmi uz
  maksimumslodzes ierobežošanu un
  atjaunīgās elektroenerģijas īpatsvara palielināšanos elektroenerģijas sistēmā. Novērtējumu dara publiski pieejamu. Pamatojoties uz novērtējuma rezultātiem, dalībvalstis veic atbilstīgus pasākumus, ar ko pielāgo divvirzienu uzlādes punktu pieejamību un ģeogrāfisko sadalījumu gan publiskās, gan privātās teritorijās, un ietver tos 1. punktā minētajā progresa ziņojumā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Pamatojoties uz pārvades sistēmas operatoru un sadales sistēmas operatoru sniegtajiem ievaddatiem, dalībvalsts regulatīvā iestāde vēlākais līdz 2024. gada 30. jūnijam un pēc tam periodiski
  reizi trijos gados
  novērtē divvirzienu uzlādes potenciālo ietekmi uz atjaunīgās elektroenerģijas īpatsvara palielināšanos elektroenerģijas sistēmā. Novērtējumu dara publiski pieejamu. Pamatojoties uz novērtējuma rezultātiem, dalībvalstis
  vajadzības gadījumā
  veic atbilstīgus pasākumus, ar ko pielāgo divvirzienu uzlādes punktu pieejamību un ģeogrāfisko sadalījumu gan publiskās, gan privātās teritorijās, un ietver tos 1. punktā minētajā progresa ziņojumā.

4.   Pamatojoties uz pārvades sistēmas operatoru un sadales sistēmas operatoru sniegtajiem ievaddatiem, dalībvalsts regulatīvā iestāde vēlākais līdz 2024. gada 30. jūnijam un pēc tam periodiski
  katru gadu
  novērtē divvirzienu uzlādes potenciālo ietekmi uz
  maksimumslodzes ierobežošanu un
  atjaunīgās elektroenerģijas īpatsvara palielināšanos elektroenerģijas sistēmā. Novērtējumu dara publiski pieejamu. Pamatojoties uz novērtējuma rezultātiem, dalībvalstis veic atbilstīgus pasākumus, ar ko pielāgo divvirzienu uzlādes punktu pieejamību un ģeogrāfisko sadalījumu gan publiskās, gan privātās teritorijās, un ietver tos 1. punktā minētajā progresa ziņojumā.

Grozījums Nr. 218

Grozījums Nr. 218

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 5. punkts

14. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Komisija pieņem norādījumus un veidnes attiecībā uz valstu politikas regulējumu saturu, struktūru un formātu un to valstu progresa ziņojumu saturu, kuri dalībvalstīm jāiesniedz saskaņā ar 13. panta 1. punktu un sešus mēnešus pēc 24. pantā minētās dienas. Komisija var pieņemt norādījumus un veidnes, kas atvieglotu jebkādu citu šīs regulas noteikumu efektīvu piemērošanu visā Savienībā. | 5.   Komisija
  sniedz tehnisku un konsultatīvu palīdzību attiecīgajām valstu iestādēm un
  pieņem norādījumus un veidnes attiecībā uz valstu politikas regulējumu saturu, struktūru un formātu un to valstu progresa ziņojumu saturu, kuri dalībvalstīm jāiesniedz saskaņā ar 13. panta 1. punktu un sešus mēnešus pēc 24. pantā minētās dienas. Komisija var pieņemt norādījumus un veidnes, kas atvieglotu jebkādu citu šīs regulas noteikumu efektīvu piemērošanu visā Savienībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Komisija pieņem norādījumus un veidnes attiecībā uz valstu politikas regulējumu saturu, struktūru un formātu un to valstu progresa ziņojumu saturu, kuri dalībvalstīm jāiesniedz saskaņā ar 13. panta 1. punktu un sešus mēnešus pēc 24. pantā minētās dienas. Komisija var pieņemt norādījumus un veidnes, kas atvieglotu jebkādu citu šīs regulas noteikumu efektīvu piemērošanu visā Savienībā.

5.   Komisija
  sniedz tehnisku un konsultatīvu palīdzību attiecīgajām valstu iestādēm un
  pieņem norādījumus un veidnes attiecībā uz valstu politikas regulējumu saturu, struktūru un formātu un to valstu progresa ziņojumu saturu, kuri dalībvalstīm jāiesniedz saskaņā ar 13. panta 1. punktu un sešus mēnešus pēc 24. pantā minētās dienas. Komisija var pieņemt norādījumus un veidnes, kas atvieglotu jebkādu citu šīs regulas noteikumu efektīvu piemērošanu visā Savienībā.

Grozījums Nr. 219

Grozījums Nr. 219

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 2. punkts

15. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Komisija novērtē dalībvalstu saskaņā ar 14. panta 1. punktu
  iesniegtos
  progresa ziņojumus un attiecīgi sniedz ieteikumus dalībvalstīm, lai nodrošinātu šajā regulā noteikto mērķu un pienākumu sasniegšanu. Pēc šiem ieteikumiem dalībvalstis sešu mēnešu laikā pēc Komisijas ieteikumu saņemšanas izdod atjauninātu progresa ziņojumu. | 2.   Komisija novērtē dalībvalstu
  progresa ziņojumus, kas iesniegti
  saskaņā ar 14. panta 1. punktu
  . Komisija nodrošina, ka minētos
  progresa ziņojumus
  publisko viegli lasāmā
  un
  saprotamā formātā un ka tie ir pieejami apskatei Eiropas Alternatīvo degvielu observatorijā. Komisija
  attiecīgi sniedz ieteikumus dalībvalstīm, lai nodrošinātu šajā regulā noteikto mērķu un pienākumu sasniegšanu. Pēc šiem ieteikumiem dalībvalstis sešu mēnešu laikā pēc Komisijas ieteikumu saņemšanas izdod atjauninātu progresa ziņojumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Komisija novērtē dalībvalstu saskaņā ar 14. panta 1. punktu
  iesniegtos
  progresa ziņojumus un attiecīgi sniedz ieteikumus dalībvalstīm, lai nodrošinātu šajā regulā noteikto mērķu un pienākumu sasniegšanu. Pēc šiem ieteikumiem dalībvalstis sešu mēnešu laikā pēc Komisijas ieteikumu saņemšanas izdod atjauninātu progresa ziņojumu.

2.   Komisija novērtē dalībvalstu
  progresa ziņojumus, kas iesniegti
  saskaņā ar 14. panta 1. punktu
  . Komisija nodrošina, ka minētos
  progresa ziņojumus
  publisko viegli lasāmā
  un
  saprotamā formātā un ka tie ir pieejami apskatei Eiropas Alternatīvo degvielu observatorijā. Komisija
  attiecīgi sniedz ieteikumus dalībvalstīm, lai nodrošinātu šajā regulā noteikto mērķu un pienākumu sasniegšanu. Pēc šiem ieteikumiem dalībvalstis sešu mēnešu laikā pēc Komisijas ieteikumu saņemšanas izdod atjauninātu progresa ziņojumu.

Grozījums Nr. 220

Grozījums Nr. 220

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 2.a punkts (jauns)

15. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Attiecīgā dalībvalsts sešu mēnešu laikā pēc ieteikumu saņemšanas paziņo Komisijai to, kā tā plāno īstenot ieteikumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Attiecīgā dalībvalsts sešu mēnešu laikā pēc ieteikumu saņemšanas paziņo Komisijai to, kā tā plāno īstenot ieteikumus.

Grozījums Nr. 221

Grozījums Nr. 221

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 2.b punkts (jauns)

15. pants – 2.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.b
     
  Pēc 2.a punktā minētā paziņojuma iesniegšanas attiecīgā dalībvalsts savā turpmākajā progresa ziņojumā, ko iesniedz nākamajā gadā pēc ieteikumu sniegšanas gada, apraksta to, kā tā ir īstenojusi ieteikumus. Ja attiecīgā dalībvalsts nolemj ieteikumus vai būtisku to daļu neīstenot, tā sniedz Komisijai savas rīcības pamatojumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.b
     
  Pēc 2.a punktā minētā paziņojuma iesniegšanas attiecīgā dalībvalsts savā turpmākajā progresa ziņojumā, ko iesniedz nākamajā gadā pēc ieteikumu sniegšanas gada, apraksta to, kā tā ir īstenojusi ieteikumus. Ja attiecīgā dalībvalsts nolemj ieteikumus vai būtisku to daļu neīstenot, tā sniedz Komisijai savas rīcības pamatojumu.

Grozījums Nr. 222

Grozījums Nr. 222

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 3. punkts – ievaddaļa

15. pants – 3. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par to, kā novērtēti saskaņā ar 14. panta 1. punktu iesniegtie progresa ziņojumi,
  vienu gadu
  pēc tam, kad dalībvalstis ir iesniegušas valstu progresa ziņojumus. Šajā novērtējumā iekļauj novērtējumu par: | 3.   Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par to, kā novērtēti saskaņā ar 14. panta 1. punktu iesniegtie progresa ziņojumi,
  sešus mēnešus
  pēc tam, kad dalībvalstis ir iesniegušas valstu progresa ziņojumus. Šajā novērtējumā iekļauj novērtējumu par: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par to, kā novērtēti saskaņā ar 14. panta 1. punktu iesniegtie progresa ziņojumi,
  vienu gadu
  pēc tam, kad dalībvalstis ir iesniegušas valstu progresa ziņojumus. Šajā novērtējumā iekļauj novērtējumu par:

3.   Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par to, kā novērtēti saskaņā ar 14. panta 1. punktu iesniegtie progresa ziņojumi,
  sešus mēnešus
  pēc tam, kad dalībvalstis ir iesniegušas valstu progresa ziņojumus. Šajā novērtējumā iekļauj novērtējumu par:

Grozījums Nr. 223

Grozījums Nr. 223

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 4. punkts – d apakšpunkts

15. pants – 4. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | stāvošu gaisa kuģu elektroapgādes infrastruktūru TEN-T pamattīkla un TEN-T visaptverošā tīkla lidostās; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

stāvošu gaisa kuģu elektroapgādes infrastruktūru TEN-T pamattīkla un TEN-T visaptverošā tīkla lidostās;

| (d) | stāvošu gaisa kuģu elektroapgādes infrastruktūru TEN-T pamattīkla un TEN-T visaptverošā tīkla lidostās
  , kā arī attiecīgā gadījumā uzlādes punktiem elektriskās piedziņas un ūdeņraža piedziņas gaisa kuģu energoapgādei
  ; |
| --- | --- |

(d)

stāvošu gaisa kuģu elektroapgādes infrastruktūru TEN-T pamattīkla un TEN-T visaptverošā tīkla lidostās
  , kā arī attiecīgā gadījumā uzlādes punktiem elektriskās piedziņas un ūdeņraža piedziņas gaisa kuģu energoapgādei
  ;

, kā arī attiecīgā gadījumā uzlādes punktiem elektriskās piedziņas un ūdeņraža piedziņas gaisa kuģu energoapgādei

Grozījums Nr. 224

Grozījums Nr. 224

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 4. punkts – e apakšpunkts

15. pants – 4. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | LNG uzpildes punktu skaitu TEN-T pamattīkla un TEN-T visaptverošā tīkla jūras un iekšējo ūdensceļu ostās; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

LNG uzpildes punktu skaitu TEN-T pamattīkla un TEN-T visaptverošā tīkla jūras un iekšējo ūdensceļu ostās;

| (e) | LNG
  , ūdeņraža un amonjaka
  uzpildes punktu skaitu TEN-T pamattīkla un TEN-T visaptverošā tīkla jūras un iekšējo ūdensceļu ostās; |
| --- | --- |

(e)

LNG
  , ūdeņraža un amonjaka
  uzpildes punktu skaitu TEN-T pamattīkla un TEN-T visaptverošā tīkla jūras un iekšējo ūdensceļu ostās;

, ūdeņraža un amonjaka

Grozījums Nr. 225

Grozījums Nr. 225

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 4. punkts – ja apakšpunkts (jauns)

15. pants – 4. punkts – ja apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ja) | tādu publiski pieejamu uzlādes punktu skaitu, kuri daļēji paredzēti piesaistītajiem transportlīdzekļu parkiem, tostarp sabiedriskajam transportam un automobiļu koplietošanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ja)

(ja)

tādu publiski pieejamu uzlādes punktu skaitu, kuri daļēji paredzēti piesaistītajiem transportlīdzekļu parkiem, tostarp sabiedriskajam transportam un automobiļu koplietošanai;

tādu publiski pieejamu uzlādes punktu skaitu, kuri daļēji paredzēti piesaistītajiem transportlīdzekļu parkiem, tostarp sabiedriskajam transportam un automobiļu koplietošanai;

Grozījums Nr. 226

Grozījums Nr. 226

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 4. punkts – jb apakšpunkts (jauns)

15. pants – 4. punkts – jb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (jb) | alternatīvo degvielu infrastruktūru tālākajos reģionos un salās; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(jb)

(jb)

alternatīvo degvielu infrastruktūru tālākajos reģionos un salās;

alternatīvo degvielu infrastruktūru tālākajos reģionos un salās;

Grozījums Nr. 227

Grozījums Nr. 227

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 4.a punkts (jauns)

15. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Komisija līdz 2030. gada 1. janvārim un katru trešo gadu līdz 2050. gadam ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs regulas darbības novērtējuma rezultātiem, īpašu uzmanību pievēršot šīs regulas ietekmei uz vienotā tirgus darbību, skarto nozaru konkurētspēju un oglekļa emisiju pārvirzes apjomu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a
     
  Komisija līdz 2030. gada 1. janvārim un katru trešo gadu līdz 2050. gadam ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs regulas darbības novērtējuma rezultātiem, īpašu uzmanību pievēršot šīs regulas ietekmei uz vienotā tirgus darbību, skarto nozaru konkurētspēju un oglekļa emisiju pārvirzes apjomu.

Grozījums Nr. 228

Grozījums Nr. 228

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 4.b punkts (jauns)

15. pants – 4.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.b
     
  Komisija līdz 2030. gada 1. janvārim un katru piekto gadu līdz 2050. gadam ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par to regulu, kas veido paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %”

   (1a)

  , apkopotās makroekonomiskās ietekmes vispusīga novērtējuma rezultātiem, īpašu uzmanību pievēršot ietekmei uz ES konkurētspēju, darbvietu radīšanu, transporta kravu pārvadājumu rādītājiem, mājsaimniecību pirktspēju un oglekļa emisiju pārvirzes apjomu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.b
     
  Komisija līdz 2030. gada 1. janvārim un katru piekto gadu līdz 2050. gadam ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par to regulu, kas veido paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %”

   (1a)

  , apkopotās makroekonomiskās ietekmes vispusīga novērtējuma rezultātiem, īpašu uzmanību pievēršot ietekmei uz ES konkurētspēju, darbvietu radīšanu, transporta kravu pārvadājumu rādītājiem, mājsaimniecību pirktspēju un oglekļa emisiju pārvirzes apjomu.

Grozījums Nr. 229

Grozījums Nr. 229

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 4.c punkts (jauns)

15. pants – 4.c punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.c
     
  Komisija apsver iespējamus grozījumus šajā regulā saistībā ar regulējuma vienkāršošanu. Komisija un kompetentās iestādes dalībvalstīs pastāvīgi pielāgojas labas prakses administratīvajām procedūrām un veic visus pasākumus, lai vienkāršotu šīs regulas izpildi, līdz minimumam samazinot administratīvo slogu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.c
     
  Komisija apsver iespējamus grozījumus šajā regulā saistībā ar regulējuma vienkāršošanu. Komisija un kompetentās iestādes dalībvalstīs pastāvīgi pielāgojas labas prakses administratīvajām procedūrām un veic visus pasākumus, lai vienkāršotu šīs regulas izpildi, līdz minimumam samazinot administratīvo slogu.

Grozījums Nr. 230

Grozījums Nr. 230

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 2. punkts

16. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Ja no šā panta 1. punktā minētā ziņojuma vai no jebkādas Komisijai pieejamas informācijas izriet, ka pastāv risks, ka dalībvalsts nesasniegs 3. panta 1. punktā minētos valsts mērķrādītājus, Komisija
  var izdot
  attiecīgu konstatējumu un
  pieprasīt
  attiecīgajai dalībvalstij veikt korektīvus pasākumus, lai sasniegtu valsts mērķrādītājus. Trīs mēnešu laikā pēc Komisijas konstatējuma saņemšanas attiecīgā dalībvalsts Komisijai paziņo korektīvos pasākumus, ko tā plāno īstenot, lai sasniegtu 3. panta 1. punktā noteiktos
  mērķus
  . Korektīvie pasākumi ietver papildu darbības, ko dalībvalsts veic, lai sasniegtu 3. panta 1. punktā noteiktos mērķrādītājus, un skaidru darbību grafiku, kas ļauj novērtēt ikgadējo progresu šo mērķrādītāju sasniegšanā. Ja Komisija atzīst, ka korektīvie pasākumi ir apmierinoši, attiecīgā dalībvalsts atjaunina savu jaunāko progresa ziņojumu, kas minēts 14. pantā, ar šiem korektīvajiem pasākumiem un iesniedz to Komisijai. | 2.   Ja no šā panta 1. punktā minētā ziņojuma vai no jebkādas Komisijai pieejamas informācijas izriet, ka pastāv risks, ka dalībvalsts nesasniegs 3. panta 1. punktā minētos valsts mērķrādītājus, Komisija
  izdod
  attiecīgu konstatējumu un
  pieprasa
  attiecīgajai dalībvalstij veikt korektīvus pasākumus, lai sasniegtu valsts mērķrādītājus. Trīs mēnešu laikā pēc Komisijas konstatējuma saņemšanas attiecīgā dalībvalsts Komisijai paziņo korektīvos pasākumus, ko tā plāno īstenot, lai sasniegtu 3. panta 1. punktā noteiktos
  mērķrādītājus
  . Korektīvie pasākumi ietver papildu darbības, ko dalībvalsts veic, lai sasniegtu 3. panta 1. punktā noteiktos mērķrādītājus, un skaidru darbību grafiku, kas ļauj novērtēt ikgadējo progresu šo mērķrādītāju sasniegšanā. Ja Komisija atzīst, ka korektīvie pasākumi ir apmierinoši, attiecīgā dalībvalsts atjaunina savu jaunāko progresa ziņojumu, kas minēts 14. pantā, ar šiem korektīvajiem pasākumiem un iesniedz to Komisijai.
  Ja Komisija uzskata, ka korektīvie pasākumi nav pietiekami, tā apsver iespēju veikt nepieciešamos pasākumus attiecībā uz minēto dalībvalsti. Šie pasākumi ir samērīgi, atbilstoši un ir saskaņā ar Līgumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Ja no šā panta 1. punktā minētā ziņojuma vai no jebkādas Komisijai pieejamas informācijas izriet, ka pastāv risks, ka dalībvalsts nesasniegs 3. panta 1. punktā minētos valsts mērķrādītājus, Komisija
  var izdot
  attiecīgu konstatējumu un
  pieprasīt
  attiecīgajai dalībvalstij veikt korektīvus pasākumus, lai sasniegtu valsts mērķrādītājus. Trīs mēnešu laikā pēc Komisijas konstatējuma saņemšanas attiecīgā dalībvalsts Komisijai paziņo korektīvos pasākumus, ko tā plāno īstenot, lai sasniegtu 3. panta 1. punktā noteiktos
  mērķus
  . Korektīvie pasākumi ietver papildu darbības, ko dalībvalsts veic, lai sasniegtu 3. panta 1. punktā noteiktos mērķrādītājus, un skaidru darbību grafiku, kas ļauj novērtēt ikgadējo progresu šo mērķrādītāju sasniegšanā. Ja Komisija atzīst, ka korektīvie pasākumi ir apmierinoši, attiecīgā dalībvalsts atjaunina savu jaunāko progresa ziņojumu, kas minēts 14. pantā, ar šiem korektīvajiem pasākumiem un iesniedz to Komisijai.

2.   Ja no šā panta 1. punktā minētā ziņojuma vai no jebkādas Komisijai pieejamas informācijas izriet, ka pastāv risks, ka dalībvalsts nesasniegs 3. panta 1. punktā minētos valsts mērķrādītājus, Komisija
  izdod
  attiecīgu konstatējumu un
  pieprasa
  attiecīgajai dalībvalstij veikt korektīvus pasākumus, lai sasniegtu valsts mērķrādītājus. Trīs mēnešu laikā pēc Komisijas konstatējuma saņemšanas attiecīgā dalībvalsts Komisijai paziņo korektīvos pasākumus, ko tā plāno īstenot, lai sasniegtu 3. panta 1. punktā noteiktos
  mērķrādītājus
  . Korektīvie pasākumi ietver papildu darbības, ko dalībvalsts veic, lai sasniegtu 3. panta 1. punktā noteiktos mērķrādītājus, un skaidru darbību grafiku, kas ļauj novērtēt ikgadējo progresu šo mērķrādītāju sasniegšanā. Ja Komisija atzīst, ka korektīvie pasākumi ir apmierinoši, attiecīgā dalībvalsts atjaunina savu jaunāko progresa ziņojumu, kas minēts 14. pantā, ar šiem korektīvajiem pasākumiem un iesniedz to Komisijai.
  Ja Komisija uzskata, ka korektīvie pasākumi nav pietiekami, tā apsver iespēju veikt nepieciešamos pasākumus attiecībā uz minēto dalībvalsti. Šie pasākumi ir samērīgi, atbilstoši un ir saskaņā ar Līgumiem.

Grozījums Nr. 231

Grozījums Nr. 231

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 2.a punkts (jauns)

16. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Komisija pienācīgi informē Eiropas Parlamentu un Padomi par visiem pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar 2. punktu, un dara šos lēmumus publiski pieejamus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Komisija pienācīgi informē Eiropas Parlamentu un Padomi par visiem pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar 2. punktu, un dara šos lēmumus publiski pieejamus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001.

Grozījums Nr. 232

Grozījums Nr. 232

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 1. punkts

17. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Tiek darīta pieejama būtiska, konsekventa un skaidra informācija par tiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kurus var regulāri uzpildīt ar atsevišķām tirgū laistām degvielām vai uzlādēt uzlādes punktos.
  Minēto
  informāciju dara pieejamu mehānisko transportlīdzekļu rokasgrāmatās, uzpildes un uzlādes punktos, mehāniskajos transportlīdzekļos un mehānisko transportlīdzekļu tirdzniecības vietās dalībvalstu teritorijā. Šī prasība attiecas uz visiem
  tiem
  mehāniskajiem transportlīdzekļiem un to rokasgrāmatām
  , kas laisti tirgū pēc 2016. gada 18. novembra
  . | 1.   Tiek darīta pieejama būtiska, konsekventa un skaidra informācija par tiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kurus var regulāri uzpildīt ar atsevišķām tirgū laistām degvielām vai uzlādēt uzlādes punktos.
  Šajā nolūkā dalībvalstis nodrošina, ka visu
  informāciju
  par mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kura attiecas uz šajā regulā un citos piemērojamajos Savienības tiesību aktos paredzētajām degvielām vai e-uzlādi,
  dara pieejamu mehānisko transportlīdzekļu rokasgrāmatās, uzpildes un uzlādes punktos, mehāniskajos transportlīdzekļos un mehānisko transportlīdzekļu tirdzniecības vietās dalībvalstu teritorijā. Šī prasība attiecas uz visiem
  tirgū laistajiem
  mehāniskajiem transportlīdzekļiem un to rokasgrāmatām. |
| | Šajā nolūkā Komisija attiecīgi pārskata Direktīvu 1999/94/EK ne vēlāk kā vienu gadu pēc šīs regulas 24. pantā minētās dienas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Tiek darīta pieejama būtiska, konsekventa un skaidra informācija par tiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kurus var regulāri uzpildīt ar atsevišķām tirgū laistām degvielām vai uzlādēt uzlādes punktos.
  Minēto
  informāciju dara pieejamu mehānisko transportlīdzekļu rokasgrāmatās, uzpildes un uzlādes punktos, mehāniskajos transportlīdzekļos un mehānisko transportlīdzekļu tirdzniecības vietās dalībvalstu teritorijā. Šī prasība attiecas uz visiem
  tiem
  mehāniskajiem transportlīdzekļiem un to rokasgrāmatām
  , kas laisti tirgū pēc 2016. gada 18. novembra
  .

1.   Tiek darīta pieejama būtiska, konsekventa un skaidra informācija par tiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kurus var regulāri uzpildīt ar atsevišķām tirgū laistām degvielām vai uzlādēt uzlādes punktos.
  Šajā nolūkā dalībvalstis nodrošina, ka visu
  informāciju
  par mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kura attiecas uz šajā regulā un citos piemērojamajos Savienības tiesību aktos paredzētajām degvielām vai e-uzlādi,
  dara pieejamu mehānisko transportlīdzekļu rokasgrāmatās, uzpildes un uzlādes punktos, mehāniskajos transportlīdzekļos un mehānisko transportlīdzekļu tirdzniecības vietās dalībvalstu teritorijā. Šī prasība attiecas uz visiem
  tirgū laistajiem
  mehāniskajiem transportlīdzekļiem un to rokasgrāmatām.

Šajā nolūkā Komisija attiecīgi pārskata Direktīvu 1999/94/EK ne vēlāk kā vienu gadu pēc šīs regulas 24. pantā minētās dienas.

Šajā nolūkā Komisija attiecīgi pārskata Direktīvu 1999/94/EK ne vēlāk kā vienu gadu pēc šīs regulas 24. pantā minētās dienas.

Grozījums Nr. 233

Grozījums Nr. 233

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 2. punkts – ievaddaļa

17. pants – 2. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Transportlīdzekļu un infrastruktūras savietojamības identifikācija, kā arī degvielu un transportlīdzekļu savietojamības identifikācija, kas minēta 1. punktā, atbilst II pielikuma 9.1. un 9.2. punktā minētajām tehniskajām specifikācijām. Ja minētie standarti attiecas uz grafisku attēlojumu, tostarp krāsu kodējuma shēmu, grafiskais attēlojums ir vienkāršs un viegli saprotams un to izvieto skaidri redzamā veidā: | 2.   Transportlīdzekļu un infrastruktūras savietojamības identifikācija, kā arī degvielu un transportlīdzekļu savietojamības identifikācija, kas minēta 1. punktā, atbilst II pielikuma 9.1. un 9.2. punktā minētajām tehniskajām specifikācijām.
  Dalībvalstis nodrošina, ka gadījumā,
  ja minētie standarti attiecas uz grafisku attēlojumu, tostarp krāsu kodējuma shēmu, grafiskais attēlojums ir vienkāršs un viegli saprotams un to izvieto skaidri redzamā veidā: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Transportlīdzekļu un infrastruktūras savietojamības identifikācija, kā arī degvielu un transportlīdzekļu savietojamības identifikācija, kas minēta 1. punktā, atbilst II pielikuma 9.1. un 9.2. punktā minētajām tehniskajām specifikācijām. Ja minētie standarti attiecas uz grafisku attēlojumu, tostarp krāsu kodējuma shēmu, grafiskais attēlojums ir vienkāršs un viegli saprotams un to izvieto skaidri redzamā veidā:

2.   Transportlīdzekļu un infrastruktūras savietojamības identifikācija, kā arī degvielu un transportlīdzekļu savietojamības identifikācija, kas minēta 1. punktā, atbilst II pielikuma 9.1. un 9.2. punktā minētajām tehniskajām specifikācijām.
  Dalībvalstis nodrošina, ka gadījumā,
  ja minētie standarti attiecas uz grafisku attēlojumu, tostarp krāsu kodējuma shēmu, grafiskais attēlojums ir vienkāršs un viegli saprotams un to izvieto skaidri redzamā veidā:

Grozījums Nr. 234

Grozījums Nr. 234

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

17. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | uz attiecīgajiem sūkņiem un to sprauslām visos uzpildes punktos – no dienas, kad degvielas tiek laistas tirgū,
  vai |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

uz attiecīgajiem sūkņiem un to sprauslām visos uzpildes punktos – no dienas, kad degvielas tiek laistas tirgū,
  vai

vai

| (a) | uz attiecīgajiem sūkņiem un to sprauslām visos uzpildes punktos – no dienas, kad degvielas tiek laistas tirgū,
  kā arī |
| --- | --- |

(a)

uz attiecīgajiem sūkņiem un to sprauslām visos uzpildes punktos – no dienas, kad degvielas tiek laistas tirgū,
  kā arī

kā arī

Grozījums Nr. 235

Grozījums Nr. 235

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

17. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | visu degvielas tvertņu uzpildes atveres vāciņu tiešā tuvumā visiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kas ir ieteikti un piemēroti attiecīgajai degvielai, un transportlīdzekļu rokasgrāmatās, kad šādi mehāniskie transportlīdzekļi tiek laisti tirgū
  pēc 2016. gada 18. novembra
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

visu degvielas tvertņu uzpildes atveres vāciņu tiešā tuvumā visiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kas ir ieteikti un piemēroti attiecīgajai degvielai, un transportlīdzekļu rokasgrāmatās, kad šādi mehāniskie transportlīdzekļi tiek laisti tirgū
  pēc 2016. gada 18. novembra
  .

pēc 2016. gada 18. novembra

| (b) | visu degvielas tvertņu uzpildes atveres vāciņu tiešā tuvumā visiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kas ir ieteikti un piemēroti attiecīgajai degvielai, un transportlīdzekļu rokasgrāmatās, kad šādi mehāniskie transportlīdzekļi tiek laisti tirgū. |
| --- | --- |

(b)

visu degvielas tvertņu uzpildes atveres vāciņu tiešā tuvumā visiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kas ir ieteikti un piemēroti attiecīgajai degvielai, un transportlīdzekļu rokasgrāmatās, kad šādi mehāniskie transportlīdzekļi tiek laisti tirgū.

Grozījums Nr. 236

Grozījums Nr. 236

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 3. punkts

17. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Ja degvielas uzpildes stacijā uzrāda degvielas cenas, attiecīgā gadījumā informācijas nolūkos
  uzrāda
  attiecīgo vienības cenu
  salīdzinājumu
  , īpaši attiecībā uz elektroenerģiju un ūdeņradi, ievērojot II pielikuma 9.3. punktā minēto alternatīvo degvielu vienības cenu salīdzināšanas kopīgo metodoloģiju. | 3.   Ja degvielas uzpildes stacijā uzrāda degvielas cenas,
  dalībvalstis nodrošina, ka
  attiecīgā gadījumā informācijas nolūkos
  ir uzrādīts
  attiecīgo vienības cenu
  salīdzinājums
  , īpaši attiecībā uz elektroenerģiju un ūdeņradi, ievērojot II pielikuma 9.3. punktā minēto alternatīvo degvielu vienības cenu salīdzināšanas kopīgo metodoloģiju.
  Ad hoc elektrouzlādes un ūdeņraža uzpildes gadījumā cenu norāda arī attiecīgi par kilovatstundu un kilogramu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Ja degvielas uzpildes stacijā uzrāda degvielas cenas, attiecīgā gadījumā informācijas nolūkos
  uzrāda
  attiecīgo vienības cenu
  salīdzinājumu
  , īpaši attiecībā uz elektroenerģiju un ūdeņradi, ievērojot II pielikuma 9.3. punktā minēto alternatīvo degvielu vienības cenu salīdzināšanas kopīgo metodoloģiju.

3.   Ja degvielas uzpildes stacijā uzrāda degvielas cenas,
  dalībvalstis nodrošina, ka
  attiecīgā gadījumā informācijas nolūkos
  ir uzrādīts
  attiecīgo vienības cenu
  salīdzinājums
  , īpaši attiecībā uz elektroenerģiju un ūdeņradi, ievērojot II pielikuma 9.3. punktā minēto alternatīvo degvielu vienības cenu salīdzināšanas kopīgo metodoloģiju.
  Ad hoc elektrouzlādes un ūdeņraža uzpildes gadījumā cenu norāda arī attiecīgi par kilovatstundu un kilogramu.

Grozījums Nr. 237

Grozījums Nr. 237

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 2. punkts – ievaddaļa

18. pants – 2. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Publiski pieejamu uzlādes un uzpildes punktu operatori vai – saskaņā ar vienošanos starp tiem – šo punktu īpašnieki nodrošina statisko un dinamisko datu pieejamību par alternatīvo degvielu infrastruktūru, ko tie apkalpo, un ļauj piekļūt minētajiem datiem bez maksas, izmantojot valstu piekļuves punktus. Dara pieejamus šādus datu veidus: | 2.   Publiski pieejamu uzlādes un uzpildes punktu operatori vai – saskaņā ar vienošanos starp tiem – šo punktu īpašnieki nodrošina statisko un dinamisko datu pieejamību par alternatīvo degvielu infrastruktūru, ko tie apkalpo, un ļauj piekļūt minētajiem datiem bez maksas, izmantojot valstu piekļuves punktus.
  To darot, minētie operatori nodrošina arī pēc iespējas augstāku kiberdrošības, datu aizsardzības un drošības līmeni, jo īpaši autentifikācijas, rēķinu izrakstīšanas un maksājumu veikšanas procesā. Minētie operatori attiecīgā gadījumā ievēro Direktīvas, ar ko paredz pasākumus nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa kiberdrošību visā Savienībā (TID 2 direktīva), noteikumus.
  Dara pieejamus šādus datu veidus: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Publiski pieejamu uzlādes un uzpildes punktu operatori vai – saskaņā ar vienošanos starp tiem – šo punktu īpašnieki nodrošina statisko un dinamisko datu pieejamību par alternatīvo degvielu infrastruktūru, ko tie apkalpo, un ļauj piekļūt minētajiem datiem bez maksas, izmantojot valstu piekļuves punktus. Dara pieejamus šādus datu veidus:

2.   Publiski pieejamu uzlādes un uzpildes punktu operatori vai – saskaņā ar vienošanos starp tiem – šo punktu īpašnieki nodrošina statisko un dinamisko datu pieejamību par alternatīvo degvielu infrastruktūru, ko tie apkalpo, un ļauj piekļūt minētajiem datiem bez maksas, izmantojot valstu piekļuves punktus.
  To darot, minētie operatori nodrošina arī pēc iespējas augstāku kiberdrošības, datu aizsardzības un drošības līmeni, jo īpaši autentifikācijas, rēķinu izrakstīšanas un maksājumu veikšanas procesā. Minētie operatori attiecīgā gadījumā ievēro Direktīvas, ar ko paredz pasākumus nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa kiberdrošību visā Savienībā (TID 2 direktīva), noteikumus.
  Dara pieejamus šādus datu veidus:

Grozījums Nr. 238

Grozījums Nr. 238

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – i punkts

18. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – i punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| i) | uzlādes vai uzpildes punkta ģeogrāfiskā atrašanās vieta, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

i)

uzlādes vai uzpildes punkta ģeogrāfiskā atrašanās vieta,

| i) | uzlādes vai uzpildes punkta ģeogrāfiskā atrašanās vieta
  un, ja iespējams, informācija par tuvumā esošām atpūtas un pārtikas iegādes iespējām
  , |
| --- | --- |

i)

uzlādes vai uzpildes punkta ģeogrāfiskā atrašanās vieta
  un, ja iespējams, informācija par tuvumā esošām atpūtas un pārtikas iegādes iespējām
  ,

un, ja iespējams, informācija par tuvumā esošām atpūtas un pārtikas iegādes iespējām

Grozījums Nr. 239

Grozījums Nr. 239

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – ia punkts (jauns)

18. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – ia punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ia) | vietas, kur iespējams patverties no lietus vai citiem nelabvēlīgiem laikapstākļiem, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ia)

ia)

vietas, kur iespējams patverties no lietus vai citiem nelabvēlīgiem laikapstākļiem,

vietas, kur iespējams patverties no lietus vai citiem nelabvēlīgiem laikapstākļiem,

Grozījums Nr. 240

Grozījums Nr. 240

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – ib punkts (jauns)

18. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – ib punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ib) | apgaismojums, ja uzlāde notiek nakts laikā, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ib)

ib)

apgaismojums, ja uzlāde notiek nakts laikā,

apgaismojums, ja uzlāde notiek nakts laikā,

Grozījums Nr. 241

Grozījums Nr. 241

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 2. punkts – b apakšpunkts – ii punkts

18. pants – 2. punkts – b apakšpunkts – ii punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| ii) | savienotāja tips, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ii)

savienotāja tips,

| ii) | savienotāja tips
  un pieejamība
  , |
| --- | --- |

ii)

savienotāja tips
  un pieejamība
  ,

un pieejamība

Grozījums Nr. 242

Grozījums Nr. 242

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 2. punkts – b apakšpunkts – iv punkts

18. pants – 2. punkts – b apakšpunkts – iv punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| iv) | izejas
  jauda (kW); |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iv)

izejas
  jauda (kW);

izejas

| iv) | kopējā izejas
  jauda (kW)
  un maksimālā individuālā izejas jauda
  ; |
| --- | --- |

iv)

kopējā izejas
  jauda (kW)
  un maksimālā individuālā izejas jauda
  ;

kopējā izejas

un maksimālā individuālā izejas jauda

Grozījums Nr. 243

Grozījums Nr. 243

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 2. punkts – b apakšpunkts – iva punkts (jauns)

18. pants – 2. punkts – b apakšpunkts – iva punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | iva) | lielas noslodzes transportlīdzekļu piekļuves iespējas, tostarp augstuma, garuma un platuma ierobežojumi uzlādes un uzpildes punktos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iva)

iva)

lielas noslodzes transportlīdzekļu piekļuves iespējas, tostarp augstuma, garuma un platuma ierobežojumi uzlādes un uzpildes punktos.

lielas noslodzes transportlīdzekļu piekļuves iespējas, tostarp augstuma, garuma un platuma ierobežojumi uzlādes un uzpildes punktos.

Grozījums Nr. 244

Grozījums Nr. 244

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 2. punkts – c apakšpunkts – ii punkts

18. pants – 2. punkts – c apakšpunkts – ii punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| ii) | pieejamība (aizņemts/brīvs), |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ii)

pieejamība (aizņemts/brīvs),

| ii) | pieejamība (aizņemts/brīvs),
  pieejamības rādītājs attiecīgajā laika periodā (dienā/stundās), |
| --- | --- |

ii)

pieejamība (aizņemts/brīvs),
  pieejamības rādītājs attiecīgajā laika periodā (dienā/stundās),

pieejamības rādītājs attiecīgajā laika periodā (dienā/stundās),

Grozījums Nr. 245

Grozījums Nr. 245

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 2. punkts – c apakšpunkts – iiia punkts (jauns)

18. pants – 2. punkts – c apakšpunkts – iiia punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | iiia) | ja pieejams, atjaunīgās elektroenerģijas īpatsvars un siltumnīcefekta gāzu emisijas saturs uzlādes punktos piegādātajā elektroenerģijā, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iiia)

iiia)

ja pieejams, atjaunīgās elektroenerģijas īpatsvars un siltumnīcefekta gāzu emisijas saturs uzlādes punktos piegādātajā elektroenerģijā,

ja pieejams, atjaunīgās elektroenerģijas īpatsvars un siltumnīcefekta gāzu emisijas saturs uzlādes punktos piegādātajā elektroenerģijā,

Grozījums Nr. 246

Grozījums Nr. 246

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 2. punkts – c apakšpunkts – iiib punkts (jauns)

18. pants – 2. punkts – c apakšpunkts – iiib punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | iiib) | iespējots divvirzienu uzlādei (jā/nē), |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iiib)

iiib)

iespējots divvirzienu uzlādei (jā/nē),

iespējots divvirzienu uzlādei (jā/nē),

Grozījums Nr. 247

Grozījums Nr. 247

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 2. punkts – c apakšpunkts – iiic punkts (jauns)

18. pants – 2. punkts – c apakšpunkts – iiic punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | iiic) | viedās uzlādes spēja, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iiic)

iiic)

viedās uzlādes spēja,

viedās uzlādes spēja,

Grozījums Nr. 248

Grozījums Nr. 248

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 2. punkts – c apakšpunkts – iiid punkts (jauns)

18. pants – 2. punkts – c apakšpunkts – iiid punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | iiid) | pieņemtās apmaksas metodes, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iiid)

iiid)

pieņemtās apmaksas metodes,

pieņemtās apmaksas metodes,

Grozījums Nr. 249

Grozījums Nr. 249

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 2. punkts – c apakšpunkts – iiie punkts (jauns)

18. pants – 2. punkts – c apakšpunkts – iiie punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | iiie) | attiecīgā gadījumā — maksa par stāvēšanu un stāvēšanas ilguma ierobežojums, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iiie)

iiie)

attiecīgā gadījumā — maksa par stāvēšanu un stāvēšanas ilguma ierobežojums,

attiecīgā gadījumā — maksa par stāvēšanu un stāvēšanas ilguma ierobežojums,

Grozījums Nr. 250

Grozījums Nr. 250

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 2. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

18. pants – 2. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | displejā pieejamās valodas, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ca)

(ca)

displejā pieejamās valodas,

displejā pieejamās valodas,

Grozījums Nr. 251

Grozījums Nr. 251

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 2. punkts – 1.a daļa (jauna)

18. pants – 2. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Publiski pieejamu uzlādes un uzpildes punktu operatoriem vai — saskaņā ar to savstarpējo vienošanos — minēto punktu īpašniekiem atbilstoši attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem nav pienākuma izpaust statiskos vai dinamiskos datus, kuru rezultātā tiktu izpausti uzņēmuma konfidenciālie dati, kas varētu kaitēt uzņēmuma interesēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Publiski pieejamu uzlādes un uzpildes punktu operatoriem vai — saskaņā ar to savstarpējo vienošanos — minēto punktu īpašniekiem atbilstoši attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem nav pienākuma izpaust statiskos vai dinamiskos datus, kuru rezultātā tiktu izpausti uzņēmuma konfidenciālie dati, kas varētu kaitēt uzņēmuma interesēm.

Publiski pieejamu uzlādes un uzpildes punktu operatoriem vai — saskaņā ar to savstarpējo vienošanos — minēto punktu īpašniekiem atbilstoši attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem nav pienākuma izpaust statiskos vai dinamiskos datus, kuru rezultātā tiktu izpausti uzņēmuma konfidenciālie dati, kas varētu kaitēt uzņēmuma interesēm.

Grozījums Nr. 252

Grozījums Nr. 252

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 3. punkts

18. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Dalībvalstis visām ieinteresētajām personām atklātā un nediskriminējošā veidā nodrošina datu piekļūstamību, izmantojot savu valsts piekļuves punktu, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/40/ES (67). | 3.   Dalībvalstis
  saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem
  visām ieinteresētajām personām atklātā un nediskriminējošā veidā nodrošina datu
  , kas neietver konfidenciālus uzņēmuma datus, kuri varētu kaitēt uzņēmuma interesēm,
  piekļūstamību, izmantojot savu valsts piekļuves punktu, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/40/ES (67). |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Dalībvalstis visām ieinteresētajām personām atklātā un nediskriminējošā veidā nodrošina datu piekļūstamību, izmantojot savu valsts piekļuves punktu, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/40/ES (67).

3.   Dalībvalstis
  saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem
  visām ieinteresētajām personām atklātā un nediskriminējošā veidā nodrošina datu
  , kas neietver konfidenciālus uzņēmuma datus, kuri varētu kaitēt uzņēmuma interesēm,
  piekļūstamību, izmantojot savu valsts piekļuves punktu, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/40/ES (67).

Grozījums Nr. 253

Grozījums Nr. 253

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 3.a punkts (jauns)

18. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Komisija līdz 2026. gada 31. decembrim izveido vienotu Eiropas piekļuves punktu alternatīvo degvielu datiem. To darot, Komisija nodrošina pilnīgu atbilstību noteikumiem, kas paredzēti Direktīvā XX-XXX [ITS direktīva] un Regulā XX-XXX par multimodāliem digitālās mobilitātes pakalpojumiem. Vienotais Eiropas piekļuves punkts pilnībā balstās uz valstu piekļuves punktiem, tos savstarpēji savienojot. Tas sniedz piekļuvi visiem datiem, kas darīti pieejami valstu piekļuves punktiem, nodrošinot, ka tas ir nediskriminējošā veidā publiski pieejams galalietotāju, citu tirgus dalībnieku un pakalpojumu sniedzēju izmantošanai, ievērojot datu aizsardzības prasības. Komisija nodrošina, ka vienotais Eiropas piekļuves punkts ir publiski un viegli pieejams, piemēram, izveidojot īpašu tīmekļa portālu. Komisija nodrošina, ka vienotajā Eiropas piekļuves punktā iekļautie dati par uzpildes un uzlādes punktu pieejamību un piekļūstamību, tostarp gaidīšanas laiku un atlikušo alternatīvo degvielu kapacitāti, ir pieejami, izmantojot publiski pieejamu, atjauninātu, lietotājdraudzīgu un daudzvalodu saskarni ES līmenī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Komisija līdz 2026. gada 31. decembrim izveido vienotu Eiropas piekļuves punktu alternatīvo degvielu datiem. To darot, Komisija nodrošina pilnīgu atbilstību noteikumiem, kas paredzēti Direktīvā XX-XXX [ITS direktīva] un Regulā XX-XXX par multimodāliem digitālās mobilitātes pakalpojumiem. Vienotais Eiropas piekļuves punkts pilnībā balstās uz valstu piekļuves punktiem, tos savstarpēji savienojot. Tas sniedz piekļuvi visiem datiem, kas darīti pieejami valstu piekļuves punktiem, nodrošinot, ka tas ir nediskriminējošā veidā publiski pieejams galalietotāju, citu tirgus dalībnieku un pakalpojumu sniedzēju izmantošanai, ievērojot datu aizsardzības prasības. Komisija nodrošina, ka vienotais Eiropas piekļuves punkts ir publiski un viegli pieejams, piemēram, izveidojot īpašu tīmekļa portālu. Komisija nodrošina, ka vienotajā Eiropas piekļuves punktā iekļautie dati par uzpildes un uzlādes punktu pieejamību un piekļūstamību, tostarp gaidīšanas laiku un atlikušo alternatīvo degvielu kapacitāti, ir pieejami, izmantojot publiski pieejamu, atjauninātu, lietotājdraudzīgu un daudzvalodu saskarni ES līmenī.

Grozījums Nr. 254

Grozījums Nr. 254

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 3.b punkts (jauns)

18. pants – 3.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.b
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka to valsts piekļuves punkti dod iespēju automātiski un vienoti apmainīties ar datiem ar vienoto Eiropas piekļuves punktu un publiski pieejamu uzlādes un uzpildes punktu operatoriem saskaņā ar procedūrām un tehniskajām prasībām, kas jānosaka saskaņā ar 4. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.b
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka to valsts piekļuves punkti dod iespēju automātiski un vienoti apmainīties ar datiem ar vienoto Eiropas piekļuves punktu un publiski pieejamu uzlādes un uzpildes punktu operatoriem saskaņā ar procedūrām un tehniskajām prasībām, kas jānosaka saskaņā ar 4. punktu.

Grozījums Nr. 255

Grozījums Nr. 255

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 4. punkts – ievaddaļa

18. pants – 4. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar
  17
  . pantu pieņemt deleģētos aktus, lai: | 4.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar
  20
  . pantu pieņemt deleģētos aktus, lai: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar
  17
  . pantu pieņemt deleģētos aktus, lai:

4.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar
  20
  . pantu pieņemt deleģētos aktus, lai:

Grozījums Nr. 256

Grozījums Nr. 256

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 4. punkts – c apakšpunkts

18. pants – 4. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | noteiktu sīki izstrādātas procedūras, kas ļauj sniegt 2. punktā prasītos datus un apmainīties ar tiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

noteiktu sīki izstrādātas procedūras, kas ļauj sniegt 2. punktā prasītos datus un apmainīties ar tiem.

| (c) | noteiktu sīki izstrādātas procedūras
  un tehniskās prasības
  , kas ļauj
  Eiropas mērogā vienoti
  sniegt 2.
  , 3.a un 3.b
   punktā prasītos datus un apmainīties ar tiem. |
| --- | --- |

(c)

noteiktu sīki izstrādātas procedūras
  un tehniskās prasības
  , kas ļauj
  Eiropas mērogā vienoti
  sniegt 2.
  , 3.a un 3.b
   punktā prasītos datus un apmainīties ar tiem.

un tehniskās prasības

Eiropas mērogā vienoti

, 3.a un 3.b

Grozījums Nr. 257

Grozījums Nr. 257

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 3.a punkts (jauns)

19. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Publiski pieejami amonjaka uzpildes punkti, kuri ierīkoti vai atjaunoti no [šīs regulas spēkā stāšanās diena], atbilst tehniskajām specifikācijām, kas noteiktas II pielikuma 7.1. un 7.2. punktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Publiski pieejami amonjaka uzpildes punkti, kuri ierīkoti vai atjaunoti no [šīs regulas spēkā stāšanās diena], atbilst tehniskajām specifikācijām, kas noteiktas II pielikuma 7.1. un 7.2. punktā.

Grozījums Nr. 258

Grozījums Nr. 258

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 7. punkts – ievaddaļa

19. pants – 7. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar
  17
  . pantu pieņemt deleģētos aktus, lai: | 7.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar
  20
  . pantu pieņemt deleģētos aktus, lai: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar
  17
  . pantu pieņemt deleģētos aktus, lai:

7.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar
  20
  . pantu pieņemt deleģētos aktus, lai:

Grozījums Nr. 259

Grozījums Nr. 259

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 7. punkts – b apakšpunkts

19. pants – 7. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | grozītu II pielikumu, atjauninot atsauces uz standartiem, kas norādīti minētajā pielikumā izklāstītajās tehniskajās specifikācijās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

grozītu II pielikumu, atjauninot atsauces uz standartiem, kas norādīti minētajā pielikumā izklāstītajās tehniskajās specifikācijās.

| (b) | grozītu II pielikumu, atjauninot atsauces uz standartiem, kas norādīti minētajā pielikumā izklāstītajās tehniskajās specifikācijās
  , ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc to tehniskās pieņemšanas
  . |
| --- | --- |

(b)

grozītu II pielikumu, atjauninot atsauces uz standartiem, kas norādīti minētajā pielikumā izklāstītajās tehniskajās specifikācijās
  , ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc to tehniskās pieņemšanas
  .

, ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc to tehniskās pieņemšanas

Grozījums Nr. 260

Grozījums Nr. 260

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21.a pants (jauns)

21.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 21.a pants




  Kompensējošs regulatīvais samazinājums




  Komisija ne vēlāk kā vienu gadu pēc šīs regulas stāšanās spēkā un saskaņā ar savu paziņojumu par principa “viens pieņemts – viens atcelts”

   (1a)

  piemērošanu iesniedz priekšlikumus, ar kuriem kompensē šīs regulas ieviestos regulatīvos slogus, pārskatot vai atceļot noteikumus citās ES regulās, kas rada nevajadzīgas atbilstības izmaksas skartajās nozarēs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

21.a pants

Kompensējošs regulatīvais samazinājums

Komisija ne vēlāk kā vienu gadu pēc šīs regulas stāšanās spēkā un saskaņā ar savu paziņojumu par principa “viens pieņemts – viens atcelts”

   (1a)

  piemērošanu iesniedz priekšlikumus, ar kuriem kompensē šīs regulas ieviestos regulatīvos slogus, pārskatot vai atceļot noteikumus citās ES regulās, kas rada nevajadzīgas atbilstības izmaksas skartajās nozarēs.

Grozījums Nr. 261

Grozījums Nr. 261

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

22. pants – 1. daļa

22. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija līdz 2026. gada 31. decembrim pārskata šo regulu un
  vajadzības gadījumā
  iesniedz priekšlikumu
  tās
  grozīšanai. | Komisija uzrauga progresu, kas panākts regulas īstenošanā.
  Komisija līdz 2026. gada 31. decembrim pārskata šo regulu
  , īpašu uzmanību pievēršot tajā noteikto mērķrādītāju
  un
  infrastruktūras prasību atbilstībai. Ja Komisija konstatē, ka viens vai vairāki noteikumi vairs nav piemēroti vai ir parādījušās jaunas tehnoloģijas, tā
  iesniedz priekšlikumu
  šīs regulas
  grozīšanai.
  Pārskatīšanā Komisija jo īpaši apsver: |
| | — | iespēju samazināt šīs regulas 9. pantā noteikto bruto tilpības robežvērtību līdz 400 t, kā arī paplašināt minēto noteikumu piemērošanu, tos attiecinot arī uz visiem pārējiem kuģu veidiem, kas ietilpst Regula XXXX-XXX “FuelEU Maritime” darbības jomā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija līdz 2026. gada 31. decembrim pārskata šo regulu un
  vajadzības gadījumā
  iesniedz priekšlikumu
  tās
  grozīšanai.

vajadzības gadījumā

tās

Komisija uzrauga progresu, kas panākts regulas īstenošanā.
  Komisija līdz 2026. gada 31. decembrim pārskata šo regulu
  , īpašu uzmanību pievēršot tajā noteikto mērķrādītāju
  un
  infrastruktūras prasību atbilstībai. Ja Komisija konstatē, ka viens vai vairāki noteikumi vairs nav piemēroti vai ir parādījušās jaunas tehnoloģijas, tā
  iesniedz priekšlikumu
  šīs regulas
  grozīšanai.
  Pārskatīšanā Komisija jo īpaši apsver:

Komisija uzrauga progresu, kas panākts regulas īstenošanā.

, īpašu uzmanību pievēršot tajā noteikto mērķrādītāju

infrastruktūras prasību atbilstībai. Ja Komisija konstatē, ka viens vai vairāki noteikumi vairs nav piemēroti vai ir parādījušās jaunas tehnoloģijas, tā

šīs regulas

Pārskatīšanā Komisija jo īpaši apsver:

—

iespēju samazināt šīs regulas 9. pantā noteikto bruto tilpības robežvērtību līdz 400 t, kā arī paplašināt minēto noteikumu piemērošanu, tos attiecinot arī uz visiem pārējiem kuģu veidiem, kas ietilpst Regula XXXX-XXX “FuelEU Maritime” darbības jomā;

iespēju samazināt šīs regulas 9. pantā noteikto bruto tilpības robežvērtību līdz 400 t, kā arī paplašināt minēto noteikumu piemērošanu, tos attiecinot arī uz visiem pārējiem kuģu veidiem, kas ietilpst Regula XXXX-XXX “FuelEU Maritime” darbības jomā;

| — | iespēju šajā regulā iekļaut atbilstīgus mērķrādītājus attiecībā uz infrastruktūru, kas vajadzīga elektriskās piedziņas un ūdeņraža piedziņas gaisa kuģu apgādei ar dzinējspēku; |
| --- | --- |

—

iespēju šajā regulā iekļaut atbilstīgus mērķrādītājus attiecībā uz infrastruktūru, kas vajadzīga elektriskās piedziņas un ūdeņraža piedziņas gaisa kuģu apgādei ar dzinējspēku;

iespēju šajā regulā iekļaut atbilstīgus mērķrādītājus attiecībā uz infrastruktūru, kas vajadzīga elektriskās piedziņas un ūdeņraža piedziņas gaisa kuģu apgādei ar dzinējspēku;

| — | tehnoloģisko progresu elektroceļu sistēmu jomā (piemēram, bezkontakta induktīvā uzlāde vai gaisvadu līniju tehnoloģija) un to, vai šādas infrastruktūras ieviešana var ietekmēt publiski pieejamas uzlādes infrastruktūras ieviešanu, un — attiecīgā gadījumā — vai līdz ar to ir jākoriģē šajā regulā noteiktie uzlādes infrastruktūras ieviešanas mērķrādītāji. Šā novērtējuma ietvaros Komisija īpaši apsver iespēju dalībvalstīm ieskaitīt elektroceļu sistēmas 3. pantā noteikto vieglo komerciālo transportlīdzekļu un 4. pantā noteikto smago komerciālo transportlīdzekļu kopējās izejas jaudas mērķrādītāju sasniegšanā. |
| --- | --- |

—

tehnoloģisko progresu elektroceļu sistēmu jomā (piemēram, bezkontakta induktīvā uzlāde vai gaisvadu līniju tehnoloģija) un to, vai šādas infrastruktūras ieviešana var ietekmēt publiski pieejamas uzlādes infrastruktūras ieviešanu, un — attiecīgā gadījumā — vai līdz ar to ir jākoriģē šajā regulā noteiktie uzlādes infrastruktūras ieviešanas mērķrādītāji. Šā novērtējuma ietvaros Komisija īpaši apsver iespēju dalībvalstīm ieskaitīt elektroceļu sistēmas 3. pantā noteikto vieglo komerciālo transportlīdzekļu un 4. pantā noteikto smago komerciālo transportlīdzekļu kopējās izejas jaudas mērķrādītāju sasniegšanā.

tehnoloģisko progresu elektroceļu sistēmu jomā (piemēram, bezkontakta induktīvā uzlāde vai gaisvadu līniju tehnoloģija) un to, vai šādas infrastruktūras ieviešana var ietekmēt publiski pieejamas uzlādes infrastruktūras ieviešanu, un — attiecīgā gadījumā — vai līdz ar to ir jākoriģē šajā regulā noteiktie uzlādes infrastruktūras ieviešanas mērķrādītāji. Šā novērtējuma ietvaros Komisija īpaši apsver iespēju dalībvalstīm ieskaitīt elektroceļu sistēmas 3. pantā noteikto vieglo komerciālo transportlīdzekļu un 4. pantā noteikto smago komerciālo transportlīdzekļu kopējās izejas jaudas mērķrādītāju sasniegšanā.

Grozījums Nr. 262

Grozījums Nr. 262

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – 1. punkts – a apakšpunkts – ievaddaļa

I pielikums – 1. daļa – 1. punkts – a apakšpunkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | transportlīdzekļu skaita pieauguma prognozes 2025., 2030. un 2035. gada 31. decembrim attiecībā uz: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

transportlīdzekļu skaita pieauguma prognozes 2025., 2030. un 2035. gada 31. decembrim attiecībā uz:

| (a) | transportlīdzekļu skaita pieauguma prognozes 2025.,
  2027.,
  2030.
  , 2032.
  un 2035. gada 31. decembrim attiecībā uz: |
| --- | --- |

(a)

transportlīdzekļu skaita pieauguma prognozes 2025.,
  2027.,
  2030.
  , 2032.
  un 2035. gada 31. decembrim attiecībā uz:

2027.,

, 2032.

Grozījums Nr. 263

Grozījums Nr. 263

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – 1. punkts – b apakšpunkts – ievaddaļa

I pielikums – 1. daļa – 1. punkts – b apakšpunkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | mērķrādītāji 2025., 2030. un 2025. gada 31. decembrim attiecībā uz: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

mērķrādītāji 2025., 2030. un 2025. gada 31. decembrim attiecībā uz:

| (b) | mērķrādītāji 2025.,
  2027,
  2030
  ., 2032
  . un 2025. gada 31. decembrim attiecībā uz: |
| --- | --- |

(b)

mērķrādītāji 2025.,
  2027,
  2030
  ., 2032
  . un 2025. gada 31. decembrim attiecībā uz:

2027,

., 2032

Grozījums Nr. 264

Grozījums Nr. 264

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – 1. punkts – b apakšpunkts – 7. ievilkums

I pielikums – 1. daļa – 1. punkts – b apakšpunkts – 7. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | LNG uzpildes punktiem TEN-T pamattīkla un TEN-T visaptverošā tīkla jūras ostās, t. sk. atrašanās vieta (osta) un jauda katrā ostā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

LNG uzpildes punktiem TEN-T pamattīkla un TEN-T visaptverošā tīkla jūras ostās, t. sk. atrašanās vieta (osta) un jauda katrā ostā;

| — | LNG
  , ūdeņraža un amonjaka
  uzpildes punktiem TEN-T pamattīkla un TEN-T visaptverošā tīkla jūras ostās, t. sk. atrašanās vieta (osta) un jauda katrā ostā; |
| --- | --- |

—

LNG
  , ūdeņraža un amonjaka
  uzpildes punktiem TEN-T pamattīkla un TEN-T visaptverošā tīkla jūras ostās, t. sk. atrašanās vieta (osta) un jauda katrā ostā;

, ūdeņraža un amonjaka

Grozījums Nr. 265

Grozījums Nr. 265

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – 1. punkts – b apakšpunkts – 8. ievilkums

I pielikums – 1. daļa – 1. punkts – b apakšpunkts – 8. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | krasta elektroapgādi TEN-T pamattīkla un TEN-T visaptverošā tīkla jūras ostās, t. sk. precīza atrašanās vieta (osta) un katras ostā esošās iekārtas jauda; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

krasta elektroapgādi TEN-T pamattīkla un TEN-T visaptverošā tīkla jūras ostās, t. sk. precīza atrašanās vieta (osta) un katras ostā esošās iekārtas jauda;

| — | krasta elektroapgādi TEN-T pamattīkla un TEN-T visaptverošā tīkla jūras ostās, t. sk. precīza atrašanās vieta (osta)
  , tīkla jauda
  un katras ostā esošās iekārtas jauda; |
| --- | --- |

—

krasta elektroapgādi TEN-T pamattīkla un TEN-T visaptverošā tīkla jūras ostās, t. sk. precīza atrašanās vieta (osta)
  , tīkla jauda
  un katras ostā esošās iekārtas jauda;

, tīkla jauda

Grozījums Nr. 266

Grozījums Nr. 266

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – 1. punkts – b apakšpunkts – 11.a ievilkums (jauns)

I pielikums – 1. daļa – 1. punkts – b apakšpunkts – 11.a ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | elektrouzlādes infrastruktūra L kategorijas transportlīdzekļiem: uzlādes punktu skaits un izejas jauda. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

elektrouzlādes infrastruktūra L kategorijas transportlīdzekļiem: uzlādes punktu skaits un izejas jauda.

elektrouzlādes infrastruktūra L kategorijas transportlīdzekļiem: uzlādes punktu skaits un izejas jauda.

Grozījums Nr. 267

Grozījums Nr. 267

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – 1. punkts – b apakšpunkts – 11.b ievilkums (jauns)

I pielikums – 1. daļa – 1. punkts – b apakšpunkts – 11.b ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | informāciju par uzlādes stacijām 1. līdz 4. ievilkumā sadala pa kategorijām – normālas, viedas un divvirzienu uzlādes spējas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

informāciju par uzlādes stacijām 1. līdz 4. ievilkumā sadala pa kategorijām – normālas, viedas un divvirzienu uzlādes spējas;

informāciju par uzlādes stacijām 1. līdz 4. ievilkumā sadala pa kategorijām – normālas, viedas un divvirzienu uzlādes spējas;

Grozījums Nr. 268

Grozījums Nr. 268

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – 2. punkts

I pielikums – 1. daļa – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2. | noslogojuma līmenis, proti, attiecībā uz 1. punkta b) apakšpunktā minētajām kategorijām, ziņošana par minēto infrastruktūru noslogojumu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.

noslogojuma līmenis, proti, attiecībā uz 1. punkta b) apakšpunktā minētajām kategorijām, ziņošana par minēto infrastruktūru noslogojumu;

| 2. | noslogojuma līmenis, proti, attiecībā uz 1. punkta b) apakšpunktā minētajām kategorijām, ziņošana par minēto infrastruktūru noslogojumu
  un sagaidāmo pieprasījumu pēc tām nākotnē
  ; |
| --- | --- |

2.

noslogojuma līmenis, proti, attiecībā uz 1. punkta b) apakšpunktā minētajām kategorijām, ziņošana par minēto infrastruktūru noslogojumu
  un sagaidāmo pieprasījumu pēc tām nākotnē
  ;

un sagaidāmo pieprasījumu pēc tām nākotnē

Grozījums Nr. 269

Grozījums Nr. 269

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – 3. punkts – 1. ievilkums (jauns)

I pielikums – 1. daļa – 3. punkts – 1. ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | līmenis, kādā sasniegti 1. punkta b) apakšpunktā minētie infrastruktūras ieviešanas mērķrādītāji attiecībā uz visiem transporta veidiem, īpaši attiecībā uz elektrouzlādes stacijām, elektroceļu sistēmu (attiecīgā gadījumā), ūdeņraža uzpildes stacijām, krasta elektroapgādi jūras un iekšējo ūdensceļu ostās, LNG bunkurēšanu TEN-T pamattīkla jūras ostās, citu alternatīvo degvielu infrastruktūru ostās, stāvošu gaisa kuģu elektroapgādi, kā arī ūdeņraža uzpildes punktiem un vilcienu elektrouzlādes punktiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

līmenis, kādā sasniegti 1. punkta b) apakšpunktā minētie infrastruktūras ieviešanas mērķrādītāji attiecībā uz visiem transporta veidiem, īpaši attiecībā uz elektrouzlādes stacijām, elektroceļu sistēmu (attiecīgā gadījumā), ūdeņraža uzpildes stacijām, krasta elektroapgādi jūras un iekšējo ūdensceļu ostās, LNG bunkurēšanu TEN-T pamattīkla jūras ostās, citu alternatīvo degvielu infrastruktūru ostās, stāvošu gaisa kuģu elektroapgādi, kā arī ūdeņraža uzpildes punktiem un vilcienu elektrouzlādes punktiem;

| — | līmenis, kādā sasniegti 1. punkta b) apakšpunktā minētie infrastruktūras ieviešanas mērķrādītāji attiecībā uz visiem transporta veidiem, īpaši attiecībā uz elektrouzlādes stacijām, elektroceļu sistēmu (attiecīgā gadījumā), ūdeņraža uzpildes stacijām, krasta elektroapgādi jūras un iekšējo ūdensceļu ostās, LNG
  , ūdeņraža un amonjaka
  bunkurēšanu TEN-T pamattīkla jūras ostās, citu alternatīvo degvielu infrastruktūru ostās, stāvošu gaisa kuģu elektroapgādi, kā arī ūdeņraža uzpildes punktiem un vilcienu elektrouzlādes punktiem; |
| --- | --- |

—

līmenis, kādā sasniegti 1. punkta b) apakšpunktā minētie infrastruktūras ieviešanas mērķrādītāji attiecībā uz visiem transporta veidiem, īpaši attiecībā uz elektrouzlādes stacijām, elektroceļu sistēmu (attiecīgā gadījumā), ūdeņraža uzpildes stacijām, krasta elektroapgādi jūras un iekšējo ūdensceļu ostās, LNG
  , ūdeņraža un amonjaka
  bunkurēšanu TEN-T pamattīkla jūras ostās, citu alternatīvo degvielu infrastruktūru ostās, stāvošu gaisa kuģu elektroapgādi, kā arī ūdeņraža uzpildes punktiem un vilcienu elektrouzlādes punktiem;

, ūdeņraža un amonjaka

Grozījums Nr. 270

Grozījums Nr. 270

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – 3. punkts – 3. ievilkums

I pielikums – 1. daļa – 3. punkts – 3. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešana pilsētu mezglos; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešana pilsētu mezglos;

| — | alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešana pilsētu mezglos
  un multimodāla transporta mezglos
  ; |
| --- | --- |

—

alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešana pilsētu mezglos
  un multimodāla transporta mezglos
  ;

un multimodāla transporta mezglos

Grozījums Nr. 271

Grozījums Nr. 271

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – 3. punkts – 3.a ievilkums (jauns)

I pielikums – 1. daļa – 3. punkts – 3.a ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | pasākumi, ar ko nodrošināt, ka publiski pieejamu uzlādes un uzpildes punktu izplatīšanās, kā arī iespējas izmantot ar alternatīvu degvielu darbināmus transportlīdzekļus, tostarp sabiedriskā transportā, ir cenas ziņā pieņemami un pieejami mazāk aizsargātiem patērētājiem un personām, kas pakļautas enerģētiskās nabadzības riskam vai cieš no tās; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

pasākumi, ar ko nodrošināt, ka publiski pieejamu uzlādes un uzpildes punktu izplatīšanās, kā arī iespējas izmantot ar alternatīvu degvielu darbināmus transportlīdzekļus, tostarp sabiedriskā transportā, ir cenas ziņā pieņemami un pieejami mazāk aizsargātiem patērētājiem un personām, kas pakļautas enerģētiskās nabadzības riskam vai cieš no tās;

pasākumi, ar ko nodrošināt, ka publiski pieejamu uzlādes un uzpildes punktu izplatīšanās, kā arī iespējas izmantot ar alternatīvu degvielu darbināmus transportlīdzekļus, tostarp sabiedriskā transportā, ir cenas ziņā pieņemami un pieejami mazāk aizsargātiem patērētājiem un personām, kas pakļautas enerģētiskās nabadzības riskam vai cieš no tās;

Grozījums Nr. 272

Grozījums Nr. 272

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – 7.a punkts (jauns)

I pielikums – 1. daļa – 7.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 7.a | izskaidrojums tam, kā princips “energoefektivitāte pirmajā vietā” ir maksimāli ņemts vērā attiecībā uz transportlīdzekļa izmantošanas prognozēm, mērķradītāju noteikšanu, izmantošanas rādītāju aprēķināšanu, valsts politikas regulējuma atbalsta pasākumu izstrādi un īstenošanu un saistītajām publiskajām investīcijām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.a

7.a

izskaidrojums tam, kā princips “energoefektivitāte pirmajā vietā” ir maksimāli ņemts vērā attiecībā uz transportlīdzekļa izmantošanas prognozēm, mērķradītāju noteikšanu, izmantošanas rādītāju aprēķināšanu, valsts politikas regulējuma atbalsta pasākumu izstrādi un īstenošanu un saistītajām publiskajām investīcijām.

Grozījums Nr. 273

Grozījums Nr. 273

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 3 punkts – 4.a ievilkums (jauns)

III pielikums – 3 punkts – 4.a ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | divvirzienu uzlādes punktu skaits katrai 2. punktā minētajai kategorijai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

divvirzienu uzlādes punktu skaits katrai 2. punktā minētajai kategorijai.

divvirzienu uzlādes punktu skaits katrai 2. punktā minētajai kategorijai.

Grozījums Nr. 274

Grozījums Nr. 274

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – 9. sadaļa – 9.3.a punkts (jauns)

II pielikums – 9. sadaļa – 9.3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 9.3.


  a. | Tehniskās specifikācijas elektrouzlādes stacijām un ūdeņraža uzpildes iekārtām, kas paredzētas dzelzceļa transportam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

9.3.


  a.

9.3.

a.

Tehniskās specifikācijas elektrouzlādes stacijām un ūdeņraža uzpildes iekārtām, kas paredzētas dzelzceļa transportam.

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A9-0234/2022).

1

(43)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/94/ES (2014. gada 22. oktobris) par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu (OV L 307, 28.10.2014., 1. lpp.).

43

(44)  COM(2020)0789.

44

(43)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/94/ES (2014. gada 22. oktobris) par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu (OV L 307, 28.10.2014., 1. lpp.).

43

(44)  COM(2020)0789.

44

(46)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/631 (2019. gada 17. aprīlis) par CO2 emisiju standartu noteikšanu jauniem vieglajiem pasažieru automobiļiem un jauniem vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem un ar kuru atceļ Regulu (EK) Nr. 443/2009 un Regulu (ES) Nr. 510/2011 (OV L 111, 25.4.2019., 13. lpp.).

46

2

(47)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1242 (2019. gada 20. jūnijs) par CO2 emisiju standartu noteikšanu jauniem lielas noslodzes transportlīdzekļiem un ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 595/2009 un (ES) 2018/956 un Padomes Direktīvu 96/53/EK (OV L 198, 25.7.2019., 202. lpp.).

47

2

(46)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/631 (2019. gada 17. aprīlis) par CO2 emisiju standartu noteikšanu jauniem vieglajiem pasažieru automobiļiem un jauniem vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem un ar kuru atceļ Regulu (EK) Nr. 443/2009 un Regulu (ES) Nr. 510/2011 (OV L 111, 25.4.2019., 13. lpp.).

46

2

(47)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1242 (2019. gada 20. jūnijs) par CO2 emisiju standartu noteikšanu jauniem lielas noslodzes transportlīdzekļiem un ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 595/2009 un (ES) 2018/956 un Padomes Direktīvu 96/53/EK (OV L 198, 25.7.2019., 202. lpp.).

47

2

(48)  COM(2021)0561.

48

(49)  COM(2021)0562.

49

(48)  COM(2021)0561.

48

(49)  COM(2021)0562.

49

(53)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/23/ES (2014. gada 26. februāris) par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu (OV L 94, 28.3.2014., 1. lpp.).

53

(53)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/23/ES (2014. gada 26. februāris) par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu (OV L 94, 28.3.2014., 1. lpp.).

53

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

(1b)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/240 (2021. gada 10. februāris), ar ko izveido tehniskā atbalsta instrumentu (OV L 57, 18.2.2021., 1. lpp.).

1b

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/240 (2021. gada 10. februāris), ar ko izveido tehniskā atbalsta instrumentu (OV L 57, 18.2.2021., 1. lpp.).

(1c)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1153 (2021. gada 7. jūlijs), ar ko izveido Eiropas Infrastruktūras savienošanas instrumentu un atceļ Regulas (ES) Nr. 1316/2013 un (ES) Nr. 283/2014 (OV L 249, 14.7.2021., 38. lpp.).

1c

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1153 (2021. gada 7. jūlijs), ar ko izveido Eiropas Infrastruktūras savienošanas instrumentu un atceļ Regulas (ES) Nr. 1316/2013 un (ES) Nr. 283/2014 (OV L 249, 14.7.2021., 38. lpp.).

(1d)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1058 (2021. gada 24. jūnijs) par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu (OV L 231, 30.6.2021., 60. lpp.).

1d

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1058 (2021. gada 24. jūnijs) par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu (OV L 231, 30.6.2021., 60. lpp.).

(54)  COM(2020)0301.

54

(54)  COM(2020)0301.

54

(55)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1315/2013 (2013. gada 11. decembris) par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 661/2010/ES (OV L 348, 20.12.2013., 1. lpp.).

55

(55)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1315/2013 (2013. gada 11. decembris) par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 661/2010/ES (OV L 348, 20.12.2013., 1. lpp.).

55

(56)  COM(2020)0301

56

(56)  COM(2020)0301

56

(57)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/882 (2019. gada 17. aprīlis) par produktu un pakalpojumu piekļūstamības prasībām (OV L 151, 7.6.2019., 70. lpp.).

57

(57)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/882 (2019. gada 17. aprīlis) par produktu un pakalpojumu piekļūstamības prasībām (OV L 151, 7.6.2019., 70. lpp.).

57

(58)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/33/EK (2009. gada 23. aprīlis) par tīro un energoefektīvo autotransporta līdzekļu izmantošanas veicināšanu (OV L 120, 15.5.2009., 5. lpp.).

58

(58)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/33/EK (2009. gada 23. aprīlis) par tīro un energoefektīvo autotransporta līdzekļu izmantošanas veicināšanu (OV L 120, 15.5.2009., 5. lpp.).

58

(59)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/40/ES (2010. gada 7. jūlijs) par pamatu inteliģento transporta sistēmu ieviešanai autotransporta jomā un saskarnēm ar citiem transporta veidiem (OV L 207, 6.8.2010., 1. lpp.).

59

(59)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/40/ES (2010. gada 7. jūlijs) par pamatu inteliģento transporta sistēmu ieviešanai autotransporta jomā un saskarnēm ar citiem transporta veidiem (OV L 207, 6.8.2010., 1. lpp.).

59

(1a)  
  Komisijas 2021. gada 14. jūlija paziņojums (COM(2021)0550).

1a

Komisijas 2021. gada 14. jūlija paziņojums (COM(2021)0550).

(67)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/40/ES (2010. gada 7. jūlijs) par pamatu inteliģento transporta sistēmu ieviešanai autotransporta jomā un saskarnēm ar citiem transporta veidiem (OV L 207, 6.8.2010., 1. lpp.).

67

(67)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/40/ES (2010. gada 7. jūlijs) par pamatu inteliģento transporta sistēmu ieviešanai autotransporta jomā un saskarnēm ar citiem transporta veidiem (OV L 207, 6.8.2010., 1. lpp.).

67

(1a)  
  EK paziņojums presei par U. fon der Leienas Komisijas darba metodēm, 2019. gada 4. decembris.

1a

EK paziņojums presei par U. fon der Leienas Komisijas darba metodēm, 2019. gada 4. decembris.

---

Ceturtdiena, 2022. gada 20. oktobris

| 28.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 149/299 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 149/299

---

P9_TA(2022)0369

Īpaši noteikumi sadarbības programmām 2014.–2020. gadā pēc programmu īstenošanas traucējuma rašanās ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 20. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko pēc programmu īstenošanas traucējuma rašanās nosaka īpašus noteikumus sadarbības programmām 2014.–2020. gadā, kuras saņem atbalstu no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (COM(2022)0362 – C9-0289/2022 – 2022/0227(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2023/C 149/15)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0362), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0362),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 212. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0289/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 212. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0289/2022),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2022. gada 21. septembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2022. gada 21. septembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu un 163. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu un 163. pantu,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0227

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko pēc programmu īstenošanas traucējuma rašanās nosaka īpašus noteikumus sadarbības programmām 2014.–2020. gadā, kuras saņem atbalstu no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2192.)

---

| 28.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 149/300 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 149/300

---

P9_TA(2022)0370

Ukrainā un Gruzijā izdotu Krievijas ceļošanas dokumentu neakceptēšana ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 20. oktobrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par okupētos ārvalstu reģionos izdoto Krievijas ceļošanas dokumentu neatzīšanu (COM(2022)0662 – C9-0302/2022 – 2022/0274(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

Grozījums Nr. 1

(2023/C 149/16)

EIROPAS PARLAMENTA GROZĪJUMI

Komisijas priekšlikumā

Priekšlikums

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS (ES) 2022/...

par Ukrainā un Gruzijā izdotu Krievijas ceļošanas dokumentu neakceptēšanu

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

tā kā:

| (1) | Reaģējot uz Krievijas Federācijas 2014. gadā īstenoto Krimas Autonomās Republikas un Sevastopoles pilsētas nelikumīgo aneksiju un nepārtrauktajām destabilizējošajām darbībām Ukrainas austrumdaļā, Eiropas Savienība jau ir ieviesusi ekonomiskās sankcijas, ar ko reaģē uz Krievijas darbībām, kuras destabilizē situāciju Ukrainā, un kas ir saistītas ar Minskas vienošanos nepilnīgo īstenošanu; sankcijas par darbībām, ar kurām tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība; un sankcijas, ar kurām reaģē uz Krievijas Federācijas īstenoto Krimas Autonomās Republikas un Sevastopoles pilsētas nelikumīgo aneksiju. |
| --- | --- |

(1)

Reaģējot uz Krievijas Federācijas 2014. gadā īstenoto Krimas Autonomās Republikas un Sevastopoles pilsētas nelikumīgo aneksiju un nepārtrauktajām destabilizējošajām darbībām Ukrainas austrumdaļā, Eiropas Savienība jau ir ieviesusi ekonomiskās sankcijas, ar ko reaģē uz Krievijas darbībām, kuras destabilizē situāciju Ukrainā, un kas ir saistītas ar Minskas vienošanos nepilnīgo īstenošanu; sankcijas par darbībām, ar kurām tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība; un sankcijas, ar kurām reaģē uz Krievijas Federācijas īstenoto Krimas Autonomās Republikas un Sevastopoles pilsētas nelikumīgo aneksiju.

| (2) | Krievijas Federācijai kā Minskas vienošanos parakstītājai ir skaidra un tieša atbildība strādāt pie tā, lai rastu mierīgu konflikta risinājumu saskaņā ar šiem principiem. Pieņemot lēmumu atzīt valdības nekontrolētos Ukrainas austrumdaļas reģionus par neatkarīgiem subjektiem, Krievijas Federācija ir nepārprotami pārkāpusi Minskas vienošanās, kas nosaka, ka šie apgabali pilnībā jāatgriež Ukrainas valdības kontrolē. |
| --- | --- |

(2)

Krievijas Federācijai kā Minskas vienošanos parakstītājai ir skaidra un tieša atbildība strādāt pie tā, lai rastu mierīgu konflikta risinājumu saskaņā ar šiem principiem. Pieņemot lēmumu atzīt valdības nekontrolētos Ukrainas austrumdaļas reģionus par neatkarīgiem subjektiem, Krievijas Federācija ir nepārprotami pārkāpusi Minskas vienošanās, kas nosaka, ka šie apgabali pilnībā jāatgriež Ukrainas valdības kontrolē.

| (3) | Šis
  lēmums ▌un ar to saistītais lēmums nosūtīt Krievijas karaspēku uz minētajām teritorijām vēl vairāk grāva Ukrainas suverenitāti un neatkarību un ir nopietns starptautisko tiesību un starptautisko nolīgumu, tostarp ANO Statūtu, Helsinku Nobeiguma akta, Parīzes Hartas un Budapeštas memoranda, pārkāpums. |
| --- | --- |

(3)

Šis
  lēmums ▌un ar to saistītais lēmums nosūtīt Krievijas karaspēku uz minētajām teritorijām vēl vairāk grāva Ukrainas suverenitāti un neatkarību un ir nopietns starptautisko tiesību un starptautisko nolīgumu, tostarp ANO Statūtu, Helsinku Nobeiguma akta, Parīzes Hartas un Budapeštas memoranda, pārkāpums.

| (3a) | Eiropadome kopā ar saviem starptautiskajiem partneriem 2022. gada 24. februārī visstingrākajā iespējamajā veidā nosodīja neprovocēto un nepamatoto Krievijas militāro agresiju pret Ukrainu un pauda pilnīgu solidaritāti ar Ukrainu un tās iedzīvotājiem. Turklāt Eiropadome pieprasīja Krievijai nekavējoties pārtraukt militārās darbības, bez nosacījumiem izvest visus spēkus un militāro ekipējumu no visas Ukrainas teritorijas un pilnībā ievērot Ukrainas teritoriālo integritāti, suverenitāti un neatkarību tās starptautiski atzītajās robežās
   (2).
  Šo nostāju Eiropadome atkārtoti pauda 2022. gada 25. martā, 2022. gada 31. maijā un 2022. gada 24. jūnijā
   (3). |
| --- | --- |

(3a)

Eiropadome kopā ar saviem starptautiskajiem partneriem 2022. gada 24. februārī visstingrākajā iespējamajā veidā nosodīja neprovocēto un nepamatoto Krievijas militāro agresiju pret Ukrainu un pauda pilnīgu solidaritāti ar Ukrainu un tās iedzīvotājiem. Turklāt Eiropadome pieprasīja Krievijai nekavējoties pārtraukt militārās darbības, bez nosacījumiem izvest visus spēkus un militāro ekipējumu no visas Ukrainas teritorijas un pilnībā ievērot Ukrainas teritoriālo integritāti, suverenitāti un neatkarību tās starptautiski atzītajās robežās
   (2).
  Šo nostāju Eiropadome atkārtoti pauda 2022. gada 25. martā, 2022. gada 31. maijā un 2022. gada 24. jūnijā
   (3).

| (4) | ▌Militāra agresija, kas notiek valstī, kura robežojas ar Eiropas Savienību, tā, kā tas notiek Ukrainā, un kas ir izraisījusi ierobežojošus pasākumus, pamato pasākumus, kuru mērķis ir aizsargāt būtiskas Eiropas Savienības un tās dalībvalstu drošības intereses. |
| --- | --- |

(4)

▌Militāra agresija, kas notiek valstī, kura robežojas ar Eiropas Savienību, tā, kā tas notiek Ukrainā, un kas ir izraisījusi ierobežojošus pasākumus, pamato pasākumus, kuru mērķis ir aizsargāt būtiskas Eiropas Savienības un tās dalībvalstu drošības intereses.

| (5) | Kopš Krimas pussalas nelikumīgās aneksijas
  2014. gada 18. martā
  Krievija Krimas iedzīvotājiem ir izdevusi Krievijas starptautiskās pases.
  2019. gada 24. aprīlī Krievijas Federācijas prezidents parakstīja dekrētu, ar ko vienkāršo procedūru, kādā Ukrainas Doneckas un Luhanskas reģionu valdības nekontrolēto teritoriju iedzīvotāji iegūst Krievijas pilsonību, tostarp Krievijas starptautisko pasu izdošanu minētajiem iedzīvotājiem. Ar 2022. gada 11. jūlija dekrētu Krievijas Federācija praksi izsniegt Krievijas parastās starptautiskās pases ir attiecinājusi vēl uz citiem Ukrainas valdības nekontrolētiem Ukrainas apgabaliem, jo īpaši Hersonas un Zaporižjas reģioniem.
  Krievijas Federācija 2022. gada maijā ieviesa vienkāršotu Krievijas naturalizācijas procedūru bērniem bāreņiem no tā sauktās “Doneckas Tautas Republikas” un tā sauktās “Luhanskas Tautas Republikas”, kā arī Ukrainas. Dekrēts attiecas arī uz bērniem bez vecāku aprūpes un rīcībnespējīgām personām, kas ir
  minēto
  divu okupēto reģionu iedzīvotāji. Sistemātiska Krievijas pasu izdošana
  minētajos
  okupētajos reģionos ir vēl viens starptautisko tiesību un Ukrainas teritoriālās integritātes, suverenitātes un neatkarības pārkāpums.
  Attiecībā uz Gruziju – Eiropadome 2008. gada 1. septembrī stingri nosodīja Krievijas vienpusējo lēmumu atzīt Abhāzijas un Dienvidosetijas neatkarību un aicināja pārējās valstis neatzīt to neatkarību
   (4). |
| --- | --- |

(5)

Kopš Krimas pussalas nelikumīgās aneksijas
  2014. gada 18. martā
  Krievija Krimas iedzīvotājiem ir izdevusi Krievijas starptautiskās pases.
  2019. gada 24. aprīlī Krievijas Federācijas prezidents parakstīja dekrētu, ar ko vienkāršo procedūru, kādā Ukrainas Doneckas un Luhanskas reģionu valdības nekontrolēto teritoriju iedzīvotāji iegūst Krievijas pilsonību, tostarp Krievijas starptautisko pasu izdošanu minētajiem iedzīvotājiem. Ar 2022. gada 11. jūlija dekrētu Krievijas Federācija praksi izsniegt Krievijas parastās starptautiskās pases ir attiecinājusi vēl uz citiem Ukrainas valdības nekontrolētiem Ukrainas apgabaliem, jo īpaši Hersonas un Zaporižjas reģioniem.
  Krievijas Federācija 2022. gada maijā ieviesa vienkāršotu Krievijas naturalizācijas procedūru bērniem bāreņiem no tā sauktās “Doneckas Tautas Republikas” un tā sauktās “Luhanskas Tautas Republikas”, kā arī Ukrainas. Dekrēts attiecas arī uz bērniem bez vecāku aprūpes un rīcībnespējīgām personām, kas ir
  minēto
  divu okupēto reģionu iedzīvotāji. Sistemātiska Krievijas pasu izdošana
  minētajos
  okupētajos reģionos ir vēl viens starptautisko tiesību un Ukrainas teritoriālās integritātes, suverenitātes un neatkarības pārkāpums.
  Attiecībā uz Gruziju – Eiropadome 2008. gada 1. septembrī stingri nosodīja Krievijas vienpusējo lēmumu atzīt Abhāzijas un Dienvidosetijas neatkarību un aicināja pārējās valstis neatzīt to neatkarību
   (4).

| (5a) | Savienība un tās dalībvalstis, kā arī Islande, Norvēģija, Šveice un Lihtenšteina nav atzinušas nelikumīgo aneksiju un ir nosodījušas Ukrainas reģionu un teritoriju nelikumīgo okupāciju, ko īsteno Krievijas Federācija. Tas jo īpaši attiecas uz Krimas Autonomās Republikas un Sevastopoles pilsētas aneksiju, Doneckas un Luhanskas reģionu okupāciju, kā arī turpmāku nelikumīgu okupāciju Ukrainas austrumu un dienvidu reģionos, proti, Hersonas un Zaporižjas reģionos. Dalībvalstis, kā arī Islande, Norvēģija, Šveice un Lihtenšteina neatzīst vai pašlaik veic pasākumus, lai neatzītu minētajos reģionos izdotus Krievijas ceļošanas dokumentus. Tas pats attiecas uz ceļošanas dokumentiem, kas izdoti Krievijas okupētajās Gruzijas teritorijās Abhāzijā un Dienvidosetijā, kuras pašlaik nekontrolē Gruzijas valdība (“separātiskās teritorijas”). |
| --- | --- |

(5a)

Savienība un tās dalībvalstis, kā arī Islande, Norvēģija, Šveice un Lihtenšteina nav atzinušas nelikumīgo aneksiju un ir nosodījušas Ukrainas reģionu un teritoriju nelikumīgo okupāciju, ko īsteno Krievijas Federācija. Tas jo īpaši attiecas uz Krimas Autonomās Republikas un Sevastopoles pilsētas aneksiju, Doneckas un Luhanskas reģionu okupāciju, kā arī turpmāku nelikumīgu okupāciju Ukrainas austrumu un dienvidu reģionos, proti, Hersonas un Zaporižjas reģionos. Dalībvalstis, kā arī Islande, Norvēģija, Šveice un Lihtenšteina neatzīst vai pašlaik veic pasākumus, lai neatzītu minētajos reģionos izdotus Krievijas ceļošanas dokumentus. Tas pats attiecas uz ceļošanas dokumentiem, kas izdoti Krievijas okupētajās Gruzijas teritorijās Abhāzijā un Dienvidosetijā, kuras pašlaik nekontrolē Gruzijas valdība (“separātiskās teritorijas”).

| (6) | ▌Lai nodrošinātu kopēju vīzu politiku un vienotu pieeju ārējās robežas šķērsojošo personu pārbaudēm, visi Krievijas ceļošanas dokumenti, kas izdoti okupētos reģionos
  vai teritorijās Ukrainā vai separātiskajās teritorijās Gruzijā, kuri uzskaitīti šim lēmumam pievienotajā pielikumā,
  vai tur dzīvojošām personām, nebūtu
  jāakceptē
  kā derīgi ceļošanas dokumenti vīzas izsniegšanas un ārējo robežu šķērsošanas nolūkiem.
  Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai paredzēt atkāpi attiecībā uz personām, kuras datumā, kad attiecīgajā okupētajā reģionā vai teritorijā vai separātiskajā teritorijā sāka izdot Krievijas dokumentus, bija Krievijas pilsoņi, vai uz šādu personu pēcnācējiem. |
| --- | --- |

(6)

▌Lai nodrošinātu kopēju vīzu politiku un vienotu pieeju ārējās robežas šķērsojošo personu pārbaudēm, visi Krievijas ceļošanas dokumenti, kas izdoti okupētos reģionos
  vai teritorijās Ukrainā vai separātiskajās teritorijās Gruzijā, kuri uzskaitīti šim lēmumam pievienotajā pielikumā,
  vai tur dzīvojošām personām, nebūtu
  jāakceptē
  kā derīgi ceļošanas dokumenti vīzas izsniegšanas un ārējo robežu šķērsošanas nolūkiem.
  Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai paredzēt atkāpi attiecībā uz personām, kuras datumā, kad attiecīgajā okupētajā reģionā vai teritorijā vai separātiskajā teritorijā sāka izdot Krievijas dokumentus, bija Krievijas pilsoņi, vai uz šādu personu pēcnācējiem.

| (6a) | Šis lēmums neietekmē dalībvalstu kompetenci attiecībā uz ceļošanas dokumentu atzīšanu. |
| --- | --- |

(6a)

Šis lēmums neietekmē dalībvalstu kompetenci attiecībā uz ceļošanas dokumentu atzīšanu.

| (6b) | Juridiskās noteiktības un pārredzamības labad Komisijai ar dalībvalstu palīdzību būtu par katru reģionu vai teritoriju jāizveido to Krievijas ceļošanas dokumentu saraksts, kurus neakceptē. Komisijas izveidojamajā sarakstā būtu jāiekļauj datumi, no kuriem minētajos reģionos vai teritorijās sāka izdot minētos Krievijas ceļošanas dokumentus, un datumi, no kuriem nebūtu jāakceptē ceļošanas dokumenti, kas izdoti pēc minētajiem datumiem.




  Saraksts būtu jāpieņem ar īstenošanas aktu, jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un jāiestrādā tajā ceļošanas dokumentu sarakstā, kas izveidots saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1105/2011/ES
   (5)

  un izklāstīts pievienotajā trešo valstu un teritoriālu vienību izdotu ceļošanas dokumentu tabulā, un kas ir publiski pieejams tiešsaistē. |
| --- | --- |

(6b)

Juridiskās noteiktības un pārredzamības labad Komisijai ar dalībvalstu palīdzību būtu par katru reģionu vai teritoriju jāizveido to Krievijas ceļošanas dokumentu saraksts, kurus neakceptē. Komisijas izveidojamajā sarakstā būtu jāiekļauj datumi, no kuriem minētajos reģionos vai teritorijās sāka izdot minētos Krievijas ceļošanas dokumentus, un datumi, no kuriem nebūtu jāakceptē ceļošanas dokumenti, kas izdoti pēc minētajiem datumiem.

Saraksts būtu jāpieņem ar īstenošanas aktu, jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un jāiestrādā tajā ceļošanas dokumentu sarakstā, kas izveidots saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1105/2011/ES
   (5)

  un izklāstīts pievienotajā trešo valstu un teritoriālu vienību izdotu ceļošanas dokumentu tabulā, un kas ir publiski pieejams tiešsaistē.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (10) | Šis lēmums neietekmē Savienības pilsoņu un viņu attiecīgo ģimenes locekļu tiesības brīvi pārvietoties, tostarp iespēju šādiem ģimenes locekļiem ieceļot dalībvalstu teritorijā bez derīga ceļošanas dokumenta jo īpaši Direktīvas 2004/38/EK un to nolīgumu par personu brīvu pārvietošanos nozīmē, kuri noslēgti starp Savienību un dalībvalstīm, no vienas puses, un konkrētām trešām valstīm, no otras puses. Ar Direktīvu 2004/38/EK, ievērojot tajā paredzētos nosacījumus, ir atļauti brīvas pārvietošanās ierobežojumi sabiedriskās kārtības, valsts drošības un sabiedrības veselības apsvērumu dēļ. |
| --- | --- |

(10)

Šis lēmums neietekmē Savienības pilsoņu un viņu attiecīgo ģimenes locekļu tiesības brīvi pārvietoties, tostarp iespēju šādiem ģimenes locekļiem ieceļot dalībvalstu teritorijā bez derīga ceļošanas dokumenta jo īpaši Direktīvas 2004/38/EK un to nolīgumu par personu brīvu pārvietošanos nozīmē, kuri noslēgti starp Savienību un dalībvalstīm, no vienas puses, un konkrētām trešām valstīm, no otras puses. Ar Direktīvu 2004/38/EK, ievērojot tajā paredzētos nosacījumus, ir atļauti brīvas pārvietošanās ierobežojumi sabiedriskās kārtības, valsts drošības un sabiedrības veselības apsvērumu dēļ.

| (11) | Šajā lēmumā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Šim lēmumam nebūtu jāietekmē patvēruma tiesības. |
| --- | --- |

(11)

Šajā lēmumā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Šim lēmumam nebūtu jāietekmē patvēruma tiesības.

| (12) | Kā atgādināts Komisijas paziņojumā par operatīvo pamatnostādņu sniegšanu ārējo robežu pārvaldībai, lai atvieglotu robežšķērsošanu pie ES un Ukrainas robežām, dalībvalsts var atļaut ieceļot savā teritorijā trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri neatbilst vienam vai vairākiem Regulas (ES) 2016/399 (trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas nosacījumi) 6. panta 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem humānu apsvērumu, valsts interešu vai starptautisku saistību dēļ. Šī plašā atkāpe būtu jāpiemēro pašreizējās krīzes apstākļos, lai ļautu ieceļot visiem tiem, kas bēg no konflikta Ukrainā.
  Dalībvalstis
  saglabā iespēju
  atļaut ceļošanas dokumentu, uz kuriem attiecas šis lēmums, turētājiem, kuri nav izmantojuši tiesības pieteikties starptautiskajai aizsardzībai, atsevišķos gadījumos ieceļot dalībvalstu teritorijā, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 810/2009 25. un 29. pantā un Regulas (ES) 2016/399 6. panta 5. punktā. |
| --- | --- |

(12)

Kā atgādināts Komisijas paziņojumā par operatīvo pamatnostādņu sniegšanu ārējo robežu pārvaldībai, lai atvieglotu robežšķērsošanu pie ES un Ukrainas robežām, dalībvalsts var atļaut ieceļot savā teritorijā trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri neatbilst vienam vai vairākiem Regulas (ES) 2016/399 (trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas nosacījumi) 6. panta 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem humānu apsvērumu, valsts interešu vai starptautisku saistību dēļ. Šī plašā atkāpe būtu jāpiemēro pašreizējās krīzes apstākļos, lai ļautu ieceļot visiem tiem, kas bēg no konflikta Ukrainā.
  Dalībvalstis
  saglabā iespēju
  atļaut ceļošanas dokumentu, uz kuriem attiecas šis lēmums, turētājiem, kuri nav izmantojuši tiesības pieteikties starptautiskajai aizsardzībai, atsevišķos gadījumos ieceļot dalībvalstu teritorijā, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 810/2009 25. un 29. pantā un Regulas (ES) 2016/399 6. panta 5. punktā.

| (12a) | Lai ņemtu vērā attiecīgās juridiskās un politiskās norises, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu nolūkā grozīt šo lēmumu, pievienojot vai svītrojot pielikumā iekļautos reģionus vai teritorijas. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu
   (6)

  . Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(12a)

Lai ņemtu vērā attiecīgās juridiskās un politiskās norises, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu nolūkā grozīt šo lēmumu, pievienojot vai svītrojot pielikumā iekļautos reģionus vai teritorijas. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu
   (6)

  . Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (12b) | Lai Savienība varētu ātri reaģēt strauji mainīgā situācijā, ir lietderīgi paredzēt attiecīgā deleģētā akta, ar ko groza šā lēmuma pielikumu, tūlītēju piemērošanu, ja tas nepieciešams nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ. Steidzamības procedūras gadījumā ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp apspriešanās ekspertu līmenī. |
| --- | --- |

(12b)

Lai Savienība varētu ātri reaģēt strauji mainīgā situācijā, ir lietderīgi paredzēt attiecīgā deleģētā akta, ar ko groza šā lēmuma pielikumu, tūlītēju piemērošanu, ja tas nepieciešams nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ. Steidzamības procedūras gadījumā ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp apspriešanās ekspertu līmenī.

| (13) | Šā lēmuma mērķis ir stiprināt kopējās vīzu politikas un Šengenas zonas darbību. Dalībvalstis, rīkojoties vienas pašas, nespēj sasniegt minētos mērķus. Tāpēc nepieciešams Savienības līmenī noteikt pienākumu
  neakceptēt
  konkrētus ceļošanas dokumentus vīzas izsniegšanas un ārējo robežu šķērsošanas nolūkiem. Tāpēc Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(13)

Šā lēmuma mērķis ir stiprināt kopējās vīzu politikas un Šengenas zonas darbību. Dalībvalstis, rīkojoties vienas pašas, nespēj sasniegt minētos mērķus. Tāpēc nepieciešams Savienības līmenī noteikt pienākumu
  neakceptēt
  konkrētus ceļošanas dokumentus vīzas izsniegšanas un ārējo robežu šķērsošanas nolūkiem. Tāpēc Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi mērķu sasniegšanai.

| (14) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro. Tā kā šis lēmums pilnveido Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo lēmumu, izlemj, vai tā šo lēmumu ieviesīs savos tiesību aktos. |
| --- | --- |

(14)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro. Tā kā šis lēmums pilnveido Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo lēmumu, izlemj, vai tā šo lēmumu ieviesīs savos tiesību aktos.

| (15) | Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās (7); tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(15)

Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās (7); tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

| (16) | Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju — saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (8) šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Padomes Lēmuma 1999/437/EK (9) 1. panta A. un B. punktā. |
| --- | --- |

(16)

Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju — saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (8) šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Padomes Lēmuma 1999/437/EK (9) 1. panta A. un B. punktā.

| (17) | Attiecībā uz Šveici — saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (10) šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A. un B. punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK (11) 3. pantu. |
| --- | --- |

(17)

Attiecībā uz Šveici — saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (10) šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A. un B. punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK (11) 3. pantu.

| (18) | Attiecībā uz Lihtenšteinu — saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (12) šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A. un B. punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2011/350/ES (13) 3. pantu. |
| --- | --- |

(18)

Attiecībā uz Lihtenšteinu — saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (12) šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A. un B. punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2011/350/ES (13) 3. pantu.

| (19) | Attiecībā uz Kipru, Bulgāriju, Rumāniju un Horvātiju
  šā lēmuma 1. panta a) punkts ir akts, kas pilnveido Šengenas acquis vai ir kā citādi ar to saistīts, kā noteikts attiecīgi 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 2. punktā, 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktā un 2011. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktā, savukārt 1. panta b) punkts ir akts, kas pilnveido Šengenas acquis vai ir kā citādi ar to saistīts, kā noteikts attiecīgi 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 1. punktā, 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 1. punktā un 2011. gada Pievienošanās akta 4. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(19)

Attiecībā uz Kipru, Bulgāriju, Rumāniju un Horvātiju
  šā lēmuma 1. panta a) punkts ir akts, kas pilnveido Šengenas acquis vai ir kā citādi ar to saistīts, kā noteikts attiecīgi 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 2. punktā, 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktā un 2011. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktā, savukārt 1. panta b) punkts ir akts, kas pilnveido Šengenas acquis vai ir kā citādi ar to saistīts, kā noteikts attiecīgi 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 1. punktā, 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 1. punktā un 2011. gada Pievienošanās akta 4. panta 1. punktā.

| (20) | Ņemot vērā situācijas steidzamību un Krievijas pašreizējo nelikumīgo klātbūtni ārvalstu reģionos, šim lēmumam būtu jāstājas spēkā pirmajā dienā pēc tā publicēšanas, |
| --- | --- |

(20)

Ņemot vērā situācijas steidzamību un Krievijas pašreizējo nelikumīgo klātbūtni ārvalstu reģionos, šim lēmumam būtu jāstājas spēkā pirmajā dienā pēc tā publicēšanas,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Krievijas ceļošanas dokumentus, kas izdoti
  Krievijas
  okupētos reģionos
  vai teritorijās Ukrainā vai separātiskajās teritorijās Gruzijā, kuras
  ir uzskaitītas pielikumā,
  neakceptē
  kā derīgus ceļošanas dokumentus šādiem nolūkiem:

| a) | vīzas izsniegšana saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 810/2009; |
| --- | --- |

a)

vīzas izsniegšana saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 810/2009;

| b) | ārējo robežu šķērsošana saskaņā ar Regulu (ES) 2016/399. |
| --- | --- |

b)

ārējo robežu šķērsošana saskaņā ar Regulu (ES) 2016/399.

Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 2.a pantu, lai grozītu pielikumu, pievienojot vai svītrojot reģionus vai teritorijas, ja tas ir nepieciešams, lai ņemtu vērā attiecīgās juridiskās un politiskās norises.

Ja strauji mainīgas situācijas gadījumā rodas pamatots neatliekams iemesls, 98.a pantā minēto minēto procedūru piemēro deleģētajiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar šo pantu.

1.a pants

Atkāpjoties no 1. panta, Krievijas ceļošanas dokumentu, kas minēts 1. pantā, var akceptēt:

| — | ja tā turētājs bija Krievijas pilsonis pirms 2. pantā minētajā īstenošanas aktā norādītajiem datumiem. Tas attiecas arī uz šāda Krievijas pilsoņa pēcnācējiem; |
| --- | --- |

—

ja tā turētājs bija Krievijas pilsonis pirms 2. pantā minētajā īstenošanas aktā norādītajiem datumiem. Tas attiecas arī uz šāda Krievijas pilsoņa pēcnācējiem;

| — | ja tā turētājs laikā, kad ieguva Krievijas pilsonību, izmantojot vienkāršotu naturalizācijas procedūru saskaņā ar Krievijas tiesību aktiem, bija bērns vai rīcībnespējīga persona. |
| --- | --- |

—

ja tā turētājs laikā, kad ieguva Krievijas pilsonību, izmantojot vienkāršotu naturalizācijas procedūru saskaņā ar Krievijas tiesību aktiem, bija bērns vai rīcībnespējīga persona.

Dalībvalstis var atļaut tādu ceļošanas dokumentu turētājiem, uz kuriem attiecas šis lēmums, atsevišķos gadījumos ieceļot dalībvalstu teritorijā, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 810/2009 25. un 29. pantā un Regulas (ES) 2016/399 6. panta 5. punktā.

Šis lēmums neietekmē Savienības patvēruma acquis un jo īpaši tiesības pieteikties starptautiskajai aizsardzībai.

2. pants

Komisija
  ar dalībvalstu palīdzību par katru pielikumā norādīto reģionu, teritoriju vai separātisko teritoriju izveido
  1. pantā minēto ▌ceļošanas dokumentu sarakstu.
  Minētajā sarakstā norāda datumus, no kuriem okupētajos reģionos vai teritorijās, tostarp separātiskajās teritorijās, sāka izdot minētos ceļošanas dokumentus.

Minēto sarakstu
  pieņem ar īstenošanas aktu, publicē Oficiālajā Vēstnesī un iestrādā
  ceļošanas dokumentu sarakstā, kas izveidots ar Lēmumu Nr. 1105/2011/ES.

2.a pants

1.
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.
     
  Pilnvaras pieņemt 1. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz divu gadu laikposmu.

3.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 1. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.
     
  Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltajiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.
     
  Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.
     
  Saskaņā ar 1. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

2.b pants

1.
     
  Deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar šo pantu, stājas spēkā nekavējoties, un to piemēro, kamēr nav izteikti nekādi iebildumi atbilstīgi 2. punktam. Paziņojot deleģēto aktu Eiropas Parlamentam un Padomei, izklāsta iemeslus, kādēļ izmanto steidzamības procedūru.

2.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu saskaņā ar 2.a panta 6. punktā minēto procedūru. Šādā gadījumā Komisija atceļ aktu nekavējoties pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes paziņojuma par lēmumu izteikt iebildumus.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā pirmajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētāja

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

PIELIKUMS

Ukraina

Krimas Autonomā Republika un Sevastopoles pilsēta

Doneckas reģions

Luhanskas reģions

Hersonas reģions

Zaporižjas reģions

Gruzija

Abhāzija

Dienvidosetija

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (C9-0302/2022).

1

(2)  
  Eiropadomes 2022. gada 24. februāra secinājumi.

2

Eiropadomes 2022. gada 24. februāra secinājumi.

(3)  
  Eiropadomes 2022. gada 25. marta, 2022. gada 31. maija un 2022. gada 24. jūnija secinājumi.

3

Eiropadomes 2022. gada 25. marta, 2022. gada 31. maija un 2022. gada 24. jūnija secinājumi.

(4)  
  Eiropadomes 2008. gada 1. septembra ārkārtas sanāksmes prezidentvalsts secinājumi (12594/2/08 REV2).

4

Eiropadomes 2008. gada 1. septembra ārkārtas sanāksmes prezidentvalsts secinājumi (12594/2/08 REV2).

(5)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1105/2011/ES (2011. gada 25. oktobris) par to ceļošanas dokumentu sarakstu, kuri to turētājam dod tiesības šķērsot ārējās robežas un kuros drīkst ielīmēt vīzu, un par mehānisma izveidi šāda saraksta sagatavošanai (OV L 287, 4.11.2011., 9. lpp.).

5

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1105/2011/ES (2011. gada 25. oktobris) par to ceļošanas dokumentu sarakstu, kuri to turētājam dod tiesības šķērsot ārējās robežas un kuros drīkst ielīmēt vīzu, un par mehānisma izveidi šāda saraksta sagatavošanai (OV L 287, 4.11.2011., 9. lpp.).

(6)  

  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

6

OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

(7)  Uz šo lēmumu neattiecas pasākumi, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

7

acquis

(8)  . OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.

8

(9)  Padomes Lēmums 1999/437/EK (1999. gada 17. maijs) par dažiem pasākumiem, lai piemērotu Eiropas Savienības Padomes, Islandes Republikas un Norvēģijas Karalistes Nolīgumu par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē (OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.).

9

acquis

(10)  OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.

10

(11)  Padomes Lēmums 2008/146/EK (2008. gada 28. janvāris) par to, lai Eiropas Kopienas vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (OV L 53, 27.2.2008., 1. lpp.).

11

acquis

(12)  OV L 160, 18.6.2011., 21. lpp.

12

(13)  Padomes Lēmums 2011/350/ES (2011. gada 7. marts) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā saistībā ar kontroles atcelšanu pie iekšējām robežām un personu pārvietošanos (OV L 160, 18.6.2011., 19. lpp.).

13

acquis

---