# Jurnalul Oficial C 156/2023

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 156 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 663 mai 2023 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 156

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 663 mai 2023

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | RECOMANDĂRI |
| | Banca Centrală Europeană |
| 2023/C 156/01 | Recomandarea Băncii Centrale Europene din 24 aprilie 2023 către Consiliul Uniunii Europene cu privire la auditorii externi ai Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta (BCE/2023/12) | 1 |

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Banca Centrală Europeană

2023/C 156/01

Recomandarea Băncii Centrale Europene din 24 aprilie 2023 către Consiliul Uniunii Europene cu privire la auditorii externi ai Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta (BCE/2023/12)

1

---

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2023/C 156/02 | STATUTUL ACTRIS ERIC | 2 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2023/C 156/02

STATUTUL ACTRIS ERIC

2

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2023/C 156/03 | Rata dobânzii aplicată de către Banca Centrală Europeană principalelor sale operații de refinanțare: 3,50 % în 1 mai 2023 – Rata de schimb a monedei euro | 22 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2023/C 156/03

Rata dobânzii aplicată de către Banca Centrală Europeană principalelor sale operații de refinanțare: 3,50 % în 1 mai 2023 – Rata de schimb a monedei euro

22

---

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2023/C 156/04 | Publicarea unei cereri în temeiul articolului 26 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2019/787 al Parlamentului European și al Consiliului privind definirea, descrierea, prezentarea și etichetarea băuturilor spirtoase, utilizarea denumirilor băuturilor spirtoase în prezentarea și etichetarea altor produse alimentare, protecția indicațiilor geografice ale băuturilor spirtoase, utilizarea alcoolului etilic și a distilatelor de origine agricolă în băuturile alcoolice, și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 110/2008 | 23 |
| 2023/C 156/05 | Publicarea unei cereri de înregistrare a unei denumiri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare | 27 |
| 2023/C 156/06 | Publicarea unei cereri de înregistrare a unei denumiri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare | 31 |
| 2023/C 156/07 | Publicare a unei cereri de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unui produs, în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare | 35 |
| 2023/C 156/08 | Publicare a unei cereri de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unui produs, în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare | 45 |

V   Anunțuri

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2023/C 156/04

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 26 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2019/787 al Parlamentului European și al Consiliului privind definirea, descrierea, prezentarea și etichetarea băuturilor spirtoase, utilizarea denumirilor băuturilor spirtoase în prezentarea și etichetarea altor produse alimentare, protecția indicațiilor geografice ale băuturilor spirtoase, utilizarea alcoolului etilic și a distilatelor de origine agricolă în băuturile alcoolice, și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 110/2008

23

2023/C 156/05

Publicarea unei cereri de înregistrare a unei denumiri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

27

2023/C 156/06

Publicarea unei cereri de înregistrare a unei denumiri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

31

2023/C 156/07

Publicare a unei cereri de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unui produs, în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

35

2023/C 156/08

Publicare a unei cereri de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unui produs, în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

45

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Banca Centrală Europeană

| 3.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 156/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 156/1

---

RECOMANDAREA BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 24 aprilie 2023

către Consiliul Uniunii Europene cu privire la auditorii externi ai Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta

(BCE/2023/12)

(2023/C 156/01)

CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 27.1,

întrucât:

| (1) | Auditul conturilor Băncii Centrale Europene (BCE) și ale băncilor centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro este efectuat de auditori externi independenți recomandați de Consiliul guvernatorilor BCE și aprobați de Consiliul Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(1)

Auditul conturilor Băncii Centrale Europene (BCE) și ale băncilor centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro este efectuat de auditori externi independenți recomandați de Consiliul guvernatorilor BCE și aprobați de Consiliul Uniunii Europene.

| (2) | După efectuarea auditului aferent exercițiului financiar 2022, mandatul auditorilor externi ai Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta, KPMG, a încetat prin acord reciproc. Prin urmare, este necesară desemnarea unor auditori externi începând cu exercițiul financiar 2023. |
| --- | --- |

(2)

După efectuarea auditului aferent exercițiului financiar 2022, mandatul auditorilor externi ai Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta, KPMG, a încetat prin acord reciproc. Prin urmare, este necesară desemnarea unor auditori externi începând cu exercițiul financiar 2023.

| (3) | Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta a selectat Deloitte Audit Ltd drept auditori externi pentru exercițiile financiare 2023-2027, |
| --- | --- |

(3)

Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta a selectat Deloitte Audit Ltd drept auditori externi pentru exercițiile financiare 2023-2027,

ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

Se recomandă desemnarea Deloitte Audit Ltd drept auditori externi ai Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta pentru exercițiile financiare 2023-2027.

Adoptată la Frankfurt pe Main, 24 aprilie 2023.

Președinta BCE

Christine LAGARDE

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 3.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 156/2 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 156/2

---

STATUTUL ACTRIS ERIC

(2023/C 156/02)

PREAMBUL

ÎNTRUCÂT știința schimbărilor climatice și a calității aerului necesită o înțelegere a variabilității spațiale și temporale a constituenților atmosferici cu ciclu de viață scurt;

ÎNTRUCÂT o înțelegere mai profundă a forțelor determinante ale schimbărilor climatice și ale poluării aerului necesită observarea distribuției cvadridimensionale a constituenților atmosferici cu ciclu de viață scurt;

ÎNTRUCÂT o înțelegere mai profundă a variabilității atmosferice a constituenților atmosferici cu ciclu de viață scurt necesită cunoașterea proceselor complexe care determină interacțiunile dintre ei;

ÎNTRUCÂT știința schimbărilor climatice și a calității aerului necesită un acces securizat la date observaționale pe termen lung, care să aibă precizie și acoperire geografică adecvate;

ÎNTRUCÂT îmbunătățirea cunoștințelor și a tehnologiilor pentru știința schimbărilor climatice și a calității aerului necesită acces la platforme de cercetare foarte instrumentat, în atmosfere naturale și controlate;

ÎNTRUCÂT ACTRIS oferă o expertiză unică cu privire la metrologia aerosolilor, a norilor și a gazelor minore reactive, la furnizarea de date referitoare la variabilitatea constituenților atmosferici cu ciclu de viață scurt și la procedurile de acces la aceste informații;

ÎNTRUCÂT produsele de date ACTRIS sunt necesare pentru a avea un sistem complet de observare a Pământului în materie de climă și calitate a aerului și pentru a contribui la soluționarea incertitudinilor din modelele climatice și ale sistemului terestru în vederea dezvoltării unor soluții sustenabile pentru a răspunde provocărilor de mediu;

ÎNTRUCÂT ACTRIS intenționează să crească nivelul tehnologiei utilizate în infrastructura de cercetare distribuită, precum și calitatea serviciilor oferite unei comunități foarte largi de utilizatori, implicând parteneri din sectorul privat;

ÎNTRUCÂT ACTRIS promovează și formarea operatorilor și a utilizatorilor și accentuează legătura dintre cercetare, educație și inovare în domeniul științelor atmosferice și climatice;

PRIN URMARE

membrii și observatorii enumerați în anexa I

CONVIN DUPĂ CUM URMEAZĂ:

CAPITOLUL 1

ELEMENTE ESENȚIALE

Articolul 1

Denumire

Infrastructura de cercetare a aerosolilor, norilor și gazelor minore (ACTRIS) se înființează sub forma unui Consorțiu pentru o infrastructură europeană de cercetare (ERIC), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 723/2009, denumită „ACTRIS ERIC”.

Articolul 2

Sarcini și activități

1.   Obiectivul ACTRIS este de a produce seturi de date integrate de înaltă calitate în domeniul științelor atmosferice și de a furniza servicii, inclusiv acces la platforme instrumentate, adaptate utilizării științifice și tehnologice.

2.   Principala sarcină a ACTRIS ERIC este de a înființa și de a exploata infrastructura de cercetare distribuită și de a coordona dezvoltarea strategică și financiară, precum și funcționarea pe termen lung, a ACTRIS.

3.   În îndeplinirea sarcinii sale principale și în conformitate cu normele stabilite în prezentul statut, ACTRIS ERIC desfășoară următoarele activități:

| (a) | coordonează și monitorizează furnizarea adecvată a datelor provenite de la structurile naționale; |
| --- | --- |

(a)

coordonează și monitorizează furnizarea adecvată a datelor provenite de la structurile naționale;

| (b) | coordonează și monitorizează activitățile din cadrul structurilor centrale și strategiile acestora de dezvoltare a serviciilor; |
| --- | --- |

(b)

coordonează și monitorizează activitățile din cadrul structurilor centrale și strategiile acestora de dezvoltare a serviciilor;

| (c) | asigură accesul deschis și în timp util la datele și la produsele de date ACTRIS prin intermediul centrului de date; |
| --- | --- |

(c)

asigură accesul deschis și în timp util la datele și la produsele de date ACTRIS prin intermediul centrului de date;

| (d) | gestionează accesul fizic și de la distanță la centrele tematice, la centrul de date și la structurile naționale. |
| --- | --- |

(d)

gestionează accesul fizic și de la distanță la centrele tematice, la centrul de date și la structurile naționale.

4.   ACTRIS ERIC poate desfășura următoarele activități:

| (a) | promovarea ACTRIS în comunitățile științifice, în sectorul privat și în rândul publicului larg; |
| --- | --- |

(a)

promovarea ACTRIS în comunitățile științifice, în sectorul privat și în rândul publicului larg;

| (b) | punerea în aplicare a progreselor societale și tehnologice legate de sarcina și activitățile prevăzute la articolul 2 alineatele (2) și (3) din statut; |
| --- | --- |

(b)

punerea în aplicare a progreselor societale și tehnologice legate de sarcina și activitățile prevăzute la articolul 2 alineatele (2) și (3) din statut;

| (c) | dezvoltarea unor activități comune cu grupurile de utilizatori, inclusiv cu industria; |
| --- | --- |

(c)

dezvoltarea unor activități comune cu grupurile de utilizatori, inclusiv cu industria;

| (d) | promovarea transferului de cunoștințe către industrie, societate și factorii de decizie politică; |
| --- | --- |

(d)

promovarea transferului de cunoștințe către industrie, societate și factorii de decizie politică;

| (e) | armonizarea punerii în aplicare a ACTRIS cu prioritățile și strategiile naționale; |
| --- | --- |

(e)

armonizarea punerii în aplicare a ACTRIS cu prioritățile și strategiile naționale;

| (f) | promovarea resurselor ACTRIS în scopul educației și al formării profesionale; |
| --- | --- |

(f)

promovarea resurselor ACTRIS în scopul educației și al formării profesionale;

| (g) | colaborarea și interacționarea cu alte infrastructuri de cercetare în domenii conexe și complementare; |
| --- | --- |

(g)

colaborarea și interacționarea cu alte infrastructuri de cercetare în domenii conexe și complementare;

| (h) | promovarea formării profesionale, a activităților de comunicare și a cooperării internaționale; |
| --- | --- |

(h)

promovarea formării profesionale, a activităților de comunicare și a cooperării internaționale;

| (i) | participarea în calitate de partener finanțat sau finanțator la activități de cercetare științifică relevante pentru sarcina sa și |
| --- | --- |

(i)

participarea în calitate de partener finanțat sau finanțator la activități de cercetare științifică relevante pentru sarcina sa și

| (j) | orice alte acțiuni conexe necesare pentru îndeplinirea sarcinii sale. |
| --- | --- |

(j)

orice alte acțiuni conexe necesare pentru îndeplinirea sarcinii sale.

5.   ACTRIS ERIC își îndeplinește sarcina principală fără a urmări un scop lucrativ. Fără a aduce atingere normelor aplicabile ajutoarelor de stat, ACTRIS ERIC poate desfășura activități economice limitate, cu condiția ca acestea să fie strâns legate de sarcina sa principală și să nu pună în pericol realizarea acesteia. ACTRIS ERIC contabilizează separat costurile și veniturile din activitățile sale economice, în condițiile unor prețuri de piață sau, în cazul în care acestea nu pot fi stabilite, contabilizează costurile totale plus o marjă rezonabilă. Orice venituri generate prin respectivele activități economice limitate sunt utilizate de ACTRIS-ERIC pentru a îmbunătăți și consolida sarcina sa.

Articolul 3

Localizare și sediu statutar

1.   ACTRIS ERIC este o infrastructură de cercetare distribuită, sediul statutar fiind situat în Helsinki, Finlanda, iar unități reprezentând sediul central fiind situate în Finlanda și în Italia.

2.   Infrastructura de cercetare distribuită include un centru de date, centre tematice și structuri naționale situate în diverse țări. Centrul de date, centrele tematice și structurile naționale sunt conectate la ACTRIS ERIC prin acorduri încheiate cu organizațiile care găzduiesc structurile respective.

Articolul 4

Durata și încetarea activității

1.   ACTRIS ERIC se înființează pentru o perioadă nedeterminată, fără a aduce atingere dispozițiilor privind încetarea activității ERIC.

2.   Încetarea activității ACTRIS ERIC se decide de adunarea generală, în conformitate cu articolul 18 alineatul (8) din statut.

3.   Activele rămase după plata datoriilor ACTRIS ERIC se repartizează între membri, observatori permanenți și observatori, proporțional cu contribuția lor anuală respectivă la ACTRIS ERIC, cu excepția cazului în care adunarea generală decide altfel.

4.   Fără întârzieri nejustificate de la adoptarea deciziei de încetare a activității și, în orice caz, în termen de 10 zile de la adoptarea ei, ACTRIS ERIC informează Comisia Europeană în acest sens. Fără întârzieri nejustificate și, în orice caz, în termen de zece zile de la data finalizării procedurii de încetare a activității, ACTRIS ERIC informează Comisia Europeană în acest sens.

5.   ACTRIS ERIC își încetează existența la data publicării de către Comisia Europeană a anunțului corespunzător în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 5

Răspundere și asigurare

1.   ACTRIS ERIC răspunde pentru datoriile sale.

2.   Răspunderea financiară a membrilor, a observatorilor permanenți și a observatorilor pentru datoriile ACTRIS ERIC se limitează la contribuțiile lor anuale la ACTRIS ERIC.

3.   ACTRIS ERIC ia măsurile adecvate pentru acoperirea riscurilor specifice creării și funcționării ACTRIS ERIC.

Articolul 6

Politica privind accesul utilizatorilor

1.   ACTRIS ERIC oferă acces efectiv la date, instrumente și servicii. Stabilirea nediscriminatorie a priorităților se aplică pe baza meritelor științifice, a fezabilității tehnice și/sau a altor criterii relevante pentru obiectivul ACTRIS.

2.   Accesul se bazează pe principiile accesului liber pe baza criteriilor, procedurilor și modalităților expuse în politica ACTRIS ERIC în materie de date și în documentele de politică în materie de acces și servicii aprobate de adunarea generală. Procedurile și criteriile de evaluare se pun la dispoziția publicului pe site-ul de internet al ACTRIS ERIC. ACTRIS ERIC oferă orientări utilizatorilor, inclusiv prin intermediul portalului ei de internet, pentru a facilita accesul la date, instrumente și servicii.

Articolul 7

Politica de evaluare

Activitățile ACTRIS ERIC se evaluează anual de către Consiliul consultativ pentru știință și inovare. În plus, serviciile, operațiunile și gestionarea ACTRIS se evaluează cel puțin o dată la 5 ani de către evaluatori externi independenți, care nu pot fi membri ai Consiliului consultativ pentru știință și inovare, numiți de adunarea generală și raportând acesteia.

Articolul 8

Politica în materie de diseminare

1.   ACTRIS ERIC promovează știința deschisă și inovarea și încurajează utilizatorii să își publice rezultatele. Utilizarea datelor, serviciilor și infrastructurii ACTRIS se menționează în publicații și în orice alte documente. Mai multe detalii se pun la dispoziție în normele interne ale ACTRIS ERIC.

2.   ACTRIS ERIC utilizează diverse canale pentru a informa publicul-țintă, inclusiv portalul de internet, platformele de comunicare socială, buletinele informative, atelierele, participarea la conferințe, articolele din reviste și cotidienele.

Articolul 9

Politica privind drepturile de proprietate intelectuală

1.   Sub rezerva termenilor oricărui contract încheiat între ACTRIS ERIC și utilizatori, drepturile de proprietate intelectuală create de utilizatorii ACTRIS ERIC sunt deținute de utilizatorii respectivi.

2.   Datele ACTRIS, precum și drepturile de proprietate intelectuală și alte cunoștințe produse și dezvoltate în cadrul ACTRIS aparțin entității sau persoanei care le-a generat. Utilizarea datelor ACTRIS se acordă ACTRIS ERIC de către furnizorii de date în conformitate cu condițiile stabilite în politica în materie de date ACTRIS și în documentele de politică în materie de acces și servicii.

3.   Datele ACTRIS sunt disponibile în conformitate cu principiile științei deschise și ale accesului liber, prezentate mai detaliat în normele interne.

Articolul 10

Politica în materie de angajare

1.   Politica ACTRIS ERIC în materie de angajare este conformă legislației țării în care este angajat personalul.

2.   Procedurile de selecție, recrutare și angajare a personalului la ACTRIS ERIC trebuie să fie transparente, nediscriminatorii și să respecte egalitatea de șanse. Normele detaliate privind recrutarea personalului se stabilesc în normele interne.

Articolul 11

Politica în materie de achiziții publice

ACTRIS ERIC tratează candidații și ofertanții din cadrul procedurilor de achiziții publice într-un mod egal și nediscriminatoriu, indiferent dacă ei au sau nu sediul central în Uniunea Europeană. Politica în materie de achiziții publice a ACTRIS ERIC respectă principiile transparenței, nediscriminării și concurenței. Normele detaliate privind procedurile și criteriile în materie de achiziții publice se stabilesc în normele interne.

CAPITOLUL 2

STATUTUL DE MEMBRU ȘI STATUTUL DE OBSERVATOR

STATUTUL DE MEMBRU ȘI STATUTUL DE OBSERVATOR

Articolul 12

Membri, observatori permanenți, observatori și entități reprezentante

1.   Următoarele entități pot deveni membri cu drept de vot ai ACTRIS ERIC sau pot deveni observatori permanenți sau observatori fără drept de vot ai ACTRIS ERIC:

| (a) | state membre ale Uniunii Europene; |
| --- | --- |

(a)

state membre ale Uniunii Europene;

| (b) | țări asociate, astfel cum sunt definite la articolul 2 litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 723/2009; |
| --- | --- |

(b)

țări asociate, astfel cum sunt definite la articolul 2 litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 723/2009;

| (c) | țări terțe, astfel cum sunt definite la articolul 2 litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 723/2009, altele decât țările asociate; |
| --- | --- |

(c)

țări terțe, astfel cum sunt definite la articolul 2 litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 723/2009, altele decât țările asociate;

| (d) | organizații interguvernamentale. |
| --- | --- |

(d)

organizații interguvernamentale.

2.   Condițiile pentru a deveni membru, observator permanent sau observator sunt prevăzute la articolul 13. Printre membrii ACTRIS ERIC trebuie să se numere cel puțin un stat membru al Uniunii Europene și cel puțin alte două țări care sunt fie stat membru, fie țară asociată.

3.   În orice caz, statele membre și țările asociate dețin împreună majoritatea drepturilor de vot în cadrul adunării generale. Adunarea generală asigură faptul că ACTRIS ERIC respectă în permanență această cerință.

4.   Orice membru, observator permanent sau observator menționat la articolul 12 alineatul (1) literele (a) – (c) poate fi reprezentat în adunarea generală de una sau mai multe entități publice, inclusiv regiuni sau entități private cu o misiune de serviciu public, la alegerea lor și desemnate în conformitate cu propriile reguli și proceduri. Acești membri, observatori permanenți sau observatori îl informează pe președintele adunării generale cu privire la modificările aduse entității reprezentante, cu privire la revocarea mandatului acesteia sau cu privire la orice modificări aduse drepturilor și obligațiilor specifice delegate entității reprezentante.

5.   Membrii, observatorii permanenți și observatorii ACTRIS ERIC, împreună cu entitățile reprezentante ale acestora, sunt enumerați în anexa I. Anexa I se actualizează de către președintele adunării generale sau de către orice persoană autorizată de acesta.

6.   În cazurile în care ACTRIS ERIC consideră că este benefic, aceasta poate, în plus, să încheie un acord cu părți terțe, de exemplu cu țări care nu pot fi membri, observatori permanenți sau observatori ai unui ERIC.

Articolul 13

Condiții pentru a deveni membru, observator permanent sau observator

1.   Entitățile care au semnat cererea oficială de înființare a ACTRIS ERIC devin membri sau observatori prin decizia Comisiei de înființare a ACTRIS ERIC în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 723/2009.

2.   Sub rezerva articolului 13 alineatul (1), entitățile menționate la articolul 12 alineatul (1) care doresc să devină membri ai ACTRIS ERIC transmit o cerere scrisă președintelui adunării generale. În cererea respectivă se descrie modul în care entitatea va contribui la desfășurarea activităților ACTRIS ERIC descrise la articolul 2, precum și modul în care ea își va îndeplini obligațiile menționate la articolul 15.

3.   Sub rezerva articolului 13 alineatul (1), entitățile menționate la articolul 12 alineatul (1) care doresc să contribuie la ACTRIS ERIC, dar nu sunt în situația de a deveni membri, pot solicita să fie observatori permanenți sau observatori. Solicitanții transmit o cerere scrisă președintelui adunării generale. În cererea respectivă se descrie modul în care solicitantul va contribui la îndeplinirea sarcinilor și la desfășurarea activităților ACTRIS ERIC descrise la articolul 2, precum și modul în care el își va îndeplini obligațiile menționate la articolul 16.

Articolul 14

Retragerea unui membru, a unui observator permanent sau a unui observator și revocarea statutului de membru sau de observator

1.   Un membru sau un observator permanent nu se retrage în cursul primilor cinci ani ai ACTRIS ERIC.

2.   După primii cinci ani de la înființarea ACTRIS ERIC, un membru sau un observator permanent se poate retrage la sfârșitul unui exercițiu financiar, cu condiția să notifice retragerea sa printr-o cerere oficială, transmisă președintelui adunării generale, cu șase luni înainte.

3.   Un observator se poate retrage la sfârșitul unui exercițiu financiar, cu condiția să notifice retragerea sa printr-o cerere oficială, transmisă președintelui adunării generale, cu șase luni înainte.

4.   Membrii, observatorii permanenți și observatorii trebuie să-și îndeplinească toate obligațiile financiare și de altă natură înainte ca retragerea lor să intre în vigoare.

5.   Adunarea generală poate revoca statutul de membru sau de observator dacă sunt îndeplinite următoarele condiții:

| (a) | un membru, un observator permanent sau un observator a încălcat grav una sau mai multe obligații care îi revin în conformitate cu prezentul statut; |
| --- | --- |

(a)

un membru, un observator permanent sau un observator a încălcat grav una sau mai multe obligații care îi revin în conformitate cu prezentul statut;

| (b) | un membru, un observator permanent sau un observator nu a reușit să rectifice respectiva situație de încălcare a obligațiilor în termen de șase luni de la data primirii notificării scrise privind încălcarea obligațiilor de la președintele adunării generale. |
| --- | --- |

(b)

un membru, un observator permanent sau un observator nu a reușit să rectifice respectiva situație de încălcare a obligațiilor în termen de șase luni de la data primirii notificării scrise privind încălcarea obligațiilor de la președintele adunării generale.

6.   Membrul, observatorul permanent sau observatorul menționat la articolul 14 alineatul (5) de mai sus are dreptul de a-și explica poziția în fața adunării generale înainte ca aceasta să ia o decizie cu privire la chestiunea respectivă.

7.   Membrul, observatorul permanent sau observatorul care se retrage sau a cărui calitate de membru sau de observator este revocată nu are dreptul la restituirea sau rambursarea contribuțiilor plătite.

8.   Fără a aduce atingere articolului 14 alineatele (1) – (3), membrii, observatorii permanenți și observatorii care sunt țări terțe, altele decât țările asociate sau organizațiile interguvernamentale, se pot retrage din ACTRIS ERIC ca urmare a unor modificări ale Regulamentului (CE) nr. 723/2009 al Consiliului care le-ar afecta în mod semnificativ drepturile și obligațiile în legătură cu ACTRIS ERIC. Astfel de modificări sunt considerate semnificative în cazul în care implică creșterea taxelor (inclusiv a contribuțiilor anuale), afectează puterea de vot, impun cerințe contrare legislației aplicabile în conformitate cu articolul 31 din prezentul statut, elimină dreptul de a fi reprezentat în cadrul adunării generale sau în cadrul altor organisme înființate de ACTRIS ERIC sau afectează drepturile lor legate de reprezentare sau de utilizarea serviciilor și structurilor ACTRIS.

Obligațiile și efectele retragerii din ACTRIS ERIC se stabilesc inițial în conformitate cu articolul 14 alineatul (4), sub rezerva unui votul unanim al adunării generale.

În pofida dispozițiilor articolului 14 alineatele (1) – (3), membrul și observatorul permanent afectat, în termen de șase luni de la modificarea în cauză a reglementărilor vizând ERIC, transmit adunării generale, cu cel puțin trei luni înainte, un preaviz cu privire la retragerea lor, pentru a produce efecte în orice moment după cinci ani de la intrarea în vigoare a prezentului statut.

Fără a aduce atingere articolului 14 alineatele (1) – (3), observatorul afectat transmite adunării naționale, cu cel puțin trei luni înainte, în termen de șase luni de la modificarea relevantă a reglementărilor vizând ERIC, un preaviz cu privire la retragerea sa.

CAPITOLUL 3

DREPTURILE ȘI OBLIGAȚIILE MEMBRILOR ȘI ALE OBSERVATORILOR

DREPTURILE ȘI OBLIGAȚIILE MEMBRILOR ȘI ALE OBSERVATORILOR

Articolul 15

Membri

1.   Fără a aduce atingere altor drepturi prevăzute în prezentul statut, în politicile interne sau în legislația aplicabilă, fiecare membru are dreptul:

| (a) | de a participa și de a vota în adunarea generală; |
| --- | --- |

(a)

de a participa și de a vota în adunarea generală;

| (b) | de a participa la evenimentele și activitățile ACTRIS ERIC; |
| --- | --- |

(b)

de a participa la evenimentele și activitățile ACTRIS ERIC;

| (c) | de a avea acces la sprijin pentru structurile sale naționale din partea ACTRIS ERIC și a centrelor tematice ale infrastructurii de cercetare distribuite; |
| --- | --- |

(c)

de a avea acces la sprijin pentru structurile sale naționale din partea ACTRIS ERIC și a centrelor tematice ale infrastructurii de cercetare distribuite;

| (d) | de a numi entități reprezentante în conformitate cu articolul 12; |
| --- | --- |

(d)

de a numi entități reprezentante în conformitate cu articolul 12;

| (e) | de a alege și de a fi ales în organele de guvernanță ale ACTRIS ERIC prin intermediul delegaților săi din cadrul adunării generale; |
| --- | --- |

(e)

de a alege și de a fi ales în organele de guvernanță ale ACTRIS ERIC prin intermediul delegaților săi din cadrul adunării generale;

| (f) | de a găzdui o unitate a structurii centrale și de a conduce o structură centrală; |
| --- | --- |

(f)

de a găzdui o unitate a structurii centrale și de a conduce o structură centrală;

| (g) | de a achiziționa bunuri și servicii care urmează să fie furnizate în natură pentru uzul oficial și exclusiv al ACTRIS ERIC și care sunt destinate exclusiv activităților neeconomice ale ACTRIS ERIC (și contabilizate ca atare în conturile ACTRIS ERIC). |
| --- | --- |

(g)

de a achiziționa bunuri și servicii care urmează să fie furnizate în natură pentru uzul oficial și exclusiv al ACTRIS ERIC și care sunt destinate exclusiv activităților neeconomice ale ACTRIS ERIC (și contabilizate ca atare în conturile ACTRIS ERIC).

2.   Fiecare membru:

| (a) | furnizează contribuția anuală în conformitate cu articolul 26; |
| --- | --- |

(a)

furnizează contribuția anuală în conformitate cu articolul 26;

| (b) | își împuternicește reprezentanții cu autoritate deplină de vot în ceea ce privește toate aspectelor evidențiate în cursul unei reuniuni a adunării generale; |
| --- | --- |

(b)

își împuternicește reprezentanții cu autoritate deplină de vot în ceea ce privește toate aspectelor evidențiate în cursul unei reuniuni a adunării generale;

| (c) | se angajează să îndeplinească sarcinile și activitățile ACTRIS ERIC, astfel cum sunt definite la articolul 2; |
| --- | --- |

(c)

se angajează să îndeplinească sarcinile și activitățile ACTRIS ERIC, astfel cum sunt definite la articolul 2;

| (d) | încurajează adoptarea standardelor ACTRIS în rândul comunităților sale științifice naționale aferente ACTRIS; |
| --- | --- |

(d)

încurajează adoptarea standardelor ACTRIS în rândul comunităților sale științifice naționale aferente ACTRIS;

| (e) | administrează structuri naționale de o calitate suficientă pentru a presta servicii către ACTRIS. |
| --- | --- |

(e)

administrează structuri naționale de o calitate suficientă pentru a presta servicii către ACTRIS.

Articolul 16

Observatori permanenți și observatori

1.   Drepturile observatorilor includ dreptul:

| (a) | de a participa la adunarea generală, fără drept de vot; |
| --- | --- |

(a)

de a participa la adunarea generală, fără drept de vot;

| (b) | de a participa la evenimentele și activitățile ACTRIS ERIC; |
| --- | --- |

(b)

de a participa la evenimentele și activitățile ACTRIS ERIC;

| (c) | de a avea acces la sprijin din partea ACTRIS ERIC și a centrelor tematice ale infrastructurii de cercetare distribuite pentru structurile sale naționale; |
| --- | --- |

(c)

de a avea acces la sprijin din partea ACTRIS ERIC și a centrelor tematice ale infrastructurii de cercetare distribuite pentru structurile sale naționale;

| (d) | de a numi entități reprezentante în conformitate cu articolul 12. |
| --- | --- |

(d)

de a numi entități reprezentante în conformitate cu articolul 12.

2.   Fiecare observator:

| (a) | furnizează contribuția anuală în conformitate cu articolul 26; |
| --- | --- |

(a)

furnizează contribuția anuală în conformitate cu articolul 26;

| (b) | se angajează să îndeplinească sarcinile și activitățile ACTRIS ERIC, astfel cum sunt definite la articolul 2; |
| --- | --- |

(b)

se angajează să îndeplinească sarcinile și activitățile ACTRIS ERIC, astfel cum sunt definite la articolul 2;

| (c) | încurajează adoptarea standardelor ACTRIS în rândul comunităților sale științifice naționale aferente ACTRIS; |
| --- | --- |

(c)

încurajează adoptarea standardelor ACTRIS în rândul comunităților sale științifice naționale aferente ACTRIS;

| (d) | asigură infrastructura tehnică necesară pentru a face posibil accesul. |
| --- | --- |

(d)

asigură infrastructura tehnică necesară pentru a face posibil accesul.

3.   Un observator este admis pentru o perioadă de maximum trei ani, cu posibilitatea prelungirii de două ori, cu câte un an, cu aprobarea adunării generale.

4.   Un observator care preconizează să aibă o participare de durată în cadrul consorțiului, dar care nu este în măsură să devină membru, poate primi statutul de observator permanent pe baza aprobării adunării generale. Observatorii permanenți au aceleași drepturi și obligații ca membrii, astfel cum se prevede la articolul 15 alineatele (1) și (2) și la articolul 26, cu excepția dreptului de vot în cadrul adunării generale.

Articolul 17

Suspendarea drepturilor membrilor, ale observatorilor și ale observatorilor permanenți

1.   În cazul în care un membru datorează contribuții în conformitate cu articolul 26 în cuantum egal sau mai mare decât cel al contribuțiilor datorate de membrul respectiv pentru anul precedent, drepturile sale de vot în cadrul adunării generale se suspendă automat până la plata contribuțiilor.

2.   În cazul în care un observator sau un observator permanent datorează contribuții în conformitate cu articolul 26 în cuantum egal sau mai mare decât cel al contribuțiilor datorate de respectivul observator sau observator permanent pentru anul precedent, dreptul său de a participa la reuniunile adunării generale se suspendă automat până la plata contribuțiilor.

CAPITOLUL 4

GUVERNANȚĂ

GUVERNANȚĂ

Articolul 18

Adunarea generală

1.   Adunarea generală este organul de conducere al ACTRIS ERIC și este compusă din delegați ai membrilor, observatori permanenți și observatori. Fiecare membru, observator permanent sau observator este reprezentat de cel mult doi delegați. Delegații sunt numiți de către un membru, un observator permanent sau un observator. Adunarea generală se reunește cel puțin o dată pe an și este responsabilă de conducerea și supravegherea generală a ACTRIS ERIC. Adunarea generală alege un președinte și un vicepreședinte pentru un mandat de doi ani, care poate fi reînnoit de două ori. Fiecare membru, observator permanent sau observator informează în scris, fără întârzieri nejustificate, președintele adunării generale cu privire la orice numire sau revocare a delegaților săi. Delegații pot fi însoțiți de cel mult doi experți cu scopul exclusiv de a-i consilia pe delegați. Experții nu își exprimă opiniile în cursul reuniunilor decât la invitația președintelui. Adunarea generală își adoptă propriile norme interne.

2.   Fiecare membru dispune de un vot, la care se adaugă un vot suplimentar pentru un membru care contribuie la cel puțin o structură centrală ACTRIS și încă un vot în cazul în care el contribuie la mai mult de trei structuri centrale ACTRIS diferite. Observatorii permanenți și observatorii participă, fără drept de vot, la reuniunile adunării generale.

3.   Adunarea generală este convocată și prezidată de președinte. În absența acestuia, adunarea generală este prezidată de vicepreședinte.

4.   La cererea unei treimi din membri, se convoacă o reuniune extraordinară a adunării generale.

5.   Un membru poate reprezenta cel mult un alt membru. Membrul reprezentat informează în scris președintele înainte de orice reuniune a adunării generale.

6.   Deciziile pot fi luate și în cadrul unei proceduri scrise. Termenii procedurii scrise sunt stabiliți în normele interne adoptate de adunarea generală.

7.   Pentru ca reuniunea să fie validă este necesar un cvorum de două treimi din numărul membrilor și al voturilor. Dacă nu se întrunește cvorumul, se convoacă cât mai curând posibil o nouă reuniune, trimițându-se o nouă invitație cu aceeași ordine de zi. În cadrul acestei a doua reuniuni, se consideră că se întrunește cvorumul dacă sunt prezenți 50 % din membri și din voturi.

8.   În special, adunarea generală:

| | decide, prin votul unanim al membrilor prezenți la reuniune, cu privire la modificarea statutului ACTRIS ERIC. |
| --- | --- |

decide, prin votul unanim al membrilor prezenți la reuniune, cu privire la modificarea statutului ACTRIS ERIC.

| | Sub rezerva articolului 26 alineatul (2), deciziile privind următoarele aspecte necesită (a) o majoritate de 2/3 din voturile membrilor prezenți la reuniune și (b) o majoritate de 60 % din contribuțiile anuale ca membru plătite pentru cel mai recent exercițiu financiar complet:







  (a) | aprobarea planului financiar al ACTRIS ERIC; |
| --- | --- | --- |

Sub rezerva articolului 26 alineatul (2), deciziile privind următoarele aspecte necesită (a) o majoritate de 2/3 din voturile membrilor prezenți la reuniune și (b) o majoritate de 60 % din contribuțiile anuale ca membru plătite pentru cel mai recent exercițiu financiar complet:

(a)

aprobarea planului financiar al ACTRIS ERIC;

| (b) | aprobarea normelor financiare interne. |
| --- | --- |

(b)

aprobarea normelor financiare interne.

| | Sub rezerva articolului 26 alineatul (2), deciziile privind următoarele aspecte necesită o majoritate de 2/3 din voturile membrilor prezenți la reuniune:







  (a) | aprobarea planurilor anuale de lucru și a bugetului; |
| --- | --- | --- |

Sub rezerva articolului 26 alineatul (2), deciziile privind următoarele aspecte necesită o majoritate de 2/3 din voturile membrilor prezenți la reuniune:

(a)

aprobarea planurilor anuale de lucru și a bugetului;

| (b) | aprobarea normelor interne, altele decât normele financiare interne; |
| --- | --- |

(b)

aprobarea normelor interne, altele decât normele financiare interne;

| (c) | contribuțiile membrilor și ale observatorilor permanenți; |
| --- | --- |

(c)

contribuțiile membrilor și ale observatorilor permanenți;

| (d) | lichidarea voluntară și încetarea activității ACTRIS ERIC; |
| --- | --- |

(d)

lichidarea voluntară și încetarea activității ACTRIS ERIC;

| (e) | aprobarea conturilor anuale anterioare și a raportului de activitate; |
| --- | --- |

(e)

aprobarea conturilor anuale anterioare și a raportului de activitate;

| (f) | numirea președintelui și a vicepreședintelui; |
| --- | --- |

(f)

numirea președintelui și a vicepreședintelui;

| (g) | numirea și demiterea directorului general; |
| --- | --- |

(g)

numirea și demiterea directorului general;

| (h) | aprobarea noilor membri, observatori permanenți și observatori, precum și reînnoirea unui observator; |
| --- | --- |

(h)

aprobarea noilor membri, observatori permanenți și observatori, precum și reînnoirea unui observator;

| (i) | revocarea calității de membru sau de observator de către adunarea generală, excluzând de la vot membrul în cauză; |
| --- | --- |

(i)

revocarea calității de membru sau de observator de către adunarea generală, excluzând de la vot membrul în cauză;

| (j) | înființarea și eliminarea unor organisme consultative suplimentare, care nu sunt reglementate de prezentul statut, precum și a unor comitete și grupuri de lucru. |
| --- | --- |

(j)

înființarea și eliminarea unor organisme consultative suplimentare, care nu sunt reglementate de prezentul statut, precum și a unor comitete și grupuri de lucru.

| | Se decide cu majoritate simplă cu privire la: | orice alt aspect. |
| --- | --- | --- |

Se decide cu majoritate simplă cu privire la:

orice alt aspect.

Articolul 19

Directorul general

1.   Directorul general este numit de către adunarea generală în conformitate cu o procedură adoptată de aceasta. Directorul general este angajat al ACTRIS ERIC. Directorul general este reprezentantul legal al ACTRIS ERIC. Directorul general este responsabil de punerea în aplicare a deciziilor de către adunarea generală și asigură faptul că dezvoltarea științifică și strategică a ACTRIS răspunde așteptărilor privind impactul socioeconomic, dezvoltarea tehnologică și inovarea. Directorul general contribuie în mod activ la consolidarea comunității și la promovarea relațiilor externe și a parteneriatelor strategice, precum și la supravegherea și coordonarea activităților ACTRIS. Directorul general reprezintă ACTRIS ERIC în orice litigiu.

2.   Mandatul directorului general este de cinci ani. El poate fi reînnoit o singură dată de către adunarea generală.

3.   Directorul general activează în sediul statutar al ACTRIS ERIC și este responsabil de gestionarea personalului și a activităților ACTRIS ERIC în conformitate cu bugetul și cu normele interne ale ACTRIS ERIC.

Articolul 20

Sediul central

Sediul central este platforma centrală a ACTRIS, coordonând operațiunile ACTRIS și permițând prestarea serviciilor ACTRIS. Sediul central sprijină activitatea adunării generale, precum și a organelor și comitetelor consultative ale ACTRIS ERIC.

Articolul 21

Consiliul consultativ pentru știință și inovare

1.   Adunarea generală înființează un Consiliu consultativ independent pentru știință și inovare. Membrii Consiliului consultativ pentru știință și inovare sunt numiți de adunarea generală.

2.   Consiliul consultativ pentru știință și inovare:

| (a) | monitorizează calitatea științifică și operațională a ACTRIS ERIC și activitățile infrastructurii de cercetare distribuite; |
| --- | --- |

(a)

monitorizează calitatea științifică și operațională a ACTRIS ERIC și activitățile infrastructurii de cercetare distribuite;

| (b) | emite opinii și formulează recomandări pentru dezvoltarea ACTRIS ERIC și a activităților infrastructurii de cercetare distribuite; |
| --- | --- |

(b)

emite opinii și formulează recomandări pentru dezvoltarea ACTRIS ERIC și a activităților infrastructurii de cercetare distribuite;

| (c) | se reunește cel puțin o dată pe an și formulează recomandări pentru adunarea generală. |
| --- | --- |

(c)

se reunește cel puțin o dată pe an și formulează recomandări pentru adunarea generală.

Articolul 22

Consiliul consultativ pentru etică

1.   Adunarea generală înființează un Consiliu consultativ independent pentru etică. Membrii Consiliului consultativ pentru etică sunt numiți de adunarea generală.

2.   Consiliul consultativ pentru etică:

| (a) | emite opinii și formulează recomandări pentru elaborarea aspectelor etice ale ACTRIS ERIC și ale activităților infrastructurii de cercetare distribuite; |
| --- | --- |

(a)

emite opinii și formulează recomandări pentru elaborarea aspectelor etice ale ACTRIS ERIC și ale activităților infrastructurii de cercetare distribuite;

| (b) | se reunește și formulează recomandări pentru adunarea generală și directorul general, atunci când este necesar. |
| --- | --- |

(b)

se reunește și formulează recomandări pentru adunarea generală și directorul general, atunci când este necesar.

Articolul 23

Comitetul financiar

1.   Adunarea generală înființează un comitet financiar și îi numește pe membrii acestuia.

2.   Comitetul financiar:

| (a) | sprijină adunarea generală în aspecte legate de gestionarea planificării financiare; |
| --- | --- |

(a)

sprijină adunarea generală în aspecte legate de gestionarea planificării financiare;

| (b) | se reunește și formulează recomandări pentru adunarea generală, atunci când este necesar. |
| --- | --- |

(b)

se reunește și formulează recomandări pentru adunarea generală, atunci când este necesar.

3.   Comitetul financiar adoptă propriul său regulament de procedură, care este aprobat de adunarea generală.

Articolul 24

Alte organisme, comitete și grupuri de lucru

Dacă se consideră necesar, ACTRIS ERIC poate înființa și alte organisme, comitete și grupuri de lucru și le poate defini atribuțiile și mandatul.

CAPITOLUL 5

FINANȚARE ȘI CONTRIBUȚII

FINANȚARE ȘI CONTRIBUȚII

Articolul 25

Resurse financiare

Resursele ACTRIS ERIC includ următoarele:

| (a) | contribuțiile membrilor, ale observatorilor permanenți și ale observatorilor în conformitate cu articolul 26 și anexa II; |
| --- | --- |

(a)

contribuțiile membrilor, ale observatorilor permanenți și ale observatorilor în conformitate cu articolul 26 și anexa II;

| (b) | granturi și donații; și |
| --- | --- |

(b)

granturi și donații; și

| (c) | alte resurse, în limitele și în condițiile aprobate de adunarea generală. |
| --- | --- |

(c)

alte resurse, în limitele și în condițiile aprobate de adunarea generală.

Articolul 26

Contribuții

1.   Contribuția membrilor, a observatorilor permanenți și a observatorilor se calculează în conformitate cu normele și principiile de bază prevăzute în anexa II, care sunt detaliate în normele financiare interne ale ACTRIS ERIC.

2.   Orice modificare a contribuțiilor trebuie să fie aprobată de membrul (membrii) sau de observatorul (observatorii) permanent (permanenți) afectat (afectați) de modificarea respectivă înainte de a putea fi aprobată de adunarea generală.

Articolul 27

Principii bugetare, conturi și audit

1.   Exercițiul financiar al ACTRIS ERIC începe la 1 ianuarie și se încheie la 31 decembrie în fiecare an.

2.   ACTRIS ERIC se supune cerințelor legislației țării în care își are sediul statutar în ceea ce privește întocmirea, depunerea, auditarea și publicarea conturilor. Norme mai detaliate sunt prevăzute în normele financiare interne ale ACTRIS ERIC.

3.   Conturile ACTRIS ERIC se însoțesc de un raport privind gestiunea bugetară și financiară a exercițiului financiar. Raportul anual și bugetul anual sunt prezentate adunării generale.

4.   Donațiile, cadourile și orice alte venituri de la membri, observatori permanenți, observatori sau terți pot fi primite după aprobare de către adunarea generală.

Articolul 28

Scutiri de taxe și accize

1.   Scutirile de TVA, în temeiul articolului 143 alineatul (1) litera (g) și al articolului 151 alineatul (1) litera (b) din Directiva 2006/112/CE a Consiliului și în conformitate cu articolele 50 și 51 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 282/2011 al Consiliului, se aplică achizițiilor de bunuri și servicii de către ARCTIS ERIC și de către membrii ERIC, astfel cum sunt definite la articolul 9 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 723/2009 al Consiliului din 25 iunie 2009 privind cadrul juridic comunitar aplicabil unui consorțiu pentru o infrastructură europeană de cercetare (ERIC) și în sensul capitolelor 2 și 3 din statut, care sunt destinate utilizării oficiale și exclusive de către ARCTIS ERIC, cu condiția ca astfel de achiziții să se efectueze numai pentru activitățile fără caracter economic ale ARCTIS ERIC, în concordanță cu activitățile sale. Scutirile de TVA se limitează la achizițiile a căror valoare depășește 300 EUR.

2.   Scutirile de accize, în temeiul articolului 11 din Directiva (UE) 2020/262 a Consiliului, se limitează la achizițiile efectuate de ACTRIS ERIC care sunt destinate utilizării oficiale și exclusive de către ACTRIS ERIC, cu condiția ca astfel de achiziții să se efectueze numai pentru activitățile fără caracter economic ale ACTRIS ERIC, în concordanță cu activitățile sale și ca valoarea achiziției să depășească 300 EUR.

3.   Achizițiile efectuate de membrii personalului nu fac obiectul scutirilor.

CAPITOLUL 6

DIVERSE

DIVERSE

Articolul 29

Raportarea către Comisia Europeană

1.   ACTRIS ERIC întocmește un raport anual de activitate care conține, în special, aspectele științifice, operaționale și financiare ale activităților sale. Raportul se aprobă de adunarea generală și se transmite Comisiei Europene și autorităților publice relevante, în termen de șase luni de la sfârșitul exercițiului financiar respectiv. Acest raport se pune la dispoziția publicului pe site-ul de internet al ACTRIS ERIC.

2.   ACTRIS ERIC informează Comisia Europeană cu privire la orice circumstanțe care amenință să pericliteze grav îndeplinirea sarcinilor ACTRIS ERIC sau să stânjenească ACTRIS ERIC în îndeplinirea cerințelor stabilite în Regulamentul (CE) nr. 723/2009.

Articolul 30

Limba de lucru

Limba de lucru a ACTRIS ERIC este limba engleză.

Articolul 31

Legislația aplicabilă

Funcționarea internă a ACTRIS ERIC este reglementată de:

| (a) | dreptul Uniunii, în particular de Regulamentul (CE) nr. 723/2009 și de deciziile menționate la articolul 6 alineatul (1) litera (a) și la articolul 11 alineatul (1) din regulament; |
| --- | --- |

(a)

dreptul Uniunii, în particular de Regulamentul (CE) nr. 723/2009 și de deciziile menționate la articolul 6 alineatul (1) litera (a) și la articolul 11 alineatul (1) din regulament;

| (b) | legislația statului în care ACTRIS ERIC își are sediul statutar, în cazul aspectelor care nu sunt reglementate sau sunt reglementate doar parțial de actele menționate la litera (a) și |
| --- | --- |

(b)

legislația statului în care ACTRIS ERIC își are sediul statutar, în cazul aspectelor care nu sunt reglementate sau sunt reglementate doar parțial de actele menționate la litera (a) și

| (c) | prezentul statut și de normele de punere în aplicare ale acestuia. |
| --- | --- |

(c)

prezentul statut și de normele de punere în aplicare ale acestuia.

Articolul 32

Litigii

1.   Membrii, observatorii permanenți și observatorii ACTRIS ERIC se străduiesc să soluționeze litigiile pe cale amiabilă.

2.   Curtea de Justiție a Uniunii Europene este competentă să se pronunțe asupra oricărui litigiu dintre membri, observatori și observatori permanenți legat de ACTRIS ERIC, dintre membri, observatori și observatori permanenți, pe de o parte și ACTRIS ERIC, pe de altă parte, precum și asupra oricăror alte litigii la care Uniunea este parte.

3.   Legislația Uniunii privind competența juridică se aplică litigiilor dintre ACTRIS ERIC și terți. În cazurile care nu sunt reglementate de legislația Uniunii, jurisdicția competentă pentru soluționarea unor astfel de litigii este stabilită de legislația statului în care ACTRIS ERIC își are sediul statutar.

Articolul 33

Actualizări ale statutului și disponibilitate

Prezentul statut se actualizează și se păstrează la dispoziția publicului pe site-ul de internet al ACTRIS ERIC și la sediul ei statutar.

Articolul 34

Dispoziții privind înființarea

1.   O primă reuniune a adunării generale se convoacă de statul în care ACTRIS ERIC își are sediul statutar, în cel mai scurt termen de la data intrării în vigoare a deciziei Comisiei Europene de înființare a ACTRIS ERIC.

2.   Înainte de desfășurarea primei reuniunii și în termen de cel mult patruzeci și cinci de zile calendaristice de la data intrării în vigoare a deciziei Comisiei Europene de înființare a ACTRIS ERIC, statul în cauză îi informează pe membrii fondatori și pe observatori cu privire la orice acțiune juridică specifică și urgentă care trebuie întreprinsă în numele ACTRIS ERIC. Cu excepția cazului în care se primesc obiecții de la un membru fondator în termen de cinci zile lucrătoare de la notificare, acțiunea juridică este întreprinsă de o persoană autorizată în mod corespunzător de către statul în cauză.

---

ANEXA I

LISTA MEMBRILOR, A OBSERVATORILOR PERMANENȚI, A OBSERVATORILOR ȘI A ENTITĂȚILOR CARE ÎI REPREZINTĂ

| Membri | Entități reprezentante |
| --- | --- |
| Republica Austria | Ministerul Federal al Educației, Științei și Cercetării (Bundesministerium für Bildung, Wissenschaft und Forschung) |
| Regatul Belgiei | Service public de programmation Politique scientifique (BELSPO) – Autorité fédérale
  Departement Economie, Wetenscap en Innovatie (EWI) – Vlaamse overheid
  Service public de Wallonie – Direction Générale opérationelle de l’Economie, de l’Emploi & de la Recherche (EER) – Région wallonne |
| Republica Bulgaria | Ministerul Educației și Științei |
| Republica Cipru | Ministerul Adjunct pentru Cercetare, Inovare și Politică Digitală |
| Republica Cehă | Ministerul Educației, Tineretului și Sportului |
| Regatul Danemarcei | Agenția Daneză pentru Învățământ Superior și Știință |
| Republica Finlanda | Ministerul Educației și Culturii
  Ministerul Transportului și Comunicațiilor |
| Republica Franceză | Centre national de la recherche scientifique (CNRS) |
| Republica Federală Germania | Ministerul Federal al Mediului, Conservării Naturii, Securității Nucleare și Protecției Consumatorilor |
| Republica Italiană | Consiliul Național de Cercetare (CNR) |
| Regatul Norvegiei | Consiliul de Cercetare al Norvegiei |
| Republica Polonă | Ministerul Educației și Științei |
| România | Ministerul Cercetării, Inovării și Digitalizării |
| Regatul Spaniei | Ministerul Științei și Inovării |
| Regatul Suediei | Consiliul suedez pentru cercetare (VR) |
| Observatori | Entități reprezentante |
| Confederația Elvețiană | Oficiul Federal pentru Mediu (Federal Office for the Environment – FOEN) |

Membri

Entități reprezentante

Republica Austria

Ministerul Federal al Educației, Științei și Cercetării (Bundesministerium für Bildung, Wissenschaft und Forschung)

Regatul Belgiei

Service public de programmation Politique scientifique (BELSPO) – Autorité fédérale

Departement Economie, Wetenscap en Innovatie (EWI) – Vlaamse overheid

Service public de Wallonie – Direction Générale opérationelle de l’Economie, de l’Emploi & de la Recherche (EER) – Région wallonne

Republica Bulgaria

Ministerul Educației și Științei

Republica Cipru

Ministerul Adjunct pentru Cercetare, Inovare și Politică Digitală

Republica Cehă

Ministerul Educației, Tineretului și Sportului

Regatul Danemarcei

Agenția Daneză pentru Învățământ Superior și Știință

Republica Finlanda

Ministerul Educației și Culturii

Ministerul Transportului și Comunicațiilor

Republica Franceză

Centre national de la recherche scientifique (CNRS)

Republica Federală Germania

Ministerul Federal al Mediului, Conservării Naturii, Securității Nucleare și Protecției Consumatorilor

Republica Italiană

Consiliul Național de Cercetare (CNR)

Regatul Norvegiei

Consiliul de Cercetare al Norvegiei

Republica Polonă

Ministerul Educației și Științei

România

Ministerul Cercetării, Inovării și Digitalizării

Regatul Spaniei

Ministerul Științei și Inovării

Regatul Suediei

Consiliul suedez pentru cercetare (VR)

Observatori

Entități reprezentante

Confederația Elvețiană

Oficiul Federal pentru Mediu (Federal Office for the Environment – FOEN)

---

ANEXA II

CONTRIBUȚIILE MEMBRILOR, ALE OBSERVATORILOR PERMANENȚI ȘI ALE OBSERVATORILOR LA OPERAȚIUNI

Prefață

Asigurarea resurselor necesare structurilor naționale ale ACTRIS este gestionată la nivel național, iar finanțarea lor nu este considerată ca fiind o contribuție specială ca țară-gazdă sau o contribuție ca membru la ACTRIS ERIC sau o contribuție a țării-gazdă la structurile centrale care nu fac parte din ACTRIS ERIC.

Țările care găzduiesc unitățile structurii centrale sunt responsabile de finanțarea construirii lor, în conformitate cu dispozițiile lor naționale.

Operațiunile structurilor centrale care fac parte din ACTRIS ERIC sunt finanțate parțial prin contribuțiile speciale ca țară-gazdă și parțial prin contribuțiile ca membru ale membrilor, observatorilor permanenți și observatorilor ACTRIS ERIC, astfel cum se descrie mai jos.

Operațiunile structurilor centrale care nu fac parte din ACTRIS ERIC sunt finanțate parțial prin contribuțiile țărilor-gazdă ale țărilor care găzduiesc structurile centrale și parțial de către ACTRIS ERIC prin realocarea contribuțiilor ca membru, astfel cum se descrie mai jos.

Bugetul și activitățile ACTRIS vor fi ajustate pentru a corespunde veniturilor.

Principiile contribuțiilor

| 1. | Contribuțiile anuale ale membrilor și ale observatorilor permanenți constau în contribuțiile ca membru și, după caz, în contribuțiile țărilor-gazdă și în contribuțiile speciale ca țară-gazdă. Contribuțiile anuale ale observatorilor constau numai în contribuțiile ca membru. |
| --- | --- |

1.

Contribuțiile anuale ale membrilor și ale observatorilor permanenți constau în contribuțiile ca membru și, după caz, în contribuțiile țărilor-gazdă și în contribuțiile speciale ca țară-gazdă. Contribuțiile anuale ale observatorilor constau numai în contribuțiile ca membru.

| 2. | Contribuțiile ca membru reprezintă contribuțiile sub formă de lichidități la ACTRIS ERIC din partea tuturor membrilor, observatorilor permanenți și observatorilor, care sunt utilizate de ACTRIS ERIC pentru a contribui la finanțarea costurilor operaționale anuale ale structurilor centrale. |
| --- | --- |

2.

Contribuțiile ca membru reprezintă contribuțiile sub formă de lichidități la ACTRIS ERIC din partea tuturor membrilor, observatorilor permanenți și observatorilor, care sunt utilizate de ACTRIS ERIC pentru a contribui la finanțarea costurilor operaționale anuale ale structurilor centrale.

| 3. | Contribuția specială ca țară-gazdă reprezintă sprijinul oferit de membrii și observatorii permanenți ai ACTRIS ERIC pentru funcționarea structurilor centrale care fac parte din ACTRIS ERIC, găzduite în țara lor. |
| --- | --- |

3.

Contribuția specială ca țară-gazdă reprezintă sprijinul oferit de membrii și observatorii permanenți ai ACTRIS ERIC pentru funcționarea structurilor centrale care fac parte din ACTRIS ERIC, găzduite în țara lor.

| 4. | Contribuția unei țări-gazdă reprezintă sprijinul acordat de membrii și observatorii permanenți ai ACTRIS ERIC pentru funcționarea structurilor centrale care nu fac parte din ACTRIS ERIC, găzduite în țara lor. Contribuțiile țărilor-gazdă sunt furnizate în conformitate cu principiul 6 și pot fi transferate fie integral, fie parțial, la ACTRIS ERIC pentru a fi transmise instituțiilor respective din țara lor. |
| --- | --- |

4.

Contribuția unei țări-gazdă reprezintă sprijinul acordat de membrii și observatorii permanenți ai ACTRIS ERIC pentru funcționarea structurilor centrale care nu fac parte din ACTRIS ERIC, găzduite în țara lor. Contribuțiile țărilor-gazdă sunt furnizate în conformitate cu principiul 6 și pot fi transferate fie integral, fie parțial, la ACTRIS ERIC pentru a fi transmise instituțiilor respective din țara lor.

| 5. | S-a convenit ca nivelul contribuțiilor țărilor-gazdă și al contribuțiilor speciale ca țară-gazdă să fie de aproximativ 70 % din costurile structurii centrale. Cuantumul maxim al contribuțiilor țărilor-gazdă sau al contribuțiilor speciale ca țară-gazdă la structurile centrale nu poate depăși 70 % din bugetul lor anual și nu poate fi mai mic de 50 %. |
| --- | --- |

5.

S-a convenit ca nivelul contribuțiilor țărilor-gazdă și al contribuțiilor speciale ca țară-gazdă să fie de aproximativ 70 % din costurile structurii centrale. Cuantumul maxim al contribuțiilor țărilor-gazdă sau al contribuțiilor speciale ca țară-gazdă la structurile centrale nu poate depăși 70 % din bugetul lor anual și nu poate fi mai mic de 50 %.

| 6. | Contribuțiile țărilor-gazdă și contribuțiile speciale ca țară-gazdă pot fi furnizate sub formă de lichidități sau în natură. Normele privind contribuțiile sub formă de lichidități și în natură vor fi definite în normele interne. |
| --- | --- |

6.

Contribuțiile țărilor-gazdă și contribuțiile speciale ca țară-gazdă pot fi furnizate sub formă de lichidități sau în natură. Normele privind contribuțiile sub formă de lichidități și în natură vor fi definite în normele interne.

| 7. | Cota din costurile operaționale anuale ale fiecărei structuri centrale care nu este acoperită de contribuția țării-gazdă sau de contribuția specială ca țară-gazdă este finanțată de ACTRIS ERIC prin contribuțiile ca membru ale membrilor, observatorilor permanenți și observatorilor ACTRIS ERIC. |
| --- | --- |

7.

Cota din costurile operaționale anuale ale fiecărei structuri centrale care nu este acoperită de contribuția țării-gazdă sau de contribuția specială ca țară-gazdă este finanțată de ACTRIS ERIC prin contribuțiile ca membru ale membrilor, observatorilor permanenți și observatorilor ACTRIS ERIC.

| 8. | Contribuțiile ca membru se furnizează numai sub formă de lichidități. |
| --- | --- |

8.

Contribuțiile ca membru se furnizează numai sub formă de lichidități.

| 9. | Contribuțiile ca membru la ACTRIS ERIC se virează în moneda euro. |
| --- | --- |

9.

Contribuțiile ca membru la ACTRIS ERIC se virează în moneda euro.

| 10. | Contribuțiile anuale ca membru ale observatorilor permanenți și ale observatorilor se bazează pe aceleași principii ca în cazul membrilor. |
| --- | --- |

10.

Contribuțiile anuale ca membru ale observatorilor permanenți și ale observatorilor se bazează pe aceleași principii ca în cazul membrilor.

| 11. | Membrii, observatorii permanenți și observatorii care se alătură ACTRIS ERIC vor plăti contribuția anuală proporțională pentru anul de intrare, în funcție de luna în care s-au alăturat ACTRIS ERIC. |
| --- | --- |

11.

Membrii, observatorii permanenți și observatorii care se alătură ACTRIS ERIC vor plăti contribuția anuală proporțională pentru anul de intrare, în funcție de luna în care s-au alăturat ACTRIS ERIC.

| 12. | Contribuțiile anuale ale organizațiilor interguvernamentale sunt stabilite de adunarea generală în momentul acceptării candidaturii acestora, în calitate de membru sau observator. |
| --- | --- |

12.

Contribuțiile anuale ale organizațiilor interguvernamentale sunt stabilite de adunarea generală în momentul acceptării candidaturii acestora, în calitate de membru sau observator.

| 13. | Contribuțiile ca membru constau în:






  a) | sprijin general pentru susținerea operațiunilor sediului central și ale centrului de date, pentru partea neacoperită de contribuțiile țării-gazdă sau de contribuțiile speciale ca țară-gazdă; |
| --- | --- | --- |

13.

Contribuțiile ca membru constau în:

a)

sprijin general pentru susținerea operațiunilor sediului central și ale centrului de date, pentru partea neacoperită de contribuțiile țării-gazdă sau de contribuțiile speciale ca țară-gazdă;

| b) | sprijin operațional pentru susținerea operațiunilor centrelor tematice, pentru partea neacoperită de contribuția țării-gazdă sau de contribuția specială ca țară-gazdă. |
| --- | --- |

b)

sprijin operațional pentru susținerea operațiunilor centrelor tematice, pentru partea neacoperită de contribuția țării-gazdă sau de contribuția specială ca țară-gazdă.

Contribuțiile anuale ca membru sunt calculate pe baza următoarei ecuații și sunt detaliate în normele financiare interne:

| Ecuația pentru partea de sprijin general și de sprijin operațional:


  Pentru fiecare țară membră/observator i (de la 1 la N)

  Contribuția de membru (i) = partea de sprijin general (i) + partea de sprijin operațional (i)







  1. | |
| --- | --- |

Ecuația pentru partea de sprijin general și de sprijin operațional:

Pentru fiecare țară membră/observator i (de la 1 la N)

Contribuția de membru (i) = partea de sprijin general (i) + partea de sprijin operațional (i)

1.

Formula

| 2. | |
| --- | --- |

2.

Formula

Unde

| — | Abrevieri: CM = contribuții ca membru, SC = sediul central, CD = centru de date, CT = centru tematic, VNB = venit național brut. |
| --- | --- |

—

Abrevieri: CM = contribuții ca membru, SC = sediul central, CD = centru de date, CT = centru tematic, VNB = venit național brut.

| — | Partea CM SC/CD/CT = 30 % din costul de funcționare al SC/CD/CT |
| --- | --- |

—

Partea CM SC/CD/CT = 30 % din costul de funcționare al SC/CD/CT

| — | Capacitatea CT este capacitatea maximă declarată de CT, exprimată ca număr maxim de structuri naționale (SN) pentru carese poate acorda sprijin operațional |
| --- | --- |

—

Capacitatea CT este capacitatea maximă declarată de CT, exprimată ca număr maxim de structuri naționale (SN) pentru carese poate acorda sprijin operațional

| — | Nr(i, j) este numărul de structuri naționale din țara i (de la 1 la N) care vor primi sprijin operațional din partea centrului tematic j (de la 1 la 6). |
| --- | --- |

—

Nr(i, j) este numărul de structuri naționale din țara i (de la 1 la N) care vor primi sprijin operațional din partea centrului tematic j (de la 1 la 6).

Angajamente financiare pentru primii cinci ani

Pentru perioadă inițială de cinci ani a ACTRIS ERIC, planul orientativ de venituri și cheltuieli al ACTRIS ERIC este prezentat mai jos (tabelul 1).

Pentru primii cinci ani, contribuțiile ca membru sunt calculate, în conformitate cu ecuația de mai sus, pe baza costurilor pentru intensificarea operațiunilor structurilor centrale și a planului membrilor, observatorilor permanenți și observatorilor de a aduce structurile naționale în ACTRIS. Contribuțiile ca membru pe care trebuie să le plătească membrii, observatorii permanenți și observatorii sunt calculate pentru perioada inițială de cinci ani și sunt prezentate în tabelul 2.

Contribuțiile anuale estimate ca țări-gazdă la ACTRIS ERIC pentru perioada inițială de cinci ani sunt prezentate în tabelul 2. Contribuțiile orientative ca țări-gazdă la structurile centrale, care nu fac parte din ACTRIS ERIC, sunt prezentate în tabelul 3.

Cu cel puțin un an înainte de sfârșitul perioadei inițiale de 5 ani, adunarea generală va începe procesul decizional privind planul financiar subsecvent și contribuțiile membrilor.

Tabelul 1

Planul de venituri și cheltuieli al ACTRIS ERIC pentru primii cinci ani

| VENITURILE ACTRIS ERIC | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Contribuție ca membru | 1 475 320 | 2 069 497 | 2 421 496 | 2 720 060 | 3 088 263 |
| Contribuție specială ca țară-gazdă | 889 400 | 924 400 | 951 400 | 993 400 | 1 067 400 |
| TOTAL | 2 364 720 | 2 993 897 | 3 372 896 | 3 713 460 | 4 155 663 |

VENITURILE ACTRIS ERIC

2021

2022

2023

2024

2025

Contribuție ca membru

1 475 320

2 069 497

2 421 496

2 720 060

3 088 263

Contribuție specială ca țară-gazdă

889 400

924 400

951 400

993 400

1 067 400

TOTAL

2 364 720

2 993 897

3 372 896

3 713 460

4 155 663

| CHELTUIELILE ACTRIS ERIC | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sediul central | 1 158 895 | 1 209 290 | 1 241 027 | 1 302 089 | 1 402 081 |
| Centrul de date, partea aferentă ERIC | 78 312 | 78 312 | 82 312 | 82 312 | 86 312 |
| Contribuțiile ca membru redistribuite către structurile centrale, care nu fac parte din ACTRIS ERIC | 1 127 512 | 1 706 296 | 2 049 557 | 2 329 059 | 2 667 270 |
| TOTAL | 2 364 720 | 2 993 897 | 3 372 896 | 3 713 460 | 4 155 663 |

CHELTUIELILE ACTRIS ERIC

2021

2022

2023

2024

2025

Sediul central

1 158 895

1 209 290

1 241 027

1 302 089

1 402 081

Centrul de date, partea aferentă ERIC

78 312

78 312

82 312

82 312

86 312

Contribuțiile ca membru redistribuite către structurile centrale, care nu fac parte din ACTRIS ERIC

1 127 512

1 706 296

2 049 557

2 329 059

2 667 270

TOTAL

2 364 720

2 993 897

3 372 896

3 713 460

4 155 663

Tabelul 2

Contribuțiile anuale ca membru estimate și contribuțiile speciale ca țară-gazdă la ACTRIS ERIC în primii cinci ani

| Țara | Contribuție | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AUSTRIA | Contribuție ca membru | 51 000 | 76 742 | 83 486 | 96 865 | 107 141 |
| BELGIA | Contribuție ca membru | 86 227 | 110 044 | 120 199 | 128 664 | 140 113 |
| BULGARIA | Contribuție ca membru | 48 581 | 61 336 | 66 783 | 72 739 | 80 954 |
| CIPRU | Contribuție ca membru | 66 946 | 78 713 | 83 726 | 89 401 | 96 941 |
| REPUBLICA CEHĂ | Contribuție ca membru | 57 901 | 83 624 | 90 523 | 103 485 | 113 181 |
| DANEMARCA | Contribuție ca membru | 43 568 | 57 853 | 63 477 | 70 246 | 93 649 |
| FINLANDA | Contribuția specială ca țară-gazdă, SC | 700 000 | 700 000 | 700 000 | 700 000 | 700 000 |
| Contribuția specială ca țară-gazdă, CD | 7 200 | 7 200 | 7 200 | 7 200 | 7 200 |
| Contribuție ca membru | 83 769 | 109 163 | 153 669 | 180 067 | 211 134 |
| FRANȚA | Contribuția specială ca țară-gazdă, CD | 34 500 | 34 500 | 34 500 | 34 500 | 34 500 |
| Contribuție ca membru | 210 698 | 262 706 | 294 487 | 315 407 | 347 968 |
| GERMANIA | Contribuție ca membru | 220 163 | 360 321 | 416 454 | 505 778 | 605 431 |
| ITALIA | Contribuția specială ca țară-gazdă, SC | 111 000 | 146 000 | 169 000 | 211 000 | 281 000 |
| Contribuția specială ca țară-gazdă, CD | 13 000 | 13 000 | 17 000 | 17 000 | 21 000 |
| Contribuție ca membru | 128 645 | 248 588 | 297 000 | 320 619 | 344 335 |
| NORVEGIA | Contribuția specială ca țară-gazdă, CD | 23 700 | 23 700 | 23 700 | 23 700 | 23 700 |
| Contribuție ca membru | 66 247 | 81 318 | 87 587 | 95 014 | 104 688 |
| POLONIA | Contribuție ca membru | 74 690 | 101 707 | 121 326 | 142 714 | 169 500 |
| ROMÂNIA | Contribuție ca membru | 82 255 | 99 041 | 134 294 | 147 967 | 158 643 |
| SPANIA | Contribuție ca membru | 145 271 | 175 830 | 190 798 | 204 847 | 223 905 |
| SUEDIA | Contribuție ca membru | 58 425 | 75 352 | 123 895 | 138 371 | 149 300 |
| ELVEȚIA | Contribuție ca membru | 50 935 | 87 161 | 93 793 | 107 876 | 141 380 |
| Totalul contribuțiilor ca membru | 1 475 320 | 2 069 497 | 2 421 496 | 2 720 060 | 3 088 263 |
| Totalul contribuțiilor speciale ca țară-gazdă | 889 400 | 924 400 | 951 400 | 993 400 | 1 067 400 |

Țara

Contribuție

2021

2022

2023

2024

2025

AUSTRIA

Contribuție ca membru

51 000

76 742

83 486

96 865

107 141

BELGIA

Contribuție ca membru

86 227

110 044

120 199

128 664

140 113

BULGARIA

Contribuție ca membru

48 581

61 336

66 783

72 739

80 954

CIPRU

Contribuție ca membru

66 946

78 713

83 726

89 401

96 941

REPUBLICA CEHĂ

Contribuție ca membru

57 901

83 624

90 523

103 485

113 181

DANEMARCA

Contribuție ca membru

43 568

57 853

63 477

70 246

93 649

FINLANDA

Contribuția specială ca țară-gazdă, SC

700 000

700 000

700 000

700 000

700 000

Contribuția specială ca țară-gazdă, CD

7 200

7 200

7 200

7 200

7 200

Contribuție ca membru

83 769

109 163

153 669

180 067

211 134

FRANȚA

Contribuția specială ca țară-gazdă, CD

34 500

34 500

34 500

34 500

34 500

Contribuție ca membru

210 698

262 706

294 487

315 407

347 968

GERMANIA

Contribuție ca membru

220 163

360 321

416 454

505 778

605 431

ITALIA

Contribuția specială ca țară-gazdă, SC

111 000

146 000

169 000

211 000

281 000

Contribuția specială ca țară-gazdă, CD

13 000

13 000

17 000

17 000

21 000

Contribuție ca membru

128 645

248 588

297 000

320 619

344 335

NORVEGIA

Contribuția specială ca țară-gazdă, CD

23 700

23 700

23 700

23 700

23 700

Contribuție ca membru

66 247

81 318

87 587

95 014

104 688

POLONIA

Contribuție ca membru

74 690

101 707

121 326

142 714

169 500

ROMÂNIA

Contribuție ca membru

82 255

99 041

134 294

147 967

158 643

SPANIA

Contribuție ca membru

145 271

175 830

190 798

204 847

223 905

SUEDIA

Contribuție ca membru

58 425

75 352

123 895

138 371

149 300

ELVEȚIA

Contribuție ca membru

50 935

87 161

93 793

107 876

141 380

Totalul contribuțiilor ca membru

1 475 320

2 069 497

2 421 496

2 720 060

3 088 263

Totalul contribuțiilor speciale ca țară-gazdă

889 400

924 400

951 400

993 400

1 067 400

Tabelul 3

Contribuțiile anuale indicate ale țărilor-gazdă, atât la punerea în aplicare, cât și la activitățile operaționale ale structurilor centrale care nu fac parte din ACTRIS ERIC (partea neaferentă ERIC a centrului de date și a centrelor tematice). Aceste contribuții ca țări-gazdă nu fac parte din veniturile și cheltuielile ACTRIS ERIC prezentate în tabelul 1

| Țara | Contribuții la | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AUSTRIA | CIS, CREGARS | 437 000 | 520 000 | 402 000 | 432 000 | 319 000 |
| BELGIA | CREGARS | 651 000 | 731 000 | 580 000 | 561 000 | 527 000 |
| REPUBLICA CEHĂ | CAIS-ECAC | 115 000 | 102 000 | 106 000 | 106 000 | 95 000 |
| FINLANDA | CD, CAIS-ECAC, CCRES, CiGas | 1 714 000 | 788 000 | 772 000 | 802 000 | 833 000 |
| FRANȚA | CD, CAIS-ECAC, CARS, CCRES, CiGas, CREGARS | 2 644 000 | 2 261 000 | 2 430 000 | 2 144 000 | 1 915 000 |
| GERMANIA | CAIS-ECAC, CARS, CIS, CCRES, CiGas, CREGARS | 4 610 000 | 5 214 000 | 4 219 000 | 4 544 000 | 3 052 000 |
| ITALIA | SC (*1), CD, CAIS-ECAC, CARS | 2 675 000 | 3 497 000 | 940 000 | 956 000 | 1 198 000 |
| NORVEGIA | CD | 1 256 000 | 1 116 000 | 1 119 000 | 709 000 | 585 000 |
| ROMÂNIA | CARS | 105 000 | 255 000 | 265 000 | 272 000 | 282 000 |
| SPANIA | CD, CARS | 380 000 | 400 000 | 407 000 | 414 000 | 398 000 |
| ELVEȚIA | CiGas | 121 000 | 116 000 | 112 000 | 108 000 | 104 000 |
| Totalul contribuțiilor ca țări-gazdă | 14 708 000 | 15 000 000 | 11 352 000 | 11 048 000 | 9 308 000 |

Țara

Contribuții la

2021

2022

2023

2024

2025

AUSTRIA

CIS, CREGARS

437 000

520 000

402 000

432 000

319 000

BELGIA

CREGARS

651 000

731 000

580 000

561 000

527 000

REPUBLICA CEHĂ

CAIS-ECAC

115 000

102 000

106 000

106 000

95 000

FINLANDA

CD, CAIS-ECAC, CCRES, CiGas

1 714 000

788 000

772 000

802 000

833 000

FRANȚA

CD, CAIS-ECAC, CARS, CCRES, CiGas, CREGARS

2 644 000

2 261 000

2 430 000

2 144 000

1 915 000

GERMANIA

CAIS-ECAC, CARS, CIS, CCRES, CiGas, CREGARS

4 610 000

5 214 000

4 219 000

4 544 000

3 052 000

ITALIA

SC (*1), CD, CAIS-ECAC, CARS

2 675 000

3 497 000

940 000

956 000

1 198 000

NORVEGIA

CD

1 256 000

1 116 000

1 119 000

709 000

585 000

ROMÂNIA

CARS

105 000

255 000

265 000

272 000

282 000

SPANIA

CD, CARS

380 000

400 000

407 000

414 000

398 000

ELVEȚIA

CiGas

121 000

116 000

112 000

108 000

104 000

Totalul contribuțiilor ca țări-gazdă

14 708 000

15 000 000

11 352 000

11 048 000

9 308 000

---

(*1)  Contribuția ca țară-gazdă a Italiei include contribuțiile pentru implementarea unității SC în perioada 2021-2022.

---

ANEXA III

DEFINIȚII

În sensul prezentului statut se aplică următoarele definiții:

„ACTRIS” înseamnă Infrastructura de cercetare a aerosolilor, norilor și gazelor minore, care produce date de înaltă calitate despre constituenții atmosferici cu ciclu scurt de viață și procesele care conduc la variabilitatea acestora în atmosfere naturale și controlate, și care integrează, armonizează și distribuie seturi de date, activități și servicii furnizate de structurile centrale și de structurile naționale.

„Datele ACTRIS” sunt definite în politica ACTRIS în materie de date, astfel cum a fost acceptată și modificată prin deciziile adunării generale.

„ACTRIS ERIC” înseamnă Infrastructura de cercetare a aerosolilor, norilor și gazelor minore înființată sub forma unui Consorțiu pentru o infrastructură europeană de cercetare (ERIC), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 723/2009.

„Structură centrală” înseamnă o componentă ACTRIS la nivel european, un sediu central, un centru de date sau un centru tematic care oferă utilizatorilor date ACTRIS sau servicii de cercetare și alte servicii, precum și sprijin operațional pentru structurile naționale.

„Contribuție la o structură centrală” înseamnă că o țară contribuie la o structură centrală dacă găzduiește o parte a structurii centrale sau contribuie la activitățile aferente acestei părți. Contribuția la o structură centrală presupune contribuția la finanțarea structurii centrale prin contribuții ale țărilor-gazdă.

„Acord de cooperare” înseamnă un acord între ACTRIS ERIC și o structură națională sau între ACTRIS ERIC și o structură centrală care nu este inclusă în ACTRIS ERIC.

„Centru de date” înseamnă structura centrală responsabilă de gestionare, conservarea și distribuirea datelor ACTRIS, a produselor și instrumentelor cu valoare adăugată, precum și de găzduirea portalului de date ACTRIS.

„Sediu central” înseamnă structura centrală responsabilă de coordonarea și reprezentarea ACTRIS, precum și de facilitarea accesului la serviciile ACTRIS.

„Țară-gazdă” înseamnă orice țară în care este situată și funcționează unitatea structurii centrale.

„Contribuție a țării-gazdă” înseamnă sprijinul acordat de membri sau de observatori permanenți pentru funcționarea structurilor centrale care nu fac parte din ACTRIS ERIC, găzduite în țara lor.

„Contribuție specială ca țară-gazdă” înseamnă sprijinul acordat de membrii și de observatorii permanenți ai ACTRIS ERIC pentru funcționarea structurilor centrale care fac parte din ACTRIS ERIC, găzduite în țara lor.

„Proprietate intelectuală” înseamnă ceea ce se definește la articolul 2 din Convenția de instituire a Organizației Mondiale a Proprietății Intelectuale din 14 iulie 1967, astfel cum a fost modificată la 28 septembrie 1979.

„Contribuție ca membru” înseamnă suma de bani pe care țările o plătesc pentru a adera la ACTRIS ERIC în calitate de membri, observatori permanenți sau observatori.

„Structură națională” înseamnă o platformă de observare sau de explorare care are o relație contractuală cu ACTRIS ERIC și care furnizează date și/sau asigură acces fizic/de la distanță la sediile sale.

„Centru tematic” înseamnă o structură centrală, care fie este inclusă în ACTRIS ERIC, fie are o relație contractuală cu ACTRIS ERIC, oferind servicii și sprijin operațional pentru asigurarea calității/controlul calității măsurătorilor și datelor (inclusiv formare, calibrare, instrumente de asigurare a calității/control al calității și elaborarea unor proceduri standard de operare și de evaluare).

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 3.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 156/22 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 156/22

---

Rata dobânzii aplicată de către Banca Centrală Europeană principalelor sale operații de refinanțare (1):

3,50 % în 1 mai 2023

Rata de schimb a monedei euro (2)

2 mai 2023

(2023/C 156/03)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,0965 |
| JPY | yen japonez | 150,70 |
| DKK | coroana daneză | 7,4538 |
| GBP | lira sterlină | 0,87868 |
| SEK | coroana suedeză | 11,2915 |
| CHF | franc elvețian | 0,9841 |
| ISK | coroana islandeză | 149,70 |
| NOK | coroana norvegiană | 11,7620 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 23,587 |
| HUF | forint maghiar | 371,98 |
| PLN | zlot polonez | 4,5758 |
| RON | leu românesc nou | 4,9305 |
| TRY | lira turcească | 21,3508 |
| AUD | dolar australian | 1,6371 |
| CAD | dolar canadian | 1,4885 |
| HKD | dolar Hong Kong | 8,6075 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,7654 |
| SGD | dolar Singapore | 1,4646 |
| KRW | won sud-coreean | 1 470,32 |
| ZAR | rand sud-african | 20,1460 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,5791 |
| IDR | rupia indoneziană | 16 143,37 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,8948 |
| PHP | peso Filipine | 60,712 |
| RUB | rubla rusească | |
| THB | baht thailandez | 37,478 |
| BRL | real brazilian | 5,4853 |
| MXN | peso mexican | 19,6703 |
| INR | rupie indiană | 89,7515 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,0965

JPY

yen japonez

150,70

DKK

coroana daneză

7,4538

GBP

lira sterlină

0,87868

SEK

coroana suedeză

11,2915

CHF

franc elvețian

0,9841

ISK

coroana islandeză

149,70

NOK

coroana norvegiană

11,7620

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

23,587

HUF

forint maghiar

371,98

PLN

zlot polonez

4,5758

RON

leu românesc nou

4,9305

TRY

lira turcească

21,3508

AUD

dolar australian

1,6371

CAD

dolar canadian

1,4885

HKD

dolar Hong Kong

8,6075

NZD

dolar neozeelandez

1,7654

SGD

dolar Singapore

1,4646

KRW

won sud-coreean

1 470,32

ZAR

rand sud-african

20,1460

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,5791

IDR

rupia indoneziană

16 143,37

MYR

ringgit Malaiezia

4,8948

PHP

peso Filipine

60,712

RUB

rubla rusească

THB

baht thailandez

37,478

BRL

real brazilian

5,4853

MXN

peso mexican

19,6703

INR

rupie indiană

89,7515

---

(1)  Rată aplicată pentru ultima operație efectuată înainte de ziua indicată. În cazul unui anunț de licitație cu rată variabilă, rata dobânzii este rata marginală.

(2)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

V Anunțuri

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 3.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 156/23 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 156/23

---

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 26 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2019/787 al Parlamentului European și al Consiliului privind definirea, descrierea, prezentarea și etichetarea băuturilor spirtoase, utilizarea denumirilor băuturilor spirtoase în prezentarea și etichetarea altor produse alimentare, protecția indicațiilor geografice ale băuturilor spirtoase, utilizarea alcoolului etilic și a distilatelor de origine agricolă în băuturile alcoolice, și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 110/2008

(2023/C 156/04)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 27 din Regulamentul (UE) 2019/787 al Parlamentului European și al Consiliului (1).

DOCUMENT UNIC

„Borzag pálinka”

Nr. UE: PGI-HU-02845

Prezentat la 23.5.2022

1.   Denumirea propusă pentru înregistrare

„Borzag pálinka”

2.   Categoria băuturii spirtoase

| 9. | Rachiu de fructe |
| --- | --- |

9.

Rachiu de fructe

3.   Tip de indicație geografică

Indicație geografică

4.   Descrierea caracteristicilor băuturii spirtoase

Caracteristici fizice, chimice și organoleptice

Produsă din fructe sâmburoase de boz sălbatic sau de soc pitic (Sambucus ebulus), cunoscut colocvial în limba maghiară sub denumirea de borzag, „Borzag pálinka”

| — | este limpede și, în general, incoloră, deși componentele colorante deosebit de puternice ale fructului pot fi transferate în distilatul final prin distilare și pot chiar să producă o nuanță gălbuie pală în timpul perioadei de repaus; |
| --- | --- |

—

este limpede și, în general, incoloră, deși componentele colorante deosebit de puternice ale fructului pot fi transferate în distilatul final prin distilare și pot chiar să producă o nuanță gălbuie pală în timpul perioadei de repaus;

| — | are un conținut maxim admis de metanol de 1 000 g/hl de alcool 100 % vol. și un conținut de cianură de hidrogen care nu depășește 7 g/hl de alcool 100 % vol.; |
| --- | --- |

—

are un conținut maxim admis de metanol de 1 000 g/hl de alcool 100 % vol. și un conținut de cianură de hidrogen care nu depășește 7 g/hl de alcool 100 % vol.;

| — | are un caracter unic, deosebit de pronunțat și un gust și o aromă puternice. |
| --- | --- |

—

are un caracter unic, deosebit de pronunțat și un gust și o aromă puternice.

Caracteristici specifice (în comparație cu băuturile spirtoase din aceeași categorie)

| — | „Borzag pálinka” are o tărie alcoolică peste 40 % vol., deoarece caracteristicile sale aromatice predomină și se dezvoltă în mod corespunzător la o tărie alcoolică mai mare; are un conținut de substanță volatilă de cel puțin 350 g/hl de alcool 100 % vol., care se datorează bogăției aromatice a materiei prime, și anume bozul, din județul Nógrád. |
| --- | --- |

—

„Borzag pálinka” are o tărie alcoolică peste 40 % vol., deoarece caracteristicile sale aromatice predomină și se dezvoltă în mod corespunzător la o tărie alcoolică mai mare; are un conținut de substanță volatilă de cel puțin 350 g/hl de alcool 100 % vol., care se datorează bogăției aromatice a materiei prime, și anume bozul, din județul Nógrád.

| — | Printre notele aromatice caracteristice ale „Borzag pálinka” se numără dulceața (un gust plăcut de ciocolată, fructe și miere), gustul picant, eventual cu un caracter de mirodenii (mentă, mirodenii verzi, vanilie, anason, ienupăr), dar pot fi prezente, de asemenea, note de coajă de portocale și de marțipan provenite din fructele sâmburoase. |
| --- | --- |

—

Printre notele aromatice caracteristice ale „Borzag pálinka” se numără dulceața (un gust plăcut de ciocolată, fructe și miere), gustul picant, eventual cu un caracter de mirodenii (mentă, mirodenii verzi, vanilie, anason, ienupăr), dar pot fi prezente, de asemenea, note de coajă de portocale și de marțipan provenite din fructele sâmburoase.

5.   Delimitarea ariei geografice

Zona administrativă a județului Nógrád

6.   Metoda de producere a băuturii spirtoase

Fructele originare din aria delimitată pot fi zdrobite, fermentate, distilate și maturate într-o distilerie situată în aria geografică delimitată.

Principalele etape ale producției de „Borzag pálinka” sunt următoarele:

| 1. | Selectarea și acceptarea fructelor |
| --- | --- |

1.

Selectarea și acceptarea fructelor

| 2. | Zdrobire |
| --- | --- |

2.

Zdrobire

| 3. | Fermentare |
| --- | --- |

3.

Fermentare

| 4. | Distilare |
| --- | --- |

4.

Distilare

| 5. | Maturare, depozitare |
| --- | --- |

5.

Maturare, depozitare

| 6. | Producerea și tratarea „Borzag pálinka” |
| --- | --- |

6.

Producerea și tratarea „Borzag pálinka”

6.1.   Selectarea și acceptarea fructelor

Fructele trebuie să fie coapte și să nu conțină boabe stricate și materii străine.

6.2.   Zdrobire

Boabele mici de fructe trebuie să fie dezbrobonite iar boabele trebuie zdrobite, dar numai în măsura în care sâmburii rămân întregi (reducând posibilitatea formării cianurii de hidrogen). Materia primă este apoi introdusă direct în rezervoarele de fermentare (din oțel inoxidabil, eventual din plastic).

În funcție de consistența fructelor, poate fi necesar să se adauge apă în cazul în care boabele sunt stafidite, deoarece numai atunci poate avea loc o fermentare corespunzătoare.

6.3.   Fermentare

Este permisă și recomandată utilizarea tehnologiilor de ultimă generație și a materialelor auxiliare (fermentație controlată, drojdii de cultură, enzime pectice). pH-ul optim al borhotului este între 2,8 și 3,5. Borhotul fermentat trebuie distilat cât mai curând posibil, dar nu mai târziu de 30 de zile de la fermentare. Dacă este necesar, borhotul fermentat trebuie depozitat la 10-22 °C.

6.4.   Distilare

„Borzag pálinka” poate fi produsă utilizând orice echipament de distilare disponibil în comerț. Tehnologia alambicului poate fi menționată în mod specific dacă „Borzag pálinka” a fost produsă utilizând un echipament de distilare cu o capacitate maximă de 1 000 de litri și o suprafață de cupru, cel puțin prin distilare fracționată dublă.

6.5.   Maturare, depozitare

După rafinare/distilare, „Borzag pálinka” trebuie maturată într-o încăpere protejată de lumină, la o temperatură uniformă mai mică de 20 °C și umiditate moderată, pentru a permite amestecul aromelor și parfumurilor complexe. Durata perioadei de maturare trebuie să fie de cel puțin 60 de zile. În această perioadă „Borzag pálinka” nu trebuie supusă la procese fizice sau chimice.

6.6.   Producerea și tratarea „Borzag pálinka”

Tăria alcoolică a distilatului maturat trebuie ajustată la nivelul adecvat pentru consum, prin adăugarea de apă dedurizată, la un minim de 40 % V/V, deoarece caracteristicile aromatice ale „Borzag pálinka” predomină și se dezvoltă în mod corespunzător la o tărie alcoolică mai mare. (Tăria alcoolică după diluare poate fi diferită cu ± 0,3 % V/V față de valoarea indicată pe etichetă.)

Tăria alcoolică adecvată pentru consum trebuie să fie stabilită cu grijă, în mai multe etape, adăugând 5–10 % din apă în fiecare etapă, pe parcursul mai multor zile, pentru a preveni apariția opalescenței și pentru a proteja componentele aromatice.

7.   Norme specifice privind ambalarea

—

8.   Norme specifice privind etichetarea

În plus față de elementele specificate în legislație, eticheta conține, de asemenea, următoarele:

| — | „Földrajzi jelzés” [indicație geografică] (separat de denumire) |
| --- | --- |

—

„Földrajzi jelzés” [indicație geografică] (separat de denumire)

| — | Denumirea „Borzag pálinka” trebuie să figureze pe toate etichetele sticlelor (pe partea din față și/sau pe spate și/sau lateral). |
| --- | --- |

—

Denumirea „Borzag pálinka” trebuie să figureze pe toate etichetele sticlelor (pe partea din față și/sau pe spate și/sau lateral).

9.   Descrierea legăturii dintre băutura spirtoasă și originea acesteia

Legătura dintre „Borzag pálinka” și aria geografică se bazează pe caracteristicile și reputația produsului.

Materia primă pentru „Borzag pálinka” este reprezentată de fructele sâmburoase de boz sălbatic, cunoscute în limba maghiară și sub denumirea de borzag, originare din județul Nógrád.

Borzag este denumirea originală populară pentru Sambucus ebulus L., sau soc pitic, utilizată de maghiarii din județul Nógrád (Pallas Nagylexikon: https://mek.oszk.hu/00000/00060/html/015/pc001524.html#10), ceea ce demonstrează în mod clar că „Borzag pálinka” își are originile în județul Nógrád, deoarece numai aici se numește „borzag”. În plus, Sándor Póczos afirmă în cartea sa referitoare la „Borzag pálinka” că există un județ în Ungaria, și anume Nógrád, unde se cunoaște pe scară largă socul pitic (borzag), iar producerea „Borzag pálinka” este acceptată și chiar răspândită.

Județul Nógrád este situat în partea de nord a Ungariei, la intersecția a patru lanțuri muntoase (Börzsöny, Mátra, Cserhát și Karancs-Medves). Din punct de vedere topografic, arealul este format din lanțuri muntoase dispersate de origine vulcanică, cu o înălțime de 400-600 m, inclusiv suprafețe forestiere (reprezentând aproximativ 40 % din teritoriul județului). Zona dispune de o aprovizionare naturală redusă cu apă. Solurile sărace, acide, dure și condițiile climatice specifice din zonă – zone răcoroase, umede și umbrite – sunt favorabile dezvoltării acestor fructe, fapt confirmat de studii. Caracteristicile definitorii ale socului pitic sunt influențate în mare măsură de vreme. Datorită condițiilor de mediu, socul pitic cultivat în regiune este foarte bogat în glicozide iridoide amare (ebulozidă, izoswerozidă), saponină, tanin, glicozide cianogenice, rășină, uleiuri esențiale și acizi organici. Gustul amar al glicozidelor iridoide contribuie în mod semnificativ la gustul de marțipan și la caracterul picant al „Borzag pálinka”. Boabele sale conțin, de asemenea, o proporție ridicată de uleiuri esențiale, zahăr, glicozidă cianogenă și colorant purpuriu, care conferă notele sale aromatice dulci și, ocazional, nuanța gălbuie pală a „Borzag pálinka” maturată.

Producția de „Borzag pálinka” în județul Nógrád datează de mai multe secole. Având în vedere tradițiile seculare, aproape toate distileriile comerciale din județul Nógrád produc „Borzag pálinka” din soc pitic. Numai în această zonă (județul Nógrád) planta este cunoscută sub denumirea de borzag; în alte zone aceasta este cunoscută sub denumirea de gyalogbodza (termenul maghiar standard pentru socul pitic).

Încă de la mijlocul anilor 1800, această plantă robustă și nepretențioasă s-a răspândit în județul Nógrád, după cum menționează Zoltán Szerémy, născut la Nógrádmegyer în 1861: „... Dar pământul a fost mai harnic și mai zelos decât fermierii săi. Pe acesta a crescut singur un arbust pitic asemănător socului...” (Zoltán Szerémy: Emlékeim a régi jó időkből [Amintiri din vremurile bune] p. 27-28. Színészek Szövetsége. Budapesta, 1929).

Socul pitic este cunoscut în medicina populară; era utilizat pentru dulcețuri și, pe lângă mențiunile sporadice din zona locuită de paloți, în special din județul Nógrád, a fost și este utilizat în continuare pentru a produce rachiu. Acest lucru este demonstrat, de asemenea, de un articol din „Nógrád Megyei Hírlap” [Monitorul Oficial al județului Nógrád] intitulat „Forró az Üst, forr a cefre” [Căldarea e fierbinte, borhotul fierbe] (21 septembrie 2004, p. 2), care menționează cele trei ingrediente principale ale producției locale de rachiu: mere, pere și, pe locul trei, boabe de soc pitic (borzag).

Premiile care demonstrează reputația produsului „Borzag pálinka”:

| — | 2012 – Primul concurs național de rachiu din fructe de pădure și fructe sălbatice – medalia de aur |
| --- | --- |

—

2012 – Primul concurs național de rachiu din fructe de pădure și fructe sălbatice – medalia de aur

| — | 2013 – Al doilea concurs național de rachiu din fructe de pădure și fructe sălbatice – medalia de aur |
| --- | --- |

—

2013 – Al doilea concurs național de rachiu din fructe de pădure și fructe sălbatice – medalia de aur

| — | 2014 – Al treilea concurs național de rachiu din fructe de pădure și fructe sălbatice – medalia de argint |
| --- | --- |

—

2014 – Al treilea concurs național de rachiu din fructe de pădure și fructe sălbatice – medalia de argint

| — | 2015 – Cel de al 11-lea Concurs de vinuri și băuturi spirtoase de la Mátra – medalia de aur |
| --- | --- |

—

2015 – Cel de al 11-lea Concurs de vinuri și băuturi spirtoase de la Mátra – medalia de aur

| — | 2016 – Al patrulea concurs național de rachiu din fructe de pădure și fructe sălbatice – medalia de aur |
| --- | --- |

—

2016 – Al patrulea concurs național de rachiu din fructe de pădure și fructe sălbatice – medalia de aur

| — | 2018 – Pálinka Kollégium – Premiul Fortissimus Spiritus |
| --- | --- |

—

2018 – Pálinka Kollégium – Premiul Fortissimus Spiritus

| — | 2020 – Concursul național de rachiu și rachiu din tescovină, medalia de argint |
| --- | --- |

—

2020 – Concursul național de rachiu și rachiu din tescovină, medalia de argint

„Borzag pálinka” este, de asemenea, oferită la cel mai bun hotel de patru stele din regiune drept curiozitate a județului Nógrád.

Un număr tot mai mare de producători participă cu „Borzag pálinka” la Concursul național de rachiu din fructe de pădure și fructe sălbatice, care are loc anual.

Deși „Borzag pálinka” este consacrată și bine-cunoscută în județul Nógrád, din păcate sunt disponibile puține documente scrise care să demonstreze reputația produsului. Pentru a acoperi această lacună, o publicație a lui Sándor Póczos intitulată Palócok pálinkája, o borzag [Borzag (soc pitic), rachiul paloților] a apărut în 2018 și oferă dovezi istorice în sprijinul renumelui local al produsului. Publicația include, de asemenea, amintiri și descrieri ale „Borzag pálinka” de către persoane care locuiesc în județul Nógrád sau care provin din acest județ (cunoscuți și sub numele de paloți).

În cartea sa Palócok pálinkája, o borzag, Sándor Póczos afirmă că reputația produsului „Borzag pálinka” este legată de aria geografică după cum urmează: „Există un alt aspect important care explică răspândirea socului pitic în Nógrád. Este bine cunoscut faptul că, dacă ceva nu funcționează într-un anumit loc, acesta nu poate fi impus în locul respectiv, deoarece nu va fi apreciat sau pur și simplu nu va produce rezultatul scontat. Deoarece materia primă era disponibilă în cantități relativ mari și nu necesita nicio investiție sau atenție specială, este probabil ca producția de «Borzag pálinka» să fi fost încercată și în alte părți ale țării, dar fără niciun succes. Întrucât la momentul respectiv nu au existat diferențe reale semnificative în ceea ce privește tehnologia utilizată pentru producerea de băuturi spirtoase distilate, factorii de mediu sunt singurii care pot explica specificitatea produsului «Borzag pálinka» din județul Nógrád. Putem presupune pe bună dreptate că afinitatea peste medie a terenului, a climei și, nu în ultimul rând, a paloților este cea care ridică această specialitate de rachiu la o valoare apreciată și în afara județului.”

Caiet de sarcini al produsului - referință de publicare

https://gi.kormany.hu/foldrajzi-arujelzok

---

(1)  JO L 130, 17.5.2019, p. 1.

---

| 3.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 156/27 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 156/27

---

Publicarea unei cereri de înregistrare a unei denumiri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

(2023/C 156/05)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în termen de trei luni de la data prezentei publicări.

DOCUMENT UNIC

„Szabolcsi alma”

Nr. UE: PGI-HU-02852 — 22.6.2022

DOP ( ) IGP (X)

1.   Denumirea (denumirile) IGP

„Szabolcsi alma”

2.   Statul membru sau țara terță

Ungaria

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tipul de produs

Clasa 1.6.: Fructe, legume și cereale, proaspete sau prelucrate

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

Indicația geografică protejată „Szabolcsi alma” poate fi folosită pentru merele destinate consumului în stare proaspătă din soiurile Gala, Jonathan, Jonagold, Golden Delicious, Red Delicious, Idared și Pinova ale speciei Malus domestica și din variantele lor (mutante/clone), cultivate în aria geografică delimitată și prezentând caracteristicile calitative indicate în cele ce urmează.

Caracteristicile calitative ale merelor „Szabolcsi alma” sunt următoarele:

| — | sunt dulci-acrișoare, cu un gust și un miros răcoritoare și cu o pulpă crocantă; |
| --- | --- |

—

sunt dulci-acrișoare, cu un gust și un miros răcoritoare și cu o pulpă crocantă;

| — | prezintă un conținut de zaharuri ridicat: în funcție de soi, minimum 12 °Brix în cazul merelor Gala, Red Delicious și Idared și minimum 13 °Brix în cazul merelor Jonathan, Jonagold, Golden Delicious și Pinova; |
| --- | --- |

—

prezintă un conținut de zaharuri ridicat: în funcție de soi, minimum 12 °Brix în cazul merelor Gala, Red Delicious și Idared și minimum 13 °Brix în cazul merelor Jonathan, Jonagold, Golden Delicious și Pinova;

| — | au o fermitate a pulpei de cel puțin 5,5 kg/cm2. |
| --- | --- |

—

au o fermitate a pulpei de cel puțin 5,5 kg/cm2.

Caracteristicile calitative legate de dimensiuni (formă, greutate medie, diametru) și de culoarea cojii, în funcție de soi, sunt indicate în tabel:

| Soiul | Dimensiuni | Culoarea cojii |
| --- | --- | --- |
| Gala | Mic, sferic sau turtit
  Greutate medie: 150-170 g
  Diametru: 65-85 mm | Culoarea de bază când este copt este gălbui, cu acoperire de un roșu spălăcit, cu dungi în cazul unor variante. |
| Jonathan | Mediu spre mic, conic-sferic, ușor costat, simetric
  Greutate medie: 120-130 g
  Diametru: 65-75 mm | Culoarea de bază când este copt este verde gălbui, cu o coajă roșu aprins și cu dungi late roșu închis. |
| Jonagold | Mare, sferic sau ușor conic, bine echilibrat, foarte puțin costat.
  Greutate medie: 220-250 g
  Diametru: 70-90 mm | Culoarea de bază este verde gălbui, cu coajă 40-60 % roșu deschis/roșu închis. |
| Golden Delicious | Sferic sau ușor alungit, tronconic
  Greutate medie: 140-180 g
  Diametru: 70-85 mm | Culoarea de bază este galben verzui, mai apoi galben. |
| Red Delicious | Mediu-mare sau mare, alungit, costat deasupra sepalelor
  Greutate medie: 150-170 g
  Diametru: 70-90 mm | Culoarea de bază este un roșu închis spălăcit și striat, iar întreaga suprafață este acoperită de un roșu închis și lucios, ușor striat. |
| Idared | Mediu spre mare, cu formă de sferă turtită, costat fin
  Greutate medie: 170-220 g
  Diametru: 70-95 mm | Culoarea de bază este roșu aprins, culoarea de acoperire a cojii fiind spălăcită. |
| Pinova | Mediu, ușor alungit, conic
  Greutate medie: 150-180 g
  Diametru: 65-85 mm | Culoarea de bază este galben, peste jumătate din suprafață fiind acoperită sau striată cu o culoare vermillon caracteristică. |

Soiul

Dimensiuni

Culoarea cojii

Gala

Mic, sferic sau turtit

Greutate medie: 150-170 g

Diametru: 65-85 mm

Culoarea de bază când este copt este gălbui, cu acoperire de un roșu spălăcit, cu dungi în cazul unor variante.

Jonathan

Mediu spre mic, conic-sferic, ușor costat, simetric

Greutate medie: 120-130 g

Diametru: 65-75 mm

Culoarea de bază când este copt este verde gălbui, cu o coajă roșu aprins și cu dungi late roșu închis.

Jonagold

Mare, sferic sau ușor conic, bine echilibrat, foarte puțin costat.

Greutate medie: 220-250 g

Diametru: 70-90 mm

Culoarea de bază este verde gălbui, cu coajă 40-60 % roșu deschis/roșu închis.

Golden Delicious

Sferic sau ușor alungit, tronconic

Greutate medie: 140-180 g

Diametru: 70-85 mm

Culoarea de bază este galben verzui, mai apoi galben.

Red Delicious

Mediu-mare sau mare, alungit, costat deasupra sepalelor

Greutate medie: 150-170 g

Diametru: 70-90 mm

Culoarea de bază este un roșu închis spălăcit și striat, iar întreaga suprafață este acoperită de un roșu închis și lucios, ușor striat.

Idared

Mediu spre mare, cu formă de sferă turtită, costat fin

Greutate medie: 170-220 g

Diametru: 70-95 mm

Culoarea de bază este roșu aprins, culoarea de acoperire a cojii fiind spălăcită.

Pinova

Mediu, ușor alungit, conic

Greutate medie: 150-180 g

Diametru: 65-85 mm

Culoarea de bază este galben, peste jumătate din suprafață fiind acoperită sau striată cu o culoare vermillon caracteristică.

3.3.   Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

—

3.4.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Merele „Szabolcsi alma” pot fi cultivate și recoltate doar în aria geografică specificată la punctul 4.

3.5.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. ale produsului la care se referă denumirea înregistrată

—

3.6.   Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

Denumirea IGP „Szabolcsi alma” trebuie să figureze cu caractere mai mari decât cele ale oricărei alte inscripționări de pe eticheta ambalajului.

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Merele „Szabolcsi alma” sunt cultivate și recoltate între granițele administrative ale județului Szabolcs-Szatmár-Bereg.

5.   Legătura cu aria geografică

Legătura dintre „Szabolcsi alma” și aria geografică se bazează pe calitate.

Merele „Szabolcsi alma” se deosebesc de alte mere datorită caracteristicilor specifice prezentate la punctul 3.2.

Caracteristicile specifice ale merelor „Szabolcsi alma”, prezentate la punctul 3.2, sunt rodul strânsei legături dintre aria geografică, condițiile pedoclimatice favorabile ale ariei de producție și experiența considerabilă a cultivatorilor de mere.

Condițiile pedologice ale județului Szabolcs-Szatmár-Bereg sunt excelente pentru producția de mere. Condițiile pedologice și cele topografice-climatice ale zonelor geografice naturale ale județului Szabolcs-Szatmár-Bereg au făcut posibilă cultivarea viabilă din punct de vedere economic în acest județ a merelor și a altor specii fructifere originare din zone climatice temperate (Pethő, 2005).

În județul Szabolcs-Szatmár-Bereg se află cea de-a doua câmpie aluvială ca mărime din Ungaria, situată cu 20-50 de metri mai sus de zona inundabilă Transtisza. Conținutul de humus – aproximativ 2 % – și conținutul mare de calciu al cernoziomului care s-a dezvoltat pe solul nisipos din loess de pe porțiunile plane ale câmpiei aluviale, împreună cu solul din lut ușor depus de afluenții râului Tisa, sunt favorabile pentru plantarea merilor.

Numărul de ore de soare este între 1 950 și 2 050, cu aproximativ 300-400 de ore mai mult decât în județele aflate în vestul și nordul Ungariei. Așadar, condițiile climatice din județ sunt propice pentru producția de mere. Clima este influențată nu doar de orele de soare, ci și de masele de aer oceanice, continentale și mediteraneene. Prin urmare, uneori predomină influența oceanică, alteori predomină influența continentală.

În județul Szabolcs-Szatmár-Bereg, sezonul de vegetație începe cu 6-8 zile mai târziu decât în alte județe din Ungaria. Verile sunt moderat de calde, temperatura medie în luna iulie fiind de 20-23 °C. În lunile de toamnă, media zilnică a temperaturii este cu 1-2 °C mai mică decât în restul județului, datorită radiațiilor mai puternice din timpul nopții, ceea ce permite încetinirea procesului de coacere.

Calitățile interne ale acestor mere și gustul „Szabolcsi alma” sunt determinate în primul rând de factorii de mediu din timpul coacerii: temperatura, soarele și umezeala din zorii zilei. Umiditatea relativă a aerului este de aproximativ 75 % în lunile de vară. Umiditatea relativă mai ridicată din septembrie are un efect extrem de benefic asupra colorării fructelor și asupra ritmului coacerii lor. Așadar, procesul de coacere a merelor „Szabolcsi alma” este mai lent, iar fructele încorporează cantități mai mari din diverșii nutrienți. Prin urmare, merele „Szabolcsi alma” au un conținut ridicat de zaharuri: în funcție de soi, minimum 12 °Brix în cazul merelor Gala, Red Delicious și Idared și minimum 13 °Brix în cazul merelor Jonathan, Jonagold, Golden Delicious și Pinova. Conținutul ridicat de zaharuri este cel care conferă merelor „Szabolcsi alma” caracterul lor dulce-acrișor.

Zilele calde din septembrie, umiditatea relativă ridicată și răcoarea din timpul nopții, împreună cu roua care se formează în zori, contribuie în mod semnificativ la culoarea vibrantă a merelor „Szabolcsi alma” și la dezvoltarea acidității ridicate și a aromelor, rezultatul fiind un gust dulce-acrișor.

Conținutul ridicat de calciu al solului înseamnă că și pulpa fructului conține mai mult calciu, iar în consecință merele „Szabolcsi alma” au o pulpă crocantă și o fermitate de cel puțin 5,5 kg/cm2.

Pe lângă că au o arie de producție ideală, cultivatorii din județul Szabolcs-Szatmár-Bereg beneficiază de o pricepere dobândită prin acumularea de experiență de-a lungul secolelor, ceea ce are un impact pozitiv asupra producției de „Szabolcsi alma”. În aria geografică delimitată, priceperea în ceea ce privește producția de „Szabolcsi alma” este transmisă din generație în generație.

Pentru obținerea caracteristicilor prezentate la punctul 3.2 este crucială cunoașterea la zi de către producători a soiurilor, a modului de utilizare a materialului de înmulțire certificat și a cultivării merelor. Stația de cercetare Újfehértó a Institutului de cercetare privind cultivarea plantelor de rod și ornamentale sprijină această activitate de peste 70 de ani, oferind servicii precum menținerea soiului, producția de material de înmulțire certificat și furnizarea de consiliere de specialitate. Stația de cercetare studiază aria de producție a merelor „Szabolcsi alma”, înregistrarea pomilor fructiferi, cultivarea și caracteristicile fiziologice ale soiurilor de mere și dezvoltarea unor metode de certificare a soiurilor.

Grație condițiilor pedoclimatice benefice, producția de fructe are o tradiție seculară în județul Szabolcs-Szatmár-Bereg. Acest lucru este atestat în lucrările celebrului călător otoman Evliya Çelebi, care, în volumele ce descriu călătoriile sale prin Ungaria în perioada 1660-1666, a scris despre abundența din livezile din Szabolcs, despre bogăția cultivatorilor și despre fructele extrem de aromate. De asemenea, el a scris că în zonă se obținea o producție de fructe atât de abundentă încât a hrănit armatele invadatorilor otomani.

După cel de al Doilea Război Mondial, a fost lansat un mare program de plantare, ceea ce a dus la înființarea în județul Szabolcs-Szatmár-Bereg a aproape 50 % dintre plantațiile de mere ale țării, care reprezintă peste jumătate din producția națională.

Reputația cultivării de mere în Ungaria este fondată pe „Szabolcsi alma”. Denumirea „Szabolcsi alma” a ajuns să indice o marcă de înaltă calitate. (T. Szabó – Zs. Csoma 2001).

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

https://gi.kormany.hu/foldrajzi-arujelzok

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

---

| 3.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 156/31 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 156/31

---

Publicarea unei cereri de înregistrare a unei denumiri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

(2023/C 156/06)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1) în termen de trei luni de la data prezentei publicări.

DOCUMENT UNIC

„Sidra da Madeira”

Nr. UE: PGI-PT-02641 — 14.10.2020

DOP ( ) IGP (X)

1.   Denumirea (denumirile)

„Sidra da Madeira”

2.   Statul membru sau țara terță

Portugalia

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tipul de produs

Clasa 1.8. Alte produse enumerate în anexa I la tratat (condimente etc.)

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

„Sidra da Madeira” este băutura care se obține prin fermentarea sucului natural presat din fructe proaspete din soiuri tradiționale de mere și din alte soiuri de mere (Malus domestica Borkh.) și, uneori, din amestecuri de mere și de pere (Pyrus communis L.), cultivate în mod exclusiv pe insula Madeira. Această băutură este fabricată conform metodelor de producție tradiționale sau specifice insulei.

Este vorba despre un cidru natural produs exclusiv prin fermentarea sucului obținut prin tăierea, măcinarea, zdrobirea și presarea merelor cultivate la nivel local și, uneori, a perelor, ceea ce înseamnă că conținutul de zahăr și de dioxid de carbon al acestuia este de origine pur endogenă. De asemenea, acesta poate fi întâlnit sub formă cidru natural carbogazos, care poate deveni efervescent, total sau parțial, prin adăugarea de dioxid de carbon.

În termeni generali, produsul are următoarele caracteristici: tărie alcoolică minimă de 5 % (în volume la 20 °C); conținut de zaharuri fermentabile mai mic de 15 g/l; aciditate totală minimă (în acid malic) de 3 g/l și de până la 10 g/l; aciditate volatilă maximă (exprimată în acid acetic) de 1,8 g/l și conținut maxim total de dioxid de sulf (exprimat în SO2) de 200 mg/l.

În funcție de combinația de specii și de soiuri de fructe utilizate, „Sidra da Madeira” are o culoare care variază de la galben-lămâie strălucitor până la galben-pai, cu reflexe portocalii, cu aspect limpede în cazul în care produsul este filtrat sau cu anumite sedimente în cazul în care nu este filtrat.

Are o aromă proaspătă, autentică, ce dezvăluie un caracter fructat de intensitate medie spre puternică, cu note pronunțate de mere verzi, de mere coapte, de gutui și/sau de citrice, care formează un întreg echilibrat și agreabil.

De obicei, este liniștit și are un gust delicat, nu foarte dulce, ceea ce determină un echilibru armonios între notele acide și cele amare, cu un gust rezidual sec. Se distinge printr-o aromă și un gust puternic de mere, iar prospețimea cidrului se datorează acidității sale deosebite.

Produsul este comercializat sub formă de cidru îmbuteliat sau sub formă de cidru ambalat în recipiente adecvate (butoaie sau bidoane) pentru a fi vândut în unitățile în care se servesc băuturi și mâncare, precum și pentru a fi vândut cu amănuntul către consumatorul final.

3.3.   Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

Soiurile tradiționale utilizate pentru producția de „Sidra da Madeira” sunt merele „Barral”, „Cara-de-dama”, „Branco”, „Bico de melro”, „Da Festa”, „Domingos”, „Da Ponta do Pargo”, „Calhau”, „Focinho de rato” și „Vime” și, în unele cazuri, perele „Do Santo” și „Tenra de São Jorge”.

Practica străveche a fermierilor din Madeira care constă în înmulțirea și partajarea materialului genetic provenit de la pomii și fructele cu cele mai bune caracteristici pentru consumul în stare proaspătă și/sau pentru producția de cidru implică și cultivarea în continuare a altor soiuri de mere și de pere, în special merele „Baunesa”, „Camacha”, „Espelho”, „Parda”, „Rajada”, „Reineta Tenra da Camacha”; „Santa Isabel”, „Ázimo”, „Amarelo”, „Amargo”, „Camoesa”, „De vinho”, „Ouro”, „Pevide”, „Rajado”, „Rijo”, „Riscado” și „Serra” și perele „Santa Isabel ou de Santana”, „São João”, „Curé” și „Pardas”, care sunt și ele utilizate, deși într-o măsură mai mică, în loturile destinate producției de „Sidra da Madeira”.

Întrucât unii producători au intenționat, încă de la început, să își diversifice livezile cu soiuri exotice destinate consumului în stare proaspătă, cum ar fi merele „Golden”, „Fuji”, „Starking”, „Royal Gala” și „Reineta” și perele „Rocha”, multe dintre acestea fiind deja identificate pe insulă de Vieira Natividade în 1947, aceste fructe pot fi utilizate și pentru producția de „Sidra da Madeira” în cazul în care sunt disponibile în cadrul exploatației sau în cazul în care au fost cultivate exclusiv pe insulă.

Amestecarea sau „combinarea” acestei game largi de soiuri tradiționale de mere și de pere și, uneori, a altor soiuri de mere și de pere, care pot fi mai mult sau mai puțin acide, amare sau dulci și care sunt cultivate pe insulă, determină bogăția de culori, arome și gusturi a „Sidra da Madeira”, precum și aciditatea răcoritoare specifică cidrului produs în diferite localități ale insulei de diverși producători.

3.4.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Toate etapele de fabricare a cidrului, de la producerea materiei prime, extragerea sucului natural și fermentare până la învechire și conservare, se desfășoară pe insula Madeira.

3.5.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. ale produsului la care se referă denumirea înregistrată

Ambalarea produsului „Sidra da Madeira” în sticle sau recipiente adecvate (butoaie sau bidoane) pentru vânzarea cu amănuntul către consumatorul final are loc pe insula Madeira, pentru a se asigura conservarea culorilor, a aromelor și a gusturilor specifice acestui cidru natural (uneori carbogazos), evitându-se orice oxidare sau contaminare care ar putea afecta caracteristicile organoleptice ale produsului și pentru a se garanta deplina trasabilitate a produsului.

3.6.   Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

—

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Insula Madeira.

5.   Legătura cu aria geografică

Cererea de înregistrare a cidrului „Sidra da Madeira” este întemeiată pe legătura dintre caracteristicile sale legate de culoare, aromă și gust și de aciditatea pronunțată a acestuia și gama largă de combinații de fructe din soiuri tradiționale și din alte soiuri de mere și de pere cultivate exclusiv pe insula Madeira, utilizate pentru producerea cidrului, pe de o parte, și condițiile pedoclimatice din localitățile în care sunt cultivate fructele proaspete, pe de altă parte. Reputația deosebită de care se bucură „Sidra da Madeira” și importanța care i se acordă în diferitele localități de pe insulă în care este fabricat contribuie, de asemenea, la legătură.

Specificitatea produsului

„Sidra da Madeira” se distinge prin faptul că este un cidru natural (uneori carbogazos), cu o gamă largă de culori, arome și gusturi și cu o aciditate care îi conferă vioiciune, caracteristici care au făcut ca produsul să devină foarte popular în rândul consumatorilor și care rezultă din fermentarea sucului natural presat obținut din diferite „amestecuri” sau combinații de fructe proaspete din soiuri tradiționale și alte soiuri de mere și, uneori, de pere, care sunt cultivate și culese în livezile situate în diferite localități de pe insula Madeira cu microclimate mai temperate și soluri mai acide care determină caracteristicile organoleptice specifice ale fructelor.

Cidrul este foarte cunoscut, de asemenea, de către producători și de către consumatori, deoarece a fost întotdeauna foarte important pentru locuitorii din localitățile de pe insulă care prezintă condiții favorabile pentru cultivarea fructelor proaspete din care se produce, unde s-a dezvoltat cea mai tradițională metodă de fabricare a cidrului și s-au introdus noi practici autorizate pentru acest tip de băutură, pentru a se îmbunătăți și a se diferenția producerea acestuia. De asemenea, aceste localități organizează anual „festivaluri” și evenimente folclorice pentru a-și promova „Sidra da Madeira”, precum și merele și perele din care este produs.

Specificitatea ariei geografice

Factori naturali. Madeira este o insulă vulcanică din regiunea subtropicală a Atlanticului de Nord. Relieful este foarte neuniform, cu munți abrupți, separați de văi adânci, care formează un lanț muntos central ce se întinde de la est la vest, perpendicular pe direcția vânturilor predominante, cu altitudini care depășesc 1 200 m. Grație poziției sale geografice, Madeira are o climă blândă, doar cu mici fluctuații de temperatură, cu excepția terenurilor mai înalte, unde temperaturile sunt mai scăzute. Relieful muntos al insulei și expunerea la vânturile alizee au produs o mare varietate de microclimate, partea sudică fiind însorită și protejată, în timp ce partea nordică este umbroasă, mai răcoroasă și umedă.

Caracteristicile solurilor bazaltice dominante se schimbă odată cu creșterea altitudinii și cu modificarea rezultată a climei, care devine mai umedă și mai rece. Acesta este motivul pentru care fructele utilizate pentru producția de „Sidra da Madeira” sunt cultivate în principal în zonele insulei care au microclimate mai temperate și mai umede, în principal la altitudini de peste 400 m în partea sudică și de 300 m în partea nordică, unde predomină cambisolurile și andosolurile semiacide până la acide, cu o bună aerare și drenare.

Factori umani. Printre pomii fructiferi introduși de primii coloniști portughezi în anii 1420 se numărau numeroase soiuri de mere și de pere aduse din Portugalia, care au găsit condiții de creștere ideale în zonele cu microclimat mai temperat și soluri predominant argilo-nisipoase, cu aciditate medie spre ridicată.

Se crede că producția de „Sidra da Madeira” a început imediat după ce livezile au produs suficiente fructe pentru consum și pentru prelucrare. Acest lucru este confirmat de relatările cronicarului Gomes Eanes de Zurara (1410-1474) și de alte evidențe care indică faptul că „vinul din mere” putea fi găsit printre proviziile pe care flotele portugheze au început să le colecteze de pe insula Madeira începând cu mijlocul secolului al XV-lea.

Se cunoaște, de asemenea, faptul că „vinul din mere” era produs alături de vinul de Madeira de la începutul secolului al XVII-lea, utilizându-se aceleași prese, și că, în unele cazuri, a fost utilizat chiar pentru contrafacerea acestuia până când a fost introdusă, la începutul secolului al XX-lea, o interdicție privind producerea de vin din mere pentru vinul de Madeira contrafăcut. Această interdicție i-a determinat pe producătorii locali să înceapă să fermenteze sucul lor de mere pentru a fabrica „o băutură nouă”, denumită inițial „cidra” sau „sidra” și apoi „Sidra da Madeira”, pentru a-l diferenția de cidrul produs în altă parte.

Articolul publicat în 1906 de către agronomul João da Mota Prego (1859-1931), care descrie metodele care trebuie utilizate pentru a „fabrica cidru în Madeira” și care invită producătorii locali să adopte producția de cidru, a contribuit în mod semnificativ la dezvoltarea produsului, numeroși producători urmând în continuare recomandările sale și în prezent. În plus, atunci când a descris evoluția cultivării fructelor în Madeira, în 1947, agronomul Vieira Natividade (1899-1968) a cartografiat gama largă de soiuri de mere și de pere de pe insulă și a identificat parohiile în care se continua tradiția fabricării cidrului.

Ușurința cu care se răspândesc pomii fructiferi semințoși și practica tradițională de înmulțire și de partajare a materialului genetic al fructelor care au cele mai bune caracteristici au condus la apariția a numeroase soiuri tradiționale de mere și de pere provenind din soiurile introduse inițial de portughezi și, ulterior, de britanicii care au trăit pe insulă între secolele al XVI-lea și al XVIII-lea. Acestea au fost selecționate și conservate în diferite părți ale insulei, în care au fost păstrate soiurile care se adaptaseră cel mai bine la condițiile pedoclimatice locale și care produceau cele mai bune fructe pentru consum în stare proaspătă și pentru fabricarea cidrului, acestea fiind înmulțite ulterior prin altoire și plantate în alte părți ale insulei cu caracteristici similare.

De-a lungul secolelor, această practică a permis nu numai dezvoltarea principalelor soiuri tradiționale de semințoase, ci și introducerea mai recentă a unor soiuri exotice de mere și pere, care sunt cultivate și recoltate în livezile din Madeira. Aceste soiuri au, de asemenea, o aciditate remarcabilă și sunt utilizate de unii producători și pentru fabricarea cidrului, care este obținut prin metode de producție tradiționale sau specifice dezvoltate în diferite localități de pe insulă.

De mult timp, consumul de „Sidra da Madeira” a fost limitat la locurile în care era produs, cidrul fiind consumat în primul rând de cei care l-au produs și de familiile lor. În ultimele decenii, situația s-a schimbat, înregistrându-se o creștere substanțială a vânzărilor în restaurante și în baruri, pe piața regională, precum și o creștere a vânzărilor directe către consumatorii finali cu ocazia piețelor și a târgurilor locale, precum și a „festivalurilor” sau a evenimentelor folclorice organizate pentru a promova cidrul și merele din care este produs.

Interesul față de tradiție și de calitatea acestui produs a condus, la jumătatea anului 2016, la înființarea Asociației producătorilor de cidru din Madeira (APSRAM), care reunește aproximativ 30 de producători de cidru și care are scopul de a promova și de a proteja calitatea și autenticitatea cidrului „Sidra da Madeira”, încurajând activitățile de cercetare și de popularizare a produsului.

Legătura dintre aria geografică și caracteristicile și reputația produsului

Caracteristicile pedoclimatice specifice ale localităților de pe insulă, care au favorizat adaptarea și plantarea livezilor și a pomilor individuali, incluzând o gamă largă de soiuri de mere și de pere, conferă fructelor o aciditate unică și caracteristici senzoriale distinctive, care sunt transmise, într-o măsură mai mare sau mai mică, și cidrului „Sidra da Madeira”, în funcție de combinația de fructe utilizate pentru producerea sa.

Datorită caracteristicilor sale în ceea ce privește culoarea, aroma și gustul, care sunt determinate de caracteristicile specifice ale „amestecurilor” sau ale combinațiilor de fructe din soiuri tradiționale și din alte soiuri de mere și, uneori, de pere, precum și acidității sale deosebite, care este determinată, în principal, de condițiile pedoclimatice ale localităților în care se cultivă fructele, „Sidra da Madeira” a câștigat mai multe premii naționale, cum ar fi „Concurso Nacional de Cervejas e Sidras Tradicionais Portuguesas” (Concursul național de bere și cidru tradiționale portugheze) și „Great Taste – Portugal”. Cu toate acestea, consumatorii locali și, într-o măsură din ce în ce mai mare, turiștii care vizitează insula sunt cei care îi conferă o reputație excelentă.

Evidențele istorice care atestă importanța producției de „vin de mere”, „cidra”, „sidra” și „Sidra da Madeira” din ultimii 600 de ani au determinat producătorii locali să afirme că cidrul a fost produs pe insulă în zonele în care condițiile sunt cele mai potrivite pentru plantarea livezilor care furnizează fructele încă de la popularea insulei. Acesta este motivul pentru care există pe toată insula o tradiție puternică în ceea ce privește fabricarea și consumul de cidru, dar în special în São Roque do Faial – Santana, Santo António da Serra – Machico, Camacha – Santa Cruz, Jardim da Serra – Câmara de Lobos, Ponta do Pargo – Calheta și Prazeres – Calheta, unde, datorită rivalității deosebite dintre comunitățile insulei, se organizează anual evenimente folclorice și socioculturale pentru a se promova producția și consumul de „Sidra da Madeira”.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

https://tradicional.dgadr.gov.pt/pt/cat/bebidas-espirituosas/outras-bebidas/1084-sidra-da-madeira-igp

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

---

| 3.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 156/35 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 156/35

---

Publicare a unei cereri de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unui produs, în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

(2023/C 156/07)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de modificare în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în termen de trei luni de la data prezentei publicări.

CERERE DE APROBARE A UNEI MODIFICĂRI CARE NU ESTE MINORĂ A CAIETULUI DE SARCINI AL UNEI DENUMIRI DE ORIGINE PROTEJATE/INDICAȚII GEOGRAFICE PROTEJATE

Cerere de aprobare a unei modificări în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012

„VORARLBERGER ALPKÄSE”

Nr. UE: PDO-AT-1413-AM01 – 5.4.2022

DOP (X) IGP ( )

1.   Grupul solicitant și interesul legitim

Vorarlberger Alpwirtschaftsverein, Montfortstr. 9, 6900 Bregenz, Austria

Tel. +43 5574400350

Fax +43 5574400600

E-mail: fritz.metzler@lk-vbg.at

Adresa inițială a asociației s-a schimbat și a fost acum corectată în consecință. Solicitantul reprezintă interesele producătorilor de brânză cu DOP „Vorarlberger Alpkäse” și, prin urmare, are un interes legitim pentru a solicita modificări ale caietului de sarcini.

2.   Statul membru sau țara terță

Austria

3.   Rubrica din caietul de sarcini care face obiectul modificării (modificărilor)

| ☐ | Denumirea produsului |
| --- | --- |

☐

Denumirea produsului

| ☒ | Descrierea produsului |
| --- | --- |

☒

Descrierea produsului

| ☒ | Aria geografică |
| --- | --- |

☒

Aria geografică

| ☒ | Dovada originii |
| --- | --- |

☒

Dovada originii

| ☒ | Metoda de producție |
| --- | --- |

☒

Metoda de producție

| ☒ | Legătura cu aria geografică |
| --- | --- |

☒

Legătura cu aria geografică

| ☒ | Etichetarea |
| --- | --- |

☒

Etichetarea

| ☒ | Altele (modificarea datelor serviciului competent, denumirea grupului solicitant inițial, organismul de control, cerințe naționale, modificări de redactare) |
| --- | --- |

☒

Altele (modificarea datelor serviciului competent, denumirea grupului solicitant inițial, organismul de control, cerințe naționale, modificări de redactare)

4.   Tipul modificării (modificărilor)

| ☐ | Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate, care nu poate fi considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012. |
| --- | --- |

☐

Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate, care nu poate fi considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

| ☒ | Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate pentru care nu a fost publicat un document unic (sau un echivalent al acestuia), modificare ce nu trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012. |
| --- | --- |

☒

Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate pentru care nu a fost publicat un document unic (sau un echivalent al acestuia), modificare ce nu trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

5.   Modificare (modificări)

Având în vedere experiența dobândită de la stabilirea statutului de denumire protejată în ceea ce privește gestionarea aspectelor practice legate de aceasta, modificările caietului de sarcini avute în vedere sunt necesare pentru a se oferi o descriere mai detaliată a tuturor condițiilor importante de producție și de comercializare, inclusiv a diferitelor etape ale producției, precum și pentru a se asigura calitatea DOP „Vorarlberger Alpkäse”.

Fostul caiet de sarcini, format din mai multe documente și anexe separate, a fost unificat într-un singur document, revizuit și actualizat pentru a se asigura o descriere mai clară a cerințelor, în special în ceea ce privește metoda de producție și dovada originii, contribuind astfel la păstrarea calității DOP „Vorarlberger Alpkäse”.

Mai precis, aceste modificări vizează:

1.   Descrierea produsului

Textul de la punctul 5 litera (b) (Descriere) din caietul de sarcini a fost inclus la punctul 4.2 (Descriere). La rândul său, punctul respectiv a fost împărțit în punctele 4.2.1 (Generalități) și 4.2.2 (Caracteristici). Textul original a devenit mai specific și mai structurat. Conținutul de grăsime în substanță uscată a fost eliminat. Greutatea fiecărei roți de brânză a fost mărită până la 40 kg (în loc de 35 kg), iar perioada minimă de maturare a fost specificată ca fiind de 3 luni (în loc de 3-6 luni).

Punctul 5b din caietul de sarcini:

„Brânză cu pastă tare, produsă din lapte crud natural (care nu a fost supus unui tratament termic, nu a fost sterilizat prin centrifugare și nici pasteurizat și care nu conține conservanți sau stabilizatori, aditivi chimici ori cheag modificat genetic) obținut de la bovine care au păscut pe munți înalți sau pe pășuni alpine, cu crustă uscată, granulară, de o culoare care variază de la galben-maroniu până la maro. Brânza este fermă până la maleabilă, de culoare fildeșie și, în general, prezintă în interior găuri rotunde, de dimensiunea boabelor de mazăre. Conținutul de grăsime în substanță uscată este mai mare de 45 %. Roțile de brânză cântăresc până la 35 kg. Gustul este delicat și aromat, devenind picant odată cu maturarea.

Perioada minimă de maturare este de 3-6 luni, existând posibilitatea unor proprietăți divergente (lipsa fisurilor, găuri mai mici).”

s-a reformulat după cum urmează:

„4.2.   Descriere

4.2.1   Generalități

«Voralberger Alpkäse» este o brânză cu pastă tare produsă pe munți înalți și pe pășuni alpine din aria delimitată, utilizându-se lapte alpin crud și netratat, obținut de la vaci a căror alimentație nu include furaje însilozate și adecvat pentru producția de brânză cu pastă tare. Fiecare roată de brânză cântărește până la maximum 40 kg și este maturată timp de cel puțin 3 luni.

4.2.2   Caracteristici

Brânza are o crustă granulară uscată, de o culoare care variază de la galben-maroniu până la maro, și o textură fermă până la netedă. Este de culoare fildeșie. La feliere, brânza prezintă găuri rotunde, mate până la lucioase, distribuite uniform, însă rare, de o dimensiune apropiată de cea a boabelor de mazăre. În general, găurile sunt rotunde și de dimensiunea boabelor de mazăre. Gustul brânzei este delicat, devenind picant odată cu maturarea.

În funcție de gradul de maturare, caracteristicile descrise pot fi mai mult sau mai puțin pronunțate, fără a fi afectată sau modificată imaginea generală a «Vorarlberger Alpkäse».

Brânza «Vorarlberger Alpkäse» poate fi comercializată în porții de diferite mărimi.”

Motive

Cuvintele „pondere a grăsimii în substanță uscată de peste 45 %” au fost eliminate fără a fi înlocuite, deoarece nu sunt necesare în contextul cerințelor legale existente. Textul, din care o parte provine din caietul de sarcini și o parte a fost adăugată, a fost formulat mai precis pentru a clarifica și a îmbunătăți caracterul complet al descrierii produsului, furnizând astfel organismului de control parametri mai exacți și mai fiabili ai produsului, cu care să se asigure calitatea acestuia. Perioada minimă de maturare a fost, de asemenea, definită cu mai multă precizie și, prin urmare, a fost clarificată.

Situația de pe piață și a vânzărilor, caracterizată de o tendință în favoarea brânzeturilor maturate pentru o perioadă mai lungă, impune o mai mare toleranță în ceea ce privește înălțimea formei și greutatea fiecărei roți de brânză. Prin urmare, greutatea a fost mărită până la maximum 40 kg. Această modificare nu afectează negativ și nu influențează calitatea produsului „Vorarlberger Alpkäse”.

2.   Dovada originii

Dovada originii

Observațiile anterioare referitoare la istoria produsului de la punctul 5 litera (d) (Dovada originii) din caietul de sarcini inițial, despre care s-a stabilit să fie prezentate la acest punct la momentul recunoașterii denumirii în cauză, au fost mutate acum la punctul 4.6 (Legătura cu aria geografică). În locul lor, la punctul 4.4 (Dovada originii) din caietul de sarcini modificat au fost incluse dispoziții sectoriale privind asigurarea trasabilității:

„Asociația solicitantă ține un registru al producătorilor, în care este înscrisă fiecare Sennalpe (cabană alpină) în care se produce brânză «Vorarlberger Alpkäse» în aria geografică, împreună cu numele muntelui și adresa de contact. Sennalpe trebuie să înainteze asociației solicitante o cerere specifică pentru a fi inclusă în acest registru.

Este permisă transportarea suplimentară a laptelui utilizat în interiorul ariei delimitate, de la o fabrică autorizată de brânzeturi alpine la alta. Pentru a se asigura trasabilitatea, cantitatea de lapte transportată trebuie să fie documentată printr-o dispoziție de livrare.

Pentru a se asigura trasabilitatea produsului «Vorarlberger Alpkäse» dincolo de lanțurile de aprovizionare, asociația solicitantă eliberează, la cerere, o marcă de cazeină. Aceasta conține un număr de ordine.

Marca de cazeină care trebuie utilizată cuprinde următorul text:

«G.U.-VBG

ALPKAESE

XXXXXX»

Pentru fiecare roată de brânză produsă, Sennalpe trebuie să aplice marca de cazeină, care conține numărul de ordine, înainte de presarea brânzei și să o consemneze în raportul zilnic de producție. Raportul zilnic de producție documentează, de asemenea, data producției, cantitatea de lapte prelucrat, temperatura de încălzire și numărul de brânzeturi produse în ziua respectivă. Respectarea perioadei de maturare poate fi urmărită prin intermediul evidențelor de producție/lotului. De asemenea, brânza poate fi maturată și depozitată în pivnițe de maturare regionale aflate la altitudini mai mici în aria delimitată.

Sennalpe

La comercializarea produsului «Vorarlberger Alpkäse», Sennalpe trebuie să țină evidențe care să permită trasabilitatea (de exemplu, dispoziții de livrare/loturi).”

Sennalpe

Motive

Întrucât caietul de sarcini nu a inclus, până în prezent, nicio normă cu privire la dovada originii, se consideră adecvat să se includă informații privind trasabilitatea produsului la punctul 4.4 (Dovada originii) din caietul de sarcini. Acesta cuprinde acum dispoziții pentru asigurarea trasabilității. În plus, a fost mutată, de asemenea, o porțiune din textul inițial de la punctul 5 litera (h) (Etichetarea) la punctul 4.4. Transportarea suplimentară a laptelui utilizat în interiorul ariei delimitate, de la o fabrică autorizată de brânzeturi alpine la alta, trebuie permisă în viitor, deoarece, având în vedere stadiul actual al tehnologiei, ea nu mai afectează calitatea și asigură producția de brânză cu DOP „Vorarlberger Alpkäse”. Acest lucru a devenit necesar din cauza dificultății tot mai mari de a găsi personal, având în vedere intensitatea enormă a muncii și incertitudinea aferentă legată de menținerea producției de brânză alpină pe munții noștri. Cantitatea de lapte transportată trebuie să fie documentată.

3.   Aria geografică

Aria geografică

Punctul 5c din caietul de sarcini:

„Zone formate din munți înalți și pășuni alpine din provincia austriacă Vorarlberg. Fermele alpine recunoscute oficial sunt situate la altitudini cuprinse între 1 000 m și 1 800 m deasupra nivelului mării și își desfășoară activitatea numai în lunile de vară, în contextul transhumanței alpine.”

și harta Austriei oferită pe lângă aceste informații

au fost modificate după cum urmează:

„4.3.   Aria geografică

Brânza «Vorarlberger Alpkäse» este produsă în provincia Vorarlberg, la altitudini cuprinse între 1 000 m și 1 800 m deasupra nivelului mării. Fermele alpine recunoscute oficial își desfășoară activitatea numai în lunile de vară, în contextul transhumanței alpine.”

„Harta topografică a ariei geografice delimitate:”

Motive

Textul a fost scurtat. Cerința din caietul de sarcini privind fermele alpine recunoscute oficial este prevăzută la punctul 4.5 (Metoda de producție) [mai precis, la punctul 4.5.1 (Materia primă – Laptele)]. De asemenea, a fost adăugată o nouă hartă a ariei geografice delimitate. Harta conține acum și informații privind altitudinea deasupra nivelului mării. Acest lucru nu modifică delimitarea ariei geografice.

4.   Metoda de producție

Metoda de producție

Textul inițial de la punctul 5 litera (e) (Metoda de producție) din caietul de sarcini a fost formulat cu mai multă precizie și împărțit în punctele 4.5.1 (Materia primă – Laptele), 4.5.2 (Producția) și 4.5.3 (Cunoștințele de specialitate – Cunoștințele privind producția).

Punctul 5e din caietul de sarcini:

„Laptele crud adecvat pentru producția de brânză cu pastă tare obținut în Alpi de la efective de vaci controlate în mod oficial și a căror alimentație nu include furaje însilozate, care nu a fost supus unui tratament termic, pasteurizat sau sterilizat prin centrifugare, este prelucrat la fața locului, fără transportare sau depozitare intermediară. Laptele obținut seara se transferă imediat în recipiente mai mici (vase din lemn pentru lapte sau cuve) pentru a putea prinde caimac. A doua zi, caimacul (untul alpin) este strâns manual de la suprafață, pentru a se obține conținutul de grăsime dorit al produsului. Acest lapte maturat și degresat este apoi amestecat cu laptele integral obținut dimineața, cu culturi de acid lactic/bacterii și cu cheaguri de brânză alpină în cazane alpine (din cupru). Bucățile de coagul sunt extrase manual, cu ajutorul unor bucăți de pânză pentru brânzeturi și fără utilizarea echipamentelor tehnice. Bucățile de coagul sunt încălzite la 51,5-52,5 °C, presate și tratate regulat cu saramură pentru o bună formare a crustei. Producția de brânză se desfășoară numai în perioada de pășunat de pe timpul verii al bovinelor (care sunt hrănite exclusiv prin pășunat pe pășuni alpine). Având în vedere perioada scurtă de pășunat alpin (3-4 luni), produsul este disponibil doar sezonier și în cantități limitate.

Adăugarea de lapte provenit de la fermele din văi este interzisă, indiferent sub ce formă.

Există norme naționale în vigoare în ceea ce privește creșterea și sănătatea animalelor, precum și igiena fermelor și a personalului. Asigurarea calității se realizează prin intermediul inspecțiilor și al formării pentru personal și în domeniul igienei.”

a fost modificat după cum urmează:

„4.5.1.   Materia primă – Laptele

Brânza «Vorarlberger Alpkäse» este produsă exclusiv din lapte alpin crud de vacă, în perioada de pășunat de pe timpul verii, în Alpi. În afara cazurilor excepționale (de exemplu, în caz de boală, ninsori sau estru), pășunatul trebuie să aibă loc zilnic în timpul lunilor de vară. Bovinele nu trebuie să fie conduse pe pășuni situate în afara zonei respectivei Sennalpe. Este permis numai laptele de vacă provenit de la ferme recunoscute oficial, situate pe munți înalți sau pe pășuni alpine din aria geografică delimitată. Pentru producția de brânză «Vorarlberger Alpkäse», nu trebuie să se utilizeze lapte supus unui tratament termic sau pasteurizat și nici lapte sterilizat prin centrifugare. Adăugarea de lapte provenit de la fermele din văi este interzisă, sub orice formă. Caracteristicile laptelui utilizat pentru «Vorarlberger Alpkäse» se datorează pășunilor din aria geografică delimitată, cu graminee și ierburi aromatice de bună calitate. Vacile consumă gramineele și ierburile aromatice fie în stare proaspătă, ca nutreț verde, fie în stare uscată, sub formă de fân. Este interzisă în mod expres hrănirea animalelor cu furaje fermentate sau însilozate.

Sennalpe

Utilizarea cerealelor măcinate ca furaje compensatorii și suplimentare din alte zone este permisă în proporție de până la 20 % din substanța uscată pe an.

Cerealele măcinate se pot achiziționa din alte zone, din moment ce aria geografică, o regiune muntoasă tipică, caracterizată de pajiști și un strat subțire de humus, nu este potrivită pentru culturi agricole. În consecință, nu se cultivă sau nu se produc aproape deloc cereale sau culturi similare în arie, deci acestea trebuie achiziționate din alte zone.

Prin urmare, procentul nutrețului provenit din aria geografică trebuie să fie de minimum 80 % din substanța uscată totală oferită anual vacilor în lactație. Adăugarea de cereale măcinate care provin din alte zone este permisă în proporție de până la 20 % din substanța uscată a rației respective.

4.5.2.   Producția

Se poate utiliza numai lapte crud nepasteurizat, care nu a fost supus unui tratament termic, obținut de la vaci a căror alimentație nu include furaje însilozate și care nu a fost sterilizat prin centrifugare. Nu este permisă adăugarea de conservanți, de stabilizatori, de aditivi produși prin procedee chimice și de cheaguri modificate genetic.

Laptele crud este, mai întâi, degresat parțial și prematurat cu ajutorul unei culturi de zer și/sau de bacterii lactice. Bacteriile lactice tradiționale, care au fost inițial izolate și înmulțite din culturi sălbatice, constituie în prezent baza culturii stoc pentru culturile utilizate în ferme. Acest lapte maturat și degresat este apoi amestecat cu laptele crud obținut dimineața, cu culturi de bacterii lactice și cu cheaguri de brânză alpină în cazane alpine (din cupru). Bucățile de coagul sunt extrase cu ajutorul unor bucăți de pânză pentru brânzeturi sau prin transferarea amestecului de coagul/zer în forme de brânză. Laptele îngroșat (coagulat) este tăiat apoi la dimensiunea dorită, cu ajutorul unui tăietor de coagul. După aceea, are loc următoarea etapă din formarea brânzei: bucățile de coagul se dezvoltă și mai mult și se produce sinereza (prin care zerul se separă de bucățile de coagul). Bucățile de coagul sunt încălzite la temperaturi cuprinse între 51 °C și 54 °C, iar apoi sunt transferate în forme și presate.

Greutatea maximă a brânzeturilor este de 40 kg, în funcție de dimensiunea roții de brânză. Brânzeturile sunt apoi așezate într-o baie de saramură cu un conținut de sare de aproximativ 20 °Bé, cu scopul ca brânza să absoarbă sarea, să se formeze crusta și să se dezvolte structura brânzei, ceea ce conduce la sigilarea brânzei la exterior, în timp ce se maturează bine și uniform în interior. Astfel, se obține consistența omogenă și compactă a brânzei «Vorarlberger Alpkäse». Brânzeturile se maturează apoi timp de cel puțin 3 luni, în funcție de natura crustei și de experiența responsabilului de prelucrarea laptelui, la o temperatură cuprinsă între 10 °C și 17 °C și o umiditate mai mare de 80 %. În timpul maturării, brânzeturile sunt tratate (periate sau frecate) în mod regulat, de până la trei ori pe săptămână, cu apă sărată (conținut de sare de până la 20 °Bé), pentru a se asigura formarea tipică a crustei și pentru a se dezvolta gustul. După perioada minimă de maturare, brânza «Vorarlberger Alpkäse» este gata pentru consum.

4.5.3.   Cunoștințele de specialitate – Cunoștințele privind producția

Calitatea produsului «Vorarlberger Alpkäse» se datorează în special experienței pe care o au producătorii de brânzeturi locali în ceea ce privește gestionarea producției și maturarea brânzei. Arta obținerii brânzei se bazează pe cunoștințele de specialitate ale responsabililor de prelucrarea laptelui implicați în producție în diferite moduri, în funcție de rolul fiecăruia în acest proces. Cu ajutorul acestor cunoștințe de specialitate, se obține calitatea tipică a brânzei «Vorarlberger Alpkäse». Acest proces începe cu utilizarea culturilor de bacterii lactice. De exemplu, stabilirea compoziției culturii de bacterii lactice, a temperaturii, a perioadei de odihnă, a raportului și a cantității adăugate, precum și a condițiilor de depozitare se bazează pe experiența responsabilului de prelucrarea laptelui. O caracteristică deosebită a experienței sale este depozitarea și maturarea specifică a laptelui crud într-un mod favorabil formării bacteriilor lactice, care îmbunătățesc în mod semnificativ caracteristicile brânzei în ceea ce privește termenul de valabilitate, mirosul și gustul. Utilizarea cheagului de vițel, momentul și modul de tăiere a laptelui îngroșat (coagulat) și dimensiunea bucăților de coagul, dezvoltarea brânzei și încălzirea amestecului de coagul/zer sunt rezultatul experienței specifice a producătorilor de brânză și au o importanță deosebită pentru calitatea brânzei «Vorarlberger Alpkäse».

Producătorul de brânză trebuie să monitorizeze foarte îndeaproape fiecare etapă a producției de brânză și să identifice momentul potrivit pentru fiecare etapă a prelucrării. De exemplu, încălzirea cu grijă a «Vorarlberger Alpkäse» la 51-54 °C după tăierea laptelui coagulat este o condiție prealabilă importantă pentru termenul de valabilitate lung al brânzei. În același timp, laptele trebuie manipulat cu grijă, pentru a se asigura conservarea unei mari părți din caracteristicile și componentele sale aromatice și microbiologice și, astfel, a calităților sale specifice. În plus, din cauza condițiilor în mod natural schimbătoare ale pășunilor alpine care constituie hrana animalelor, laptele nu are caracteristici standard, ci mai curând o calitate (de exemplu, în ceea ce privește conținutul de proteine sau alți compuși ai laptelui) care fluctuează. Cu ajutorul vastei lor experiențe, producătorii brânzei «Vorarlberger Alpkäse» compensează în mare parte aceste fluctuații naturale. Grija minuțioasă cu care aceștia efectuează toate etapele procesului este hotărâtoare pentru maturarea ulterioară și, astfel, pentru calitatea produsului final. În timpul maturării, trebuie să se acorde o atenție deosebită manipulării cu grijă a brânzei. Datorită experienței lor, producătorii de brânză știu instinctiv când trebuie întoarsă, periată și frecată brânza, aceștia având, prin urmare, un impact semnificativ asupra calității brânzei.

Reuniunile periodice ale crescătorilor de bovine și producătorilor de brânză, în cadrul cărora aceștia împărtășesc cunoștințele dobândite, conduc la un proces constant de formare, contribuind la menținerea calității și tradiției produsului «Vorarlberger Alpkäse».”

Motive

Au fost aduse modificări procesului de producție cu scopul de a se asigura calitatea inconfundabilă a produsului „Vorarlberger Alpkäse”, care se bazează în special pe cunoașterea de către producători a metodei tradiționale de producție. Această metodă tradițională de producție este descrisă mai detaliat, alături de textul (acum modificat) deja inclus în caietul de sarcini inițial, în special prin definirea metodei de prelucrare cu mai multă precizie.

Modificările individuale se referă la următoarele puncte:

| — | Materia primă – Laptele

  Hrănirea bovinelor numai prin pășunat nu este întotdeauna suficientă pentru a menține sănătatea animalelor, deoarece fenomenele meteorologice din ce în ce mai extreme (secetă, perioade lungi de ploaie etc.) și schimbările climatice asociate expun vacile de lapte de pe terenurile alpine la stres metabolic și reduc disponibilitatea hranei de pe pășuni. În plus, diferitele rase de vaci crescute pe pășunile alpine au nevoi energetice diferite și, prin urmare, au nevoie de furaje suplimentare pentru bunăstarea lor.
  În consecință, pentru a se asigura un aport echilibrat de substanțe nutritive necesare pentru bunăstarea animalelor, indiferent de condițiile climatice excepționale precum secetele, s-a permis achiziționarea de cereale măcinate, precum și utilizarea acestora ca furaje compensatorii și suplimentare în proporție de până la 20 % din substanța uscată pe an.
  Derogarea menționată anterior pentru suplimentele nutritive nu afectează calitatea ridicată și constantă a laptelui, deoarece majoritatea furajelor grosiere trebuie să provină din arealul delimitat.
  Cerința de la punctul 5 litera (c) din caietul de sarcini privind fermele alpine recunoscute oficial aflate la o altitudine cuprinsă între 1 000 m și 1 800 m a fost mutată la punctul 4.5.1 (Materia primă – Laptele) și definită mai detaliat. Laptele poate proveni numai de la vaci din ferme situate pe munți înalți sau pășuni alpine care au primit un număr de autorizare de la autoritatea competentă (Agenția austriacă pentru siguranța alimentară). Această normă este justificată de cerințele specifice de igienă prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 853/2004 (Regulamentul privind igiena hranei pentru animale), care trebuie respectate de exploatațiile producătoare de brânză. Exploatațiile autorizate sunt enumerate și pot fi consultate în regulament.
  Transportarea suplimentară în interiorul ariei delimitate, de la o fabrică autorizată de produse lactate alpine la alta, trebuie permisă în viitor, deoarece, având în vedere stadiul actual al tehnologiei, ea nu mai afectează calitatea. Cantitatea de lapte transportată trebuie să fie documentată de ambele fabrici de produse lactate alpine printr-o dispoziție de livrare. |
| --- | --- |

—

Materia primă – Laptele

Materia primă – Laptele

Hrănirea bovinelor numai prin pășunat nu este întotdeauna suficientă pentru a menține sănătatea animalelor, deoarece fenomenele meteorologice din ce în ce mai extreme (secetă, perioade lungi de ploaie etc.) și schimbările climatice asociate expun vacile de lapte de pe terenurile alpine la stres metabolic și reduc disponibilitatea hranei de pe pășuni. În plus, diferitele rase de vaci crescute pe pășunile alpine au nevoi energetice diferite și, prin urmare, au nevoie de furaje suplimentare pentru bunăstarea lor.

În consecință, pentru a se asigura un aport echilibrat de substanțe nutritive necesare pentru bunăstarea animalelor, indiferent de condițiile climatice excepționale precum secetele, s-a permis achiziționarea de cereale măcinate, precum și utilizarea acestora ca furaje compensatorii și suplimentare în proporție de până la 20 % din substanța uscată pe an.

Derogarea menționată anterior pentru suplimentele nutritive nu afectează calitatea ridicată și constantă a laptelui, deoarece majoritatea furajelor grosiere trebuie să provină din arealul delimitat.

Cerința de la punctul 5 litera (c) din caietul de sarcini privind fermele alpine recunoscute oficial aflate la o altitudine cuprinsă între 1 000 m și 1 800 m a fost mutată la punctul 4.5.1 (Materia primă – Laptele) și definită mai detaliat. Laptele poate proveni numai de la vaci din ferme situate pe munți înalți sau pășuni alpine care au primit un număr de autorizare de la autoritatea competentă (Agenția austriacă pentru siguranța alimentară). Această normă este justificată de cerințele specifice de igienă prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 853/2004 (Regulamentul privind igiena hranei pentru animale), care trebuie respectate de exploatațiile producătoare de brânză. Exploatațiile autorizate sunt enumerate și pot fi consultate în regulament.

Transportarea suplimentară în interiorul ariei delimitate, de la o fabrică autorizată de produse lactate alpine la alta, trebuie permisă în viitor, deoarece, având în vedere stadiul actual al tehnologiei, ea nu mai afectează calitatea. Cantitatea de lapte transportată trebuie să fie documentată de ambele fabrici de produse lactate alpine printr-o dispoziție de livrare.

| — | Producția

  Producția de brânză „Vorarlberger Alpkäse” este descrisă prin detalierea etapelor sale, de la prelucrarea laptelui crud până la etapa de maturare din timpul depozitării, cu menționarea parametrilor tehnici care trebuie respectați pentru asigurarea calității.
  Coagulul poate fi acum încălzit la o temperatură cuprinsă între 51 °C și 54 °C (în loc de 51,5-52,5 °C, cum era înainte). Motivul pentru care s-a permis o gamă mai largă de temperaturi de încălzire este că, în cazul încălzirii manuale, nu este posibilă stabilirea unei temperaturi precise, fiind necesară o toleranță mai mare. Noua marjă de toleranță pentru temperatura de încălzire nu are un impact negativ asupra calității produsului. Este interzisă, în continuare, adăugarea de conservanți, de stabilizatori și de aditivi produși prin procedee chimice. Această interdicție a devenit și mai clară prin intermediul unei formulări mai precise.
  În ceea ce privește culturile proprii de zer sau de acid lactic ale fermei, s-a clarificat faptul că, în prezent, cultura mamă istorică se produce în mod centralizat și este apoi folosită intern, în calitate de cultură utilizată ulterior la nivel de fermă, pentru producția de „Vorarlberger Alpkäse”. Experiența responsabililor de prelucrarea laptelui joacă un rol esențial în acest sens.
  Conținutul de sare a fost clarificat și adaptat la criterii care pot fi verificate din punct de vedere practic, utilizându-se scara Baumé (Bé). Conținutul de sare a fost specificat ca fiind de până la 20 °Bé. Formarea crustei tipice pentru „Vorarlberger Alpkäse” și calitatea asociată a brânzei au fost clarificate și s-a făcut trimitere la gestionarea de către producătorul de brânză și la climatul de maturare. |
| --- | --- |

—

Producția

Producția

Producția de brânză „Vorarlberger Alpkäse” este descrisă prin detalierea etapelor sale, de la prelucrarea laptelui crud până la etapa de maturare din timpul depozitării, cu menționarea parametrilor tehnici care trebuie respectați pentru asigurarea calității.

Coagulul poate fi acum încălzit la o temperatură cuprinsă între 51 °C și 54 °C (în loc de 51,5-52,5 °C, cum era înainte). Motivul pentru care s-a permis o gamă mai largă de temperaturi de încălzire este că, în cazul încălzirii manuale, nu este posibilă stabilirea unei temperaturi precise, fiind necesară o toleranță mai mare. Noua marjă de toleranță pentru temperatura de încălzire nu are un impact negativ asupra calității produsului. Este interzisă, în continuare, adăugarea de conservanți, de stabilizatori și de aditivi produși prin procedee chimice. Această interdicție a devenit și mai clară prin intermediul unei formulări mai precise.

În ceea ce privește culturile proprii de zer sau de acid lactic ale fermei, s-a clarificat faptul că, în prezent, cultura mamă istorică se produce în mod centralizat și este apoi folosită intern, în calitate de cultură utilizată ulterior la nivel de fermă, pentru producția de „Vorarlberger Alpkäse”. Experiența responsabililor de prelucrarea laptelui joacă un rol esențial în acest sens.

Conținutul de sare a fost clarificat și adaptat la criterii care pot fi verificate din punct de vedere practic, utilizându-se scara Baumé (Bé). Conținutul de sare a fost specificat ca fiind de până la 20 °Bé. Formarea crustei tipice pentru „Vorarlberger Alpkäse” și calitatea asociată a brânzei au fost clarificate și s-a făcut trimitere la gestionarea de către producătorul de brânză și la climatul de maturare.

| — | Cunoștințele de specialitate – Cunoștințele privind producția

  Întrucât caietul de sarcini existent nu conținea nicio observație-cheie privind cunoștințele tradiționale ale producătorilor, a fost formulat într-un mod mai specific în această privință și au fost prevăzute descrieri ale acreditărilor specialiștilor. De asemenea, sunt descrise activitățile în curs care urmăresc transmiterea tradiției în scopul asigurării calității, prin care pierderea sau diluarea cunoștințelor de specialitate pot fi oprite în mod eficace, iar cunoștințele tradiționale cu privire la produs pot fi păstrate. |
| --- | --- |

—

Cunoștințele de specialitate – Cunoștințele privind producția

Cunoștințele de specialitate – Cunoștințele privind producția

Întrucât caietul de sarcini existent nu conținea nicio observație-cheie privind cunoștințele tradiționale ale producătorilor, a fost formulat într-un mod mai specific în această privință și au fost prevăzute descrieri ale acreditărilor specialiștilor. De asemenea, sunt descrise activitățile în curs care urmăresc transmiterea tradiției în scopul asigurării calității, prin care pierderea sau diluarea cunoștințelor de specialitate pot fi oprite în mod eficace, iar cunoștințele tradiționale cu privire la produs pot fi păstrate.

5.   Legătura cu aria geografică

Legătura cu aria geografică

Informațiile incluse anterior la punctul 5 litera (d) (Dovada originii) au fost mutate la punctul 4.6 (Legătura cu aria geografică).

Informațiile incluse anterior la punctul 5 litera (f) (Legătura) au fost incluse la punctul 4.6 (Legătura cu aria geografică). Efectele factorilor climatici și umani din aria geografică sunt descrise în mod cuprinzător, fiind furnizată o descriere detaliată a cunoștințelor de specialitate specifice ale producătorilor regionali (subiect care era înainte abordat doar superficial în caietul de sarcini) cum ar fi cunoștințele tradiționale cu privire la tehnicile speciale de depozitare și nivelul ridicat de cunoștințe de specialitate cu privire la tehnicile de producție și la gestionarea maturării, care sunt esențiale pentru ca proprietățile organoleptice ale brânzei să iasă la iveală.

Motive

Caietul de sarcini a fost adaptat la dispozițiile Regulamentului (UE) nr. 1151/2012 și, în consecință, observațiile istorice, cum ar fi documentele justificative și vechile tradiții cu privire la produsul „Vorarlberger Alpkäse”, care erau descrise inițial în secțiunea privind dovada originii, au fost mutate la punctul 4.6 (Legătura cu aria geografică).

6.   Etichetarea

Etichetarea

Textul inițial de la punctul 5 litera (h) (Etichetarea) din caietul de sarcini a fost mutat acum la punctul 4.4 (Dovada originii) și a fost adaptat la cerințele actuale privind documentația.

De exemplu, cerințele din caietul de sarcini inițial (privind aplicarea pe produs a datei de producție și a numelui muntelui și/sau al pășunii alpine) au devenit inutile, ca urmare a documentației care trebuie furnizată în prezent pentru a dovedi originea. A fost clarificată marca de cazeină care trebuie utilizată. Aplicarea acestei mărci pe ambalajul porțiilor de brânză nu mai este necesară, deoarece trasabilitatea loturilor este garantată în cazul porțiilor.

Normele privind mărcile private prevăzute la punctul 5 litera (h) (Etichetarea) din caietul de sarcini inițial au fost mutate la punctul 4.8 (Etichetarea).

„Este permisă utilizarea mărcilor private. Cu toate acestea, marca privată nu trebuie să fie de natură să inducă în eroare consumatorul sau să aducă atingere bunei reputații a DOP.”

Motive

Cerințele privind gestionarea mărcilor private au fost clarificate și extinse. Mărcile private vor fi permise în continuare.

7.   Modificări de redactare

Modificări de redactare

7.1.   Numele și datele de contact ale autorității competente a statului membru au fost actualizate.

7.2.   Adresa grupului solicitant a fost corectată.

Motive

Adresa grupului solicitant s-a schimbat de când s-a acordat protecție denumirii și a fost actualizată împreună cu datele de contact modificate ale autorității competente.

7.3.   Organismul de control

Organismul de control

Secțiunea care conține datele de contact ale organismului de control a fost modificată, deoarece organismul respectiv este în prezent o societate privată, și anume Lacon GmbH.

7.4.   Modificări ale structurii/prezentării caietului de sarcini

Modificări ale structurii/prezentării caietului de sarcini

Renumerotarea și modificarea unora dintre titluri pentru a face informațiile mai clare și mai precise.

7.5.   Cerințele naționale

Cerințele naționale

Rubrica „Cerințe naționale” a fost eliminată fără a fi înlocuită, deoarece aceste cerințe nu sunt necesare având în vedere cerințele de reglementare.

DOCUMENT UNIC

„Vorarlberger Alpkäse”

„Vorarlberger Alpkäse”

Nr. UE: PDO-AT-1413-AM01 – 5.4.2022

Nr. UE: PDO-AT-1413-AM01 – 5.4.2022

DOP (X) IGP ( )

DOP (X) IGP ( )

1.   Denumirea (denumirile) [a (ale) DOP sau IGP]

Denumirea (denumirile) [a (ale) DOP sau IGP]

„Vorarlberger Alpkäse”

2.   Statul membru sau țara terță

Statul membru sau țara terță

Austria

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1   Tipul de produs (a se vedea anexa XI)

Tipul de produs (a se vedea anexa XI)

Clasa 1.3. Brânzeturi

3.2   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

„Voralberger Alpkäse” este o brânză cu pastă tare produsă pe munți înalți și pe pășuni alpine din aria delimitată, utilizându-se lapte alpin crud și netratat, obținut de la vaci a căror alimentație nu include furaje însilozate și adecvat pentru producția de brânză cu pastă tare. Fiecare roată de brânză cântărește până la maximum 40 kg și este maturată timp de cel puțin 3 luni.

Brânza are o crustă granulară uscată, de o culoare care variază de la galben-maroniu până la maro, și o textură fermă până la netedă. Este de culoare fildeșie. La feliere, brânza prezintă găuri rotunde, mate până la lucioase, distribuite uniform, însă rare, de o dimensiune apropiată de cea a boabelor de mazăre. În general, găurile sunt rotunde și de dimensiunea boabelor de mazăre. Gustul brânzei este delicat, devenind picant odată cu maturarea.

În funcție de gradul de maturare, caracteristicile descrise pot fi mai mult sau mai puțin pronunțate, fără a fi afectată sau modificată imaginea generală a „Vorarlberger Alpkäse”.

3.3   Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

Pentru producția de brânză „Vorarlberger Alpkäse”, se poate utiliza numai lapte provenit de la vaci din ferme recunoscute oficial, situate pe munți înalți sau pășuni alpine gestionate. Nu sunt permise producția de furaje însilozate și hrănirea animalelor cu acestea.

Este permisă utilizarea furajelor suplimentare sub formă de cereale măcinate în proporție de până la 20 % din substanța uscată pe an. Cerealele măcinate se pot achiziționa, de asemenea, din alte zone, din moment ce aria geografică, o regiune muntoasă tipică, nu este potrivită pentru producția agricolă. În consecință, nu se cultivă sau nu se produc aproape deloc cereale sau culturi similare în arie, deci acestea trebuie achiziționate din alte zone.

Prin urmare, procentul nutrețului provenit din aria geografică trebuie să fie de minimum 80 % din substanța uscată totală oferită anual vacilor în lactație. Adăugarea de cereale măcinate care provin din alte zone este permisă în proporție de până la 20 % din substanța uscată a rației respective.

3.4   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Materia primă trebuie produsă, prelucrată și maturată în aria delimitată.

3.5   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. ale produsului la care se referă denumirea înregistrată

Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. ale produsului la care se referă denumirea înregistrată

---

3.6   Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

Brânzeturile trebuie să fie identificate cu o marcă de cazeină, pe care să figureze un număr de ordine. Asociația solicitantă este responsabilă cu administrarea și alocarea numărului de ordine.

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Delimitarea concisă a ariei geografice

Brânza „Vorarlberger Alpkäse” este produsă în provincia Vorarlberg, la altitudini cuprinse între 1 000 m și 1 800 m deasupra nivelului mării. Fermele alpine recunoscute oficial își desfășoară activitatea numai în lunile de vară, în contextul transhumanței alpine.

5.   Legătura cu aria geografică

Legătura cu aria geografică

Proprietățile caracteristice ale brânzei „Vorarlberger Alpkäse” se datorează laptelui utilizat pentru producție, ingredientelor sale, gustului și consistenței sale, influențate de flora alpină din Vorarlberg, precum și condițiilor climatice și umane (producție artizanală tradițională) ale procesului de producție. Exploatațiile alpine mici au menținut, până în prezent, producția artizanală și manipularea/maturarea cu grijă a brânzeturilor. Acest lucru are ca rezultat calitatea specială și termenul de valabilitate lung ale brânzei „Vorarlberger Alpkäse”.

Laptele utilizat pentru producția de brânză „Vorarlberg Alpkäse” prezintă o componentă aromatică specifică datorită vegetației alpine din aria de producție și alimentației bazate predominant pe nutreț verde a animalelor, care, împreună cu metoda tradițională de producție artizanală, îi conferă brânzei proprietățile sale caracteristice. Producția de brânză contribuie în mod esențial la menținerea agriculturii montane din Vorarlberg și are un rol fundamental pentru diversitatea ecologică și stabilitatea peisajului cultural alpin din Vorarlberg.

În Vorarlberg, agricultura se concentrează exclusiv pe gestionarea pășunilor. Fermele alpine fac obiectul unei interdicții stricte privind hrănirea animalelor cu furaje însilozate (fără furaje fermentate). Numai prin interzicerea furajelor însilozate se poate produce o brânză „Vorarlberger Alpkäse” de calitate superioară.

„Vorarlberger Alpkäse” este un produs fabricat și consumat în aria delimitată de multe secole. Pe teritoriul actual al provinciei Vorarlberg, s-a produs brânză în tot acest timp. Inițial, timp de mai multe secole, brânza se producea în principal pentru consum propriu și comercializare regională. Producția de brânză alpină contribuie în mod esențial la menținerea agriculturii alpine din Vorarlberg și are un rol fundamental pentru diversitatea ecologică și stabilitatea peisajului cultural alpin din Vorarlberg. În cursul transhumanței alpine între fermele din văi, pășunile alpine și munții înalți, prelucrarea laptelui crud pe munți este o componentă economică importantă a menținerii fermelor agricole și de lapte din Vorarlberg.

Documentele arată că metodele tradiționale de obținere a brânzei din regiune se utilizau deja în timpul Războiului de Treizeci de Ani. Acest proces a pus bazele procesului din prezent de producție a brânzei „Vorarlberger Alpkäse”. În secolul al XVIII-lea, o mare parte din laptele alpin produs în lunile de vară în contextul transhumanței alpine era deja transformat în brânză alpină. Denumirea „Vorarlberger Alpkäse” se utilizează încă de atunci.

Condițiile regionale, cum ar fi altitudinea, clima, flora și fauna, precum și structura de mici dimensiuni a fermelor, au condus, la jumătatea secolului al XVIII-lea, la dezvoltarea producției de brânză grasă, cu ajutorul unor tehnici specifice de obținere a brânzei. Astfel, brânza a început să aibă un termen de valabilitate mai lung și o valoare adăugată mai mare.

Cunoștințele și competențele tehnice legate de producția de brânză acumulate în aria delimitată (hrănirea animalelor, prelucrarea laptelui, tehnologia de producție și maturarea) au fost transmise din generație în generație. Aceste cunoștințe și competențe au fost dezvoltate în continuare și reprezintă, și în prezent, o bază pentru producția de brânză „Vorarlberger Alpkäse”.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

https://www.patentamt.at/herkunftsangaben/vorarlbergeralpkaese/

Se poate accesa și direct prin intermediul site-ului web al Oficiului austriac pentru brevete (www.patentamt.at), navigând la următoarea adresă: „Trademarks” (Mărci comerciale)/„Geographical indications” (Indicații geografice)/„List of Austrian geographical indications” (Lista indicațiilor geografice austriece). Textul caietului de sarcini se găsește pe această pagină la rubrica denumirii de calitate.

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

---

| 3.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 156/45 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 156/45

---

Publicare a unei cereri de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unui produs, în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

(2023/C 156/08)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de modificare în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în termen de trei luni de la data prezentei publicări.

CERERE DE APROBARE A UNEI MODIFICĂRI CARE NU ESTE MINORĂ A CAIETULUI DE SARCINI AL UNEI DENUMIRI DE ORIGINE PROTEJATE/INDICAȚII GEOGRAFICE PROTEJATE

Cerere de aprobare a unei modificări în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012

„VORARLBERGER BERGKÄSE”

Nr. UE: PDO-AT-1419-AM01 – 5.4.2022

DOP (X) IGP ( )

1.   Grupul solicitant și interesul legitim

ARGE Milch Vorarlberg, Montfortstr. 9, 6900 Bregenz, Austria

Tel. +43 5574400350

Fax +43 5574400600

E-mail: fritz.metzler@lk-vbg.at

Actualul solicitant este succesorul legal al grupului solicitant inițial, preluând toate drepturile și obligațiile care decurg din denumirea de origine protejată „Vorarlberger Bergkäse”. Acesta reprezintă interesele producătorilor de brânză cu DOP „Vorarlberger Bergkäse” și, prin urmare, are un interes legitim pentru a solicita modificări ale caietului de sarcini.

2.   Statul membru sau țara terță

Austria

3.   Rubrica din caietul de sarcini care face obiectul modificării (modificărilor)

| ☐ | Denumirea produsului |
| --- | --- |

☐

Denumirea produsului

| ☒ | Descrierea produsului |
| --- | --- |

☒

Descrierea produsului

| ☒ | Aria geografică |
| --- | --- |

☒

Aria geografică

| ☒ | Dovada originii |
| --- | --- |

☒

Dovada originii

| ☒ | Metoda de producție |
| --- | --- |

☒

Metoda de producție

| ☒ | Legătura cu aria geografică |
| --- | --- |

☒

Legătura cu aria geografică

| ☒ | Etichetarea |
| --- | --- |

☒

Etichetarea

| ☒ | Altele (modificarea datelor serviciului competent, denumirea grupului solicitant inițial, organismul de control, cerințe naționale, modificări de redactare) |
| --- | --- |

☒

Altele (modificarea datelor serviciului competent, denumirea grupului solicitant inițial, organismul de control, cerințe naționale, modificări de redactare)

4.   Tipul modificării (modificărilor)

| ☐ | Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate, care nu poate fi considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012. |
| --- | --- |

☐

Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate, care nu poate fi considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

| ☒ | Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate pentru care nu a fost publicat un document unic (sau un echivalent al acestuia), modificare ce nu trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012. |
| --- | --- |

☒

Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate pentru care nu a fost publicat un document unic (sau un echivalent al acestuia), modificare ce nu trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

5.   Modificare (modificări)

Având în vedere experiența dobândită de la stabilirea statutului de denumire protejată în ceea ce privește gestionarea aspectelor practice legate de aceasta, modificările caietului de sarcini avute în vedere sunt necesare pentru a se oferi o descriere mai detaliată a tuturor condițiilor importante de producție și de comercializare, inclusiv a diferitelor etape ale producției, precum și pentru a se asigura calitatea DOP „Vorarlberger Bergkäse”.

Fostul caiet de sarcini, format din mai multe documente și anexe separate, a fost unificat într-un singur document, revizuit și actualizat pentru a se asigura o descriere mai clară a cerințelor, în special în ceea ce privește metoda de producție și dovada originii, contribuind astfel la păstrarea calității DOP „Vorarlberger Bergkäse”.

Mai precis, aceste modificări vizează:

1.   Descrierea produsului

Textul de la punctul 5 litera (b) (Descrierea) și completările aduse acestui punct din caietul de sarcini inițial au fost incluse la punctul 4.2 (Descrierea). La rândul său, punctul respectiv a fost împărțit în punctele 4.2.1 (Generalități) și 4.2.2 (Caracteristici). Textul original a devenit mai specific și mai structurat. Conținutul de grăsime în substanță uscată a fost eliminat. Greutatea fiecărei roți de brânză a fost mărită până la 7-40 kg (în loc de 8-35 kg), iar intervalul de înălțime a formei a fost extins până la 8-12 cm (anterior 10-12 cm). Perioada minimă de maturare a fost specificată ca fiind de 3 luni.

Punctul 5b din caietul de sarcini:

„Brânza «Vorarlberger Bergkäse» este obținută din lapte crud natural (de vacă), cu o pondere a grăsimii în substanță uscată de aproximativ 50 %, și are o crustă de la spălată până la uscată, granulară, de o culoare care variază de la galben-maroniu până la maro. Roțile de brânză cântăresc între 8 și 35 kg și au o înălțime de 10-12 cm. Găurile rotunde, cu o dimensiune apropiată de cea a boabelor de mazăre, sunt între mate și lucioase și sunt distribuite uniform. Brânza este fermă până la maleabilă și are o culoare care variază de la fildeșiu până la galben-deschis. Gustul este între condimentat și picant. Materia primă este laptele provenit de la vaci care pasc pe pășuni alpine și în văile adecvate pentru producția de brânză cu pastă tare, nefiind utilizate furaje însilozate pentru hrănirea animalelor. Se utilizează numai cheag natural.”

și completările aduse punctului 5b:

„Cele mai importante caracteristici distinctive sunt, fără îndoială, respectarea strictă a normelor pentru hrănirea animalelor (a se vedea anexa), fabricile de produse lactate alpine de mici dimensiuni, maturarea manuală cu grijă a brânzei «Vorarlberger Bergkäse» și atenția acordată acestui produs, prelucrarea tradițională a laptelui crud natural și obținut de la vaci a căror alimentație nu include furaje însilozate, precum și competențele producătorilor de brânză.

Numai exploatațiile cu o gestionare a pășunilor pur extensivă, care nu produc furaje însilozate și nici nu hrănesc animalele cu acestea, au autorizația de a furniza lapte. Fermele mixte (exploatațiile care hrănesc bovinele tinere cu furaje însilozate) nu au permisiunea de a furniza lapte. Laptele este furnizat cel puțin o dată pe zi și prelucrat direct la fabrica de produse lactate.

Faptul că brânza se produce în exploatații de mici dimensiuni asigură menținerea producției artizanale și manipularea atentă a brânzei. De asemenea, acestui fapt i se datorează calitatea specială și perioada lungă de valabilitate a «Vorarlberger Bergkäse».”

au fost reformulate după cum urmează:

„4.2.   Descriere

4.2.1.   Generalități

«Vorarlberger Bergkäse» este o brânză cu pastă tare fabricată din lapte crud, natural și obținut de la vaci a căror alimentație nu include furaje însilozate, alpin sau din văi. Fermele care hrănesc bovinele tinere cu furaje însilozate (fermele mixte) nu au permisiunea de a furniza lapte.

Roțile de brânză cântăresc între 7 și 40 kg, au o înălțime de 8-12 cm și sunt maturate timp de cel puțin 3 luni.

4.2.2.   Caracteristici

Brânza are o crustă de la spălată până la uscată, granulară, de o culoare care variază de la galben-maroniu până la maro, și o textură fermă până la netedă. Culoarea sa variază de la fildeșiu până la galben-pal. La feliere, brânza prezintă găuri rotunde, mate până la lucioase, distribuite uniform, însă rare, de o dimensiune apropiată de cea a boabelor de mazăre. În interiorul acesteia, se pot forma mici crăpături (cu lungimea de 0,5-1 cm). Gustul este condimentat, devenind picant odată cu maturarea. În funcție de gradul de maturare, caracteristicile descrise pot fi mai mult sau mai puțin pronunțate, fără a fi afectată sau modificată imaginea generală a DOP «Vorarlberger Bergkäse».

Brânza «Vorarlberger Bergkäse» poate fi comercializată în porții de diferite mărimi.”

Motive

Observațiile care nu se refereau la descrierea produsului au fost prezentate mai detaliat la punctele „Legătura cu aria geografică” și „Metoda de producție”, prevăzute în prezent în acest scop.

Marjele de toleranță pentru greutatea și înălțimea roților de brânză au fost mărite ca urmare a pierderilor asociate cu maturarea cauzate de depozitarea mai îndelungată a brânzei, precum și din motive de viabilitate economică pentru exploatațiile mici. Din motive logistice, exploatațiile mici impun ca brânzeturile să fie mai grele. Cuvintele „pondere a grăsimii în substanță uscată de aproximativ 50 %” au fost eliminate fără a fi înlocuite, deoarece sunt inutile în contextul cerințelor legale existente. Textul, din care o parte provine din caietul de sarcini și o parte a fost adăugată, a fost formulat mai precis (de exemplu, în ceea ce privește perioada minimă de maturare) pentru a clarifica și a îmbunătăți caracterul complet al descrierii produsului, furnizând astfel organismului de control parametri mai exacți și mai fiabili ai produsului, cu care să se asigure calitatea acestuia.

2.   Dovada originii

Dovada originii

Observațiile anterioare din caietul de sarcini referitoare la istoria produsului de la punctul 5 litera (d) (Dovada originii), despre care s-a stabilit să fie prezentate la acest punct la momentul recunoașterii denumirii în cauză, și completările aduse punctului respectiv au fost mutate acum la punctul 4.6. (Legătura cu aria geografică) (a se vedea textul punctului respectiv). În locul lor, la punctul 4.4 (Dovada originii) din versiunea nouă a caietului de sarcini, au fost incluse dispoziții sectoriale privind asigurarea trasabilității:

„Asociația solicitantă ține un registru al producătorilor, în care este înscrisă fiecare unitate de prelucrare a laptelui care produce brânză «Vorarlberger Bergkäse» în aria geografică, împreună cu numele exploatației și adresa de contact, indiferent dacă producătorii sunt sau nu membri ai asociației. Unitatea de prelucrare a laptelui trebuie să înainteze asociației solicitante o cerere specifică pentru a fi inclusă în acest registru.

Între producătorul de lapte și unitatea de prelucrare a laptelui se încheie un contract și un ordin de furnizare a laptelui. Aceste contracte reglementează calitatea materiei prime (lapte obținut de la vaci a căror alimentație nu include furaje însilozate), bazinul hidrografic și documentația referitoare la furnizarea laptelui către unitatea de prelucrare.

Producătorii de lapte și unitățile de prelucrare a laptelui trebuie să se asigure că laptele crud destinat transformării ulterioare în brânză «Vorarlberger Bergkäse» și produsul final în sine sunt colectate, depozitate și prelucrate separat de alte stocuri de lapte sau de tipuri de brânzeturi convenționale.

Producătorii de lapte au obligația de a înregistra cantitățile de lapte pe care le produc, cu o defalcare a cantității de lapte utilizate pentru producția de brânză «Vorarlberger Bergkäse». Unitățile de prelucrare a laptelui trebuie să țină evidențe clare ale cantităților de lapte achiziționate și ale originii acestora. Este permisă transportarea suplimentară de la o unitate de prelucrare a laptelui la alta în interiorul ariei geografice delimitate, înregistrându-se cantitatea în cauză.

Pentru a se asigura trasabilitatea produsului «Vorarlberger Bergkäse» de-a lungul lanțurilor de aprovizionare, asociația solicitantă eliberează, la cererea unităților de prelucrare a laptelui, o marcă de cazeină care conține un număr de ordine. Marca de cazeină care trebuie utilizată cuprinde următorul text:

G.U.-VBG

BERGKAESE

XXXXXX

cu un număr de ordine. Asociația solicitantă este responsabilă cu administrarea și alocarea numărului de ordine.

Înainte de presare, brânza este identificată cu ajutorul unei mărci de cazeină cu un număr de ordine unic, care nu trebuie să poată fi înlăturată de pe roata de brânză. În scopul trasabilității interne, se indică, de asemenea, data producției sau un număr de lot.

Raportul zilnic de producție consemnează data producției, cantitatea de lapte prelucrat, numărul de ordine al mărcii de cazeină, temperatura de încălzire și numărul de roți de brânză. Respectarea perioadei de maturare poate fi urmărită prin intermediul evidenței din unitatea de prelucrare a laptelui. De asemenea, brânza poate fi maturată și depozitată în afara unității de prelucrare a laptelui, în centre de maturare situate în aria delimitată.

La comercializarea produsului «Vorarlberger Bergkäse», unitatea de prelucrare a laptelui trebuie să țină evidențe care să permită trasabilitatea (de exemplu, dispoziții de livrare).”

Motive

Întrucât caietul de sarcini nu a inclus, până în prezent, nicio normă cu privire la dovada originii, se consideră adecvat să se includă informații privind trasabilitatea produsului la punctul 4.4 (Dovada originii) din caietul de sarcini. Acesta cuprinde acum dispoziții pentru asigurarea trasabilității. În plus, a fost mutată, de asemenea, o porțiune din textul inițial de la punctul 5 litera (h) (Etichetarea) la punctul 4.4 (Dovada originii).

3.   Aria geografică

Aria geografică

Punctul 5 litera (c) (Aria geografică) din caietul de sarcini inițial

A fost adăugată regiunea Walgau. Restul textului a fost scurtat astfel încât să includă doar informațiile necesare pentru aria geografică. Ortografierea regiunii „Laiblachtal” a fost înlocuită cu „Leiblachtal”.

În plus, hărțile cu Vorarlberg și Austria prezentate suplimentar la punctul 5 litera (c) (Aria geografică) din caietul de sarcini inițial au fost înlocuite cu o nouă hartă.

Punctul 5 litera (c) din caietul de sarcini:

„Brânza «Vorarlberger Bergkäse» este produsă exclusiv de producători sau prelucrători și fermieri din regiunile Bregenzerwald, Kleinwalsertal, Großwalsertal, Laiblachtal (Pfanderstock) și Rheintal, din lapte crud obținut în Vorarlberg.”

și hărțile cu Vorarlberg și Austria prezentate suplimentar la punctul 5 litera (c)

Image 1

au fost reformulate după cum urmează:

„4.3.   Aria geografică

Brânza «Vorarlberger Bergkäse» este produsă din lapte crud obținut în Vorarlberg, în următoarele regiuni din provincia Vorarlberg: Bregenzerwald, Kleinwalsertal, Großwalsertal, Leiblachtal (Pfänderstock), Walgau și Rheintal.

Harta ariei geografice delimitate (zona hașurată):”

Image 2

Motive

Regiunea Walgau a fost adăugată deoarece este adiacentă ariei delimitate descrise până în prezent și beneficiază de aceleași condiții geologice, biologice și culturale care îndeplinesc criteriile caietului de sarcini. Restul textului a fost scurtat astfel încât să includă doar informațiile necesare pentru aria geografică. Eroarea tipografică „Laiblachtal” a fost corectată. Denumirea corectă a regiunii este „Leiblachtal”. În plus, harta „Tirol/Vorarlberg” din caietul de sarcini a fost înlocuită cu o nouă hartă a ariei geografice delimitate. Noua hartă este mai clară și prezintă aria într-un mod mai detaliat, datorită hașurării adăugate.

4.   Metoda de producție

Metoda de producție

Textul inițial de la punctul 5 litera (e) (Metoda de producție) din caietul de sarcini a fost formulat cu mai multă precizie și împărțit în punctele 4.5.1 (Materia primă – Laptele), 4.5.2 (Producția) și 4.5.3 (Cunoștințele de specialitate – Cunoștințele privind producția).

Metoda de prelucrare a fost, de asemenea, definită cu mai multă precizie. În plus, metoda tradițională de producție a fost descrisă mai detaliat la punctul 4.5.3 (Cunoștințele de specialitate – Cunoștințele privind producția).

Punctul 5 litera (e) din caietul de sarcini are următorul conținut:

„Brânza «Vorarlberger Bergkäse» este un produs tradițional tipic.

O componentă esențială a procesului de producție este respectarea unor criterii stricte legate de producția laptelui (orientări privind calitatea pentru producătorii de lapte).

În special:

| — | numai exploatațiile cu o gestionare a pășunilor pur extensivă, care nu produc furaje însilozate și nici nu hrănesc animalele cu acestea, au autorizația de a furniza lapte sau numai laptele provenit de la astfel de ferme poate fi utilizat pentru producția de brânză «Vorarlberger Bergkäse». |
| --- | --- |

—

numai exploatațiile cu o gestionare a pășunilor pur extensivă, care nu produc furaje însilozate și nici nu hrănesc animalele cu acestea, au autorizația de a furniza lapte sau numai laptele provenit de la astfel de ferme poate fi utilizat pentru producția de brânză «Vorarlberger Bergkäse».

| — | Laptele este livrat cel puțin o dată pe zi la fabrica de brânzeturi și este prelucrat direct acolo (nu se mai realizează niciun alt transport de la o fabrică de produse lactate la alta). |
| --- | --- |

—

Laptele este livrat cel puțin o dată pe zi la fabrica de brânzeturi și este prelucrat direct acolo (nu se mai realizează niciun alt transport de la o fabrică de produse lactate la alta).

Producția reală:

| — | Laptele crud furnizat (care nu a fost supus unui tratament termic, pasteurizat sau sterilizat prin centrifugare) este degresat parțial (până la un conținut de grăsime de aproximativ 3,3 %). |
| --- | --- |

—

Laptele crud furnizat (care nu a fost supus unui tratament termic, pasteurizat sau sterilizat prin centrifugare) este degresat parțial (până la un conținut de grăsime de aproximativ 3,3 %).

| — | Închegarea se realizează cu ajutorul cheagului de vițel și al culturii proprii de zer și de acid lactic a fermei (experiența producătorului de brânză este esențială pentru evaluarea și cultivarea acestei culturi). Datorită utilizării culturilor de zer, brânza «Vorarlberger Bergkäse» este foarte diferită de alte produse similare. |
| --- | --- |

—

Închegarea se realizează cu ajutorul cheagului de vițel și al culturii proprii de zer și de acid lactic a fermei (experiența producătorului de brânză este esențială pentru evaluarea și cultivarea acestei culturi). Datorită utilizării culturilor de zer, brânza «Vorarlberger Bergkäse» este foarte diferită de alte produse similare.

| — | Coagulul este apoi încălzit la aproximativ 51-52,5 °C și presat. |
| --- | --- |

—

Coagulul este apoi încălzit la aproximativ 51-52,5 °C și presat.

| — | După aceea, roțile de brânză sunt așezate într-o baie de saramură timp de 2-3 zile (conținut de sare de aproximativ 20 %) și apoi maturate în pivnițe la o temperatură cuprinsă între 12 °C și 15 °C și la o umiditate relativă cuprinsă între 90 % și 95 %. În acest proces, brânzeturile sunt tratate regulat cu saramură pentru a se asigura formarea tipică a crustei și pentru a se dezvolta gustul [mai precis, sunt periate sau frecate cu apă sărată (conținut de sare de aproximativ 20 %, pH de 5,25) de două ori pe săptămână]. |
| --- | --- |

—

După aceea, roțile de brânză sunt așezate într-o baie de saramură timp de 2-3 zile (conținut de sare de aproximativ 20 %) și apoi maturate în pivnițe la o temperatură cuprinsă între 12 °C și 15 °C și la o umiditate relativă cuprinsă între 90 % și 95 %. În acest proces, brânzeturile sunt tratate regulat cu saramură pentru a se asigura formarea tipică a crustei și pentru a se dezvolta gustul [mai precis, sunt periate sau frecate cu apă sărată (conținut de sare de aproximativ 20 %, pH de 5,25) de două ori pe săptămână].

| — | Brânza «Vorarlberger Bergkäse» este gata pentru consum abia după o perioadă de maturare cuprinsă între 3 și 6 luni [în funcție de gradul de maturare, caracteristicile sale pot varia într-o oarecare măsură: crăpături mici în interior (0,5-1 cm lungime), mai puține găuri, gust pronunțat]. |
| --- | --- |

—

Brânza «Vorarlberger Bergkäse» este gata pentru consum abia după o perioadă de maturare cuprinsă între 3 și 6 luni [în funcție de gradul de maturare, caracteristicile sale pot varia într-o oarecare măsură: crăpături mici în interior (0,5-1 cm lungime), mai puține găuri, gust pronunțat].

Procesele constante de automonitorizare și de asigurare a calității ale fermelor asigură calitatea înaltă a laptelui crud și producția de «Vorarlberger Bergkäse». Respectarea cerințelor de asigurare a calității este verificată de «Qualitätsmanagementverein für Lebensmittel aus Vorarlberg» [Asociația pentru managementul calității pentru alimentele din Vorarlberg]. Controalele privind igiena fermelor și a personalului și sănătatea animalelor sunt impuse de lege.”;

a fost reformulat după cum urmează:

„4.5.1.   Materia primă – Laptele

În procesul de producție a brânzei «Vorarlberger Bergkäse», se utilizează lapte crud de vacă. Este permis numai laptele din Vorarlberg. Pentru producția de brânză «Vorarlberger Bergkäse», nu trebuie să se utilizeze lapte supus unui tratament termic sau pasteurizat și nici lapte sterilizat prin centrifugare.

Caracteristicile laptelui utilizat pentru «Vorarlberger Bergkäse» se datorează pășunilor din provincia Vorarlberg, cu graminee și ierburi aromatice de bună calitate. Vacile consumă gramineele și ierburile aromatice fie în stare proaspătă, ca nutreț verde, fie în stare uscată, sub formă de fân. Este interzisă în mod expres hrănirea animalelor cu furaje fermentate sau însilozate.

Utilizarea cerealelor măcinate ca furaje compensatorii și suplimentare din alte zone este permisă în proporție de până la 30 % din substanța uscată pe an.

Cerealele măcinate se pot achiziționa din alte zone, din moment ce aria geografică, o regiune muntoasă tipică, caracterizată de pajiști și un strat subțire de humus, nu este potrivită pentru culturi agricole. În consecință, nu se cultivă sau nu se produc aproape deloc cereale sau culturi similare în arie, deci acestea trebuie achiziționate din alte zone. Prin urmare, procentul nutrețului provenit din aria geografică trebuie să fie de minimum 70 % din substanța uscată totală oferită anual vacilor în lactație. Adăugarea de cereale măcinate care provin din alte zone este permisă în proporție de până la 30 % din substanța uscată a rației respective.”

4.5.2.   Producția

Laptele crud este, mai întâi, degresat parțial și închegat cu ajutorul cheagului de vițel și al unei culturi de zer și/sau de bacterii lactice. Bacteriile lactice tradiționale provenite din culturi sălbatice constituie în prezent baza culturii stoc pentru culturile utilizate în ferme, care sunt cultivate în continuare la nivel de fermă. Este interzisă adăugarea de conservanți, de stabilizatori și de aditivi produși prin procedee chimice. Laptele îngroșat (coagulat) este tăiat apoi la dimensiunea dorită, cu ajutorul unui tăietor de coagul. După aceea, are loc următoarea etapă din formarea brânzei: bucățile de coagul se dezvoltă și mai mult și se produce sinereza (prin care zerul se separă de bucățile de coagul). Bucățile de coagul sunt încălzite la temperaturi cuprinse între 51 °C și 54 °C, iar apoi sunt transferate în forme și presate. În funcție de dimensiunea dorită a brânzei, roțile cântăresc între 7 kg și 40 kg înainte de a fi cufundate în saramură și au o înălțime cuprinsă între 8 cm și 12 cm. Brânzeturile sunt apoi așezate într-o baie de saramură cu un conținut de sare de cel puțin 20 °Bé timp de 2-3 zile, cu scopul ca brânza să absoarbă sarea, să se formeze crusta și să se dezvolte structura brânzei, ceea ce conduce la sigilarea ei la exterior, în timp ce se maturează bine și uniform în interior. Astfel, se obține consistența omogenă și compactă a brânzei „Vorarlberger Bergkäse”. Brânzeturile se maturează apoi timp de cel puțin 3 luni, în funcție de natura crustei și de experiența responsabilului de prelucrarea laptelui, la o temperatură cuprinsă între 10 °C și 15 °C și o umiditate mai mare de 80 %. În timpul maturării, brânzeturile sunt tratate (periate sau frecate) în mod regulat, de cel puțin două ori pe săptămână, cu apă sărată (conținut de sare de până la 20 °Bé), pentru a se asigura formarea tipică a crustei și pentru a se dezvolta gustul. După perioada minimă de maturare, brânza „Vorarlberger Bergkäse” este gata pentru consum.

4.5.3.   Cunoștințele de specialitate – Cunoștințele privind producția

Calitatea produsului „Vorarlberger Bergkäse” se datorează în special experienței pe care o au unitățile locale de prelucrare a laptelui în ceea ce privește gestionarea producției și maturarea brânzei.

Arta obținerii brânzei se bazează pe cunoștințele de specialitate ale responsabililor de prelucrarea laptelui implicați în producție în diferite moduri, în funcție de rolul fiecăruia în acest proces. Cu ajutorul acestor cunoștințe de specialitate, se obține calitatea tipică a brânzei „Vorarlberger Bergkäse”.

Acest proces începe cu utilizarea și cultivarea culturilor de bacterii lactice. De exemplu, stabilirea compoziției culturii de bacterii lactice, a temperaturii, a perioadelor de odihnă, a raportului și a cantităților adăugate, precum și a condițiilor de depozitare se bazează pe experiența responsabilului de prelucrarea laptelui.

Un potențial efect deosebit al experienței sale este depozitarea și maturarea specifică a laptelui într-un mod favorabil formării bacteriilor lactice, care îmbunătățesc în mod semnificativ caracteristicile brânzei în ceea ce privește termenul de valabilitate, mirosul și gustul. Cantitatea de cheag de vițel, momentul și modul de tăiere a laptelui închegat (coagulat) și dimensiunea bucăților de coagul, dezvoltarea ulterioară a brânzei și încălzirea amestecului de coagul/zer sunt rezultatul experienței specifice a producătorului de brânză, pe ele bazându-se calitatea brânzei „Vorarlberger Bergkäse”.

Producătorul de brânză trebuie să monitorizeze foarte îndeaproape fiecare etapă a producției de brânză și să identifice momentul potrivit pentru fiecare etapă a prelucrării. De exemplu, încălzirea cu grijă a „Vorarlberger Bergkäse” la 51-54 °C după tăierea laptelui coagulat este o condiție prealabilă importantă pentru termenul de valabilitate lung al brânzei. În același timp, laptele trebuie manipulat cu grijă, pentru a se asigura conservarea caracteristicilor și componentelor sale aromatice și microbiologice și, astfel, a calităților sale specifice. În plus, din cauza condițiilor în mod natural schimbătoare ale pășunilor montane care constituie hrana animalelor, laptele nu are caracteristici standard, ci mai curând o calitate (de exemplu, în ceea ce privește conținutul de proteine sau alte substanțe din compoziția laptelui) care fluctuează. Cu ajutorul vastei lor experiențe, producătorii brânzei „Vorarlberger Bergkäse” compensează în mare parte aceste fluctuații naturale.

Grija minuțioasă cu care producătorul de brânză efectuează toate etapele procesului este hotărâtoare pentru maturarea ulterioară și, astfel, pentru calitatea produsului final. În timpul maturării, trebuie să se acorde o atenție deosebită și manipulării cu grijă a brânzei. Datorită experienței sale, producătorul de brânză știe instinctiv când trebuie întoarsă, periată și frecată brânza, el având, prin urmare, un impact semnificativ asupra calității brânzei.

Reuniunile periodice ale directorilor de unități de prelucrare a laptelui și/sau ale producătorilor de brânză, în cadrul cărora aceștia împărtășesc cunoștințele dobândite, conduc la un proces constant de formare, contribuind la menținerea calității și tradiției produsului „Vorarlberger Bergkäse””.

Motive

Au fost aduse modificări procesului de producție cu scopul de a se asigura calitatea inconfundabilă a produsului „Vorarlberger Bergkäse”, care se bazează în special pe cunoașterea de către producători a metodei tradiționale de producție. Această metodă tradițională de producție este descrisă mai detaliat, alături de textul (acum modificat) deja inclus în caietul de sarcini inițial, în special prin definirea metodei de prelucrare cu mai multă precizie. Cuvintele „cu un conținut de grăsime de 3,3 %” au fost eliminate fără a fi înlocuite, deoarece nu sunt necesare în contextul cerințelor legale existente.

Modificările individuale se referă la următoarele puncte:

| — | Materia primă – Laptele |
| --- | --- |

—

Materia primă – Laptele

Materia primă – Laptele

Pentru a se asigura un aport echilibrat de substanțele nutritive necesare pentru bunăstarea animalelor, indiferent de condițiile climatice excepționale precum secetele, s-a permis achiziționarea de cereale măcinate, precum și utilizarea acestora ca furaje compensatorii și suplimentare în proporție de până la 30 % din substanța uscată pe an. Furajele suplimentare sub formă de cereale măcinate în proporție de până la 30 % sunt, de asemenea, necesare pentru bunăstarea animalelor, în vederea asigurării unei alimentații adecvate în perioadele cu un randament ridicat de lapte. Derogarea menționată anterior pentru suplimente nutritive nu afectează calitatea ridicată și constantă a laptelui, deoarece majoritatea furajelor grosiere trebuie să provină din arealul delimitat.

Transportarea suplimentară în interiorul ariei delimitate, de la o fabrică de produse lactate la alta, trebuie permisă în viitor, deoarece, având în vedere stadiul actual al tehnologiei, ea nu mai afectează calitatea. În plus, având în vedere stadiul actual al tehnologiei, livrarea zilnică a laptelui nu reprezintă un parametru de calitate decisiv și, din acest motiv, acest text a fost eliminat din caietul de sarcini inițial. Transportarea laptelui către o altă parte contractantă trebuie, de asemenea, să fie documentată. Orientările privind calitatea pentru producătorii de lapte prevăzute ca anexă la caietul de sarcini au fost eliminate, întrucât metoda de producție este prezentată în mod mai detaliat și mai cuprinzător, iar evaluarea calității este descrisă acum la punctul 4.7 (Controlul). În plus, Asociația pentru managementul calității pentru alimentele din Vorarlberg a fost dizolvată.

Orientările privind calitatea pentru producătorii de lapte

| — | Producția |
| --- | --- |

—

Producția

Producția

Producția de brânză „Vorarlberger Bergkäse” este descrisă prin detalierea etapelor, de la prelucrarea laptelui crud până la etapa de maturare din timpul uscării în aer liber. Parametrii tehnici care trebuie respectați pentru asigurarea calității sunt menționați.

Coagulul poate fi acum încălzit la o temperatură cuprinsă între 51 °C și 54 °C (în loc de 51,5-52,5 °C, cum era înainte). Motivul pentru care s-a permis o gamă mai largă de temperaturi de încălzire este că, în cazul încălzirii manuale, nu este posibilă stabilirea unei temperaturi precise, fiind necesară o toleranță mai mare. Noua marjă de toleranță pentru temperatura de încălzire nu are un impact negativ asupra calității produsului. Este interzisă, în continuare, adăugarea de conservanți, de stabilizatori și de aditivi produși prin procedee chimice. Această interdicție a devenit și mai clară prin intermediul unei formulări mai precise.

În ceea ce privește culturile proprii de zer sau de acid lactic ale fermei, s-a clarificat faptul că, în prezent, cultura de bază istorică se produce în mod centralizat și este apoi cultivată intern pentru utilizarea ulterioară în producția de „Vorarlberger Bergkäse”. Experiența responsabililor de prelucrarea laptelui joacă un rol esențial în acest sens.

Conținutul de sare a fost clarificat și adaptat la criterii care pot fi verificate din punct de vedere practic, utilizându-se gradele Baumé (°Bé) ca unitate de măsură. PH-ul băii de sare inclus inițial în caietul de sarcini nu este relevant în practică din cauza dificultății tehnice a monitorizării și, prin urmare, a fost înlocuit cu gradele Baumé (°Bé) ca unitate de măsură.

Datorită progresului tehnologic, nu mai este necesar ca maturarea să aibă loc în pivnițele de maturare ale producătorului de brânză, ci se poate desfășura și în pivnițe externe situate în aria geografică delimitată, în care condițiile pentru reglarea parametrilor relevanți pentru control sunt, de asemenea, optime.

Date fiind caracteristicile diferite ale pivnițelor de maturare și tendința cerințelor de calitate de pe piață de a favoriza perioadele mai lungi de maturare a brânzei, a fost necesară ajustarea intervalului de temperatură de la 12-15 °C la 10-15 °C și a umidității la peste 80 %. Cunoștințele de specialitate deosebite ale responsabililor de pivnițele de maturare a brânzei asigură menținerea calității originale a brânzei „Vorarlberger Bergkäse”.

Formarea crustei tipice pentru „Vorarlberger Bergkäse” și calitatea asociată a brânzei au fost clarificate și s-a făcut trimitere la gestionarea de către producătorul de brânză și la climatul de maturare.

| — | Cunoștințele de specialitate – Cunoștințele privind producția |
| --- | --- |

—

Cunoștințele de specialitate – Cunoștințele privind producția

Cunoștințele de specialitate – Cunoștințele privind producția

Întrucât caietul de sarcini existent nu conținea nicio observație-cheie privind cunoștințele tradiționale ale producătorilor, caietul de sarcini a fost formulat într-un mod mai specific în această privință și au fost prevăzute descrieri ale acreditărilor specialiștilor. De asemenea, sunt descrise activitățile în curs care urmăresc transmiterea tradiției în scopul asigurării calității, prin care pierderea sau diluarea cunoștințelor de specialitate pot fi oprite în mod eficace, iar cunoștințele tradiționale cu privire la produs pot fi păstrate. Asociația pentru managementul calității pentru alimentele din Vorarlberg a fost dizolvată. În prezent, grupul solicitant este responsabil de formarea continuă și de toate schimburile de informații. Calitatea materiei prime și managementul calității în unitatea de prelucrare sunt reglementate de legislația la nivel național și la nivelul UE și sunt monitorizate în consecință.

5.   Legătura cu aria geografică

Legătura cu aria geografică

Informațiile incluse anterior la punctul 5 litera (d) (Dovada originii) și la punctul 5 litera (f) (Legătura) din caietul de sarcini inițial și completările aduse ambelor puncte au fost rezumate la punctul 4.6 (Legătura cu aria geografică).

Atât volumul producției, cât și bibliografia privind evoluția istorică a brânzei au fost eliminate.

Motive

Caietul de sarcini a fost adaptat la dispozițiile Regulamentului (UE) nr. 1151/2012 și, în consecință, observațiile istorice, cum ar fi documentele justificative și vechile tradiții cu privire la produsul „Vorarlberger Bergkäse”, care erau descrise inițial în secțiunea privind dovada originii, au fost mutate la punctul 4.6 (Legătura cu aria geografică).

Efectele factorilor climatici și umani din aria geografică sunt descrise în mod cuprinzător, fiind furnizată o descriere detaliată a cunoștințelor de specialitate specifice ale producătorilor regionali (subiect care era înainte abordat doar superficial în caietul de sarcini), cum ar fi cunoștințele tradiționale cu privire la tehnicile speciale de depozitare și nivelul ridicat de cunoștințe de specialitate cu privire la tehnicile de producție și la gestionarea maturării, care sunt esențiale pentru ca proprietățile organoleptice ale brânzei să iasă la iveală.

Pierderea volumului de producție este cauzată de modificarea continuă a cantităților produse.

Evoluția istorică a brânzei este acum descrisă detaliat la punctul 4.6 (Legătura cu aria geografică). Astfel, bibliografia privind evoluția istorică a brânzei a devenit inutilă și, prin urmare, a fost eliminată, în special în vederea unei mai bune lizibilități.

6.   Etichetarea

Etichetarea

Textul inițial de la punctul 5 litera (h) (Etichetarea) din caietul de sarcini și completările aduse acestuia au fost mutate acum la punctul 4.4 (Dovada originii) și au fost adaptate la cerințele actuale privind documentația.

De exemplu, cerințele din caietul de sarcini inițial (privind aplicarea pe produs a datei de producție și a numărului exploatației) au devenit inutile, ca urmare a documentației care trebuie furnizată pentru a dovedi originea. A fost clarificată marca de cazeină care trebuie utilizată. Aplicarea acestei mărci pe ambalajul porțiilor de brânză nu mai este necesară, deoarece trasabilitatea loturilor este garantată în cazul porțiilor.

Normele privind mărcile private prevăzute la punctul 5 litera (h) (Etichetarea) din caietul de sarcini inițial au fost mutate la punctul 4.8 (Etichetarea).

„Este permisă utilizarea mărcilor private. Marca privată nu trebuie să fie de natură să inducă în eroare consumatorul sau să aducă atingere reputației DOP.”

Motive

Cerințele privind gestionarea mărcilor private au fost clarificate și extinse. Mărcile private vor fi permise în continuare.

7.   Modificări de redactare

Modificări de redactare

7.1.   Numele și datele de contact ale autorității competente a statului membru au fost actualizate.

7.2.   Denumirea și adresa grupului solicitant au fost actualizate.

Motive

ARGE Milch Vorarlberg este succesorul legal al grupului solicitant inițial, preluând toate drepturile și obligațiile care decurg din denumirea de origine protejată „Vorarlberger Bergkäse”. Au fost actualizate informațiile privind autoritatea competentă.

7.3.   Organismul de control

Organismul de control

Secțiunea care conține datele de contact ale organismului de control a fost modificată, deoarece organismul respectiv este în prezent o societate privată, și anume Lacon GmbH.

7.4.   Modificări ale structurii/prezentării caietului de sarcini

Modificări ale structurii/prezentării caietului de sarcini

Renumerotarea și modificarea unora dintre titluri pentru a face informațiile mai clare și mai precise.

7.5.   Cerințele naționale

Cerințele naționale

Rubrica „Cerințe naționale” a fost eliminată fără a fi înlocuită, deoarece aceste cerințe nu sunt necesare având în vedere cerințele de reglementare.

DOCUMENT UNIC

„Vorarlberger Bergkäse”

„Vorarlberger Bergkäse”

Nr. UE: PDO-AT-1419-AM01 – 5.4.2022

Nr. UE: PDO-AT-1419-AM01 – 5.4.2022

DOP (X) IGP ( )

DOP (X) IGP ( )

1.   Denumirea (denumirile) [a (ale) DOP sau IGP]

Denumirea (denumirile) [a (ale) DOP sau IGP]

„Vorarlberger Bergkäse”

2.   Statul membru sau țara terță

Statul membru sau țara terță

Austria

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1   Tipul de produs (a se vedea anexa XI)

Tipul de produs (a se vedea anexa XI)

Clasa 1.3. Brânzeturi

3.2   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

„Vorarlberger Bergkäse” este o brânză cu pastă tare fabricată din lapte crud, natural și obținut de la vaci a căror alimentație nu include furaje însilozate, alpin sau din văi. Fermele care hrănesc bovinele tinere cu furaje însilozate (fermele mixte) nu au permisiunea de a furniza laptele utilizat. Roțile de brânză cântăresc între 7 și 40 kg, au o înălțime de 8-12 cm și sunt maturate timp de cel puțin 3 luni.

Brânza are o crustă de la spălată până la uscată, granulară, de o culoare care variază de la galben-maroniu până la maro, și o textură fermă până la netedă. Culoarea sa variază de la fildeșiu până la galben-pal. La feliere, brânza prezintă găuri rotunde, mate până la lucioase, distribuite uniform, însă rare, de o dimensiune apropiată de cea a boabelor de mazăre. În interiorul acesteia, se pot forma mici crăpături (cu lungimea de 0,5-1 cm). Gustul este condimentat, devenind picant odată cu maturarea.

3.3   Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

Pentru producția de „Vorarlberger Bergkäse” se poate utiliza numai lapte provenit de la ferme unde pășunile sunt gestionate – ferme care nu produc furaje însilozate și nici nu hrănesc animalele cu acestea.

Utilizarea cerealelor măcinate ca furaje compensatorii și suplimentare din alte zone este permisă în proporție de până la 30 % din substanța uscată pe an.

Cerealele măcinate se pot achiziționa din alte zone, din moment ce aria geografică, o regiune muntoasă tipică, caracterizată de pajiști și un strat subțire de humus, nu este potrivită pentru culturi agricole. În consecință, nu se cultivă sau nu se produc aproape deloc cereale sau culturi similare în arie, deci acestea trebuie achiziționate din alte zone.

Prin urmare, procentul nutrețului provenit din aria geografică trebuie să fie de minimum 70 % din substanța uscată totală oferită anual vacilor în lactație. Adăugarea de cereale măcinate care provin din alte zone este permisă în proporție de până la 30 % din substanța uscată a rației respective.

3.4   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Materia primă trebuie produsă, prelucrată și maturată în aria delimitată.

3.5   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. ale produsului la care se referă denumirea înregistrată

Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. ale produsului la care se referă denumirea înregistrată

—

3.6   Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

Brânzeturile trebuie să fie identificate cu o marcă de cazeină, pe care să figureze un număr de ordine. Asociația solicitantă este responsabilă cu administrarea și alocarea numărului de ordine.

4   Delimitarea concisă a ariei geografice

Delimitarea concisă a ariei geografice

Brânza „Vorarlberger Bergkäse” este obținută din lapte crud produs în Vorarlberg, în următoarele regiuni ale provinciei: Bregenzerwald, Kleinwalsertal, Großwalsertal, Leiblachtal (Pfänderstock), Walgau și Rheintal.

5   Legătura cu aria geografică

Legătura cu aria geografică

Brânza „Vorarlberger Bergkäse” este un produs fabricat și consumat de multe secole pe teritoriul actualei provincii Vorarlberg. Inițial, timp de mai multe secole, brânza se producea în principal pentru consum propriu și comercializare regională.

Condițiile regionale, cum ar fi altitudinea, clima, flora și fauna, precum și structura de mici dimensiuni a fermelor, au condus, la jumătatea secolului al XVIII-lea, la dezvoltarea producției de brânză grasă, cu ajutorul unor tehnici specifice de obținere a brânzei. Astfel, brânza a început să aibă un termen de valabilitate mai lung și o valoare adăugată mai mare.

Cunoștințele și competențele tehnice legate de producția de brânză acumulate în aria geografică delimitată (tehnologia de producție, maturarea, hrănirea animalelor și prelucrarea laptelui) au fost transmise din generație în generație. În jurul anului 1890, înființarea de asociații a condus la o mai bună punere în comun și diseminare a cunoștințelor. Aceste asociații au fost înlocuite ulterior de cooperative, care există și în prezent.

Depozitarea și maturarea selectivă a laptelui au favorizat dezvoltarea bacteriilor lactice, care au îmbunătățit în mod semnificativ caracteristicile brânzei în ceea ce privește termenul de valabilitate, mirosul și gustul. Bacteriile lactice tradiționale provenite din culturi sălbatice constituie în prezent baza culturii stoc pentru culturile utilizate în ferme, care sunt cultivate în continuare la nivel de fermă. Utilizarea cheagului de vițel, momentul și modul de tăiere a laptelui coagulat și dimensiunea bucăților de coagul, dezvoltarea brânzei și încălzirea amestecului de coagul/zer sunt rezultatul experienței specifice a producătorului de brânză, pe ele bazându-se calitatea brânzei „Vorarlberger Bergkäse”. Aceste cunoștințe și competențe au fost dezvoltate în continuare și reprezintă, și în prezent, o bază pentru producția de brânză „Vorarlberger Bergkäse”.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

https://www.patentamt.at/herkunftsangaben/vorarlbergerbergkaese/

Se poate accesa și direct prin intermediul site-ului web al Oficiului austriac pentru brevete (www.patentamt.at), navigând la următoarea adresă: „Trademarks” (Mărci comerciale)/„Geographical indications” (Indicații geografice)/„List of Austrian geographical indications” (Lista indicațiilor geografice austriece). Textul caietului de sarcini se găsește pe această pagină la rubrica denumirii de calitate.

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

---