# Eiropas Savienības C 181/2023

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 181 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 66. gadagājums2023. gada 23. maijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 181

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

66. gadagājums2023. gada 23. maijs

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Prokuratūra |
| 2023/C 181/01 | Eiropas Prokuratūras reglaments, kas pieņemts ar Eiropas Prokuratūras (EPPO) Kolēģijas 2020. gada 12. oktobra Lēmumu 3/2020 un grozīts un papildināts ar EPPO Kolēģijas 2021. gada 11. augusta Lēmumu 85/2021 un 2022. gada 29. jūnija Lēmumu 26/2022 | 1 |

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Prokuratūra

2023/C 181/01

Eiropas Prokuratūras reglaments, kas pieņemts ar Eiropas Prokuratūras (EPPO) Kolēģijas 2020. gada 12. oktobra Lēmumu 3/2020 un grozīts un papildināts ar EPPO Kolēģijas 2021. gada 11. augusta Lēmumu 85/2021 un 2022. gada 29. jūnija Lēmumu 26/2022

EPPO

EPPO

1

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Prokuratūra

| 23.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 181/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 181/1

---

EIROPAS PROKURATŪRAS REGLAMENTS,

kas pieņemts ar Eiropas Prokuratūras (EPPO) Kolēģijas 2020. gada 12. oktobra Lēmumu 3/2020 un grozīts un papildināts ar EPPO Kolēģijas 2021. gada 11. augusta Lēmumu 85/2021 un 2022. gada 29. jūnija Lēmumu 26/2022 (1)

2023/C 181/01

EIROPAS PROKURATŪRAS (EPPO) KOLĒĢIJA,

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (2), turpmāk – “EPPO regula”, un jo īpaši tās 21. pantu,

ņemot vērā Eiropas galvenā prokurora izstrādāto priekšlikumu,

tā kā:

Saskaņā ar EPPO regulas 21. panta 1. punktu EPPO darba organizāciju nosaka tās reglaments.

Saskaņā ar EPPO regulas 21. panta 2. punktu, kad EPPO ir izveidota, Eiropas galvenais prokurors bez kavēšanās sagatavo EPPO reglamenta priekšlikumu, kas Kolēģijai jāpieņem ar divu trešdaļu balsu vairākumu.

Eiropas galvenais prokurors iesniedza Kolēģijai EPPO reglamenta priekšlikumu.

Kolēģija 2020. gada 29. septembra, 2020. gada 30. septembra, 2020. gada 5. oktobra un 2020. gada 12. oktobra sanāksmēs izskatīja Eiropas galvenā prokurora izstrādāto priekšlikumu.

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGLAMENTU.

I SADAĻA

VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI

1. pants

Piemērošanas joma

1.   Saskaņā ar Regulas 21. panta 1. punktu šis reglaments nosaka Eiropas Prokuratūras (turpmāk – “EPPO”) darba organizāciju.

2.   Šis reglaments papildina Regulas noteikumus. Tas ir saistošs centrālajam birojam, EPPO darbiniekiem un Eiropas deleģētajiem prokuroriem. EPPO nodrošina, ka, ja nepieciešams, tā vadībā strādājošās personas, kuras nav EPPO darbinieki un kuras nodrošina dalībvalstis, lai ļautu EPPO īstenot Regulā paredzētās funkcijas, ievēro šo reglamentu.

2. pants

Valodu lietojums

1.   Operatīvās un administratīvās darbības darba valodu lieto visos EPPO izstrādātajos iekšējos aktos, lēmumus un dokumentos, visā oficiālajā saziņā centrālajā birojā, starp centrālo biroju un Eiropas deleģētajiem prokuroriem, kā arī starp dažādās dalībvalstīs esošiem Eiropas deleģētajiem prokuroriem.

2.   EPPO paziņojumus, aktus vai lēmumus, kas ir adresēti Eiropas Savienības iestādēm, struktūrām vai aģentūrām, izstrādā operatīvo un administratīvo darbību darba valodā. Attiecībās ar Eiropas Savienības Tiesu līdztekus angļu valodai lieto franču valodu.

3.   Saziņa ar kriminālprocesā iesaistītām personām, piemēram, aizdomās turētajiem vai apsūdzētajiem, cietušajiem un lieciniekiem, vai citām trešām personām, notiek valodā, ko paredz piemērojamie valsts kriminālprocesa tiesību akti un attiecīgos gadījumos – attiecīgie ES vai starptautiskie juridiskie dokumenti par tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās. Ja nepieciešams, saziņai pievieno tulkojumu adresātam saprotamā valodā.

4.   Eiropas deleģētie prokurori nodrošina, ka akti kriminālizmeklēšanās, ar ko viņi nodarbojas un kuri ir būtiski Regulā paredzēto centrālā biroja uzdevumu izpildei, tiek darīti pieejami EPPO darba valodā, ja nepieciešams – kopsavilkuma veidā, un tiek iekļauti 44. pantā minētajā progresa ziņojumā.

3. pants

Tulkošanas kārtība

1.   Ar lietu saistītiem un steidzamiem administratīviem tulkojumiem, kas nepieciešami EPPO darbībai saskaņā ar 2. pantu, EPPO meklē attiecīgus risinājumus, kuru mērķis ir nodrošināt kvalitatīvu un ātru tulkojumu veikšanu drošā vidē.

2.   Administratīvus tulkojumus, kas nav steidzami, veic Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs.

3.   Tulkošanas kārtība atbilst datu aizsardzības prasībām, kā arī EPPO pienākumam nodrošināt to ievērošanu.

II SADAĻA

ORGANIZATORISKIE JAUTĀJUMI

ORGANIZATORISKIE JAUTĀJUMI

1. NODAĻA

1. NODAĻA

Kolēģija

Kolēģija

4. pants

Priekšsēdētājs

1.   Kolēģijas sanāksmes vada Eiropas galvenais prokurors.

2.   Attiecīgā gadījumā Eiropas galvenais prokurors savas prombūtnes laikā ieceļ vienu no Eiropas galvenā prokurora vietniekiem par Kolēģijas sanāksmes vadītāju.

3.   Ja Eiropas galvenais prokurors un abi vietnieki ir prombūtnē, Kolēģijas sanāksmi vada gados vecākais Eiropas prokurors.

5. pants

Vispārējās pārraudzības īstenošana

1.   Regulas 9. panta 2. punkta mērķiem Kolēģija papildus informācijai, kas jāsniedz saskaņā ar Regulu, var jebkurā laikā pieprasīt informāciju par EPPO darbībām.

2.   Informāciju par vispārējiem jautājumiem, kas izriet no atsevišķām lietām, Kolēģijai sniedz anonimizētā veidā un tikai tādā apjomā, kas nepieciešams Regulas 9. panta 2. punkta mērķim.

6. pants

Stratēģiskie un politikas lēmumi

Kolēģija pēc Eiropas galvenā prokurora priekšlikuma nosaka EPPO prioritātes un izmeklēšanas un kriminālvajāšanas politiku.

7. pants

Sanāksmes

1.   Saskaņā ar Regulas 9. panta 2. punktu Kolēģija vismaz reizi mēnesī rīko kārtējās sanāksmes, ja Kolēģija nav nolēmusi citādi. Eiropas galvenais prokurors var jebkurā laikā sasaukt ārkārtas sanāksmi.

2.   Eiropas galvenais prokurors pēc vismaz septiņu Kolēģijas locekļu pieprasījuma sasauc ārkārtas sanāksmi ne vēlāk kā 10 dienas pēc tās pieprasīšanas.

3.   Eiropas galvenais prokurors sasauc Kolēģijas sanāksmes un nosaka sanāksmju dienu un laiku.

4.   Kolēģijas sanāksmes notiek EPPO telpās. Ja apstākļi to prasa, Eiropas galvenais prokurors var sasaukt Kolēģijas sanāksmes, izmantojot videokonferenci. Ja viens vai vairāki Kolēģijas locekļi nevar fiziski ierasties sanāksmē, kas sasaukta EPPO telpās, priekšsēdētājs var atļaut tiem piedalīties attālināti.

5.   Eiropas galvenais prokurors sagatavo katras sanāksmes provizorisko darba kārtību. Jebkurš Kolēģijas loceklis, kā arī administratīvais direktors var ierosināt Eiropas galvenajam prokuroram punktus, kas jāiekļauj provizoriskajā darba kārtībā. Darba kārtībā iekļauj punktus, ko pieprasījuši vismaz septiņi Kolēģijas locekļi, kā arī jautājumus, ko saskaņā ar 21. pantu ierosinājusi Pastāvīgā palāta. Kolēģijas sekretārs vismaz vienu nedēļu pirms sanāksmes nosūta provizorisko darba kārtību un visus pavaddokumentus visiem Kolēģijas locekļiem. Attiecīgos pavaddokumentus izsniedz arī personām, kuras nav Kolēģijas locekļi, bet ir uzaicinātas piedalīties konkrētu punktu apspriešanā. Ja tiek sasaukta ārkārtas sanāksme, provizorisko darba kārtību un pavaddokumentus var nosūtīt īsākā termiņā.

6.   Katras sanāksmes sākumā Kolēģija apstiprina darba kārtību. Sanāksmes priekšsēdētājs vai jebkurš Kolēģijas loceklis var ierosināt apspriest un balsot par steidzamiem jautājumiem, kas nav iekļauti provizoriskajā darba kārtībā, un tos iekļauj darba kārtībā, ja Kolēģija pret to neiebilst.

7.   Attiecībā uz personu, kuras nav Kolēģijas locekļi, apmeklējumu:

| a) | administratīvais direktors apmeklē Kolēģijas sanāksmes, ja tiek apspriesti budžeta, personāla un citi administratīvie jautājumi, un Eiropas galvenais prokurors var uzaicināt viņu apmeklēt Kolēģijas sanāksmes, kurās tiek apspriesti stratēģiskie un politikas jautājumi; |
| --- | --- |

a)

administratīvais direktors apmeklē Kolēģijas sanāksmes, ja tiek apspriesti budžeta, personāla un citi administratīvie jautājumi, un Eiropas galvenais prokurors var uzaicināt viņu apmeklēt Kolēģijas sanāksmes, kurās tiek apspriesti stratēģiskie un politikas jautājumi;

| b) | citi darbinieki un jebkura cita persona, kuras viedoklis varētu būt noderīgs, var apmeklēt sanāksmes pēc Eiropas galvenā prokurora uzaicinājuma vai pēc jebkura Kolēģijas locekļa iniciatīvas. |
| --- | --- |

b)

citi darbinieki un jebkura cita persona, kuras viedoklis varētu būt noderīgs, var apmeklēt sanāksmes pēc Eiropas galvenā prokurora uzaicinājuma vai pēc jebkura Kolēģijas locekļa iniciatīvas.

8. pants

Kvorums un balsošana

1.   Regulas 9. panta 5. punkta mērķim kvorums Kolēģijas lēmumu pieņemšanai ir divas trešdaļas Kolēģijas locekļu. Ja kvoruma nav, priekšsēdētājs var lemt turpināt sanāksmi, nepieņemot formālu lēmumu. Attiecīgos darba kārtības punktus var izskatīt nākamajā Kolēģijas sanāksmē vai rakstiskā vai klusēšanas procedūrā.

2.   Izņēmuma gadījumos, kad nav iespējams piedalīties attālināti, Eiropas prokurors, kurš nevar apmeklēt Kolēģijas sanāksmi, var pilnvarot citu Eiropas prokuroru balsot savā vārdā. Nosakot kvorumu saskaņā ar 1. punktu, balsošanas pilnvarojumu nevar ņemt vērā.

3.   Eiropas prokurors, kurš izmanto balsošanas pilnvarojumu, rakstiski paziņo Kolēģijas sekretariātam balsošanas pilnvarojuma turētāja identitāti, darba kārtības jautājumus, attiecībā uz kuriem pilnvarojums ir derīgs, un visus iespējamos ierobežojumus, kādi ir uzlikti balsošanas pilnvarojumam. Balsošanas pilnvarojums ir derīgs tikai darba kārtības punktam(-iem), kam tas dots.

4.   Priekšsēdētājs var pieprasīt balsojumu par darba kārtības punktu, ja uzskata, ka jautājums ir ticis pietiekami apsvērts.

5.   Balsošanu veic ar paceltu roku, elektroniski vai ar reģistrētu balsojumu, ja tiek apstrīdēts balsojums ar paceltu roku. Kolēģijas pieņemtajos lēmumos nenorāda balsu sadalījumu.

6.   Lēmumi, kurus saskaņā ar Regulu pieņem ar vienkāršu balsu vairākumu, tiek uzskatīti par pieņemtiem, ja lielākais par jebkuru jautājumu vai darba kārtības punktu nodoto balsu skaits pārsniedz otru lielāko skaitu.

9. pants

Kolēģijas lēmumu pieņemšanas rakstiskā procedūra

1.   Steidzamības gadījumā, kad lēmumu nevar atlikt un tas ir vajadzīgs, pirms Kolēģija var sanākt, Eiropas galvenais prokurors var nolemt izmantot rakstisku procedūru.

2.   Eiropas galvenais prokurors dod Kolēģijas locekļiem atbildēm vismaz trīs darbdienas laika, sākot no datuma, kad elektroniski nosūtīts lēmuma projekts. Izņēmuma gadījumos Eiropas galvenais prokurors var nolemt par īsāku termiņu, bet ne mazāk par pilnu darba dienu.

3.   Priekšlikumā lēmumam, ko paredzēts pieņemt ar rakstisku procedūru, neizdara grozījumus, un to pieņem vai noraida kopumā. Ja noteiktajā laikposmā netiek saņemta atbilde, tiek uzskatīts, ka attiecīgais Kolēģijas loceklis ir atturējies no balsošanas.

4.   Lēmums tiek pieņemts, kad ir rakstiski atbildējušas vismaz divas trešdaļas Kolēģijas locekļu un ir savākts vajadzīgais balsu vairākums.

5.   Gadījumos, kad netiek savākts vajadzīgais kvorums vai balsu vairākums, Eiropas galvenais prokurors var vēlreiz sākt rakstisko procedūru vai jautājumu pārcelt uz nākamo Kolēģijas sanāksmi.

6.   Eiropas galvenais prokurors konstatē rakstiskās procedūras pabeigšanu. Paziņojumu par to nosūta Kolēģijas locekļiem, lēmuma rezultātam piešķirot oficiālu statusu.

10. pants

Kolēģijas lēmumu pieņemšanas klusēšanas procedūra

1.   Eiropas galvenais prokurors var nolemt izmantot klusēšanas procedūru tādu lēmumu pieņemšanai, kam saskaņā ar Regulu vajadzīgs vienkāršs balsu vairākums un ko uzskata par mazāk būtiskiem.

2.   Eiropas galvenais prokurors dod Kolēģijas locekļiem atbildēm vismaz trīs darbdienas laika, sākot no datuma, kad elektroniski nosūtīts lēmuma projekts. Izņēmuma gadījumos Eiropas galvenais prokurors var nolemt par īsāku termiņu, bet ne mazāk par pilnu darba dienu.

3.   Priekšlikumā lēmumam, ko paredzēts pieņemt ar klusēšanas procedūru, neizdara grozījumus, un to pieņem vai noraida kopumā. Ja noteiktajā laikposmā netiek saņemta atbilde, tiek uzskatīts, ka attiecīgais Kolēģijas loceklis ir balsojis “par”.

4.   Eiropas galvenais prokurors konstatē klusēšanas procedūras pabeigšanu. Paziņojumu par to nosūta Kolēģijas locekļiem, lēmuma rezultātam piešķirot oficiālu statusu.

5.   Ja viens vai vairāki Kolēģijas locekļi iebilst pret klusēšanas procedūru, izskatāmo jautājumu uzskata par neapstiprinātu.

11. pants

Pamatnostādņu pieņemšanas procedūra

1.   Turpmāk minētos noteikumus piemēro Regulas 10. panta 7. punktā, 24. panta 10. punktā, 27. panta 8. punktā, 34. panta 3. punktā un 40. panta 2. punktā minēto pamatnostādņu pieņemšanai Kolēģijā.

2.   Eiropas galvenais prokurors vai vismaz septiņu Eiropas prokuroru grupa var iesniegt Kolēģijai priekšlikumus pamatnostādņu pieņemšanai vai grozīšanai, un par tiem paziņo visiem Kolēģijas locekļiem ne vēlāk kā 15 dienas pirms Kolēģijas sanāksmes, kuras darba kārtībā ir iekļauts attiecīgais punkts.

3.   Atkāpjoties no 8. panta 1. punkta, kvorums Kolēģijas lēmumu pieņemšanai saskaņā ar šo pantu ir četras piektdaļas Kolēģijas locekļu.

4.   9. un 10. pants neattiecas uz lēmumiem, kurus pieņem saskaņā ar šo pantu.

5.   Saskaņā ar šo pantu pieņemtos lēmumus publicē EPPO tīmekļa vietnē.

12. pants

Slēgtas sanāksmes un konfidencialitāte

Neskarot 7. panta 4. punktu, Kolēģijas sanāksmes ir slēgtas un tajās apspriešanās notiek konfidenciāli.

13. pants

Kolēģijas sekretārs

1.   Eiropas galvenais prokurors no EPPO darbinieku vidus ieceļ personu, kura darbosies kā Kolēģijas sekretārs.

2.   Kolēģijas sekretārs strādā Eiropas galvenā prokurora pakļautībā un palīdz tam sagatavot Komisijas sanāksmes.

14. pants

Sanāksmju protokoli

1.   Kolēģijas sekretārs izplata Kolēģijas pieņemto lēmumu sarakstu divu darbdienu laikā pēc katras sanāksmes un pēc tam, kad to ir apstiprinājis priekšsēdētājs.

2.   Neskarot 1. punktu, Kolēģijas sekretārs sagatavo katras Kolēģijas sanāksmes protokolu.

3.   Kolēģijas sanāksmju protokolos iekļauj vismaz klātesošo personu sarakstu, diskusiju kopsavilkumu un pieņemtos lēmumus, nenorādot balsu sadalījumu.

4.   Eiropas galvenais prokurors nosūta protokola projektu Kolēģijas locekļiem apstiprināšanai vēlākā Kolēģijas sanāksmē. Pēc pieņemšanas protokolu paraksta Eiropas galvenais prokurors un Kolēģijas sekretārs, un to pievieno reģistram.

2. NODAĻA

2. NODAĻA

Pastāvīgās palātas

Pastāvīgās palātas

15. pants

Lēmums par Pastāvīgajām palātām

1.   Pastāvīgo palātu skaitu, Pastāvīgo palātu kompetenču sadalījumu un lietu sadales kārtību nosaka ar lēmumu par Pastāvīgo palātu izveidi un lietu sadali (turpmāk – “lēmums par Pastāvīgajām palātām”), ko pēc Eiropas galvenā prokurora priekšlikuma pieņem Kolēģija.

2.   Eiropas galvenā prokurora priekšlikumam pievieno paskaidrojuma rakstu.

3.   Ar lēmumu par Pastāvīgajām palātām nosaka Pastāvīgo palātu sanāksmju procesuālo kārtību.

4.   Pastāvīgo palātu lēmumus publicē Oficiālajā Vēstnesī un EPPO tīmekļa vietnē.

16. pants

Sastāvs

1.   Katras Pastāvīgās palātas sastāvu pēc Eiropas galvenā prokurora priekšlikuma ar lēmumu (turpmāk – “lēmums par Pastāvīgo palātu sastāvu”) nosaka Kolēģija.

2.   Katrs Eiropas prokurors ir vismaz vienas Pastāvīgās palātas pastāvīgais loceklis.

3.   Eiropas prokurora norīkošanu par vairāk nekā vienas Pastāvīgās palātas pastāvīgo locekli pienācīgi pamato, ņemot vērā šī Eiropas prokurora noslodzi.

4.   Lēmumā par Pastāvīgo palātu sastāvu ņem vērā Eiropas prokuroru pašreizējo un gaidāmo noslodzi, kā arī nepieciešamību nodrošināt EPPO efektīvu darbību.

17. pants

Priekšsēdētāju iecelšana

1.   Eiropas galvenais prokurors vai Eiropas galvenā prokurora vietnieks ir tās Pastāvīgās palātas priekšsēdētājs, kura pastāvīgais loceklis tas ir.

2.   Izņemot 1. punktā minēto gadījumu, priekšsēdētāju ieceļ ar Palātas sastāva lēmumu.

18. pants

Priekšsēdētāja pagaidu aizstāšana

1.   Ja kļūst nepieciešams aizstāt Pastāvīgās palātas priekšsēdētāju, jo viņš/viņa īslaicīgi nespēj pildīt savus pienākumus, Eiropas galvenais prokurors, apspriežoties ar Eiropas galvenā prokurora vietniekiem, nosaka attiecīgu kārtību, atkāpjoties no lēmuma par Pastāvīgo palātu sastāvu. Šajā kārtībā ņem vērā nepieciešamību nodrošināt Pastāvīgās palātas darba nepārtrauktību.

2.   Šādas pagaidu kārtības ilgumu nosaka Eiropas galvenais prokurors.

3.   Šos pasākumus paziņo Kolēģijai, un tie stājas spēkā nekavējoties.

19. pants

Lietu sadale

1.   Ar lēmumu par Pastāvīgajām palātām nosaka sistēmu, pēc kuras tiek veikta lietu sadale pa Pastāvīgajām palātām. Sistēma ir balstīta uz nejaušu un automātisku lietu sadali Pastāvīgajām palātām, kuru pastāvīgo locekļu vidū nav uzraugošā Eiropas prokurora, atbilstīgi katras jaunas lietas reģistrācijas secībai, un tā nodrošina vienlīdzīgu Pastāvīgo palātu noslodzes sadali. Lietu pēc nejaušības principa iedala Pastāvīgajai palātai tūlīt pēc tās reģistrēšanas. Lai pārņemtu lietu, to pēc nejaušības principa iedala Pastāvīgajai palātai, kuras sanāksme ir paredzēta no trešās līdz piektajai dienai pēc lietas reģistrēšanas.

2.   1. punktā noteikto sistēmu izstrādā tā, lai novērstu iespēju, ka lieta tiek iedalīta Pastāvīgajai palātai, kuras pastāvīgais loceklis ir uzraugošais Eiropas prokurors.

3.   Lēmumā par Pastāvīgajām palātām var iekļaut papildu noteikumus, lai nodrošinātu EPPO efektīvu darbību un vienlīdzīgu Pastāvīgo palātu noslodzes sadali, ar ko Eiropas galvenajam prokuroram atļauj izņēmuma kārtā veikt pasākumus, ja vienas Pastāvīgās palātas noslodze būtiski pārsniedz pārējo palātu noslodzi. Šie pasākumi citstarp var ietvert īslaicīgi apturētu jaunu lietu iedalīšanu Pastāvīgajai palātai uz noteiktu laikposmu. Eiropas galvenais prokurors informē Kolēģiju par ikviena šāda pasākuma veikšanu.

4.   Atkāpjoties no nejaušas un automātiskas sadales principa un lai nodrošinātu EPPO efektīvu darbību, lēmumā par Pastāvīgajām palātām var paredzēt, ka konkrētu kategoriju lietas, jo īpaši pamatojoties uz izmeklējamā nodarījuma veidu vai šā nodarījuma apstākļiem, iedala noteiktai Pastāvīgajai palātai.

20. pants

Kompetence konkrētā lietā un lietas nodošana

1.   Kad lieta ir iedalīta Pastāvīgajai palātai, tā ir kompetenta uzraudzīt un dot norādījumus ar šo lietu saistītajai izmeklēšanai un kriminālvajāšanai līdz lietas pilnīgai pabeigšanai. Minētais neskar noteikumu piemērošanu attiecībā uz lietas nodošanu starp Pastāvīgajām palātām saskaņā ar 51. pantu.

2.   Eiropas galvenais prokurors pēc savas iniciatīvas vai pēc Pastāvīgās palātas pieprasījuma un pēc apspriešanās ar Pastāvīgo palātu, kurai lieta ir iedalīta, var nodot lietu citai Pastāvīgajai palātai, ja pastāv saikne starp atsevišķām lietām, kas nodotas dažādām Pastāvīgajām palātām, vai ja lietas priekšmets atkārtojas.

3.   Eiropas galvenais prokurors var arī nodot lietu Pastāvīgajai palātai, kuru nosaka saskaņā ar 19. panta 4. punktu, pēc savas iniciatīvas vai pēc Pastāvīgās palātas pieprasījuma, pēc apspriešanās ar Pastāvīgo palātu, kurai sākotnēji lieta tika iedalīta, ja šī lieta sākotnēji būtu bijusi jāiedala specializētajai Pastāvīgajai palātai, piemērojot lēmumu par Pastāvīgajām palātām, vai ja kriminālprocesa laikā rodas nepieciešamība pēc lietas pārdales.

4.   Izņēmuma kārtā, ja tas nepieciešams nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ, Eiropas galvenais prokurors var iedalīt lietu citai Pastāvīgajai palātai uz laiku, kas nepārsniedz 10 dienas. Pieņemot pamatotu lēmumu, Eiropas galvenais prokurors var pagarināt piešķirto pagaidu termiņu par tādu pašu laikposmu. Kad šis termiņš būs beidzies, pagaidu pārdale būs beigusies un lieta atgriezīsies tās Pastāvīgās palātas kompetencē, kurai tā iepriekš tika iedalīta.

5.   Eiropas galvenais prokurors informē Kolēģiju par pasākumiem, kas veikti saskaņā ar 2. punktu, minot nodošanas iemeslus.

21. pants

Kolēģijas informēšana

1.   Katras Pastāvīgās palātas priekšsēdētājs 5. panta mērķiem un saskaņā ar minētajā pantā aprakstīto kārtību rakstiski informē Kolēģiju par jautājumiem, kas radušies šīs palātas darbā un kas varētu būt nozīmīgi visas EPPO darbam kopumā vai kas ir saistīti ar EPPO kriminālvajāšanas politikas saskaņotību, lietderību un konsekvenci.

2.   Katra Pastāvīgā palāta ar tās priekšsēdētāja starpniecību var iesniegt Kolēģijai rakstisku priekšlikumu apspriest konkrētus jautājumus, kas ir saistīti ar to, kā tiek īstenota EPPO kriminālvajāšanas politika vai citas attiecīgas pamatnostādnes saistībā ar jautājumiem, kas radušies Pastāvīgās palātas darbā.

22. pants

Ziņošanas pienākumi

1.   Katras Pastāvīgās palātas priekšsēdētājs katru gadu pēc apspriešanās ar pastāvīgajiem locekļiem iesniedz Kolēģijai rakstisku ziņojumu par Pastāvīgās palātas darbību. Eiropas galvenais prokurors nosaka šā ziņojuma veidni un iesniegšanas termiņu.

2.   1. punktā paredzētajā ziņojumā ietver vismaz informāciju par:

| a) | Pastāvīgās palātas noslogojumu, tostarp par ienākošo lietu skaitu, pieņemto lēmumu skaitu un veidu; |
| --- | --- |

a)

Pastāvīgās palātas noslogojumu, tostarp par ienākošo lietu skaitu, pieņemto lēmumu skaitu un veidu;

| b) | lietu izbeigšanas iemesliem saskaņā ar Regulas 39. panta 1. punkta a) līdz g) apakšpunktu; |
| --- | --- |

b)

lietu izbeigšanas iemesliem saskaņā ar Regulas 39. panta 1. punkta a) līdz g) apakšpunktu;

| c) | pieņemtajiem lēmumiem piemērot vienkāršoto kriminālvajāšanas procedūru saskaņā ar Regulas 40. pantu; |
| --- | --- |

c)

pieņemtajiem lēmumiem piemērot vienkāršoto kriminālvajāšanas procedūru saskaņā ar Regulas 40. pantu;

| d) | saskaņā ar Regulas 27. panta 8. punktu, 34. panta 2. punktu un 34. panta 3. punktu pieņemtajiem lēmumiem; |
| --- | --- |

d)

saskaņā ar Regulas 27. panta 8. punktu, 34. panta 2. punktu un 34. panta 3. punktu pieņemtajiem lēmumiem;

| e) | rakstiskas procedūras piemērošanu saskaņā ar 24. pantu; |
| --- | --- |

e)

rakstiskas procedūras piemērošanu saskaņā ar 24. pantu;

| f) | jebkuriem citiem ar Pastāvīgās palātas darbību saistītiem jautājumiem, ja uzskatāms, ka tie horizontāli ietekmē EPPO operatīvās darbības. |
| --- | --- |

f)

jebkuriem citiem ar Pastāvīgās palātas darbību saistītiem jautājumiem, ja uzskatāms, ka tie horizontāli ietekmē EPPO operatīvās darbības.

23. pants

Sanāksmju organizācija

1.   Pastāvīgo palātu sanāksmes notiek saskaņā ar darba kārtību, kurā īpaši norādītas izskatāmās lietas, pieņemamais lēmums un saistībā ar katru lietu apspriežamie jautājumi.

2.   Darba kārtību nosaka Pastāvīgās palātas priekšsēdētājs. Pēc pastāvīgā locekļa pieprasījuma darba kārtībā iekļauj papildu punktus. Priekšsēdētājs izsūta darba kārtību Pastāvīgās palātas locekļiem un par katru darba kārtībā iekļauto lietu atbildīgajam uzraugošajam Eiropas prokuroram.

3.   Pastāvīgās palātas priekšsēdētājs var uzaicināt Regulas 10. panta 9. punkta otrajā daļā norādītās personas vai jebkuru attiecīgu EPPO darbinieku noteiktā termiņā sniegt rakstiskas piezīmes.

4.   Pastāvīgā palāta var apspriest darba kārtībā iekļautu jautājumu tikai tad, ja sanāksmē personīgi vai 6. punktā noteiktajā kārtībā piedalās pastāvīgie locekļi un attiecīgais uzraugošais Eiropas prokurors.

5.   Atkāpjoties no 4. punkta, ja pastāvīgais loceklis nevar piedalīties sanāksmē personīgi vai 6. punktā noteiktajā kārtībā, lēmumu par darba kārtības jautājumu var pieņemt klātesošie.

6.   Pastāvīgās palātas sanāksmes notiek EPPO telpās. Ja apstākļi to prasa, priekšsēdētājs var sasaukt Pastāvīgās palātas sanāksmes, izmantojot videokonferenci. Ja viens vai vairāki Pastāvīgās palātas locekļi vai jebkura cita persona, kura uzaicināta piedalīties sanāksmē, nevar fiziski ierasties, šīs personas var piedalīties attālināti.

7.   Priekšsēdētājs var uzdot Pastāvīgās palātas loceklim vai uzraugošajam Eiropas prokuroram ziņot par sanāksmes darba kārtībā iekļautu punktu.

8.   Par katras Pastāvīgās palātas sanāksmes protokola sagatavošanu atbild Pastāvīgās palātas priekšsēdētājs, un to reģistrē lietu pārvaldības sistēmā.

24. pants

Rakstiskā procedūra

1.   Pastāvīgā palāta var rīkoties, izmantojot rakstisku procedūru:

| a) | ja tā sasaukta pieņemt lēmumu par lietas izbeigšanu saskaņā ar Regulas 39. panta 1. punkta a)–d) apakšpunktu vai par tās nodošanu valsts iestādēm saskaņā ar Regulas 34. punktu; |
| --- | --- |

a)

ja tā sasaukta pieņemt lēmumu par lietas izbeigšanu saskaņā ar Regulas 39. panta 1. punkta a)–d) apakšpunktu vai par tās nodošanu valsts iestādēm saskaņā ar Regulas 34. punktu;

| b) | ja pieņemamais lēmums nav īpaši sarežģīts, tostarp tā satura vai atkārtotības dēļ, vai tādēļ, ka tas ir saistīts ar šajā pašā lietā jau pieņemtiem agrākiem lēmumiem. |
| --- | --- |

b)

ja pieņemamais lēmums nav īpaši sarežģīts, tostarp tā satura vai atkārtotības dēļ, vai tādēļ, ka tas ir saistīts ar šajā pašā lietā jau pieņemtiem agrākiem lēmumiem.

2.   Rīkojoties saskaņā ar rakstisko procedūru, lēmuma projektu ar lietu pārvaldības sistēmas starpniecību paziņo visiem Pastāvīgās palātas pastāvīgajiem locekļiem un uzraugošajam Eiropas prokuroram.

3.   Ja neviens Pastāvīgās palātas pastāvīgais loceklis vai uzraugošais Eiropas prokurors priekšsēdētāja noteiktā termiņā, kas ir ne īsāks par trim dienām, nav iebildis, lēmumu uzskata par pieņemtu.

3. NODAĻA

3. NODAĻA

Eiropas galvenais prokurors un Eiropas galvenā prokurora vietnieki

Eiropas galvenais prokurors un Eiropas galvenā prokurora vietnieki

25. pants

Eiropas galvenā prokurora funkcijas un uzdevumi

1.   Eiropas galvenajam prokuroram ir ar Regulu piešķirtās pilnvaras, un viņš/viņa īsteno savas funkcijas saskaņā ar Regulu un šo reglamentu.

2.   Eiropas galvenais prokurors pieņem lēmumus saskaņā ar Regulas 11. panta 1. punktu. Ja lēmumu pieņem mutiski, adresāts var lūgt tā rakstisku apstiprinājumu.

3.   Eiropas galvenais prokurors saskaņā ar Regulas 11. panta 3. punktu EPPO vārdā paraksta dokumentus, piemēram, darba vienošanās un nolīgumus.

26. pants

Eiropas galvenā prokurora vietnieku atlase un iecelšana

1.   Ja Eiropas galvenā prokurora vietnieka amata vieta ir kļuvusi vakanta vai kļūs vakanta nākamo triju mēnešu laikā, Eiropas galvenais prokurors nekavējoties informē Kolēģiju par vakanci un uzaicina jebkuru ieinteresēto Eiropas prokuroru iesniegt pieteikumu kopā ar motivācijas vēstuli. Eiropas galvenā prokurora vietnieka iecelšana notiek ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc tam, kad Kolēģijai paziņots par vakanci. Pieteikumus pieņem, kamēr nav atlikušas divas nedēļas līdz Kolēģijas sanāksmei, kurā paredzēts veikt iecelšanu.

2.   Eiropas galvenais prokurors vismaz nedēļu pirms Kolēģijas sanāksmes Eiropas galvenā prokurora vietnieka iecelšanai ierosina Kolēģijai kandidātu iecelšanai Eiropas galvenā prokurora vietnieka amatā no saņemto pieteikumu vidus. Eiropas galvenais prokurors kopā ar darba kārtību iesniedz Kolēģijai pieteikumu un ierosinātā kandidāta motivācijas vēstuli.

3.   Pēc kandidāta uzstāšanās visi Kolēģijas locekļi balso aizklāti.

4.   Ja vienlaikus ir jāieceļ divi Eiropas galvenā prokurora vietnieki, attiecīgi piemēro šī panta 1.–3. punktā izklāstīto procedūru.

27. pants

Eiropas galvenā prokurora vietnieku funkcijas

1.   Eiropas galvenais prokurors var ad hoc vai vispārēji uzdot un/vai deleģēt katram Eiropas galvenā prokurora vietniekam konkrētus uzdevumus vai tematisku vai organizatorisku atbildību. Par to informē Kolēģiju.

2.   Eiropas galvenais prokurors pastāvīgi nodrošina darbības nepārtrauktību. Eiropas galvenais prokurors pieņem lēmumu par aizvietošanas kārtību, ja Eiropas galvenais prokurors atrodas prombūtnē un/vai nespēj pildīt Eiropas galvenajam prokuroram noteiktos pienākumus.

28. pants

Funkciju īstenošana

Eiropas galvenā prokurora vietnieka funkciju īstenošana notiek Eiropas galvenā prokurora uzraudzībā, un Eiropas galvenā prokurora vietnieks šajā sakarā ir tieši pakļauts Eiropas galvenajam prokuroram.

29. pants

Eiropas galvenā prokurora vietnieka atkāpšanās un atbrīvošana no amata

1.   Ja Eiropas galvenā prokurora vietnieks vēlas atkāpties no Eiropas galvenā prokurora vietnieka amata, viņš/viņa par to rakstiski informē Eiropas galveno prokuroru vismaz trīs mēnešus pirms plānotā atkāpšanās datuma, ja vien nevienojas citādi. Eiropas galvenais prokurors nekavējoties pārsūta atkāpšanās vēstuli Kolēģijai.

2.   Smagu uzticības pārkāpumu gadījumos Kolēģija pēc Eiropas galvenā prokurora pieprasījuma ar tās locekļu balsu vairākumu var nolemt atbrīvot Eiropas galvenā prokurora vietnieku no Eiropas galvenā prokurora vietnieka amata. Attiecīgais Eiropas galvenā prokurora vietnieks nepiedalās balsošanā. Kolēģija pirms lēmuma pieņemšanas uzklausa attiecīgo Eiropas galvenā prokurora vietnieku.

4. NODAĻA

4. NODAĻA

Eiropas prokurori

Eiropas prokurori

30. pants

Eiropas prokuroru aizstāšana

1.   Ja Eiropas prokurors atrodas prombūtnē vai īslaicīgi nespēj pildīt savus pienākumus, Eiropas galvenais prokurors ieceļ Eiropas prokuroru tā aizstāšanai.

2.   Aizstātais Eiropas prokurors var Eiropas galvenajam prokuroram rakstiski ieteikt Eiropas prokuroru, kura piekrišana viņu aizstāt jau ir saņemta. Eiropas galvenais prokurors norīko ieteikto vai citu Eiropas prokuroru.

Ja Eiropas prokurors, kas izraudzīts saskaņā ar šā panta 2. punktu, ir attiecīgās pārraugošās Pastāvīgās palātas pastāvīgais loceklis, tiek uzskatīts, ka viņš/viņa piedalās sanāksmē tikai kā uzraugošais Eiropas prokurors. Šādos gadījumos pārraugošā Pastāvīgā palāta var pieņemt lēmumus saskaņā ar 23. panta 5. punktu.

3.   Eiropas galvenais prokurors nodrošina, ka par aizstājēju norīkotais Eiropas prokurors var pienācīgi veikt savus pienākumus, pienācīgi ņemot vērā viņam/viņai nepieciešamās zināšanas par tiesību sistēmu un valodas prasmes, ievērojot aizstāšanas īpašos apstākļus. Attiecīgi informē abus Eiropas prokurorus un Kolēģiju.

4.   Aizstāšana saskaņā ar šo pantu ietver visus pienākumus, izņemot gadījumos, kad šajos noteikumos minēts citādi vai kad tas izslēgts ar Regulu.

5.   Šo pantu piemēro visos Eiropas prokurora prombūtnes gadījumos, izņemot prombūtni, ko risina saskaņā ar 31. pantu.

31. pants

Eiropas prokurora aizstāšana ar Eiropas deleģēto prokuroru

1.   Katrs Eiropas prokurors pēc savas iecelšanas vai visos gadījumos, kad ir nepieciešams aizstājējs, ierosina Eiropas galvenajam prokuroram vienu Kolēģijas izraudzītu Eiropas deleģēto prokuroru no savas dalībvalsts, kurš varētu rīkoties kā pagaidu Eiropas prokurors saskaņā ar Regulas 16. panta 7. punktu.

2.   Ja Eiropas prokurors atkāpjas no amata, tiek atbrīvots vai atstāj amatu saskaņā ar Regulas 16. panta 5. un 6. punktu vai citu iemeslu dēļ nespēj veikt savus pienākumus, Eiropas galvenais prokurors nekavējoties aicina Kolēģiju pieņemt lēmumu, ar ko attiecīgi ieceltai personai, sākot ar atkāpšanās, atbrīvošanas vai amata atstāšanas dienu, ļauj darboties kā pagaidu Eiropas prokuroram uz laikposmu, kas nepārsniedz trīs mēnešus.

3.   Ne vēlāk kā divas nedēļas pirms trīs mēnešu laikposma beigām Kolēģija var pagarināt aizstāšanas laikposmu tik ilgi, cik uzskata par nepieciešamu.

4.   Pagaidu Eiropas prokurors beidz pildīt šo amatu, kad viņa/viņas dalībvalsts Eiropas prokurors var atsākt pildīt pienākumus vai kad ir iecelts jauns Eiropas prokurors.

32. pants

Lietu sadale citiem Eiropas prokuroriem

1.   Lūgumos, ko Eiropas prokurors izsaka, pamatojoties uz Regulas 12. panta 2. punktu, var iekļaut priekšlikumu attiecībā uz Eiropas prokuroru, kura piekrišana pārņemt lietu jau ir saņemta.

2.   Ja ir iesniegts ar noslodzi saistīts lūgums, Eiropas galvenais prokurors izvērtē lūgumu iesniegušā Eiropas prokurora noslodzi, cita problēmas risināšanai piemērota pasākuma pieejamību, kā arī priekšlikuma ietekmi uz EPPO izmeklēšanas un kriminālvajāšanas efektivitāti.

3.   Ja lūgums tiek izteikts, pamatojoties uz iespējamu interešu konfliktu, Eiropas galvenais prokurors apmierina lūgumu, ja viņš/viņa secina, ka lūgumu iesniegušā Eiropas prokurora personīgās intereses faktiski apgrūtina vai varētu apgrūtināt viņa/viņas neatkarību Eiropas prokurora pienākumu īstenošanā saskaņā ar Regulas 12. pantu, vai tās varētu tikt šādi uztvertas. Cik vien iespējams, piemēro 1. punktu.

4.   Eiropas galvenais prokurors par 2. un 3. punktā paredzētajiem lūgumiem pieņem lēmumus bez nepamatotas kavēšanās, nodrošinot EPPO pienācīgas un efektīvas darbības nepārtrauktību. Eiropas galvenais prokurors var atkārtoti nodot lietu ierosinātajam Eiropas prokuroram, citam prokuroram vai noraidīt lūgumu.

5.   Ja Eiropas galvenais prokurors atkārtoti nodod lietu saskaņā ar šo pantu, tas nodrošina, ka Eiropas prokurors, kuram ir uzdots pārņemt lietu, nav pārraugošās Pastāvīgās palātas pastāvīgais loceklis un var pienācīgi veikt savus pienākumus, pienācīgi ņemot vērā viņam/viņai nepieciešamās zināšanas par tiesību sistēmu un valodas prasmes, ievērojot aizstāšanas īpašos apstākļus. Eiropas prokurors, kurš pārņem lietu, pilda savus uzdevumus saskaņā ar Regulas 12. pantu.

6.   Par atkārtotu nodošanu informē attiecīgos Eiropas prokurorus un Pastāvīgās palātas, izmantojot lietu pārvaldības sistēmu. Eiropas galvenais prokurors regulāri informē Kolēģiju par lietu atkārtotu nodošanu.

5. NODAĻA

5. NODAĻA

Eiropas deleģētie prokurori

Eiropas deleģētie prokurori

33. pants

Eiropas deleģēto prokuroru iecelšana

Kolēģija, pamatojoties uz Eiropas galvenā prokurora priekšlikumu, ieceļ Eiropas deleģētos prokurorus. Eiropas deleģētais prokurors pirms priekšlikuma nodrošina izvirzīto personu atbilstību Regulas 17. panta 2. punkta kritērijiem un atbilstības kritērijiem, kas paredzēti Kolēģijas lēmumā, ar ko nosaka Eiropas deleģēto prokuroru nodarbināšanas nosacījumus.

34. pants

Eiropas deleģēto prokuroru koordinācija

Eiropas galvenais prokurors var deleģēt Eiropas prokuroriem attiecīgo dalībvalstu Eiropas deleģēto prokuroru darba koordinēšanu, ieskaitot viņu darba programmas, lai nodrošinātu, ka tiek īstenotas viņu funkcijas.

35. pants

Eiropas deleģēto prokuroru aizstāšana

Ja Eiropas deleģētais prokurors atrodas pagaidu prombūtnē, piemēram, ikgadējā atvaļinājuma vai slimības atvaļinājuma laikā, vai nav pieejams citu iemeslu dēļ, tās pašas dalībvalsts Eiropas prokurors uzdod citam šīs dalībvalsts Eiropas deleģētajam prokuroram aizstāt prombūtnē esošo Eiropas deleģēto prokuroru viņa/viņas prombūtnes laikā. Netiek skarti Kolēģijas lēmumā, ar ko nosaka Eiropas deleģēto prokuroru nodarbināšanas nosacījumus, paredzētie noteikumi.

6. NODAĻA

6. NODAĻA

Administratīvais direktors

Administratīvais direktors

36. pants

Administratīvā direktora atlase un iecelšana

1.   Eiropas galvenais prokurors ierosina Kolēģijai apstiprināt paziņojumu par vakanci administratīvā direktora atlasei.

2.   Paziņojumu par vakanci publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un Eiropas Komisijas tīmekļa vietnē.

3.   Eiropas galvenais prokurors novērtē kandidātu atbilstību paziņojumā par vakanci noteiktajiem atlases kritērijiem un intervē pietiekamu skaitu vispiemērotāko kandidātu. Eiropas galvenais prokurors arī ieceļ atbalsta komisiju.

4.   Pēc interviju veikšanas Eiropas galvenais prokurors sagatavo sarakstu, kurā iekļauj un sarindo prioritārā secībā ne vairāk kā trīs kandidātus, un pārsūta to Kolēģijai kopā ar katra sarakstā iekļautā kandidāta novērtējumu.

5.   Kolēģija no sarakstā iekļauto kandidātu vidus ieceļ administratīvo direktoru.

37. pants

Administratīvā direktora darbības rezultātu novērtēšana un pilnvaru pagarināšana

1.   Ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc administratīvā direktora pilnvaru termiņa beigām Eiropas galvenais prokurors iesniedz Kolēģijai apstiprināšanai administratīvā direktora darbības rezultātu novērtējumu un, ja to uzskata par lietderīgu, apsvērumus.

2.   Pirms novērtējuma pieņemšanas Kolēģija var uzklausīt administratīvo direktoru, ja uzskata to par nepieciešamu vai ja viņš/viņa to lūdzis(-usi). Administratīvais direktors nepiedalās sanāksmē, kurā Kolēģija pieņem novērtējuma ziņojumu. Kolēģija pieņem lēmumu ne vēlāk kā četrus mēnešus pirms administratīvā direktora pilnvaru termiņa beigām.

3.   Kolēģija, rīkojoties pēc Eiropas galvenā prokurora priekšlikuma, kurā ņemts vērā 2. punktā minētais novērtējums, var pagarināt administratīvā direktora pilnvaru termiņu vienu reizi uz laikposmu, kas nepārsniedz četrus gadus.

III SADAĻA

DARBĪBAS JAUTĀJUMI

DARBĪBAS JAUTĀJUMI

1. NODAĻA

1. NODAĻA

Informācijas reģistrēšana un pārbaude

Informācijas reģistrēšana un pārbaude

38. pants

Informācijas reģistrēšana

1.   Visu informāciju, ko EPPO saņēmusi saskaņā ar Regulas 24. pantu vai ko EPPO ir ieguvusi ex officio un kas norāda uz jebkādu noziedzīgu rīcību, kas varētu būt EPPO kompetencē, reģistrē saskaņā ar Regulas 44. panta 4. punkta a) apakšpunktu uzturētajā reģistrā (turpmāk – “Reģistrs”).

2.   Reģistrē informācijas saņemšanas datumu, laiku un vietu, kā arī personu, kura atver reģistrācijas datni. Reģistrējot norāda arī šādas ziņas:

| a) | informācijas avotu, ieskaitot tās organizācijas vai personas identitāti un kontaktinformāciju, kas to sniegusi, izņemot, ja ir piemērojami noteikumi par informatoru un trauksmes cēlāju aizsardzību, kuros ir noteikts citādi; |
| --- | --- |

a)

informācijas avotu, ieskaitot tās organizācijas vai personas identitāti un kontaktinformāciju, kas to sniegusi, izņemot, ja ir piemērojami noteikumi par informatoru un trauksmes cēlāju aizsardzību, kuros ir noteikts citādi;

| b) | informācijas formātu, ieskaitot norādi uz jebkuru dokumentu vai citu vienību, kuras oriģinālu nevar glabāt lietu pārvaldības sistēmā; |
| --- | --- |

b)

informācijas formātu, ieskaitot norādi uz jebkuru dokumentu vai citu vienību, kuras oriģinālu nevar glabāt lietu pārvaldības sistēmā;

| c) | vai datne tiek atvērta ar mērķi sākt vai pārņemt izmeklēšanu. |
| --- | --- |

c)

vai datne tiek atvērta ar mērķi sākt vai pārņemt izmeklēšanu.

3.   Reģistrējot arī būtu jānorāda, ciktāl tas iespējams:

| a) | paziņotās noziedzīgās rīcības iespējamo juridisko kvalifikāciju, tostarp – vai to izdarījusi organizēta grupa; |
| --- | --- |

a)

paziņotās noziedzīgās rīcības iespējamo juridisko kvalifikāciju, tostarp – vai to izdarījusi organizēta grupa;

| b) | paziņotās noziedzīgās rīcības īsu aprakstu, ieskaitot datumu, kad tā izdarīta; |
| --- | --- |

b)

paziņotās noziedzīgās rīcības īsu aprakstu, ieskaitot datumu, kad tā izdarīta;

| c) | aprēķinātā kaitējuma apmēru un būtību; |
| --- | --- |

c)

aprēķinātā kaitējuma apmēru un būtību;

| d) | dalībvalsti(-s), kas ir attiecīgās noziedzīgās rīcības centrālā vieta vai kurā izdarīta liela nodarījumu daļa, ja tie ir vairāki; |
| --- | --- |

d)

dalībvalsti(-s), kas ir attiecīgās noziedzīgās rīcības centrālā vieta vai kurā izdarīta liela nodarījumu daļa, ja tie ir vairāki;

| e) | citas dalībvalstis, kas varētu būt iesaistītas; |
| --- | --- |

e)

citas dalībvalstis, kas varētu būt iesaistītas;

| f) | saskaņā ar Regulas 24. panta 4. punktu iespējamo aizdomās turēto un jebkādu citu iesaistīto personu vārdus, dzimšanas datumus un vietas, identifikācijas numurus, pastāvīgo dzīvesvietu un/vai valstspiederību, nodarbošanos, iespējamo piederību noziedzīgai organizācijai; |
| --- | --- |

f)

saskaņā ar Regulas 24. panta 4. punktu iespējamo aizdomās turēto un jebkādu citu iesaistīto personu vārdus, dzimšanas datumus un vietas, identifikācijas numurus, pastāvīgo dzīvesvietu un/vai valstspiederību, nodarbošanos, iespējamo piederību noziedzīgai organizācijai;

| g) | iespēju, ka tiks piemērotas privilēģijas vai imunitāte; |
| --- | --- |

g)

iespēju, ka tiks piemērotas privilēģijas vai imunitāte;

| h) | varbūtējos cietušos (izņemot Eiropas Savienību); |
| --- | --- |

h)

varbūtējos cietušos (izņemot Eiropas Savienību);

| i) | vietu, kurā ir radies galvenais finansiālais kaitējums; |
| --- | --- |

i)

vietu, kurā ir radies galvenais finansiālais kaitējums;

| j) | nesaraujami saistītos nodarījumus; |
| --- | --- |

j)

nesaraujami saistītos nodarījumus;

| k) | citu papildu informāciju, ja ievietotājs to uzskata par lietderīgu. |
| --- | --- |

k)

citu papildu informāciju, ja ievietotājs to uzskata par lietderīgu.

4.   Ciktāl iespējams, dokumentu, kurā ietverta informācija, un visas tam pievienotās vienības konvertē lietu pārvaldības sistēmā elektroniski uzglabājamā formātā.

5.   Pamatojoties uz 3. panta d) punkta saturu, lietu pārvaldības sistēma informē attiecīgo(-s) Eiropas prokuroru(-s). Turklāt, ja 3. panta g) punkta izvērtējums ir pozitīvs, lietu pārvaldības sistēma informē Eiropas galveno prokuroru.

6.   Ja informācija satur īpašu kategoriju personas datus, kas definēti Regulas 55. pantā, tos var apstrādāt tikai tad, ja ir izpildītas Regulas 55. pantā paredzētās prasības. Īpašu kategoriju personas dati lietu pārvaldības sistēmā ir attiecīgi jāapzīmē un jānorāda to glabāšanas pamats. Lietu pārvaldības sistēma par jebkuru šādu reģistrēšanu informē datu aizsardzības speciālistu.

7.   Atkāpjoties no 1. punkta, informāciju, ko ir paziņojušas privātpersonas un kas acīmredzami nenorāda uz noziedzīgu rīcību, kas varētu būt EPPO kompetencē, Eiropas deleģētais prokurors vai Eiropas prokurors bez nepamatotas kavēšanās nodod kompetentajām valsts iestādēm saskaņā ar Regulas 24. panta 8. punktu vai atdod atpakaļ personai, kura par to ziņojusi, un/vai dzēš. Par to uztur attiecīgu žurnālu. Lietas tālākas nodošanas gadījumā Eiropas deleģētais prokurors vai Eiropas prokurors par to informē privātpersonas atbilstoši piemērojamiem valsts tiesību aktiem.

39. pants

Nodošana pārbaudei

1.   Visu informāciju, kas reģistrēta saskaņā ar šo noteikumu 38. panta 1. punktu, pārbauda Eiropas deleģētais prokurors vai attiecīgais Eiropas prokurors, lai novērtētu, vai ir pamats piemērot EPPO kompetenci.

2.   Eiropas prokurors pēc lietu pārvaldības sistēmas paziņojuma saskaņā ar 38. panta 5. punktu uzdod Eiropas deleģētajam prokuroram veikt pārbaudi. Eiropas prokurors var pats personīgi veikt pārbaudi situācijās, kas minētas regulas 28. panta 4. punktā. Eiropas prokurors nosaka pārbaudes uzdošanas procesu, kas var ietvert uz noteikumiem balstītu sadali, tostarp lietām, kurās Eiropas deleģētais prokurors informāciju ieguvis ex officio.

3.   Ja ir informēti vairāki Eiropas prokurori vai informētais Eiropas prokurors uzskata, ka uzdošanu labāk varētu veikt cits Eiropas prokurors, viņi apspriežas un pieņem lēmumu kopīgi. Ja vienošanās netiek panākta, lēmumu pieņem Eiropas galvenais prokurors.

4.   Ja EPPO ir saņēmusi informāciju saskaņā ar Regulas 24. panta 2. punktu, to uzdod pārbaudīt 24 stundu laikā pēc tās reģistrēšanas. Pārējo informāciju uzdod pārbaudīt trīs dienu laikā pēc tās reģistrēšanas.

5.   Ja Eiropas prokurors neuzdod lietu noteiktajā termiņā vai informē par to, ka nespēs to izdarīt paredzētajā termiņā, uzdošanu veic Eiropas galvenais prokurors vai Eiropas galvenā prokurora vietnieks.

40. pants

Informācijas pārbaude

1.   Veicot pārbaudi, lai sāktu izmeklēšanu, izvērtē, vai:

| a) | paziņotā rīcība veido noziedzīgu nodarījumu, kas ir EPPO materiāltiesiskajā, teritoriālajā, personāla un temporālajā kompetencē; |
| --- | --- |

a)

paziņotā rīcība veido noziedzīgu nodarījumu, kas ir EPPO materiāltiesiskajā, teritoriālajā, personāla un temporālajā kompetencē;

| b) | saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem pastāv pamatots iemesls uzskatīt, ka tiek vai ir ticis izdarīts nodarījums; |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem pastāv pamatots iemesls uzskatīt, ka tiek vai ir ticis izdarīts nodarījums;

| c) | pastāv acīmredzams juridiskais pamats, kas liedz veikt kriminālvajāšanu; |
| --- | --- |

c)

pastāv acīmredzams juridiskais pamats, kas liedz veikt kriminālvajāšanu;

| d) | attiecīgos gadījumos ir izpildīti Regulas 25. panta 2., 3. un 4. punkta nosacījumi. |
| --- | --- |

d)

attiecīgos gadījumos ir izpildīti Regulas 25. panta 2., 3. un 4. punkta nosacījumi.

2.   Veicot pārbaudi, lai pārņemtu lietu, papildus izvērtē:

| a) | sasniegto izmeklēšanas stadiju; |
| --- | --- |

a)

sasniegto izmeklēšanas stadiju;

| b) | izmeklēšanas nozīmi, lai nodrošinātu EPPO izmeklēšanas un kriminālvajāšanas politikas saskaņotību; |
| --- | --- |

b)

izmeklēšanas nozīmi, lai nodrošinātu EPPO izmeklēšanas un kriminālvajāšanas politikas saskaņotību;

| c) | izmeklēšanas pārrobežu aspektus; |
| --- | --- |

c)

izmeklēšanas pārrobežu aspektus;

| d) | cita īpaša iemesla pastāvēšanu, kas liecinātu, ka EPPO varētu izmeklēšanu turpināt labāk. |
| --- | --- |

d)

cita īpaša iemesla pastāvēšanu, kas liecinātu, ka EPPO varētu izmeklēšanu turpināt labāk.

3.   Pārbaudi veic, izmantojot visus EPPO pieejamos informācijas avotus un visus Eiropas prokuroram vai attiecīgajam Eiropas deleģētajam prokuroram pieejamos avotus, saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem, tostarp tos, kas viņiem būtu pieejami, rīkojoties valsts līmenī. Pārbaudes mērķiem attiecīgi Eiropas prokurors vai Eiropas deleģētais prokurors var izmantot EPPO darbiniekus. Ja tas ir lietderīgi, EPPO var apspriesties un apmainīties ar informāciju ar Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām, kā arī valstu iestādēm, aizsargājot iespējamās gaidāmās kriminālizmeklēšanas integritāti.

Attiecīgā gadījumā un pirms pabeigšanas pārbaudes var apvienot, ievērojot 51. un 51.bis pantā paredzēto procedūru.

4.   Eiropas deleģētais prokurors vai attiecīgā gadījumā – Eiropas prokurors pabeidz ar izmeklēšanas pārņemšanu saistīto pārbaudi vismaz divas dienas pirms regulas 27. panta 1. punktā noteiktā termiņa beigām. Ar izmeklēšanas sākšanu saistīto pārbaudi pabeidz ne vēlāk kā 60 dienas pēc tās uzdošanas.

5.   Gadījumos, kad pārbaudes uzdevums ir uzticēts Eiropas deleģētajam prokuroram, ja Eiropas deleģētais prokurors nepabeidz pārbaudi par to, vai uzsākt izmeklēšanu noteiktajā termiņā vai ne, vai arī paziņo, ka nespēs to darīt paredzētajā termiņā, par to tiek informēts Eiropas prokurors, kurš, ja tas ir lietderīgi, pagarina pieejamo termiņu vai sniedz attiecīgu norādījumu Eiropas deleģētajam prokuroram.

6.   Ja lēmums attiecas uz pārņemšanu, Eiropas deleģētais prokurors vai attiecīgā gadījumā Pastāvīgās palātas priekšsēdētājs, vai Eiropas prokurors var lūgt Eiropas galvenajam prokuroram ne vairāk kā par piecām dienām pagarināt termiņu, kas vajadzīgs lēmuma pieņemšanai par lietas pārņemšanu. Ja Eiropas prokurors vai attiecīgais Eiropas deleģētais prokurors nepieņem lēmumu noteiktajā termiņā, to uzskata par apsvērumu nepārņemt lietu un attiecīgi piemēro 42. pantu.

7.   Ja pārbaudi veic Eiropas prokurors, pēc informācijas provizoriska izvērtējuma regulas 26., 27. panta un 28. panta 4. punkta nolūkā Eiropas prokurors parasti lietu nodod Eiropas deleģētajam prokuroram 24 stundu laikā, lai tas turpinātu darbu saskaņā ar reglamenta 41. vai 42. pantu.

Situācijās, kad Eiropas prokurors uzskata, ka ir izpildīti regulas 28. panta 4. punktā paredzētie nosacījumi, viņš/-a rīkojas bez liekas kavēšanās saskaņā ar reglamenta 52. panta 1. un 2. punktu. Šādās situācijās, ja Eiropas prokurors ir saņēmis kompetentās Pastāvīgās palātas apstiprinājumu veikt izmeklēšanu personīgi, viņš/-a pieņem motivētu lēmumu sākt izmeklēšanu vai ierosināt lietu personīgi un sāk apkopot lietas materiālus saskaņā ar reglamenta 41. panta 1. punktu. Ja apstiprinājums netiek saņemts, uzraugošais Eiropas prokurors lietu bez liekas kavēšanās nodod Eiropas deleģētajam prokuroram.

41. pants

Lēmums sākt izmeklēšanu vai pārņemt lietu

1.   Ja EPPO pēc pārbaudes nolemj īstenot savu kompetenci, sākot izmeklēšanu vai pārņemot lietu, tiek uzsākta lietas materiālu apkopošana un tai lietas materiālu indeksā (turpmāk – “indekss”) tiek piešķirts identifikācijas numurs. Lietu pārvaldības sistēma automātiski izveido pastāvīgu saiti ar saistīto reģistrāciju saskaņā ar 38. panta 1. punktu.

2.   Attiecīgajā indeksa atsaucē ir ietverta šāda informācija, ciktāl tā ir pieejama:

| a) | attiecībā uz EPPO kriminālprocesā aizdomās turētajiem vai apsūdzētajiem, vai personām, kuras notiesātas pēc EPPO kriminālprocesa:






  i) | uzvārds, pirmslaulību uzvārds, vārdi un jebkādi pieņemtie vārdi; |
| --- | --- | --- |

a)

attiecībā uz EPPO kriminālprocesā aizdomās turētajiem vai apsūdzētajiem, vai personām, kuras notiesātas pēc EPPO kriminālprocesa:

i)

uzvārds, pirmslaulību uzvārds, vārdi un jebkādi pieņemtie vārdi;

| ii) | dzimšanas datums un vieta; |
| --- | --- |

ii)

dzimšanas datums un vieta;

| iii) | valstspiederība; |
| --- | --- |

iii)

valstspiederība;

| iv) | dzimums, |
| --- | --- |

iv)

dzimums,

| v) | attiecīgās personas dzīvesvieta, nodarbošanās un aptuvena atrašanās vieta; |
| --- | --- |

v)

attiecīgās personas dzīvesvieta, nodarbošanās un aptuvena atrašanās vieta;

| vi) | sociālās apdrošināšanas numuri, personas kodi, vadītāja apliecības, identifikācijas dokumenti, pases dati, muitas un nodokļu identifikācijas numuri; |
| --- | --- |

vi)

sociālās apdrošināšanas numuri, personas kodi, vadītāja apliecības, identifikācijas dokumenti, pases dati, muitas un nodokļu identifikācijas numuri;

| vii) | iespējamo nodarījumu apraksts, ieskaitot to izdarīšanas datumu; |
| --- | --- |

vii)

iespējamo nodarījumu apraksts, ieskaitot to izdarīšanas datumu;

| viii) | nodarījumu kategorija, ieskaitot to, vai pastāv nesaraujami saistīti nodarījumi; |
| --- | --- |

viii)

nodarījumu kategorija, ieskaitot to, vai pastāv nesaraujami saistīti nodarījumi;

| ix) | aprēķināto zaudējumu summa; |
| --- | --- |

ix)

aprēķināto zaudējumu summa;

| x) | iespējamā dalība noziedzīgā organizācijā; |
| --- | --- |

x)

iespējamā dalība noziedzīgā organizācijā;

| xi) | ziņas par kontiem bankās un citās finanšu iestādēs; |
| --- | --- |

xi)

ziņas par kontiem bankās un citās finanšu iestādēs;

| xii) | tālruņa numuri, SIM karšu numuri, e-pasta adreses, IP adreses un tiešsaistes platformās izmantotie kontu nosaukumi un lietotājvārdi; |
| --- | --- |

xii)

tālruņa numuri, SIM karšu numuri, e-pasta adreses, IP adreses un tiešsaistes platformās izmantotie kontu nosaukumi un lietotājvārdi;

| xiii) | transportlīdzekļa reģistrācijas dati; |
| --- | --- |

xiii)

transportlīdzekļa reģistrācijas dati;

| xiv) | identificējami aktīvi, kas personai pieder vai ko tā izmanto, piemēram, kriptoaktīvi un nekustamais īpašums; |
| --- | --- |

xiv)

identificējami aktīvi, kas personai pieder vai ko tā izmanto, piemēram, kriptoaktīvi un nekustamais īpašums;

| xv) | informācija, vai varētu tikt piemērotas privilēģijas vai imunitāte; |
| --- | --- |

xv)

informācija, vai varētu tikt piemērotas privilēģijas vai imunitāte;

| b) | attiecībā uz fiziskām personām, kuras ir ziņojušas par EPPO kompetencē esošiem nodarījumiem vai ir šādos nodarījumos cietušie:






  i) | uzvārds, pirmslaulību uzvārds, vārdi un jebkādi pieņemtie vārdi; |
| --- | --- | --- |

b)

attiecībā uz fiziskām personām, kuras ir ziņojušas par EPPO kompetencē esošiem nodarījumiem vai ir šādos nodarījumos cietušie:

i)

uzvārds, pirmslaulību uzvārds, vārdi un jebkādi pieņemtie vārdi;

| ii) | dzimšanas datums un vieta; |
| --- | --- |

ii)

dzimšanas datums un vieta;

| iii) | valstspiederība; |
| --- | --- |

iii)

valstspiederība;

| iv) | dzimums, |
| --- | --- |

iv)

dzimums,

| v) | attiecīgās personas dzīvesvieta, nodarbošanās un aptuvena atrašanās vieta; |
| --- | --- |

v)

attiecīgās personas dzīvesvieta, nodarbošanās un aptuvena atrašanās vieta;

| vi) | personas kodi, identifikācijas dokumenti un pases dati; |
| --- | --- |

vi)

personas kodi, identifikācijas dokumenti un pases dati;

| vii) | to nodarījumu apraksts un būtība, kuros attiecīgā persona iesaistīta vai par kuriem ziņojusi, datums, kurā tie izdarīti, un noziedzīgo nodarījumu kategorija; |
| --- | --- |

vii)

to nodarījumu apraksts un būtība, kuros attiecīgā persona iesaistīta vai par kuriem ziņojusi, datums, kurā tie izdarīti, un noziedzīgo nodarījumu kategorija;

| c) | attiecībā uz a) apakšpunktā minētas personas kontaktpersonām vai ar to saistītām personām:






  i) | uzvārds, pirmslaulību uzvārds, vārdi un jebkādi pieņemtie vārdi; |
| --- | --- | --- |

c)

attiecībā uz a) apakšpunktā minētas personas kontaktpersonām vai ar to saistītām personām:

i)

uzvārds, pirmslaulību uzvārds, vārdi un jebkādi pieņemtie vārdi;

| ii) | dzimšanas datums un vieta; |
| --- | --- |

ii)

dzimšanas datums un vieta;

| iii) | valstspiederība; |
| --- | --- |

iii)

valstspiederība;

| iv) | dzimums, |
| --- | --- |

iv)

dzimums,

| v) | attiecīgās personas dzīvesvieta, nodarbošanās un aptuvena atrašanās vieta; |
| --- | --- |

v)

attiecīgās personas dzīvesvieta, nodarbošanās un aptuvena atrašanās vieta;

| vi) | personas kodi, identifikācijas dokumenti un pases dati. |
| --- | --- |

vi)

personas kodi, identifikācijas dokumenti un pases dati.

Iepriekš a) punkta x)–xv) apakšpunktā minēto kategoriju personas datus indeksā ievada tikai tiktāl, ciktāl tas ir praktiski iespējams, ņemot vērā operatīvās intereses un pieejamos resursus. Lietas materiālu izmeklēšanas laikā indeksa atsauces regulāri atjaunina. Lietu pārvaldības sistēma periodiski informē Eiropas prokuroru un Eiropas deleģēto prokuroru, ja indeksā nav ievadīta noteiktu kategoriju informācija.

3.   Lietu pārvaldības sistēma informē uzraugošo Eiropas prokuroru, Pastāvīgo palātu un Eiropas galveno prokuroru.

4.   Ja Eiropas deleģētais prokurors, kurš nodarbojas ar lietu, vai Eiropas prokurors, kas veic izmeklēšanu saskaņā ar regulas 28. panta 4. punktu, uzskata, ka, lai saglabātu izmeklēšanas integritāti, ir nepieciešams īslaicīgi atlikt pienākumu informēt iestādes, kas minētas regulas 25. panta 5. punktā, 26. panta 2. un 7. punktā, viņš/viņa nekavējoties informē pārraugošo Pastāvīgo palātu. Tā var iebilst pret šo lēmumu un uzdot Eiropas deleģētajam prokuroram vai attiecīgā gadījumā – Eiropas prokuroram, kas rīkojas saskaņā ar regulas 28. panta 4. punktu, nekavējoties sniegt attiecīgo paziņojumu.

42. pants

Lēmums nesākt izmeklēšanu vai nepārņemt lietu

1.   Ja Eiropas deleģētais prokurors pēc pārbaudes veikšanas uzskata, ka nav jāsāk izmeklēšana vai jāpārņem lieta, viņš/viņa ieraksta reģistrā iemeslus. Šo apsvērumu paziņo lietu nodevušajam Eiropas prokuroram, un tā pārskatīšanu uztic kompetentajai Pastāvīgajai palātai.

2.   Ja Kolēģija ir pieņēmusi vispārīgas pamatnostādnes, kas ļauj Eiropas deleģētajiem prokuroriem patstāvīgi un bez nepamatotas kavēšanās pieņemt lēmumu nepārņemt lietas par konkrētu veidu nodarījumiem, Eiropas deleģētā prokurora lēmumu pārskata saskaņā ar pamatnostādnēs paredzētajiem noteikumiem.

3.   Pastāvīgā palāta var lūgt palīdzību EPPO darbiniekiem, lai iegūtu papildu informāciju lēmuma pieņemšanai, ja tā uzskata to par lietderīgu.

4.   Pastāvīgā palāta apsvērumus nepārņemt lietu pārskata, pirms ir beidzies Regulas 27. panta 1. punktā noteiktais termiņš. Apsvērumu nesākt izmeklēšanu pārskata ne vēlāk kā 20 dienas pēc tam, kad tas nodots Pastāvīgajai palātai. Pastāvīgā palāta var lūgt Eiropas galveno prokuroru pagarināt pārskatīšanai doto laiku.

5.   Ja Pastāvīgā palāta uzdod Eiropas deleģētajam prokuroram sākt izmeklēšanu vai pārņemt lietu, Eiropas deleģētais prokurors rīkojas saskaņā ar 41. pantu.

6.   Ja Pastāvīgā palāta līdz pārskatīšanas termiņa beigām nedod norādījumus Eiropas deleģētajam prokuroram, Eiropas deleģētā prokurora apsvērumus uzskata par pieņemtiem. Ja tas ir iespējams, par lēmumu paziņo iestādei vai personai, kura ziņojusi par noziedzīgo rīcību.

7.   Ja lēmums nesākt izmeklēšanu ir pamatots ar faktu, ka paziņotā noziedzīgā rīcība nav EPPO kompetencē, sākotnēji saņemto informāciju kopā ar EPPO pārbaudē atklāto informāciju, ja tas ir atļauts, nodod kompetentajām valsts iestādēm.

42.bis pants

Informācija, kas saņemta, piemērojot regulas 24. panta 3. punktu

1.   Ja saskaņā ar regulas 24. panta 3. punktu saņemtās informācijas pārbaudes rezultātā, kuru pabeidz 10 dienu laikā, izrādās, ka EPPO varētu piemērot savu kompetenci, Eiropas deleģētais prokurors informē kompetento valsts iestādi par nodomu pārņemt lietu un saskaņā ar 27. panta 3. punktu lūdz kompetento valsts iestādi 10 dienu laikā sniegt EPPO informāciju atbilstoši 24. panta 2. punktam.

2.   Ja kompetentā valsts iestāde 10 dienu laikā pēc informācijas saņemšanas neziņo EPPO saskaņā ar 24. panta 2. punktu, Eiropas deleģētais prokurors ierosina strīdu, izmantojot 25. panta 6. punktā noteikto procedūru. Dalībvalstīs, kurās valsts tiesību akti neļauj EPPO ierosināt strīdu, izmantojot 25. panta 6. punktā noteikto procedūru, bez iepriekšēja lēmuma par tās kompetenci, Eiropas deleģētais prokurors īsteno pārņemšanas tiesības.

3.   Ja, pārbaudot informāciju, kas saņemta, piemērojot 24. panta 3. punktu, Eiropas deleģētais prokurors piekrīt, ka EPPO nevajadzētu piemērot savu kompetenci, viņš sniedz pamatotu ziņojumu šajā jautājumā.

4.   Pastāvīgā palāta izskata ziņojumu 10 dienu laikā. Ja Pastāvīgā palāta uzskata, ka EPPO būtu jāpiemēro sava kompetence, tā liek Eiropas deleģētajam prokuroram informēt kompetento valsts iestādi par EPPO nodomu piemērot savu kompetenci un saskaņā ar 27. panta 3. punktu pieprasīt valsts iestādēm sniegt informāciju EPPO saskaņā ar regulas 24. panta 2. punktu. Šādā gadījumā piemēro 2. punktu.

5.   Ja Pastāvīgā palāta 10 dienu laikā pēc šā panta 3. punktā norādītā ziņojuma saņemšanas nesniedz nekādus norādījumus, Eiropas deleģētā prokurora ziņojumu uzskata par pieņemtu un reģistrācijas lietu slēdz.

2. NODAĻA

2. NODAĻA

Izmeklēšana

Izmeklēšana

43. pants

Noteikumi par izmeklēšanas veikšanu

1.   Neatkarīgi no iespējas nodot lietu citam prokuroram saskaņā ar regulas 49. pantu un neskarot regulas 28. panta 4. punktu, Eiropas deleģētais prokurors, kurš nolēmis sākt vai pārņemt izmeklēšanu, to arī veic.

2.   Ja to atļauj valsts tiesību akti, Eiropas prokurors var uzdot vienam vai vairākiem tās pašas dalībvalsts Eiropas deleģētajiem prokuroriem veikt izmeklēšanu reizē ar Eiropas deleģēto prokuroru, kurš nodarbojas ar lietu. Uzraugošais Eiropas prokurors saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem var atcelt no lietas izskatīšanas Eiropas deleģēto(-os) prokuroru(-us), kas norīkots(-i) veikt izmeklēšanu līdztekus Eiropas deleģētajam prokuroram, kurš izskata lietu. Attiecīgais Eiropas prokurors izmeklēšanu var veikt patstāvīgi, ja ir izpildīti regulas 28. panta 4. punktā paredzētie nosacījumi.

3.   Neskarot lietai piemērojamās valsts tiesību normas, EPPO lietas materiālus organizē un pārvalda saskaņā ar šo reglamentu, lai nodrošinātu EPPO kā vienotas prokuratūras pienācīgu darbību. Ja tas ir iespējams, visu lietas materiālos iekļauto vienību kopijas glabā elektroniski lietu pārvaldības sistēmā saskaņā ar Regulas 44. panta 4. punkta c) apakšpunktu.

4.   Par izmaksu ziņā efektīvu praktisko kārtību, kādā uzraugošais Eiropas prokurors un kompetentā Pastāvīgā palāta piekļūst informācijai un pierādījumiem lietas materiālos, ko nevar glabāt lietu pārvaldības sistēmā, vienojas ar Eiropas deleģēto prokuroru, kurš nodarbojas ar lietu.

5.   Pamatojoties uz Eiropas galvenā prokurora priekšlikumu, Kolēģija var pieņemt papildu noteikumus par EPPO lietas materiālu pārvaldību un arhivēšanu.

44. pants

Ziņošana par izmeklēšanu

1.   Kamēr notiek izmeklēšana, Eiropas deleģētais prokurors, kurš nodarbojas ar lietu, sagatavo un uztur progresa ziņojumu. Ziņojumā ietver orientējošu izmeklēšanas darba plānu, kā arī nozīmīgus pavērsienus izmeklēšanā, tostarp vismaz:

| a) | plānotos un veiktos izmeklēšanas pasākumus, to rezultātus; |
| --- | --- |

a)

plānotos un veiktos izmeklēšanas pasākumus, to rezultātus;

| b) | izmaiņas izmeklēšanas darbības jomā attiecībā uz aizdomās turēto(-ajiem), izmeklējamo(-ajiem) pārkāpumu(-iem), nodarīto kaitējumu un cietušo(-ajiem); |
| --- | --- |

b)

izmaiņas izmeklēšanas darbības jomā attiecībā uz aizdomās turēto(-ajiem), izmeklējamo(-ajiem) pārkāpumu(-iem), nodarīto kaitējumu un cietušo(-ajiem);

| c) | svarīgu pierādījumu vākšanu; |
| --- | --- |

c)

svarīgu pierādījumu vākšanu;

| d) | attiecīgā gadījumā – lūgumus pārskatīt Eiropas deleģētā prokurora, kurš nodarbojas ar lietu, rīcību vai lēmumu; |
| --- | --- |

d)

attiecīgā gadījumā – lūgumus pārskatīt Eiropas deleģētā prokurora, kurš nodarbojas ar lietu, rīcību vai lēmumu;

| e) | īsu aprakstu par dalībvalstij vai dalībvalsts jurisdikcijai pakļautai personai adresētās saziņas, aktu vai lēmumu saturu. |
| --- | --- |

e)

īsu aprakstu par dalībvalstij vai dalībvalsts jurisdikcijai pakļautai personai adresētās saziņas, aktu vai lēmumu saturu.

2.   Ziņojumu uztur lietu pārvaldības sistēmā. Uzraugošais Eiropas prokurors un pārraugošās Pastāvīgās palātas locekļi ar lietu pārvaldības sistēmas starpniecību saņem paziņojumu ik reizi, kad ziņojums tiek grozīts.

3.   Eiropas prokurori var pieņemt pamatnostādnes savu dalībvalstu Eiropas deleģētajiem prokuroriem, nosakot ziņošanas pienākumu.

45. pants

Izmeklēšanas pārraudzība

1.   Pēc lietas ierosināšanas lietu pārvaldības sistēma to pēc nejaušības principa saskaņā ar 19. pantu uzdod pārraudzīt Pastāvīgajai palātai, kuras pastāvīgo locekļu vidū nav uzraugošā Eiropas prokurora.

2.   Pārraugošā Pastāvīgā palāta, ieskaitot jebkuru tās pastāvīgo locekli un uzraugošo Eiropas prokuroru, jebkurā laikā piekļūst lietu pārvaldības sistēmā glabātajos lietas materiālos esošajai informācijai. Ja tas ir obligāti nepieciešams lēmuma pieņemšanai, Pastāvīgā palāta var lūgt uzraugošajam Eiropas prokuroram nodrošināt sākotnējās(-o) vienības(-u), kuras(-u) kopijas vēl netiek glabātas vai tās nevar glabāt lietu pārvaldības sistēmā to oriģinālformā un tās neatrodas centrālajā birojā, nosūtīšanu centrālajam birojam. Vienību(-s) bez nepamatotas kavēšanās atgriež, tiklīdz ir sasniegts mērķis, kādam Pastāvīgā palāta to pieprasījusi.

3.   Neskarot 44. pantā paredzēto ziņošanas pienākumu, Pastāvīgā palāta vai uzraugošais Eiropas prokurors var jebkurā laikā pieprasīt Eiropas deleģētajam prokuroram sniegt informāciju par notiekošu izmeklēšanu vai kriminālvajāšanu.

4.   Pastāvīgā palāta periodiski pārskata izmeklēšanu atbilstīgi priekšsēdētāja noteiktam grafikam vai jebkurā brīdī, kad to lūdzis viens no pastāvīgajiem locekļiem, uzraugošais Eiropas prokurors vai Eiropas deleģētais prokurors, kurš nodarbojas ar lietu.

5.   Jebkurā izmeklēšanas brīdī Eiropas deleģētais prokurors, kurš nodarbojas ar lietu, var lūgt EPPO darbinieka palīdzību.

46. pants

Izmeklēšanas vadīšana

1.   Norādījumi Eiropas deleģētajiem prokuroriem, kuri nodarbojas ar lietu, saskaņā ar Regulas 10. panta 5. punktu un 12. panta 3. punktu var attiekties uz konkrētu pasākumu veikšanu vai atturēšanos no tās.

2.   Ar norādījumiem Eiropas deleģētajam prokuroram, kurš nodarbojas ar lietu, var paredzēt pienākumu ziņot par attiecīgo turpmāko rīcību.

3.   Ja ir paredzēti norādījumi saskaņā ar regulas 10. panta 5. punktu, Pastāvīgās palātas priekšsēdētājs izplata norādījumu projektu vai uzdod to izdarīt Pastāvīgās palātas loceklim vai uzraugošajam Eiropas prokuroram.

4.   Norādījumus ievada lietu pārvaldības sistēmā, kas automātiski informē attiecīgo Eiropas deleģēto prokuroru.

5.   Uzraugošais Eiropas prokurors nodrošina, ka Eiropas deleģētais prokurors seko norādījumiem. Ja uzraugošais Eiropas prokurors uzskata, ka Eiropas deleģētais prokurors, kurš nodarbojas ar lietu, nav sekojis norādījumiem, viņš/viņa pieprasa paskaidrojumus un informē Pastāvīgo palātu, ja nepieciešams – iesniedzot priekšlikumu saskaņā ar Regulas 28. panta 3. punkta b) apakšpunktu.

47. pants

Pastāvīgās palātas norādījumu pārskatīšana

1.   Ja Eiropas deleģētais prokurors uzskata, ka no pārraugošās Pastāvīgās palātas saņemta norādījuma izpilde būtu pretrunā Savienības tiesībām, ieskaitot Regulu, vai piemērojamajiem valsts tiesību aktiem, viņš/viņa nekavējoties informē Pastāvīgo palātu, ierosinot grozīt vai atcelt saņemtos norādījumus. Pārraugošā Pastāvīgā palāta pēc apspriešanās ar uzraugošo Eiropas prokuroru bez nepamatotas kavēšanās pieņem lēmumu par šo lūgumu.

2.   Ja Pastāvīgā palāta noraida lūgumu, Eiropas deleģētais prokurors pārskatīšanas pieprasījumu var iesniegt Eiropas galvenajam prokuroram. Pārraugošās Pastāvīgās palātas priekšsēdētājs var iesniegt Eiropas galvenajam prokuroram apsvērumus. Eiropas galvenais prokurors uzdod lūgumu izskatīt citai Pastāvīgajai palātai, kas pieņem galīgo lēmumu attiecībā uz norādījumu, piedaloties uzraugošajam Eiropas prokuroram.

48. pants

Eiropas deleģēto prokuroru aktu iekšējā pārskatīšana

1.   Ja dalībvalsts tiesību aktos ir paredzēta noteiktu aktu iekšēja pārskatīšana valsts prokuratūras struktūrā, visus lūgumus par Eiropas deleģētā prokurora akta pārskatīšanu ievieto lietu pārvaldības sistēmā, kas informē uzraugošo Eiropas prokuroru un pārraugošo Pastāvīgo palātu.

2.   Eiropas deleģētais prokurors, kurš nodarbojas ar lietu, iesniedz uzraugošajam Eiropas prokuroram rakstveida apsvērumus.

3.   Uzraugošais Eiropas prokurors rīkojas attiecībā uz pārskatīšanas pieprasījumu, nepārsniedzot saskaņā ar valsts tiesību aktiem noteikto termiņu. Pārskatīšanas procedūrai nav apturoša efekta, un tā nekavē efektīvu rīcību patlaban notiekošā izmeklēšanā vai kriminālvajāšanā, ja valsts tiesību aktos nav paredzēts citādi.

4.   Uzraugošais Eiropas prokurors informē kompetento Pastāvīgo palātu, pirms tiek pieņemts lēmums par pārskatīšanas pieprasījumu. Pastāvīgā palāta var jebkurā laikā turpināt īstenot Regulā paredzētās pārraudzības pilnvaras.

5.   Ja valsts tiesību aktos saistībā ar iekšējo pārskatīšanu saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir minēts uzraugošais vai amatā augstāks prokurors, šī panta vajadzībām ar to saprot uzraugošo Eiropas prokuroru attiecībā pret Eiropas deleģēto prokuroru.

49. pants

Lietas nodošana citam Eiropas deleģētajam prokuroram

Neskarot 39. panta 2. punktu, uzraugošais Eiropas prokurors var ierosināt pārraugošajai Pastāvīgajai palātai nodot lietu citam Eiropas deleģētajam prokuroram tajā pašā dalībvalstī. Motivētu priekšlikumu ievada lietu pārvaldības sistēmā, kas informē pārraugošo Pastāvīgo palātu un Eiropas deleģēto prokuroru, kurš nodarbojas ar lietu. Eiropas deleģētais prokurors, kurš nodarbojas ar lietu, var iesniegt rakstveida apsvērumus piecu dienu laikā pēc paziņojuma saņemšanas, izņemot, ja Eiropas prokurors šo termiņu ir saīsinājis jautājuma steidzamības dēļ.

50. pants

Lietas nodošana Eiropas deleģētajam prokuroram citā dalībvalstī

1.   Eiropas deleģētais prokurors, kurš nodarbojas ar lietu, uzraugošais Eiropas prokurors vai jebkurš pārraugošās Pastāvīgās palātas pastāvīgais loceklis var ierosināt nodot lietu citas dalībvalsts Eiropas deleģētajam prokuroram saskaņā ar Regulas 26. panta 5. punktu.

2.   Pastāvīgā palāta var uzaicināt Eiropas prokuroru no dalībvalsts, kam tiek ierosināts atkārtoti nodot lietu, piedalīties tās sanāksmē, kā arī var lūgt attiecīgajiem Eiropas deleģētajiem prokuroriem iesniegt rakstveida apsvērumus.

Ja nodošanas rezultātā uzraugošais Eiropas prokurors ir arī pārraugošās Pastāvīgās palātas pastāvīgais loceklis, attiecīgi piemēro 19. pantu.

3.   Pastāvīgās palātas lēmumu nodot lietu saskaņā ar 1. un 2. punktu reģistrē lietu pārvaldības sistēmā, kas informē attiecīgos Eiropas prokurorus un Eiropas deleģētos prokurorus. Lēmumu nevar pieņemt rakstiskā procedūrā.

51. pants

Lietu, kas attiecas uz vairāk nekā vienas dalībvalsts jurisdikciju, apvienošana un sadalīšana

1.   Jebkurš Eiropas deleģētais prokurors, kurš nodarbojas ar lietu, uzraugošais Eiropas prokurors vai jebkurš pārraugošās Pastāvīgās palātas pastāvīgais loceklis var ierosināt apvienot vai sadalīt lietas, uz kurām attiecas Regulas 26. panta 5. punkta b) apakšpunktā un 6. punktā paredzētie kritēriji.

2.   Ja apvienojamās lietas pārrauga dažādas Pastāvīgās palātas, tās savstarpēji apspriežas, lai pieņemtu lēmumu par šo lietu apvienošanu. Ja visas attiecīgās Pastāvīgās palātas ir nolēmušas apvienot lietas, pirmo lietu pārvaldības sistēmā reģistrēto lietu pārraugošā Pastāvīgā palāta pārrauga arī apvienoto lietu, izņemot, ja vien attiecīgās Pastāvīgās palātas kopīgi nenolemj atkāpties no šā principa. Ja vismaz viena Pastāvīgā palāta atsakās apvienot lietas vai nepiekrīt pārraugošās Pastāvīgās palātas noteikšanai, lēmumu pieņem Eiropas galvenais prokurors.

3.   Ja pārraugošā Pastāvīgā palāta nolemj sadalīt lietu, tai saglabājas pilnvaras attiecībā uz visām sadalīšanas rezultātā izveidotajām lietām. Ja ir pamats atkāpties no šī noteikuma, pārraugošā Pastāvīgā palāta informē Eiropas galveno prokuroru, kurš pieņem lēmumu. Jaunajai(-ām) lietai(-ām), ko iegūst sadalīšanas rezultātā, piešķir jaunu lietas numuru saskaņā ar 41. pantu.

4.   Lēmumu par lietu apvienošanu vai sadalīšanu, kā arī izvēli pēc lietu sadalīšanas vai apvienošanas tās piešķirt citai Pastāvīgajai palātai reģistrē lietu pārvaldības sistēmā.

5.   Lēmumā ietver arī Pastāvīgās palātas izvēli attiecībā uz Eiropas deleģēto prokuroru, kurš nodarbosies ar apvienotajām vai sadalītajām lietām saskaņā ar Regulas 26. pantu. Ja starp Pastāvīgām palātām rodas domstarpības, lēmumu pieņem Eiropas galvenais prokurors.

51.bis pants

Lietu, kas attiecas uz vienas dalībvalsts jurisdikciju, apvienošana un sadalīšana

1.   Vienas dalībvalsts jurisdikcijas gadījumā Eiropas deleģētais prokurors, kurš nodarbojas ar lietu, var nolemt apvienot vai sadalīt lietas saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem. 20. panta 2. punktu nepiemēro.

2.   Ja Eiropas deleģētais prokurors, kurš nodarbojas ar lietu, nolemj apvienot vai sadalīt lietas, piemērojot 1. punktu, par minēto lēmumu nekavējoties paziņo attiecīgajai(-ām) Pastāvīgajai(-ām) palātai(-ām).

3.   Ja lēmums apvienot lietas skar vairākas Pastāvīgās palātas, Eiropas deleģētais prokurors, kurš nodarbojas ar lietu, savā lēmumā norāda, kurai Pastāvīgajai palātai būtu jāuzrauga apvienotā lieta atbilstoši piemērojamiem valsts tiesību aktiem. Ja pārraugošā Pastāvīgā palāta neļauj noteikt pārraugošo Pastāvīgo palātu vai paļaujas uz rīcības brīvību tās izraudzīšanā, lietu, kurā apvienota otra lieta vai lietas, uzrauga pārraugošā Pastāvīgā palāta.

4.   Ja lietas, ko paredzēts apvienot, izskata vairāk nekā viens Eiropas deleģētais prokurors, par lietu apvienošanu un Eiropas deleģētā prokurora iecelšanu šīs lietas izskatīšanai, lemj saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem. Ja šādi nav iespējams noteikt Eiropas deleģēto prokuroru, kurš izskatīs lietu, vai ja tā izraudzīšanā tiek izmantota rīcības brīvība, lēmumu pieņem uzraugošais Eiropas prokurors.

5.   Ja Eiropas deleģētais prokurors, kurš izskata lietu, nolemj sadalīt lietu, attiecīgā Pastāvīgā palāta saglabā kompetenci attiecībā uz visām sadalīšanas rezultātā izveidotajām lietām. Ja ir pamats atkāpties no šī noteikuma, pārraugošā Pastāvīgā palāta informē Eiropas galveno prokuroru, kurš pieņem lēmumu. Jaunajai(-ām) lietai(-ām), ko iegūst sadalīšanas rezultātā, piešķir jaunu lietas numuru saskaņā ar 41. pantu.

52. pants

Eiropas prokurora veiktā izmeklēšana

1.   Ja pēc tam, kad EPPO ir reģistrējusi informāciju saskaņā ar regulas 24. pantu, attiecīgais Eiropas prokurors uzskata, ka izmeklēšana viņam/-ai būtu jāveic personīgi, viņš/-a pirms motivēta lēmuma pieņemšanas saskaņā ar regulas 28. panta 4. punkta pirmās daļas a), b) vai c) apakšpunktu lūdz Pastāvīgās palātas apstiprinājumu, izmantojot lietu pārvaldības sistēmu.

2.   Panta 1. punktā minētajā lūgumā norāda iemeslus, kādēļ uzraugošajam Eiropas prokuroram būtu jāveic izmeklēšana, ļaujot Pastāvīgajai palātai novērtēt, vai ir izpildīti regulas 28. panta 4. punktā paredzētie nosacījumi.

3.   Pastāvīgā palāta var pieprasīt paskaidrojumus no attiecīgā Eiropas prokurora un gadījumā, ja iecelts Eiropas deleģētais prokurors, – no attiecīgā Eiropas deleģētā prokurora, kurš nodarbojas ar lietu.

4.   Ja Pastāvīgā palāta dod apstiprinājumu, uzraugošais Eiropas prokurors reģistrē lēmumu lietu pārvaldības sistēmā, kas informē attiecīgo(-s) Eiropas deleģēto(-s) prokurorus(-s), ja tāds(-i) agrāk ir iecelts(-i). Lēmumu paziņo arī valsts iestādēm.

5.   Ja Eiropas prokurors pirms Eiropas deleģētā prokurora iecelšanas ir pieņēmis lēmumu saskaņā ar regulas 28. panta 4. punkta a) vai b) apakšpunktu, viņš/-a uzņemas visus Eiropas deleģētā prokurora uzdevumus.

6.   Ja Eiropas prokurors veic izmeklēšanu personīgi, pēc analoģijas piemēro 44. pantu.

53. pants

Procedūra pārrobežu izmeklēšanas pasākumu uzticēšanai asistējošajam Eiropas deleģētajam prokuroram

1.   Eiropas deleģētā prokurora, kurš nodarbojas ar lietu, veiktu izmeklēšanas pasākumu uzdošanu asistējošajam Eiropas deleģētajam prokuroram no citas dalībvalsts reģistrē lietu pārvaldības sistēmā, kas par to informē attiecīgos Eiropas prokurorus. Tās dalībvalsts Eiropas prokurors, kurā jāveic pasākums, iedala pasākuma veikšanu attiecīgajam Eiropas deleģētajam prokuroram. Eiropas deleģēto prokuroru informē lietu pārvaldības sistēma.

Ja asistējošais Eiropas deleģētais prokurors jau ir noteikts, Eiropas deleģētais prokurors, kurš nodarbojas ar lietu, var uzdot pasākuma izpildi tieši šim Eiropas deleģētajam prokuroram. Steidzamos gadījumos Eiropas deleģētais prokurors, kurš nodarbojas ar lietu, var uzdot jebkuram attiecīgās dalībvalsts Eiropas deleģētajam prokuroram izpildīt pasākumu.

2.   Lēmumā ietver visus elementus, kas nepieciešami, lai ļautu asistējošajam Eiropas deleģētajam prokuroram veikt pasākumu, un norāda pasākuma uzdevuma izpildes termiņu.

3.   Ja asistējošais Eiropas deleģētais prokurors nevar veikt pasākumu noteiktajā termiņā, viņš/viņa par to informē uzraugošo Eiropas prokuroru un apspriežas ar Eiropas deleģēto prokuroru, kurš nodarbojas ar lietu, lai atrisinātu jautājumu divpusēji.

4.   Ja to uzskata par vajadzīgu, piemēram, sarežģītās pārrobežu izmeklēšanās, EPPO centrālajā birojā var organizēt koordinācijas sanāksmi.

54. pants

Izmeklēšanas pasākumi, kuru izmaksas ir īpaši lielas

1.   Ja EPPO vārdā tiek veikts izmeklēšanas pasākums, kura izmaksas ir īpaši lielas, Eiropas deleģētais prokurors, kurš nodarbojas ar lietu, saskaņā ar Regulas 91. panta 6. punktu var iesniegt lietu pārvaldības sistēmā motivētu lūgumu par to, lai EPPO veiktu daļēju finansiālu ieguldījumu.

2.   Pamatotajā lūgumā ietver sīku informāciju par pasākuma izmaksu lielumu. Lūgumā norāda arī, cik liela ir lūgtā EPPO finansiālā ieguldījuma summa.

3.   Lūgumu lietu pārvaldības sistēmā automātiski paziņo kompetentās Pastāvīgās palātas pastāvīgajiem locekļiem un uzraugošajam Eiropas prokuroram.

4.   Pastāvīgā palāta regulāri izskata lūgumus. Pastāvīgā palāta apmierina vai noraida lūgumu saskaņā ar pamatnostādnēm par EPPO ieguldījumu izmeklēšanas pasākumos, kuru izmaksas ir īpaši lielas, nenorādot piešķiramo summu.

5.   Pastāvīgās palātas lēmumu ar lietu pārvaldības sistēmas starpniecību automātiski paziņo attiecīgajam Eiropas deleģētajam prokuroram.

6.   Ja Pastāvīgā palāta apmierina lūgumu, par šo lēmumu un attiecīgā gadījumā – par ierosināto piešķiramo summu informē administratīvo direktoru. Administratīvais direktors periodiski pieņem lēmumu par piešķiramo summu, ievērojot finanšu noteikumus un saskaņā ar pamatnostādnēm par EPPO ieguldījumu izmeklēšanas pasākumos, kuru izmaksas ir īpaši lielas. Lēmumu nekavējoties paziņo attiecīgajam Eiropas deleģētajam prokuroram, uzraugošajam Eiropas prokuroram, Eiropas galvenajam prokuroram un Pastāvīgās palātas pastāvīgajiem locekļiem.

3. NODAĻA

3. NODAĻA

Lietu pabeigšana

Lietu pabeigšana

55. pants

Lietu pabeigšanas pilnvaru deleģēšana

1.   Pastāvīgā palāta jebkurā posmā pirms izmeklēšanas izbeigšanas var nolemt deleģēt savas lēmumu pieņemšanas pilnvaras saskaņā ar Regulas 10. panta 7. punktu. Lēmumu nevar pieņemt rakstiskā procedūrā. Lēmumu reģistrē lietu pārvaldības sistēmā un paziņo Eiropas galvenajam prokuroram. Ja Eiropas galvenais prokurors ir attiecīgās Pastāvīgās palātas loceklis, par lēmumu informē Eiropas galvenā prokurora vietniekus.

2.   Lūgumu pārskatīt šo lēmumu saskaņā ar Regulas 10. panta 7. punkta otro daļu lietu pārvaldības sistēma nekavējoties paziņo uzraugošajam Eiropas prokuroram un Eiropas deleģētajam prokuroram, kurš nodarbojas ar lietu, kuri pēc tam atturas no darbībām, kas varētu apgrūtināt pārskatīšanas efektivitāti.

3.   Pastāvīgā palāta izlemj jautājumu bez nepamatotas kavēšanās. Eiropas galvenais prokurors vai attiecīgā gadījumā – Eiropas galvenā prokurora vietnieks, kurš iesniedzis lūgumu, var piedalīties Pastāvīgās palātas sanāksmē par šo jautājumu. Kolēģijai paziņo par lūgumu un pārskatīšanas procedūras rezultātu.

56. pants

Izmeklēšanas izbeigšana

1.   Ja Eiropas deleģētais prokurors, kurš nodarbojas ar lietu, uzskata izmeklēšanu par pabeigtu, viņš/viņa iesniedz ziņojumu, kurā citstarp ietver:

| a) | kopsavilkumu par faktiem, par kuriem veikta izmeklēšana un kuri izriet no esošajiem pierādījumiem; |
| --- | --- |

a)

kopsavilkumu par faktiem, par kuriem veikta izmeklēšana un kuri izriet no esošajiem pierādījumiem;

| b) | faktu juridisko kvalifikāciju un tās piemērojamību konkrētajā lietā; |
| --- | --- |

b)

faktu juridisko kvalifikāciju un tās piemērojamību konkrētajā lietā;

| c) | motivētu priekšlikumu veikt kriminālvajāšanu, piemērot vienkāršotu kriminālvajāšanas procedūru, izbeigt lietu vai nodot to kompetentajām valsts iestādēm; |
| --- | --- |

c)

motivētu priekšlikumu veikt kriminālvajāšanu, piemērot vienkāršotu kriminālvajāšanas procedūru, izbeigt lietu vai nodot to kompetentajām valsts iestādēm;

| d) | attiecīgā gadījumā – priekšlikumu apvienot vairākas lietas un tiesu, kurā būtu jāceļ prasība attiecībā uz lietu; |
| --- | --- |

d)

attiecīgā gadījumā – priekšlikumu apvienot vairākas lietas un tiesu, kurā būtu jāceļ prasība attiecībā uz lietu;

| e) | saskaņā ar valsts tiesību aktiem piemērojamos termiņus. |
| --- | --- |

e)

saskaņā ar valsts tiesību aktiem piemērojamos termiņus.

Attiecīgā gadījumā ziņojumam jāpievieno apsūdzības raksta projekts vai priekšlikums, vai lēmums izmantot vienkāršotu procedūru.

Šo noteikumu piemēro arī Eiropas prokuroram, kurš saskaņā ar Regulas 28. panta 4. punktu veic izmeklēšanu personīgi.

2.   Eiropas galvenā prokurora ziņojumu un lēmuma projektu, kas jāiesniedz Pastāvīgajai palātai, reģistrē lietu pārvaldības sistēmā, kas informē uzraugošo Eiropas prokuroru un visus pārraugošās Pastāvīgās palātas locekļus.

3.   Ziņojumu un lēmuma projektu iesniedz uzraugošajam Eiropas prokuroram, kurš to 10 dienu laikā pārsūta Pastāvīgajai palātai kopā ar saviem apsvērumiem, ja tādi ir. Ja Eiropas deleģētā prokurora lēmuma projektā nav ierosināts celt prasību tiesā, Eiropas prokurors var lūgt Pastāvīgajai palātai pagarināt noteikto 10 dienu termiņu.

4.   Pastāvīgās palātas priekšsēdētājs nosaka datumu, kad apspriež ziņojumu un lēmuma projektu. Ja Eiropas deleģētais prokurors iesniedz lēmuma projektu, ar kuru ierosina celt prasību tiesā, to apspriež vismaz piecas dienas pirms Regulas 36. panta 1. punktā noteiktā termiņa beigām.

5.   Ja Eiropas deleģētais prokurors iesniedz lēmuma projektu, ar kuru ierosina celt prasību tiesā vai piemērot vienkāršotu kriminālvajāšanas procedūru, Pastāvīgās palātas lēmumu nevar pieņemt rakstiskā procedūrā.

6.   Pastāvīgā palāta var pieņemt vai grozīt Eiropas deleģētā prokurora ierosināto lēmumu, pieņemt citu lēmumu vai uzdot Eiropas deleģētajam prokuroram turpināt izmeklēšanu, norādot konkrētās veicamās darbības saskaņā ar 46. pantu. Tā var arī veikt savu pārskatīšanu saskaņā ar Regulas 35. panta 2. punktu, ja uzskata to par nepieciešamu.

7.   Ja ir pieņemts lēmums izbeigt lietu, Eiropas deleģētais prokurors par to paziņo un sniedz Regulas 39. panta 4. punktā paredzēto informāciju, kā arī norāda to lietu pārvaldības sistēmā.

8.   Eiropas deleģētais prokurors ziņojumu iesniedz tā, lai nodrošinātu iespēju ievērot 3. un 4. punktā paredzētos termiņus, ņemot vērā termiņus, ko piemēro atbilstīgi valsts procesuālajiem tiesību aktiem. Ja tas nav iespējams, ziņojumā uzsver šo apstākli un norāda tā pamatojumu. Uzraugošais Eiropas prokurors un Pastāvīgā palāta attiecīgi rīkojas.

9.   Ja attiecīgi kompetentā Pastāvīgā palāta ir deleģējusi lēmumu pieņemšanas pilnvaras saskaņā ar 55. pantu, 1. punktā paredzēto ziņojumu iesniedz uzraugošajam Eiropas prokuroram, kurš pieņem lēmumu ierosinātajā redakcijā vai pēc tā grozīšanas, ko viņš/viņa uzskata par lietderīgu. Ja ar uzraugošā Eiropas prokurora lēmumu lieta tiek izbeigta, piemēro 56. panta 7. punktu.

57. pants

Lietu nodošana valsts iestādēm

1.   Eiropas deleģētais prokurors, kurš nodarbojas ar lietu, uzraugošais Eiropas prokurors vai jebkurš pārraugošās Pastāvīgās palātas loceklis jebkurā izmeklēšanas brīdī var ierosināt nodot lietu valsts iestādē saskaņā ar Regulas 34. panta 1.–3. punktu.

2.   Lēmuma projektu ievada lietu pārvaldības sistēmā, kas informē Pastāvīgās palātas pastāvīgos locekļus, uzraugošo Eiropas prokuroru un Eiropas deleģēto prokuroru, kurš nodarbojas ar lietu.

3.   Ja kompetentā valsts iestāde nolemj pārņemt lietu vai ja nodošana ir pamatota ar regulas 34. panta 1. punktu, Eiropas deleģētais prokurors bez liekas kavēšanās pārsūta lietas materiālus.

4.   Ja nodošana ir pamatota ar Regulas 34. panta 2. un 3. punktu, kompetentā iestāde nepārņem lietu vai nesniedz atbildi 30 dienu laikā pēc tam, kad ir saņemts lēmums par nodošanu, Eiropas deleģētais prokurors turpina izmeklēšanu vai piemēro 56. pantu.

58. pants

Apspriešanās ar valsts iestādēm

1.   Ja Eiropas deleģētais prokurors saskaņā ar Regulas 39. panta 3. punktu plāno ierosināt izbeigt ar Regulas 22. panta 3. punktā norādītu nodarījumu saistītu lietu, viņš/viņa informē attiecīgās valsts norādītās iestādes saskaņā ar Regulas 25. panta 6. punktu.

2.   Pamatojoties uz valsts iestādes apsvērumiem, kas saņemti 20 dienu laikā pēc paziņošanas saskaņā ar 1. punktu, Eiropas deleģētais prokurors reģistrē attiecīgo ziņojumu un lēmuma projektu lietu pārvaldības sistēmā.

59. pants

Izmeklēšanas atsākšana

1.   Ja EPPO saņem informāciju, kas ir saistīta ar faktiem, kuri nebija zināmi, kad tika pieņemts lēmums izbeigt lietu, un kuri liek veikt turpmāku izmeklēšanu, piemēro šādus noteikumus.

2.   Uzraugošais Eiropas prokurors uzdod veikt pārbaudi tam pašam Eiropas deleģētajam prokuroram, kurš veicis izmeklēšanu, vai attiecīgā gadījumā – citam tās pašas dalībvalsts Eiropas deleģētajam prokuroram.

3.   Eiropas deleģētais prokurors pēc jauno faktu izvērtēšanas sagatavo ziņojumu par to ietekmi uz lēmumu par lietas izbeigšanu, norādot un ņemot vērā attiecīgos valsts tiesību aktu noteikumus, un par to, vai ir nepieciešams veikt turpmākas izmeklēšanas darbības.

4.   Ziņojumu un attiecīgo lēmuma projektu reģistrē lietu pārvaldības sistēmā, kas to iedala Pastāvīgajai palātai, kura pieņēma lēmumu par lietas izbeigšanu, izņemot, ja attiecīgā Pastāvīgā palāta vairs nedarbojas; šādā gadījumā lietu pārvaldības sistēma to pēc nejaušības principa iedala Pastāvīgajai palātai, kuras pastāvīgo locekļu vidū nav uzraugošā Eiropas prokurora saskaņā ar 19. pantu.

5.   Ja Pastāvīgā palāta saskaņā ar 4. punktu, valsts tiesa vai Eiropas Savienības tiesa, pārskatot lēmumu par lietas izbeigšanu, lemj, ka EPPO būtu jāatjauno lieta, uzraugošais Eiropas prokurors uzdod Eiropas deleģētajam prokuroram turpināt izmeklēšanu.

4. NODAĻA

4. NODAĻA

Tiesvedība

Tiesvedība

60. pants

Pārstāvība tiesā

1.   Tiesvedībā valsts tiesās, kas notiek atbilstīgi Regulas 36. pantam, EPPO principā pārstāv Eiropas deleģētais prokurors.

2.   Eiropas deleģētais prokurors izstrādā ziņojumu par jebkādiem nozīmīgiem pavērsieniem tiesvedībā un to periodiski atjaunina. Ziņojumu reģistrē lietu pārvaldības sistēmā, un par visiem papildinājumiem tajā paziņo Pastāvīgās palātas locekļiem.

3.   Pastāvīgā palāta var sniegt norādījumus Eiropas deleģētajam prokuroram vai Eiropas prokuroram saskaņā ar Regulas 10. panta 5. punktu.

4.   Atkāpjoties no 1. punkta, EPPO var pārstāvēt arī uzraugošais Eiropas prokurors saskaņā ar Regulas 28. panta 4. punktu. Piemēro šī panta 2. un 3. punktu.

IV SADAĻA

LIETU PĀRVALDĪBAS SISTĒMA

LIETU PĀRVALDĪBAS SISTĒMA

61. pants

Noteikumi par tiesībām piekļūt lietu pārvaldības sistēmai

1.   Eiropas galvenais prokurors, Eiropas galvenā prokurora vietnieki, citi Eiropas prokurori un Eiropas deleģētie prokurori piekļūst reģistram un indeksam tikai tiktāl, ciktāl tas nepieciešams pienākumu pildīšanai.

2.   Eiropas galvenais prokurors ieceļ EPPO darbiniekus, kuriem pienākumu pildīšanai ir nepieciešams piekļūt reģistram un/vai indeksam. Lēmumā norāda arī piekļuves līmeni un tās izmantošanas nosacījumus.

3.   Izņēmuma gadījumos, kad tas nepieciešams, lai nodrošinātu konfidencialitāti, Eiropas galvenais prokurors var nolemt, ka konkrētai informācijai reģistrā u/vai konkrētas lietas materiāliem indeksā īslaicīgi var piekļūt tikai Pastāvīgās palātas pastāvīgie locekļi, uzraugošais Eiropas prokurors un Eiropas deleģētie prokurori, kuri nodarbojas ar lietu, kā arī citi īpaši iecelti darbinieki.

4.   Eiropas galvenajam prokuroram un Eiropas galvenā prokurora vietniekiem ir tieša piekļuve lietu pārvaldības sistēmā elektroniski glabātajai informācijai vai piekļuve lietas materiāliem, ciktāl tas nepieciešams pienākumu pildīšanai.

5.   Eiropas deleģētais prokurors, kurš nodarbojas ar lietu, piešķir asistējošajam Eiropas deleģētajam prokuroram vai citiem Eiropas deleģētajiem prokuroriem, kuri iesnieguši motivētu lūgumu, vai EPPO darbiniekiem piekļuvi lietu pārvaldības sistēmā elektroniski glabātajai informācijai vai lietas materiāliem, ciktāl tas nepieciešams viņiem uzdoto uzdevumu veikšanai.

Ja vien Eiropas deleģētais prokurors, kurš izskata lietu, nav noteicis citādi, asistējošā Eiropas deleģētā prokurora piekļuve ietver visus lietas materiālus lietu pārvaldības sistēmā, kurā viņam ir uzticēts uzdevums. Šādu piekļuvi attiecina arī uz Eiropas prokuroru, kas uzrauga un ieceļ attiecīgo Eiropas deleģēto prokuroru, kuram ir vai tiks uzticēts uzdevums, lai pienācīgi īstenotu iecelšanu un uzraudzību.

Ja Eiropas deleģētais prokurors, kurš izskata lietu, uzraugošais Eiropas prokurors vai pārraugošās Pastāvīgās palātas loceklis izveido saikni ar citu lietu lietu pārvaldības sistēmā, piekļuvi visai elektroniski glabātajai informācijai piešķir Eiropas deleģētajam prokuroram, kurš izskata lietu, uzraugošajam Eiropas prokuroram un pārraugošās Pastāvīgās palātas locekļiem abās lietās, izņemot gadījumus, kad pret to iebilst Eiropas deleģētais prokurors, kurš izskata lietu, ar kuru ir ieveidota saikne, vai attiecīgais uzraugošais Eiropas deleģētais prokurors vai attiecīgais pārraugošās Pastāvīgās palātas loceklis. Šādā gadījumā viņi sniedz pamatojumu attiecīgajai Pastāvīgajai palātai.

6.   Ievadot informāciju lietu pārvaldības sistēmā, Eiropas deleģētajam prokuroram, kurš nodarbojas ar lietu, var palīdzēt EPPO darbinieki vai cits administratīvais personāls, kas darbojas viņa/viņas kontrolē un ko EPPO ir nodevusi attiecīgā iesaistītā dalībvalsts, ciktāl tas nepieciešams, lai nodrošinātu, ka EPPO var darboties kā vienota prokuratūra un ka lietu pārvaldības sistēmā esošās informācijas saturs vienmēr atspoguļo lietas materiālus.

7.   EPPO īsteno attiecīgus tehniskos un organizatoriskos pasākumus, lai nodrošinātu lietu pārvaldības sistēmā glabāto personas datu aizsardzību.

62. pants

Informācijas kontrolpārbaude

1.   Indeksā ievadītajai informācijai automātiski veic kontrolpārbaudi attiecībā pret reģistru, indeksu un visu lietas materiālu informāciju, kas tiek elektroniski glabāta lietu pārvaldības sistēmā.

2.   Ja tiek konstatēta atbilstība, par to informē Eiropas deleģēto prokuroru, kurš nodarbojas ar pamatā esošo lietu, un to uzraugošo Eiropas prokuroru.

3.   Ja piekļuve vienai no saistītajām lietām ir īslaicīgi ierobežota noteiktiem lietotājiem saskaņā ar 61. panta 3. punktu, informē vienīgi Eiropas deleģēto prokuroru, kurš nodarbojas ar attiecīgo lietu, un to uzraugošo Eiropas prokuroru.

4.   1.–3. punktu ir atļauts piemērot arī attiecībā uz informāciju, ko iekļauj vai pievieno reģistram, un informāciju no lietu pārvaldības sistēmā elektroniski glabātajiem lietas materiāliem, kuru nav indeksā.

V SADAĻA

DATU AIZSARDZĪBA

DATU AIZSARDZĪBA

63. pants

Vispārīgie principi

1.   EPPO var apstrādāt personas datus, vienīgi pilnībā ievērojot šādai apstrādei piemērojamo attiecīgo datu aizsardzības regulējumu. EPPO apstrādā personas datus, vienīgi ievērojot mērķa ierobežojuma, likumības un taisnīguma, datu apjoma samazināšanas, precizitātes, glabāšanas ierobežojumu, integritātes un konfidencialitātes un pārskatatbildības principus.

2.   EPPO pilnībā ņem vērā pienākumus, kas tai izriet no Regulas 67. pantā paredzētās integrētās datu aizsardzības, un nodrošina to attiecīgu īstenošanu, jo īpaši attiecībā uz automatizētu personas datu apstrādi un ar to saistītu sistēmu attīstību.

3.   EPPO nodrošina, ka personas datu saņemšana un jebkura to nosūtīšana tiek pienācīgi reģistrēta un ir izsekojama, ieskaitot to nosūtīšanas pamatu, ja to paredz šie vai citi īstenošanas noteikumi.

4.   Datu aizsardzības speciālists saskaņā ar 2.punktu var piekļūt visu personas datu nosūtīšanas un saņemšanas reģistram, kas tam ļauj pildīt datu aizsardzības speciālista pienākumus konkrēti saskaņā ar Regulas 79. panta 1. punkta d) apakšpunktu.

5.   Ne administratīvos, ne operatīvos personas datus neuzglabā ilgāk, kā tas ir nepieciešams to apstrādes mērķim vai kā paredz citi juridiskie pienākumi.

6.   Kolēģija pēc Eiropas galvenā prokurora priekšlikuma saskaņā ar 64. pantu papildus pieņem EPPO veiktās personas datu apstrādes īstenošanas noteikumus.

7.   Kolēģija pēc Eiropas galvenā prokurora priekšlikuma pieņem datu aizsardzības speciālista īstenošanas noteikumus.

8.   Kā paredzēts EPPO regulas 79. panta 1. punkta a) apakšpunktā un atbilstīgi tam datu aizsardzības speciālists neatkarīgā veidā nodrošina to, ka EPPO ievēro datu aizsardzības noteikumus, kas paredzēti Regulā, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā 2018/1725 (3) par administratīviem personas datiem, kā arī attiecīgos EPPO reglamentā paredzētos datu aizsardzības noteikumus.

64. pants

Personas datu apstrādes īstenošanas noteikumi

1.   Kolēģija pēc Eiropas galvenā prokurora priekšlikuma pieņem papildu īstenošanas lēmumu par administratīvo un operatīvo personas datu apstrādi, ko veic EPPO.

2.   Šajos noteikumos izklāsta un nosaka vismaz:

| a) | datu subjekta tiesību īstenošanas praktiskos apsvērumus; |
| --- | --- |

a)

datu subjekta tiesību īstenošanas praktiskos apsvērumus;

| b) | administratīvo personas datu glabāšanas termiņu; |
| --- | --- |

b)

administratīvo personas datu glabāšanas termiņu;

| c) | informācijas apmaiņas kritērijus un procesu; |
| --- | --- |

c)

informācijas apmaiņas kritērijus un procesu;

| d) | ja nepieciešams – automatizētu datu datņu, kas nav lietas materiāli, izveidi operatīvo personas datu apstrādei. |
| --- | --- |

d)

ja nepieciešams – automatizētu datu datņu, kas nav lietas materiāli, izveidi operatīvo personas datu apstrādei.

65. pants

Automatizētu datu datņu, kas nav lietas materiāli, izveide operatīvo personas datu apstrādei

1.   Ja tas nepieciešams EPPO uzdevumu izpildei, tā saskaņā ar Regulas 44. panta 5. punktu var apstrādāt operatīvos personas datus, kas nav lietas materiāli.

2.   Ja šāda apstrāde ir nepieciešama, procedūru, kādā tiek informēts Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs, kā arī operatīvo personas datu faktiskās apstrādes procedūru un attiecīgos piemērojamos aizsardzības pasākumus nosaka saskaņā ar 64. pantu pieņemtajos īstenošanas noteikumos.

VI SADAĻA

NOTEIKUMI PAR ATTIECĪBĀM AR PARTNERIEM

NOTEIKUMI PAR ATTIECĪBĀM AR PARTNERIEM

66. pants

Darba vienošanos un nolīgumu vispārējie noteikumi

1.   Ja Eiropas galvenais prokurors ir konstatējis, ka ir nepieciešams noslēgt darba vienošanos ar Regulas 99. panta 1. punktā minētajām struktūrām, viņš/viņa rakstiski informē Kolēģiju, izklāstot pamatnostādnes sarunu vešanai.

2.   Eiropas galvenais prokurors pēc Kolēģijas informēšanas var sākt sarunas par darba vienošanos un regulāri ziņo Kolēģijai par panākto progresu. Eiropas galvenais prokurors var lūgt Kolēģijas norādījumus sarunu laikā.

3.   Darba vienošanos pieņem Kolēģija.

4.   2. un 3. punkta noteikumus mutatis mutandis piemēro Regulas 103. panta 1. punktā minēto nolīgumu noslēgšanai.

67. pants

Kontaktpunkti trešās valstīs

1.   Kolēģija Regulas 104. panta 2. punkta mērķiem var norādīt trešo valstu sarakstu, ar kurām EPPO būtu jācenšas izveidot kontaktpunktus.

2.   EPPO var noteikt kontaktpunktus trešās valstīs, Eiropas galvenajam prokuroram un attiecīgām kompetentajām iestādēm apmainoties ar oficiālām vēstulēm.

VII SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

68. pants

Galvenās mītnes nolīguma noslēgšana

66. panta 2. un 3. punkta noteikumus mutatis mutandis piemēro Regulas 106. panta 2. punktā minētā nolīguma noslēgšanai.

69. pants

Interešu konflikts

1.   Eiropas deleģētie prokurori, Eiropas prokurori un Eiropas galvenais prokurors rīkojas, nenonākot interešu konfliktā.

2.   Ja saistībā ar izmeklēšanu rodas faktisks vai iespējams interešu konflikts, kas faktiski var vai varētu mazināt neatkarību pienākumu pildīšanā, vai to varētu tā uztvert, attiecīgais Eiropas deleģētais prokurors vai Eiropas prokurors nekavējoties rakstiski informē attiecīgi kompetento uzraugošo Eiropas prokuroru vai Eiropas galveno prokuroru. Ja interešu konflikts attiecas uz Eiropas galveno prokuroru, viņš/viņa nekavējoties informē vienu no Eiropas galvenā prokurora vietniekiem.

3.   Ja uzraugošais Eiropas prokurors secina, ka Eiropas deleģētajam prokuroram ir faktisks vai iespējams interešu konflikts, viņš/viņa ierosina nodot lietu citam tās pašas dalībvalsts Eiropas deleģētajam prokuroram saskaņā ar 49. pantu vai norīko aizstājēju Eiropas deleģēto prokuroru no tās pašas dalībvalsts saskaņā ar 35. pantu.

4.   Ja Eiropas galvenais prokurors secina, ka uzraugošajam Eiropas prokuroram ir faktisks vai iespējams interešu konflikts, viņš/viņa nodod lietu citam Eiropas prokuroram saskaņā ar 32. pantu.

5.   Ja Eiropas galvenais prokurors secina, ka Pastāvīgās palātas pastāvīgajam loceklim ir faktisks vai iespējams interešu konflikts, viņš/viņa nodod lietu citai Pastāvīgajai palātai saskaņā ar 20. pantu. Ja Pastāvīgās palātas pastāvīgais loceklis ir Eiropas galvenais prokurors, lēmumu par nodošanu citai Pastāvīgajai palātai pieņem Eiropas galvenā prokurora vietnieks.

70. pants

Reglamenta grozīšana

1.   Šā reglamenta grozīšanu var ierosināt Eiropas galvenais prokurors un jebkurš Eiropas prokurors. Šim mērķim Kolēģijai paziņo motivētu grozījumu priekšlikumu. Eiropas galvenais prokurors var apspriesties ar administratīvo direktoru.

2.   Viena mēneša laikā no priekšlikuma saņemšanas brīža Eiropas galvenais prokurors, jebkurš Eiropas prokurors un administratīvais direktors, ja tas ir lietderīgi, var iesniegt rakstiskas piezīmes.

3.   Balsojumu par priekšlikumu grozīt šo reglamentu iekļauj pirmās iespējamās Kolēģijas sanāksmes darba kārtībā pēc 2. punktā noteiktā piezīmju iesniegšanas termiņa.

4.   Grozījumus pieņem ar divu trešdaļu balsu vairākumu saskaņā ar Regulas 21. panta 3. punktu.

71. pants

Procedūra, ja lietu pārvaldības sistēma nav pieejama

Ja šajā reglamentā ir norāde uz darbības veikšanu, izmantojot lietu pārvaldības sistēmu vai ar tās starpniecību, un lietu pārvaldības sistēma nedarbojas pienācīgi vai tehniski nav pieejama, darbību veic tam piemērotā veidā tā, lai izveidotu pastāvīgu un pārskatāmu ierakstu. Kad lietu pārvaldības sistēma atkal ir kļuvusi pieejama, sistēmā attiecīgi aktualizē veiktās darbības.

72. pants

Publicēšana un stāšanās spēkā

1.   Reglamenta noteikumi un jebkuri to grozījumi stājas spēkā to pieņemšanas dienā.

2.   Reglamentu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un dara pieejamu arī EPPO tīmekļa vietnē.

Luksemburgā, 2020. gada 12. oktobrī

Kolēģijas vārdā –

Eiropas galvenā prokurore

Laura Codruța KÖVESI

---

(1)  Šis reglamenta konsolidētais teksts ir sagatavots tikai informatīvos nolūkos, lai atvieglotu šo noteikumu lasīšanu. EPPO Kolēģijas 2021. gada 11. augusta Lēmuma 85/2021 apsvērumi ir izklāstīti šīs konsolidētās versijas pielikumā. Tas stājas spēkā divus mēnešus pēc Kolēģijas 2022. gada 29. jūnija Lēmuma 26/2022 pieņemšanas.

1

EPPO

(2)  OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

Attiecīgie Kolēģijas Lēmuma 85/2021 noteikumi, kas nav iekļauti konsolidētajā versijā

Apsvērumi:

“EIROPAS PROKURATŪRAS (EPPO) KOLĒĢIJA,

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (turpmāk – “EPPO regula”), un jo īpaši tās 21. pantu,

ņemot vērā Eiropas galvenā prokurora izstrādāto priekšlikumu,

tā kā:

Kolēģija savā ārkārtas sanāksmē 2021. gada 9. jūnijā lēma, ka ir nepieciešams izveidot īpašus noteikumus izņēmuma gadījumiem, kas paredzēti regulas 28. panta 4. punktā.

Pēc Eiropas galvenās prokurores pieprasījuma Kolēģijas darba grupa izstrādāja jaunus noteikumus, ar kuriem īsteno regulas 28. panta 4. punktu, un iesniedza tos Eiropas galvenajam prokuroram, lai izstrādātu priekšlikumu Kolēģijas lēmumam, ar ko groza un papildina reglamentu.

Reglamenta grozījumi paredz nelielus grozījumus EPPO Kolēģijas 2020. gada 25. novembra Lēmumā 15/2020 par Pastāvīgajām palātām.

Saskaņā ar reglamenta 70. pantu Eiropas galvenā prokurore 2021. gada 12. jūlijā Kolēģijai paziņoja motivētu grozījumu priekšlikumu.

Kolēģija Eiropas galvenās prokurores sagatavoto priekšlikumu izskatīja 2021. gada 11. augusta sanāksmē.”

3. pants:

3. pants

“3. pants

Stāšanās spēkā un pārejas noteikumi

1.   Šie noteikumi stājas spēkā trīsdesmitajā dienā pēc tam, kad tos pieņēmusi Eiropas Prokuratūras (EPPO) Kolēģija.

2.   Līdz dienai, kad ar šo lēmumu ieviestie grozījumi tiks pilnībā integrēti lietu pārvaldības sistēmas tehniskajās funkcijās, bet ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc šī lēmuma stāšanās spēkā, lietu sadali Pastāvīgajām palātām pēc nejaušības principa var veikt manuāli, izlozes kārtībā.”

---