# Službeni list C 264/2023

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 264 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 66.27. srpnja 2023. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 264

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 66.27. srpnja 2023.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | II.   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2023/C 264/01 | Obavijest Komisije – Smjernice o strategijama i planovima prilagodbe država članica | 1 |

Sadržaj

Stranica

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2023/C 264/01

Obavijest Komisije – Smjernice o strategijama i planovima prilagodbe država članica

1

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Vijeće Europske unije |
| 2023/C 264/02 | Obavijest namijenjena ispitanicima na koje se primjenjuju mjere ograničavanja predviđene Odlukom Vijeća (ZVSP) 2020/1999 i Uredbom Vijeća (EU) 2020/1998 o mjerama ograničavanja zbog teških kršenja i povreda ljudskih prava | 32 |
| 2023/C 264/03 | Obavijest namijenjena osobama i subjektima na koje se primjenjuju mjere ograničavanja predviđene Odlukom Vijeća (ZVSP) 2020/1999, kako je izmijenjena Odlukom Vijeća (ZVSP) 2023/1500, i Uredbom Vijeća (EU) 2020/1998, kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2023/1495 o mjerama ograničavanja zbog teških kršenja i povreda ljudskih prava | 34 |
| 2023/C 264/04 | Odluka Vijeća od 25. srpnja 2023. o imenovanju zamjenice člana Savjetodavnog odbora za sigurnost i zdravlje na radu za Mađarsku | 35 |
| 2023/C 264/05 | Odluka Vijeća od 25. srpnja 2023. o imenovanju zamjenice člana Upravnog odbora Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja (Cedefop) za Nizozemsku | 37 |
| 2023/C 264/06 | Odluka Vijeća od 25. srpnja 2023. o imenovanju člana i zamjenika člana Upravnog odbora Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu za Mađarsku | 39 |
| | Europska komisija |
| 2023/C 264/07 | Novi nacionalni motiv na kovanicama eura namijenjenima optjecaju | 41 |
| 2023/C 264/08 | Tečajna lista eura – 26. srpnja 2023. | 42 |
| | Europski ured za odabir osoblja |
| 2023/C 264/09 | Obavijest o otvorenom natječaju | 43 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće Europske unije

2023/C 264/02

Obavijest namijenjena ispitanicima na koje se primjenjuju mjere ograničavanja predviđene Odlukom Vijeća (ZVSP) 2020/1999 i Uredbom Vijeća (EU) 2020/1998 o mjerama ograničavanja zbog teških kršenja i povreda ljudskih prava

32

2023/C 264/03

Obavijest namijenjena osobama i subjektima na koje se primjenjuju mjere ograničavanja predviđene Odlukom Vijeća (ZVSP) 2020/1999, kako je izmijenjena Odlukom Vijeća (ZVSP) 2023/1500, i Uredbom Vijeća (EU) 2020/1998, kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2023/1495 o mjerama ograničavanja zbog teških kršenja i povreda ljudskih prava

34

2023/C 264/04

Odluka Vijeća od 25. srpnja 2023. o imenovanju zamjenice člana Savjetodavnog odbora za sigurnost i zdravlje na radu za Mađarsku

35

2023/C 264/05

Odluka Vijeća od 25. srpnja 2023. o imenovanju zamjenice člana Upravnog odbora Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja (Cedefop) za Nizozemsku

37

2023/C 264/06

Odluka Vijeća od 25. srpnja 2023. o imenovanju člana i zamjenika člana Upravnog odbora Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu za Mađarsku

39

Europska komisija

2023/C 264/07

Novi nacionalni motiv na kovanicama eura namijenjenima optjecaju

41

2023/C 264/08

Tečajna lista eura – 26. srpnja 2023.

42

Europski ured za odabir osoblja

2023/C 264/09

Obavijest o otvorenom natječaju

43

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2023/C 264/10 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 44 |
| 2023/C 264/11 | Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 63 |
| 2023/C 264/12 | Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 67 |

V.   Objave

DRUGI AKTI

Europska komisija

2023/C 264/10

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

44

2023/C 264/11

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

63

2023/C 264/12

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

67

---

| | Ispravci |
| --- | --- |
| | Ispravak otvorenog poziva na podnošenje prijedloga – GP/DVQ/ReferNet_FPA/001/23 – ReferNet – Cedefopova Europska mreža stručnog znanja u području strukovnog obrazovanja i osposobljavanja (SOO) ( SL C 243, 10.7.2023. ) | 70 |

Ispravci

Ispravak otvorenog poziva na podnošenje prijedloga – GP/DVQ/ReferNet_FPA/001/23 – ReferNet – Cedefopova Europska mreža stručnog znanja u području strukovnog obrazovanja i osposobljavanja (SOO) ( SL C 243, 10.7.2023. )

( SL C 243, 10.7.2023. )

70

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 27.7.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 264/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 264/1

---

OBAVIJEST KOMISIJE

Smjernice o strategijama i planovima prilagodbe država članica

(2023/C 264/01)

Sadržaj

| Uvod | 2 |
| --- | --- |

| Glavne značajke politike prilagodbe klimatskim promjenama | 3 |
| --- | --- |

| Glavni koraci u razvoju ili ažuriranju strategija/planova prilagodbe | 4 |
| --- | --- |

| Korak 1.: | Uspostava institucionalnog okvira i sudjelovanje dionika | 4 |
| --- | --- | --- |

Korak 1.:

| Korak 2.: | Provedba procjena rizika od klimatskih promjena i osjetljivosti | 9 |
| --- | --- | --- |

Korak 2.:

| Korak 3.: | Utvrđivanje opcija prilagodbe i određivanje prioritetnih opcija | 15 |
| --- | --- | --- |

Korak 3.:

| Korak 4.: | Izrada akcijskog plana i provedba mjera prilagodbe | 17 |
| --- | --- | --- |

Korak 4.:

| Korak 5.: | Praćenje i evaluacija | 19 |
| --- | --- | --- |

Korak 5.:

| Prilog I. – | Predložak za strategiju prilagodbe | 23 |
| --- | --- | --- |

Prilog I. –

| Prilog II. – | Nova područja politike prilagodbe | 27 |
| --- | --- | --- |

Prilog II. –

| Pravedna otpornost | 27 |
| --- | --- |

| Loša prilagodba | 27 |
| --- | --- |

| Prirodna rješenja | 29 |
| --- | --- |

| Testiranje otpornosti na klimatske promjene | 30 |
| --- | --- |

Uvod

Nedavni ekstremni vremenski događaji u Europi i svijetu, kao što su šumski požari, poplave i opasni toplinski valovi, pokazali su da nas posljedice klimatskih promjena pogađaju puno brže i jače nego što je znanost predvidjela. Sve češći ekstremni vremenski uvjeti i prirodne katastrofe sve više utječu na fizičko i mentalno zdravlje ljudi, prirodu i gospodarsku imovinu. U šestom izvješću o procjeni Međuvladina panela o klimatskim promjenama (IPCC) (1) navodi se da je „globalna prilagodba uglavnom spora, izolirana i postupna” i da će „čak i ako se emisije smanje dovoljno da se ispune ciljevi Pariškog sporazuma, biti potrebna korjenita prilagodba” (2).

Nažalost, zbog tih ekstremnih događaja, kako se ističe i u izvješću Međuvladina panela o klimatskim promjenama, izlazi na vidjelo nedovoljna pripravnost i nerazmjer između klimatskih prijetnji te uspostavljenih mehanizama i struktura za njihovo suzbijanje. Iako se ne može sa sigurnošću procijeniti kakav će biti klimatski rizik u budućnosti, konačna razina temperature 2100., kakva god ona bila, ne mijenja opcije koje su danas na raspolaganju u okviru politike prilagodbe klimatskim promjenama. Kako bi društvo bilo pripravnije na sve veće učinke klimatskih promjena, javni sektor mora intenzivnije raditi na postizanju klimatske otpornosti i mobiliziranju potrebnih održivih ulaganja. Ujedno se trebaju razraditi i uspostaviti odgovarajući regulatorni uvjeti i sposobnosti planiranja kako bi različiti akteri i tržišta mogli pouzdano i sigurno djelovati u skladu s njima i usmjeravati ulaganja u jačanje otpornosti na klimatske promjene.

U Europskoj strategiji prilagodbe iz 2013. sve se države članice EU-a potiču da donesu sveobuhvatne strategije prilagodbe. Komisija je objavila i smjernice za razvoj strategija prilagodbe kako bi državama članicama EU-a pomogla u njihovoj pripremi. Od 2013. do 2018. broj država članica EU-a koje imaju strategije prilagodbe znatno je narastao, s 15 na 25, a do 2020. sve su države članice EU-a pripremile svoje strategije. Međutim, one se uvelike razlikuju s obzirom na opseg, način ostvarivanja i metodu provedbe.

U Uredbi o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime iz 2018. prilagodbi klimatskih promjenama pristupa se na dva načina. Prvo, u njoj su utvrđene postojeće obveze izvješćivanja za države članice EU-a u vezi s prilagodbom klimatskim promjenama. Drugo, navodi se da svaka država članica EU-a mora, prema potrebi, u svojem integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu utvrditi i druge ciljeve, koji trebaju uključivati ciljeve prilagodbe.

Kako bi se odgovorilo na razvoj situacije i potakle strukturne promjene, nova strategija EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama (2021.) je ambicioznija, sad obuhvaća nova područja i prioritete radi lakšeg postizanja otpornosti na klimatske promjene u EU-u i u njoj se poziva na reviziju smjernica za razvoj strategija prilagodbe iz 2013.

Osim toga, u srpnju 2021. stupio je na snagu Europski zakon o klimi. Prije su obveze u vezi s prilagodbom iz Uredbe o upravljanju bile prilično postupovne prirode, dok se Zakonom o klimi uvela obveza da se osigura prilagodba. Konkretno, Zakonom se utvrđuje obveza da se osigura neprekinuti napredak u poboljšavanju kapaciteta za prilagodbu, jačanju otpornosti i smanjenju osjetljivosti na klimatske promjene u skladu s člankom 7. Pariškog sporazuma. Zakon o klimi sadržava odredbe o nacionalnim strategijama i planovima prilagodbe (i onima na razini Unije) i očekivanja u pogledu kvalitete politike prilagodbe i njezinih rezultata. Njime se od Komisije zahtijeva da redovito procjenjuje dosljednost relevantnih nacionalnih mjera s napretkom u prilagodbi i da izdaje preporuke ako utvrdi da mjere određene države članice EU-a nisu dosljedne s poboljšavanjem kapaciteta za prilagodbu, jačanjem otpornosti i smanjenjem osjetljivosti na klimatske promjene.

U skladu s tim odredbama svrha je ovih smjernica:

| — | pružiti potporu državama članicama EU-a u reviziji strategija prilagodbe i izradi/reviziji planova prilagodbe kako bi riješile svoje probleme u vezi s prilagodbom, uzimajući u obzir razlike u njihovim administrativnim strukturama i načinima planiranja prilagodbe, |
| --- | --- |

—

pružiti potporu državama članicama EU-a u reviziji strategija prilagodbe i izradi/reviziji planova prilagodbe kako bi riješile svoje probleme u vezi s prilagodbom, uzimajući u obzir razlike u njihovim administrativnim strukturama i načinima planiranja prilagodbe,

| — | skrenuti pozornost na značajke koje su najvažnije za donošenje uspješnih politika prilagodbe i ostvarenje dobrih rezultata; budući da utjecaji klimatskih promjena iziskuju sustavniji i hitniji odgovor, više nisu dovoljne strategije i planovi prilagodbe koji ne obuhvaćaju sva područja politike i nisu uključeni u donošenje odluka na svim razinama; stoga se načela primjenjuju na opći nacionalni okvir politike prilagodbe, dok se strategijama i planovima prilagodbe doprinosi ostvarenju dobrih rezultata prilagodbe, |
| --- | --- |

—

skrenuti pozornost na značajke koje su najvažnije za donošenje uspješnih politika prilagodbe i ostvarenje dobrih rezultata; budući da utjecaji klimatskih promjena iziskuju sustavniji i hitniji odgovor, više nisu dovoljne strategije i planovi prilagodbe koji ne obuhvaćaju sva područja politike i nisu uključeni u donošenje odluka na svim razinama; stoga se načela primjenjuju na opći nacionalni okvir politike prilagodbe, dok se strategijama i planovima prilagodbe doprinosi ostvarenju dobrih rezultata prilagodbe,

| — | dati primjer predloška za strukturu strategije koji će olakšati pristup strategijama i njihovu usporedbu te omogućiti usporedbu stanja pripravnosti i planiranih mjera na razini EU-a, |
| --- | --- |

—

dati primjer predloška za strukturu strategije koji će olakšati pristup strategijama i njihovu usporedbu te omogućiti usporedbu stanja pripravnosti i planiranih mjera na razini EU-a,

| — | proširiti politiku prilagodbe na nova područja. |
| --- | --- |

—

proširiti politiku prilagodbe na nova područja.

Uz ove smjernice, na internetskoj stranici Alata za potporu prilagodbi (AST), koju je priredila i održava Europska agencija za okoliš (EEA), dostupno je više detalja i dobrih primjera provedbenih načela, postupaka i opcija kako bi se otišlo korak dalje od ovih smjernica.

U okviru Misije za prilagodbu klimatskim promjenama Obzora Europa, pokrenute u rujnu 2021., s regionalnim tijelima u Europi osmišljavaju se i konkretni načini prilagodbe te rješenja za postizanje korjenitih promjena.

Glavne značajke politike prilagodbe klimatskim promjenama

Potrebne su učinkovite strategije i planovi prilagodbe kako bi se omogućilo kontinuirano poboljšanje društvene, političke i gospodarske pripravnosti (u skladu s Europskim zakonom o klimi) i preduhitrila klimatska kriza (osnovno praktično opravdanje). Međutim, uspješna provedba strategija i planova ovisi o predanosti dionika i resursima koji su im na raspolaganju. Sljedeće su značajke najvažnije za (ponovnu) izradu učinkovitih strategija i planova prilagodbe, koji se trebaju temeljiti na pouzdanom pravnom okviru i omogućiti donošenje kvalitetne politike prilagodbe.

Neke od tih značajki predstavljaju osnovne elemente politike prilagodbe, dok se druge više odnose na postupke i sredstva. Zajedno predstavljaju skup preduvjeta za uspješnu prilagodbu klimatskim promjenama koja se zasniva na širem, bržem i sustavnijem odgovoru na klimatske promjene.

Što (osnovni elementi)

| 1. | pravni okviri kojima se utvrđuje „obveza prilagodbe” na nacionalnoj razini, uključujući obvezujuće (sektorske) ciljeve prilagodbe koji se redovito ažuriraju za mjerenje ukupnog napretka u jačanju otpornosti na utjecaje klimatskih promjena; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uspostavljene strategije i planovi prilagodbe koji se redovito ažuriraju i okvir su za cjelokupnu politiku prilagodbe i njezinu provedbu na strateškoj i operativnoj razini (u skladu s ciljevima prilagodbe iz točke 1.); |
| --- | --- |

2.

| 3. | prioriteti politike prilagodbe kako bi se utvrdilo koji će sektori i područja biti uključeni u planiranje prilagodbe te kojim se utjecajima i rizicima treba posvetiti prilikom planiranja prilagodbe; prioriteti bi se trebali odrediti s obzirom na važnost ciljeva, zatim jasnih načina prilagodbe kojima se utvrđuju postupci za postizanje ciljeva putem niza opcija i mjera (sadržani u strategijama i planovima prilagodbe iz točke 2.); |
| --- | --- |

3.

| 4. | pouzdane procjene utjecaja klimatskih promjena i osjetljivosti na njih koje se redovito ažuriraju i temelje na najnovijim znanstvenim spoznajama o klimi kako bi se utvrdilo koji su stanovnici, ključna infrastruktura (imovina) i sektori (djelatnosti) posebno osjetljivi na klimatske promjene i pritom odredilo opće strateško usmjerenje politike prilagodbe (povezano s točkama 1., 2. i 3.); |
| --- | --- |

4.

| 5. | testiranje otpornosti (ključne) infrastrukture i sustava, kao temelj za procjene rizika od klimatskih promjena (povezano s točkom 4.). |
| --- | --- |

5.

Kako (postupci i sredstva)

| 6. | dovoljno stručnog osoblja i financijskih resursa u svim povezanim institucijama i administrativnim odjelima za koordinaciju aktivnosti i provedbu mjera na svim razinama upravljanja (nacionalnoj, regionalnoj, lokalnoj); |
| --- | --- |

6.

| 7. | sudjelovanje svih relevantnih dionika (privatni sektor, nevladine organizacije, određene zajednice itd.) koji su posebno izloženi/ranjivi i/ili imaju znanje/resurse/kapacitete za oblikovanje i/ili provedbu mjera prilagodbe; |
| --- | --- |

7.

| 8. | koordinacija i uključivanje pitanja klimatskih promjena na više razina, odnosno horizontalnoj (npr. u ministarstvima) i vertikalnoj (npr. s drugim razinama javne uprave) prilikom planiranja i provedbe mjera prilagodbe; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kontinuirano praćenje i evaluacija provedbe mjera prilagodbe, kojima se obuhvaćaju postupci te učinci i rezultati, uz pomoć potrebnih instrumenata; infrastruktura za praćenje rezultata prilagodbe može imati snažne sinergije s ranim upozoravanjem. |
| --- | --- |

9.

Glavni koraci u razvoju ili ažuriranju strategija/planova prilagodbe

Slika 1

Pregled pripremnih koraka za izradu ili ažuriranje strategije/plana prilagodbe

Image 1

| Izvor: | Europska komisija |
| --- | --- |

Izvor:

Glavni koraci u izradi ili ažuriranju strategija i planova prilagodbe sažeto su prikazani na slici 1, a detaljnije su opisani u odjeljcima u nastavku.

Korak 1.:
     
  Uspostava institucionalnog okvira i sudjelovanje dionika

| Korak 1. smjernica pomoći će u:






  — | pripremi procesa za strategije prilagodbe klimatskim promjenama, |
| --- | --- |

Korak 1. smjernica pomoći će u:

—

pripremi procesa za strategije prilagodbe klimatskim promjenama,

| — | izradi institucionalnih okvira koji uključuju relevantne dionike, |
| --- | --- |

—

izradi institucionalnih okvira koji uključuju relevantne dionike,

| — | uključivanju regionalne i lokalne razine upravljanja, |
| --- | --- |

—

uključivanju regionalne i lokalne razine upravljanja,

| — | mobiliziranju resursa za prilagodbu klimatskim promjenama, |
| --- | --- |

—

mobiliziranju resursa za prilagodbu klimatskim promjenama,

| — | informiranju o potrebi za prilagodbom, |
| --- | --- |

—

informiranju o potrebi za prilagodbom,

| — | integriranju klimatske politike u sektorske politike (uključivanje). |
| --- | --- |

—

integriranju klimatske politike u sektorske politike (uključivanje).

Zbog sve snažnijeg utjecaja klimatskih promjena u Europskoj uniji (EU) prijeko su potrebne ambicioznije i učinkovitije politike, strategije i planovi za prilagodbu tim promjenama.

Prvi korak u povećanju ambicije može biti donošenje pravnog okvira („zakona o klimi”) kako bi se u nacionalnoj klimatskoj politici utvrdili obvezujući i redovito ažurirani ciljevi prilagodbe za mjerenje napretka u izgradnji otpornosti. Nacionalni zakoni o klimi mogu biti dodatna potpora za okvire politike prilagodbe utvrđene u strategijama i planovima za prilagodbu.

Kako bi se ostvarili dobri rezultati u području prilagodbe, strategije i planovi trebaju se redovito ažurirati (3). Osim toga, u njima treba dodatno naglasiti integriranje prilagodbe klimatskim promjenama u druge politike u relevantnim sektorima, što je poznato kao „uključivanje” (4), i pritom u prvi plan staviti izravne rezultate rada na prilagodbi.

Stoga je sudjelovanje svih razina vlasti i civilnog društva ključno za razvoj učinkovite strategije i/ili plana prilagodbe klimatskim promjenama. Za razvoj, koordinaciju i provedbu strategija i planova prilagodbe potrebno je dovoljno kvalificiranog osoblja, tehnički alati i financijska sredstva u svim dijelovima povezanih institucija i administrativnih odjela na svim razinama upravljanja (nacionalnoj, regionalnoj, lokalnoj).

Suradnja među susjednim državama članicama EU-a ključna je za djelotvorne mjere prilagodbe u pograničnim područjima, gdje izloženost rizicima nije ograničena samo na jednu stranu granice, već utječe na obje susjedne države članice EU-a. Zato mjere prilagodbe u pograničnim regijama mogu biti djelotvorne samo kad se uspostave zajednički.

Korak 1.a:   Dobivanje potpore na visokoj razini

Politička potpora na visokoj razini, tj. potpora ureda predsjednika države ili vlade, znatno pomaže u mobilizaciji i angažiranju vladinih aktera i aktera civilnog društva u uključivanje prilagodbe klimatskim promjenama u druge politike. Ona omogućuje i dugoročnu predanost na visokoj razini politikama, strategijama i planovima prilagodbe.

Korak 1.b:   Utvrđivanje procesa

—   Osnivanje nacionalne međuresorne radne skupine za prilagodbu

Strategije prilagodbe ključni su instrumenti za poboljšanje društvene pripravnosti za suočavanje s neizbježnim utjecajima klimatskih promjena i za zaštitu najranjivijih i najpogođenijih stanovnika i sektora. Te strategije trebaju biti temelj za koordinirano djelovanje vlasti. Kako bi se osigurao potreban angažman i uspješna integracija prilagodbe klimatskim promjenama u različite sektorske politike, preporučuje se osnovati međuresornu radnu skupinu ili odbor pod vodstvom ureda predsjednika vlade (ili jednakovrijednog tijela). Ta bi skupina trebala biti odgovorna za nadzor razvoja strategije i/ili plana prilagodbe klimatskim promjenama. Trebale bi joj se dati jasne ovlasti za vođenje njihove provedbe.

Trebalo bi utvrditi ministarstva i/ili agencije povezane sa sektorima izloženima većem riziku od utjecaja klimatskih promjena i uključiti ih u tu radnu skupinu. Prvenstveno se trebaju uključiti ministarstva nadležna za klimatske promjene, okoliš/prirodu, javno zdravlje, civilnu zaštitu/unutarnje poslove, infrastrukturu, energetiku, gospodarstvo/financije, poljoprivredu, šumarstvo, ribarstvo, upravljanje vodama te zapošljavanje i socijalna pitanja. Trebali bi se uključiti i prekogranični dionici kako bi se osiguralo koordinirano djelovanje među susjednim državama članicama EU-a u pograničnim regijama. Preporučuje se da svaka uključena uprava imenuje „službenika za prilagodbu” kako bi se zajamčilo kontinuirano sudjelovanje odgovarajućih ministarstava u planiranju prilagodbe.

—   Uključivanje regionalne i lokalne razine upravljanja

Izreka „misli globalno, djeluj lokalno” sve je važnija kad se govori o strategijama i planovima prilagodbe klimatskim promjenama. Lokalne i regionalne uprave glavni su pokretači prilagodbe jer se mnoge intervencije za prilagodbu klimatskim promjenama provode na lokalnoj i regionalnoj razini i stoga ovise o specifičnom lokalnom kontekstu. Lokalne vlasti imaju važnu ulogu u poticanju angažmana javnosti i lokalnog djelovanja jer informiraju građane o koristima prilagodbe klimatskim promjenama za njihovu regiju. Uz to imaju mnogo bitnih informacija o potencijalnim lokaliziranim mjerama za prilagodbu klimatskim promjenama koje su izvedive na njihovu području. Stoga bi međuresorna radna skupina za prilagodbu trebala omogućiti smislenu suradnju s podnacionalnim vlastima kako bi se njihovo stručno znanje iskoristilo za donošenje politika prilagodbe i kako bi se pospješile regionalne/lokalne aktivnosti u skladu s nacionalnom politikom prilagodbe. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti načinu uključivanja regionalne i lokalne razine upravljanja. Na primjer, kontaktiranjem regionalnih udruga ili međuregionalnih mreža lokalnih vlasti, kao što je Sporazum gradonačelnika, koji obuhvaća više od 11 000 lokalnih i regionalnih tijela koja predstavljaju 341 milijun osoba i pripremaju svoje zajednice na život s posljedicama klimatskih promjena.

—   Definiranje i uključivanje dionika

Klimatske promjene utjecat će na cijelo društvo i izazvati nesigurnosti, stoga međuresorna radna skupina mora definirati sve relevantne skupine dionika, uključujući socijalne partnere i organizacije civilnog društva, čije je sudjelovanje potrebno da bi se osmislile djelotvorne mjere prilagodbe klimatskim promjenama. Sudjelovanjem dionika poboljšat će se donošenje odluka za prilagodbu klimatskim promjenama jer će se osigurati odgovornost dionika za taj proces. To će pak poboljšati sveukupnu kvalitetu strategije ili plana prilagodbe klimatskim promjenama koji izrađuje međuresorna radna skupina. Definiranje skupina dionika može se olakšati tako da se utvrdi razlika između dvije skupine dionika – nositelja promjena i dionika na koje bi mogle utjecati klimatske promjene.

| — | Prvu skupinu dionika predstavljaju potencijalni nositelji promjena koji mogu doprinijeti radu nacionalnih i/ili regionalnih/lokalnih uprava pružanjem dodatnih informacija, resursa ili kapaciteta. Toj kategoriji mogu pripadati dionici kao što su istraživački instituti koji pružaju ili poboljšavaju baze znanja o prilagodbi klimatskim promjenama, privatni sektor koji pruža korisne informacije o boljoj prilagodbi politika prilagodbe i financijska sredstva, prekogranični akteri koji pomažu u boljem razumijevanju prekograničnih područja i pograničnih regija te nevladine organizacije, posebno lokalne organizacije civilnog društva, koje pomažu u boljem razumijevanju područja, provedbi mjera prilagodbe i informiranju o potrebi za prilagodbom klimatskim promjenama kako bi se olakšale promjene na lokalnoj i regionalnoj razini. |
| --- | --- |

—

Prvu skupinu dionika predstavljaju potencijalni nositelji promjena koji mogu doprinijeti radu nacionalnih i/ili regionalnih/lokalnih uprava pružanjem dodatnih informacija, resursa ili kapaciteta. Toj kategoriji mogu pripadati dionici kao što su istraživački instituti koji pružaju ili poboljšavaju baze znanja o prilagodbi klimatskim promjenama, privatni sektor koji pruža korisne informacije o boljoj prilagodbi politika prilagodbe i financijska sredstva, prekogranični akteri koji pomažu u boljem razumijevanju prekograničnih područja i pograničnih regija te nevladine organizacije, posebno lokalne organizacije civilnog društva, koje pomažu u boljem razumijevanju područja, provedbi mjera prilagodbe i informiranju o potrebi za prilagodbom klimatskim promjenama kako bi se olakšale promjene na lokalnoj i regionalnoj razini.

| — | Druga skupina dionika koje treba uključiti u proces prilagodbe klimatskim promjenama su oni za koje je vjerojatnije da će biti pogođeni klimatskim promjenama. To su uglavnom ranjive zajednice (koje uključuju, ali nisu ograničene na, osobe koje žive u siromaštvu ili im prijete siromaštvo i socijalna isključenost, osobe s invaliditetom, starije osobe i one s postojećim zdravstvenim poteškoćama, trudnice, raseljene osobe, društveno marginalizirane osobe, izloženi radnici i djeca) ili subjekti i interesne skupine koji predstavljaju te ranjive zajednice koje u protivnom ne bi mogle sudjelovati u tom procesu. Nejednaka izloženost i osjetljivost različitih regija i socioekonomskih skupina na klimatske utjecaje pogoršava postojeće nejednakosti i ranjivosti. Stoga je iznimno važno osigurati pravednu tranziciju kojom se smanjuje nejednakost opterećenja koje uzrokuju klimatski rizici i jamči da svi dionici imaju jednake koristi od prilagodbe. |
| --- | --- |

—

Druga skupina dionika koje treba uključiti u proces prilagodbe klimatskim promjenama su oni za koje je vjerojatnije da će biti pogođeni klimatskim promjenama. To su uglavnom ranjive zajednice (koje uključuju, ali nisu ograničene na, osobe koje žive u siromaštvu ili im prijete siromaštvo i socijalna isključenost, osobe s invaliditetom, starije osobe i one s postojećim zdravstvenim poteškoćama, trudnice, raseljene osobe, društveno marginalizirane osobe, izloženi radnici i djeca) ili subjekti i interesne skupine koji predstavljaju te ranjive zajednice koje u protivnom ne bi mogle sudjelovati u tom procesu. Nejednaka izloženost i osjetljivost različitih regija i socioekonomskih skupina na klimatske utjecaje pogoršava postojeće nejednakosti i ranjivosti. Stoga je iznimno važno osigurati pravednu tranziciju kojom se smanjuje nejednakost opterećenja koje uzrokuju klimatski rizici i jamči da svi dionici imaju jednake koristi od prilagodbe.

Te se dvije skupine dionika konceptualno odvajaju kako bi se osigurala dovoljna pokrivenost svih potrebnih aspekata, ali preklapanje među njima treba se prepoznati i cijeniti. Drugim riječima, oni koji su posebno osjetljivi na klimatske promjene mogu biti i nositelji promjena, čak i ako su im resursi u određenoj mjeri ograničeni. Mogli bi i imati resurse, prije svega informacije koje su manje dostupne onima koji nisu u njihovu položaju, o tome kako se suočavaju s osjetljivosti na klimatske promjene i koliko bi određene intervencije mogle biti djelotvorne. Osim toga, razlike u ponašanju i stavovima o klimatskim promjenama s obzirom na spol (5) također pokazuju da treba osigurati uravnoteženo sudjelovanje muškaraca i žena u postupku donošenja odluka i u provedbi. Djeca obično ne sudjeluju u javnom donošenju odluka, ali njihovo pravo na sudjelovanje u donošenju odluka o svim pitanjima koja utječu na njihove živote zapravo je ustaljeno pravno načelo. Budući da će svaka nova generacija osjetiti posljedice štete nanesene okolišu koju su uzrokovale prethodne generacije, postoji snažan argument za to da se mlađe dobne skupine (6) uključe u odlučivanje o politici klimatskih promjena.

Savjetuje se da se međuresorna radna skupina unaprijed dogovori o ulozi dionika, posebno u slučaju suradnje dionika s nacionalnom upravom na provedbi posebnih mjera prilagodbe.

Korak 1.c:   Mobiliziranje resursa

| Primjer slučaja br. 1:
  javno-privatno partnerstvo za novu četvrt otpornu na poplave u Bilbau u Španjolskoj

  Četvrt Zorrotzaurre u Bilbaou nalazi se na industrijskom poluotoku izloženom riziku od poplava. Zbog sve češćih ekstremnih oborina koje se predviđaju u Baskiji zbog klimatskih primjena, kao i potrebe za novim stambenim objektima za stanovnike Bilbaoa, u tijeku je velik projekt urbane obnove kako bi četvrt Zorrotzaurre postala otporna na poplave. Zaštita od poplava obuhvaća pet glavnih mjera: 1. otvaranje kanala Deusto (pretvaranje poluotoka u otok); 2. izgradnja zida za zaštitu od poplava; 3. podizanje razine tla za 1,5 metara za nove zgrade; 4. ugradnja spremnika za oborinske vode i 5. izgradnja zelenih javnih površina koje također mogu apsorbirati poplavne vode.
  Za provedbu tog projekta urbane obnove uspostavljeno je javno-privatno partnerstvo za financiranje i upravljanje planom. Troškove radova na obnovi pokrit će javno-privatno partnerstvo, tj. vlasnici zemljišta, ovisno o njihovu udjelu u vlasništvu. |
| --- |

Primjer slučaja br. 1:
  javno-privatno partnerstvo za novu četvrt otpornu na poplave u Bilbau u Španjolskoj

Četvrt Zorrotzaurre u Bilbaou nalazi se na industrijskom poluotoku izloženom riziku od poplava. Zbog sve češćih ekstremnih oborina koje se predviđaju u Baskiji zbog klimatskih primjena, kao i potrebe za novim stambenim objektima za stanovnike Bilbaoa, u tijeku je velik projekt urbane obnove kako bi četvrt Zorrotzaurre postala otporna na poplave. Zaštita od poplava obuhvaća pet glavnih mjera: 1. otvaranje kanala Deusto (pretvaranje poluotoka u otok); 2. izgradnja zida za zaštitu od poplava; 3. podizanje razine tla za 1,5 metara za nove zgrade; 4. ugradnja spremnika za oborinske vode i 5. izgradnja zelenih javnih površina koje također mogu apsorbirati poplavne vode.

Za provedbu tog projekta urbane obnove uspostavljeno je javno-privatno partnerstvo za financiranje i upravljanje planom. Troškove radova na obnovi pokrit će javno-privatno partnerstvo, tj. vlasnici zemljišta, ovisno o njihovu udjelu u vlasništvu.

Image 2

Troškovi prilagodbe klimatskim promjenama rastu, a u narednim desetljećima rast će još brže jer će se mjere prilagodbe morati hitnije provoditi. Stoga bi u skladu s tim trebalo povećati financijska sredstva za prilagodbu. Uz to bi moglo biti korisno utvrditi predviđene ili već nastale troškove neprilagodbe klimatskim promjenama (tj. financijski gubitak i štetu povezanu s klimatskim promjenama) jer bi to moglo opravdati preraspodjelu postojećih sredstava za prilagodbu. Međutim, za lokalna, regionalna i nacionalna tijela to može biti zahtjevno jer se zbog često nepredvidivih klimatskih rizika i posljedica ne može sa sigurnošću odrediti potreban iznos sredstava. Uz tradicionalne izvore javnog i privatnog financiranja, predlaže se da se u okviru suradnje s privatnim sektorom razmotre inovativni instrumenti financiranja (7). Dva su uspješna primjera inovativnih instrumenata financiranja:

| 1. | javno-privatno partnerstvo za mjere prilagodbe klimatskim promjenama u Malmöu, i |
| --- | --- |

1.

javno-privatno partnerstvo za mjere prilagodbe klimatskim promjenama u Malmöu, i

| 2. | javno-privatno partnerstvo za novu četvrt otpornu na poplave u Bilbau, ukratko opisano u primjeru slučaja br. 1. u okviru s tekstom. |
| --- | --- |

2.

javno-privatno partnerstvo za novu četvrt otpornu na poplave u Bilbau, ukratko opisano u primjeru slučaja br. 1. u okviru s tekstom.

Nedostatak financijskih sredstava za prilagodbu posebno je očit na nižim razinama upravljanja odgovornima za provedbu većina mjera prilagodbe. To može biti posljedica, osim teškog pristupa financiranju, i nedostatka internih kapaciteta i stručnog znanja. Potrebno je pružiti ciljanu pomoć čak i najmanjim lokalnim i regionalnim tijelima kako bi imala dovoljno kapaciteta i stručnog znanja za administraciju i provedbu.

EU financira prilagodbu klimatskim promjenama putem brojnih instrumenata. Među njima su:

| — | program LIFE, glavni EU-ov instrument za financiranje djelovanja u području okoliša i klime, |
| --- | --- |

—

program LIFE, glavni EU-ov instrument za financiranje djelovanja u području okoliša i klime,

| — | Obzor Europa, glavni EU-ov program za financiranje istraživanja i inovacija, |
| --- | --- |

—

Obzor Europa, glavni EU-ov program za financiranje istraživanja i inovacija,

| — | Europski fond za regionalni razvoj, posebno u okviru projekata INTERREG, |
| --- | --- |

—

Europski fond za regionalni razvoj, posebno u okviru projekata INTERREG,

| — | Kohezijski fond, ulaganjem u okoliš i transeuropske prometne mreže, |
| --- | --- |

—

Kohezijski fond, ulaganjem u okoliš i transeuropske prometne mreže,

| — | Fond za pravednu tranziciju za ublažavanje negativnih posljedica tranzicije na područjima koja su najpogođenija tranzicijom prema klimatskoj neutralnosti i otpornosti. |
| --- | --- |

—

Fond za pravednu tranziciju za ublažavanje negativnih posljedica tranzicije na područjima koja su najpogođenija tranzicijom prema klimatskoj neutralnosti i otpornosti.

Postoji još mnogo drugih instrumenata financiranja EU-a koji mogu pomoći u financiranju prilagodbe. Međutim, iako financijska sredstva EU-a u određenoj mjeri mogu pomoći u financiranju mjera prilagodbe, za povećanje sredstava za prilagodbu najvažnije je nacionalno i privatno financiranje.

Te bi financijske tokove trebalo ubrzati, a u proračune i aktivnosti trebalo bi uključiti i žene i muškarce na svim razinama procesa donošenja odluka.

Korak 1.d:   Kontinuirano informiranje i senzibiliziranje o potrebi za prilagodbom

Zajednice u cijelom EU-u suočavaju se s ekstremnim i nestabilnim vremenskim uvjetima. Zbog nedovoljne komunikacije o klimatskim pitanjima između akademske zajednice i tijela vlasti s jedne strane te zajednica s druge može doći do poduzimanja neodgovarajućih mjera, ili čak nepoduzimanja mjera. Javnost bi trebalo informirati o klimatskim pitanjima na sustavniji i lako razumljiv način. To može potaknuti zajednice da se angažiraju i poduzmu mjere za prilagodbu klimatskim promjenama. Različitim ciljnim skupinama (tj. javnom sektoru, zajednicama) potrebno je prenositi poruke na različite načine i u odgovarajućim oblicima kako bi ih se potaklo da se angažiraju.

—   Pojašnjavanje terminologije

Zajednički jezik koji je razumljiv svim dionicima ključan je za informiranje o prilagodbi klimatskim promjenama kako bi se postiglo zajedničko razumijevanje. Pojmovnik se može temeljiti na dogovorenim međunarodnim definicijama, kao primjerice u pojmovniku Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC) ili pojmovniku IPCC-a, a pritom biti prilagođen lokalnim značajkama i kontekstu.

—   Informiranje o klimatskim promjenama i potrebi za prilagodbom

Razmjena informacija o mogućim posljedicama klimatskih promjena, a time i potrebi za prilagodbom i ublažavanjem, bitan je preduvjet za izgradnju otpornosti. Stil i sadržaj tih poruka trebalo bi prilagoditi korisnicima i različitim ciljnim skupinama i pritom bi se trebala uzeti u obzir njihova uloga u politici prilagodbe (npr. privatni sektor ili šira javnost), osobne okolnosti (npr. urbano ili ruralno okruženje, spol) te osjetljivost i izloženost rizicima. Treba uzeti u obzir moguće prepreke u pristupu informacijama i osposobljavanju. Javnost je važno informirati i o koristima mjera za prilagodbu klimatskim promjenama kako bi se povećala društvena prihvaćenost i potaknule promjene u ponašanju. Usto, mnoge mjere prilagodbe imaju znatne dodatne koristi, kao što su mjere prilagodbe koje se temelje na prirodi kojima se povećava bioraznolikost i smanjuje onečišćenje, stvaranje lokalnih i kvalitetnih mogućnosti za zapošljavanje ili smanjenje emisija stakleničkih plinova. Dobra prilika za komunikaciju s javnosti je informiranje o koristi prilagodbe za zdravlje i dobrobit: kad bi građani bili bolje informirani o sve većim rizicima za zdravlje, lakše bi razumjeli i bolje prihvatili da je potrebno nešto poduzeti.

Nacionalne, regionalne i javne uprave mogle bi sudjelovati, primjerice, organiziranjem radionica i ekskurzija kako bi se potaknulo rješavanje pitanja klimatskih promjena na temelju činjenica. Zajednice bi se trebale uključiti putem javnih savjetovanja, razmjene informacija i na interaktivne i neformalne načine kao što su izložbe, natječaji, igre na internetu itd. Organizacije civilnog društva i nevladine organizacije također su važni partneri jer olakšavaju prenošenje poruka o klimatskim promjenama dionicima, zahvaljujući svojem iskustvu u području prilagodbe klimatskim promjenama na određenim područjima i u određenim zajednicama te senzibiliziranju o posljedicama klimatskih promjena i potrebi za prilagodbom na njih. Kako bi prenošenje tih poruka zajednicama bilo djelotvorno, ono se mora podržati odgovarajućim resursima, financiranjem i izgradnjom kapaciteta.

Nacionalni ili regionalni internetski portali ili platforme na kojima se prikupljaju prilagođene informacije o klimatskim promjenama i prilagodbi na njih odličan su kanal za širenje relevantnih informacija. Te bi platforme trebale biti povezane s postojećim portalima o sektorskim politikama (npr. smanjenje rizika od katastrofa, voda, zdravlje, bioraznolikost itd.) kako bi se promicalo uključivanje pitanja klimatskih promjena u druge politike. Internetska stranica EU-a Climate-ADAPT vrlo je korisna jer građanima omogućuje da pronađu i razmjenjuju podatke i informacije o pitanjima povezanima s klimatskim promjenama i prilagodbom na njih. U većini europskih zemalja razvijeni su i nacionalni internetski portali o prilagodbi klimatskim promjenama, koji građanima omogućuju da uče na dobrim primjerima iz drugih zemalja ili regija. Oni bi mogli potaknuti poduzimanje mjera za prilagodbu klimatskim promjenama. Međutim, internetske portale i platforme trebalo bi dopuniti drugim komunikacijskim aktivnostima kako bi se izbjeglo povećanje digitalnog jaza među državama članicama i regijama EU-a te kako bi se svima osigurao pristup informacijama.

Za više informacija o uspostavi institucionalnog okvira i osiguravanju sudjelovanja dionika vidjeti i odjeljak na stranici Alata za potporu prilagodbi o pripremi temelja za prilagodbu.

Korak 2.:
     
  Provedba procjena rizika od klimatskih promjena i osjetljivosti

| Korak 2. smjernica pomoći će u:






  — | utvrđivanju glavnih elemenata procjene rizika od klimatskih promjena i procjene osjetljivosti, |
| --- | --- |

Korak 2. smjernica pomoći će u:

—

utvrđivanju glavnih elemenata procjene rizika od klimatskih promjena i procjene osjetljivosti,

| — | procjeni utjecaja klimatskih promjena na društvo, |
| --- | --- |

—

procjeni utjecaja klimatskih promjena na društvo,

| — | procjeni prekograničnih i kaskadnih rizika. |
| --- | --- |

—

procjeni prekograničnih i kaskadnih rizika.

| — | utvrđivanju kriterija za „prihvatljive” rizike i određivanju prioritetnih potreba prilagodbe. |
| --- | --- |

—

utvrđivanju kriterija za „prihvatljive” rizike i određivanju prioritetnih potreba prilagodbe.

Nakon što se postave temelji za potporu planu ili strategiji prilagodbe klimatskim promjenama, drugi je korak procjena utjecaja klimatskih promjena i osjetljivosti na njih. Svrha te procjene je utvrditi kakvi bi mogli biti utjecaji klimatskih promjena na određeno područje, koji su rizici povezani s tim utjecajima u određenom području ili sektoru te odrediti na koje je rizike potrebno hitnije reagirati.

Kako bi strategije ili planovi prilagodbe klimatskim promjenama bili djelotvorni, preporučuje se da se procjena redovito ažurira, barem usporedno sa svakim ažuriranjem strategije/plana. Koristi ažuriranja uključuju:

| — | praćenje relevantnih promjena postojećih rizika i osjetljivosti, uključujući fizičke rizike povezane s infrastrukturom te socioekonomske i zdravstvene posljedice za zajednice, |
| --- | --- |

—

praćenje relevantnih promjena postojećih rizika i osjetljivosti, uključujući fizičke rizike povezane s infrastrukturom te socioekonomske i zdravstvene posljedice za zajednice,

| — | utvrđivanje novih rizika i osjetljivosti koji bi mogli imati znatan utjecaj na gospodarstvo, društvo i/ili okoliš u budućnosti, |
| --- | --- |

—

utvrđivanje novih rizika i osjetljivosti koji bi mogli imati znatan utjecaj na gospodarstvo, društvo i/ili okoliš u budućnosti,

| — | utvrđivanje novih prilika koje nastaju zbog klimatskih promjena. |
| --- | --- |

—

utvrđivanje novih prilika koje nastaju zbog klimatskih promjena.

Procjena bi se općenito trebala temeljiti na najnovijim znanstvenim spoznajama o klimi kako bi se definiralo stanovništvo, ključna infrastruktura i sektori koji su posebno osjetljivi na klimatske promjene, odredio opći strateški smjer politike prilagodbe i kontinuirano doprinosilo donošenju odluka.

Korak 2.a:   Razvoj sveobuhvatne metodologije za procjenu utjecaja klimatskih promjena

| Primjer slučaja br. 2: prilagodba utjecajima toplinskih valova uzrokovanih klimatskim promjenama u Botkyrki u Švedskoj
  Posljednjih desetljeća toplinski valovi u Švedskoj sve su češći i uzrokuju porast smrtnosti. Općina Botkyrka suočila se 2010. s dugotrajnim visokim temperaturama, koje su uzrokovale probleme za starije osobe u domovima za starije i nemoćne. U općini se intenzivno radilo na smanjenju zdravstvenih rizika zbog toplinskih valova, posebno u sklopu projekta koji se provodi kao dio programa Climatools. Za osoblje u domovima za starije i nemoćne organizirano je osposobljavanje o rizicima od toplinskih valova i o tome što činiti u slučaju upozorenja na toplinski val. Prema potrebi može se pozvati dodatno osoblje kako bi se osigurala dodatna potpora i odgovarajuća njega. Stoga je tijekom toplinskog vala 2018. općina bila mnogo bolje pripremljena i opremljena nego prethodnih godina. Botkyrka također podržava mjere za poboljšanje toplinske ugodnosti u zatvorenim prostorima i kreiranje „mjesta za rashlađivanje” u različitim dijelovima grada. |
| --- |

Primjer slučaja br. 2: prilagodba utjecajima toplinskih valova uzrokovanih klimatskim promjenama u Botkyrki u Švedskoj

Posljednjih desetljeća toplinski valovi u Švedskoj sve su češći i uzrokuju porast smrtnosti. Općina Botkyrka suočila se 2010. s dugotrajnim visokim temperaturama, koje su uzrokovale probleme za starije osobe u domovima za starije i nemoćne. U općini se intenzivno radilo na smanjenju zdravstvenih rizika zbog toplinskih valova, posebno u sklopu projekta koji se provodi kao dio programa Climatools. Za osoblje u domovima za starije i nemoćne organizirano je osposobljavanje o rizicima od toplinskih valova i o tome što činiti u slučaju upozorenja na toplinski val. Prema potrebi može se pozvati dodatno osoblje kako bi se osigurala dodatna potpora i odgovarajuća njega. Stoga je tijekom toplinskog vala 2018. općina bila mnogo bolje pripremljena i opremljena nego prethodnih godina. Botkyrka također podržava mjere za poboljšanje toplinske ugodnosti u zatvorenim prostorima i kreiranje „mjesta za rashlađivanje” u različitim dijelovima grada.

Image 3

Metodologija je temelj pravilne procjene rizika i osjetljivosti. Ona omogućuje i da se procjena može ubuduće relativno brzo provesti, bez potrebe da se svaki put razvija nova metodologija. Kako bi se mogla provesti vjerodostojna procjena klimatskih rizika i osjetljivosti, pouzdana metodologija trebala bi imati sljedeće elemente:

| — | > Procjena bi se trebala temeljiti na najnovijim znanstvenim spoznajama kako bi se zajamčila točnost i relevantnost aktualnih predviđanja utjecaja klimatskih promjena u budućnosti. Procjena bi trebala sadržavati informacije o trenutačnim klimatskim uvjetima i najnovija predviđanja budućih klimatskih scenarija, uključujući ekstremne događaje i događaje koji nastupaju postupno. Dostupne informacije o budućim prijetnjama i mogućnostima za vašu zemlju mogu se prikupiti i analizirati na temelju niza izvještaja i procjena osjetljivosti koje provode Međuvladin panel o klimatskim promjenama, Europska agencija za okoliš i Zajednički istraživački centar ili onih koje se provode u okviru istraživačkog programa Obzor Europa 2020. |
| --- | --- |

—

> Procjena bi se trebala temeljiti na najnovijim znanstvenim spoznajama kako bi se zajamčila točnost i relevantnost aktualnih predviđanja utjecaja klimatskih promjena u budućnosti. Procjena bi trebala sadržavati informacije o trenutačnim klimatskim uvjetima i najnovija predviđanja budućih klimatskih scenarija, uključujući ekstremne događaje i događaje koji nastupaju postupno. Dostupne informacije o budućim prijetnjama i mogućnostima za vašu zemlju mogu se prikupiti i analizirati na temelju niza izvještaja i procjena osjetljivosti koje provode Međuvladin panel o klimatskim promjenama, Europska agencija za okoliš i Zajednički istraživački centar ili onih koje se provode u okviru istraživačkog programa Obzor Europa 2020.

| — | > Procjena bi se trebala temeljiti na rezultatima testiranja otpornosti, s težištem na infrastrukturi i sustavima za pružanje ključnih usluga. Testiranjem otpornosti na klimatske promjene utvrđuju se potencijalni rizici u određenom sektoru ili sustavu (npr. javno zdravlje, sigurnost vode i opskrbe vodom ili sigurnost hrane i opskrbe hranom) koji nastaju zbog klimatskih nepogoda kao što su poplave, vrućina, suša, oluje itd. Prvi korak testiranja otpornosti je utvrđivanje potencijalnih klimatskih nepogoda na određenom području. Drugi korak uključuje istraživanje općih osjetljivosti određenog područja nekog sektora na klimatske nepogode, koje se može dopuniti detaljnom procjenom osjetljivosti. Trebalo bi razmotriti provedbu dodatnih testiranja otpornosti i procjena osjetljivosti za širi raspon rizika od katastrofa koji nisu povezani s klimatskim promjenama (8). Rezultati testiranja otpornosti mogu se upotrijebiti za strategiju prilagodbe klimatskim promjenama. „Dijalozi o rizicima” koji se vode u Nizozemskoj primjer su dobre prakse primjene rezultata u strategijama prilagodbe. Više informacija o testiranju otpornosti i dijalozima o rizicima nalazi se u Prilogu II. |
| --- | --- |

—

> Procjena bi se trebala temeljiti na rezultatima testiranja otpornosti, s težištem na infrastrukturi i sustavima za pružanje ključnih usluga. Testiranjem otpornosti na klimatske promjene utvrđuju se potencijalni rizici u određenom sektoru ili sustavu (npr. javno zdravlje, sigurnost vode i opskrbe vodom ili sigurnost hrane i opskrbe hranom) koji nastaju zbog klimatskih nepogoda kao što su poplave, vrućina, suša, oluje itd. Prvi korak testiranja otpornosti je utvrđivanje potencijalnih klimatskih nepogoda na određenom području. Drugi korak uključuje istraživanje općih osjetljivosti određenog područja nekog sektora na klimatske nepogode, koje se može dopuniti detaljnom procjenom osjetljivosti. Trebalo bi razmotriti provedbu dodatnih testiranja otpornosti i procjena osjetljivosti za širi raspon rizika od katastrofa koji nisu povezani s klimatskim promjenama (8). Rezultati testiranja otpornosti mogu se upotrijebiti za strategiju prilagodbe klimatskim promjenama. „Dijalozi o rizicima” koji se vode u Nizozemskoj primjer su dobre prakse primjene rezultata u strategijama prilagodbe. Više informacija o testiranju otpornosti i dijalozima o rizicima nalazi se u Prilogu II.

| — | > Procjena bi se trebala provesti na temelju polazne vrijednosti, koju bi trebalo ažurirati zajedno sa svakim ažuriranjem procjene. Polazna vrijednost odnosi se na referentnu točku povezanu sa stanjem klime i osjetljivošću specifičnom za lokaciju na određenom području. Pažljivo određene polazne vrijednosti ključne su za mjerenje onoga što će se postići provedbom u kasnijoj fazi i poboljšavaju postupak praćenja i evaluacije. |
| --- | --- |

—

> Procjena bi se trebala provesti na temelju polazne vrijednosti, koju bi trebalo ažurirati zajedno sa svakim ažuriranjem procjene. Polazna vrijednost odnosi se na referentnu točku povezanu sa stanjem klime i osjetljivošću specifičnom za lokaciju na određenom području. Pažljivo određene polazne vrijednosti ključne su za mjerenje onoga što će se postići provedbom u kasnijoj fazi i poboljšavaju postupak praćenja i evaluacije.

| — | > Procjena bi po mogućnosti trebala uključivati kvantitativne informacije o utjecajima klimatskih promjena (fizička šteta, utjecaj na zdravlje, gospodarske i fiskalne posljedice). |
| --- | --- |

—

> Procjena bi po mogućnosti trebala uključivati kvantitativne informacije o utjecajima klimatskih promjena (fizička šteta, utjecaj na zdravlje, gospodarske i fiskalne posljedice).

| — | > Procjena bi trebala uključivati jasan vremenski okvir za provedbu same procjene i vremenski okvir za očekivane klimatske rizike u budućnosti. Primjerice, različiti učinci mogu se očekivati u kratkoročnom (do 2030.), srednjoročnom (do 2050.) i dugoročnom razdoblju (do 2100.). |
| --- | --- |

—

> Procjena bi trebala uključivati jasan vremenski okvir za provedbu same procjene i vremenski okvir za očekivane klimatske rizike u budućnosti. Primjerice, različiti učinci mogu se očekivati u kratkoročnom (do 2030.), srednjoročnom (do 2050.) i dugoročnom razdoblju (do 2100.).

| — | > U procjeni bi trebalo voditi računa o nedostatku znanja i nesigurnostima, koji su posebno izraženi kad je riječ o rizicima od klimatskih promjena i prilagodbi na njih. U metodologiji testiranja otpornosti i izradi strategija općenito treba uzeti u obzir razmjer nedostatka znanja. Ako se u strategiji prilagodbe jasno istakne i nastoji pronaći rješenje za nedostatak znanja, može se potaknuti razmjena primjera dobre prakse, istraživanje i socijalno učenje kako bi se prikupile informacije koje nedostaju. Osim toga, kako bi se riješilo pitanje nesigurnosti, važno je razviti politiku procjene i prilagodbe koja ne podrazumijeva samo jedan, već nekoliko budućih scenarija, kako je već navedeno. |
| --- | --- |

—

> U procjeni bi trebalo voditi računa o nedostatku znanja i nesigurnostima, koji su posebno izraženi kad je riječ o rizicima od klimatskih promjena i prilagodbi na njih. U metodologiji testiranja otpornosti i izradi strategija općenito treba uzeti u obzir razmjer nedostatka znanja. Ako se u strategiji prilagodbe jasno istakne i nastoji pronaći rješenje za nedostatak znanja, može se potaknuti razmjena primjera dobre prakse, istraživanje i socijalno učenje kako bi se prikupile informacije koje nedostaju. Osim toga, kako bi se riješilo pitanje nesigurnosti, važno je razviti politiku procjene i prilagodbe koja ne podrazumijeva samo jedan, već nekoliko budućih scenarija, kako je već navedeno.

Korak 2.b:   Uzimanje u obzir utjecaja klimatskih promjena na društvo

Razina osjetljivosti na klimatske utjecaje ovisi i o čimbenicima koji nisu povezani s klimom. Određene društvene skupine i zemljopisna područja nerazmjerno su pogođena klimatskim promjenama zbog nejednake izloženosti ili već postojećih osjetljivosti na utjecaje klimatskih promjena. Na primjer, na mnoge utjecaje klimatskih promjena biološki su osjetljivije trudnice, djeca, starije osobe i osobe s određenim vrstama invaliditeta. Važni su i čimbenici socijalnog rizika. Na primjer, financijsko bogatstvo može osigurati više resursa za prilagodbu. Pritom je relevantan podatak da je broj žena koje žive u siromaštvu u EU-u još uvijek veći od broja muškaraca koji žive u siromaštvu i postoji snažna korelacija između siromaštva žena i siromaštva djece. Stoga klimatske promjene mogu pogoršati postojeće nejednakosti i stvoriti nove. Prema objedinjenom izvješću IPCC-a iz 2023., Summary for policymakers, „osjetljivost pogoršavaju nejednakost i marginalizacija povezane s primjerice spolom, etničkim podrijetlom, niskim prihodima, neformalnim naseljima, invaliditetom, dobi te povijesnim i sadašnjim obrascima nejednakosti kao što je kolonijalizam, posebno za mnoge autohtone narode i lokalne zajednice”.

Stoga se preporučuje da se u procjenu uključe ne samo fizički učinci klimatskih promjena, nego i društveni čimbenici, uzimajući u obzir ne samo objektivne utjecaje klimatskih promjena na različite društvene skupine i zemljopisna područja, već i, primjerice, razlike u percepciji rizika s obzirom na spol. To doprinosi postizanju pravedne otpornosti, koja se smatra ključnim čimbenikom u razvoju kapaciteta za prilagodbu i iskorištavanje prednosti mjera prilagodbe u ranjivim zajednicama. Važnost pravedne otpornosti dodatno je objašnjena u Prilogu II., a u popratnom okviru s tekstom opisan je primjer dobre prakse.

Posebno važan društveni aspekt je utjecaj na svijet rada. U skladu s tim u procjenama treba predstaviti očekivane promjene metoda rada u različitim zanimanjima, uključujući nove standarde sigurnosti i zdravlja na radu uvedene zbog promjene fizičkog okruženja, promjene u sektorskom sastavu zapošljavanja, prekvalifikaciju radnika za pravednu i poštenu otpornost i otvaranje radnih mjesta u djelatnostima kao što je građevinarstvo, čime se izravno doprinosi prilagodbi. U planiranju svih tih promjena moraju sudjelovati i socijalni partneri.

Korak 2.c:   Uzimanje u obzir prekograničnih i kaskadnih rizika

Klimatski rizici utječu na sve jer određena klimatska nepogoda nije nužno ograničena na državno područje jedne države članice EU-a, nego može nastupiti na prekograničnom području i tako utjecati na pogranične regije dviju ili više susjednih država članica EU-a. Čak i kad klimatska nepogoda pogodi državno područje samo jedne države članice EU-a, može izazvati kaskadne posljedice koje prelaze državne granice i utječu na živote i egzistenciju ljudi u drugoj državi. Zbog teritorijalnih, gospodarskih, okolišnih i društvenih ovisnosti među zemljama preporučuje se da se u procjeni uzmu u obzir prekogranični i kaskadni rizici. Kao što su klimatski rizici zajednička odgovornost, i prilagodba mora biti zajednička odgovornost. Prekogranične aktivnosti za suzbijanje klimatskih promjena i zajedničko osmišljavanje mjera prilagodbe već se provode u europskim regijama, kao što su alpska regija, Karpati, sjeverozapadna Europa, jugoistočna Europa, Baltičko more, kao i među zemljama u slivu Dunava, a sve se financiraju sredstvima EU-a.

I sama prilagodba može imati prekogranične učinke, kao što je jačanje otpornosti jednih na štetu drugih i preraspodjela ranjivosti umjesto njezina smanjivanja. Stoga se pravedna otpornost ne treba jačati samo na nacionalnoj razini, nego i na regionalnoj, prekograničnoj i međunarodnoj. Čimbenici koji se mogu uzeti u obzir za veći broj zemalja, a ne samo izravne susjede, uključuju trgovinu, klimatske migracije, nestabilnost itd. Procjene rizika na temelju tih čimbenika mogu poslužiti kao baze znanja za osmišljavanje konkretnih mjera prilagodbe kojima se prije svega jača otpornost, unutar državnih granica ili izvan njih. U tom bi kontekstu trebalo razmotriti procjene rizika na temelju šireg raspona rizika od katastrofa kao komplementarne procjene prekograničnih i kaskadnih rizika.

Korak 2.d:   Procjena i određivanje prioriteta utvrđenih utjecaja i osjetljivosti za strategiju prilagodbe

Na temelju rezultata procjene rizika od klimatskih promjena, nakon što se utvrde utjecaji i osjetljivosti, najveće opasnosti i ključni sektori mogu se razvrstati prema prioritetima (9). U tom dijelu procjene trebalo bi se fokusirati na jedno od sljedećeg: najveće opasnosti i rizike u određenim sektorima ili područjima, ili ključne sektore ili područja na koje će utjecati klimatske promjene u kratkoročnom (do 2030.), srednjoročnom (do 2050.) ili dugoročnom razdoblju (do 2100.). Smatra se dobrom praksom obuhvatiti sljedeća područja ili sektore:

| — | sektore i/ili područja posebno osjetljiva na klimatske promjene, |
| --- | --- |

—

sektore i/ili područja posebno osjetljiva na klimatske promjene,

| — | sektore i/ili područja čije su aktivnosti ključne za otpornost drugih sektora, |
| --- | --- |

—

sektore i/ili područja čije su aktivnosti ključne za otpornost drugih sektora,

| — | sektore i/ili područja koja su osobito važna za nacionalno gospodarstvo ili javno zdravlje, čak i ako klimatske promjene ne predstavljaju znatnu prijetnju u trenutku procjene. |
| --- | --- |

—

sektore i/ili područja koja su osobito važna za nacionalno gospodarstvo ili javno zdravlje, čak i ako klimatske promjene ne predstavljaju znatnu prijetnju u trenutku procjene.

Kriteriji na temelju kojih se procjenjuje koji su rizici „prihvatljivi”, a koji nisu, uvelike ovise o kontekstu, a uspješnom praksom smatraju se takozvani dijalozi o rizicima uvedeni u Nizozemskoj, koji su opisani u Prilogu II.

Međutim, glavni problemi koji iziskuju hitan odgovor mogu biti učinci i rizici:

| — | koji su već prisutni ili bi se mogli pogoršati zbog klimatskih promjena, socioekonomskog razvoja ili drugih čimbenika koji nisu povezani s klimom, |
| --- | --- |

—

koji su već prisutni ili bi se mogli pogoršati zbog klimatskih promjena, socioekonomskog razvoja ili drugih čimbenika koji nisu povezani s klimom,

| — | koji bi mogli utjecati na ključnu infrastrukturu ili sustave dugog životnog vijeka; problemi povezani s klimatskim rizicima kojima je izložena ključna infrastruktura ili sustavi mogu se dodatno ispitati provedbom testiranja otpornosti, koje je opisano u Prilogu II., |
| --- | --- |

—

koji bi mogli utjecati na ključnu infrastrukturu ili sustave dugog životnog vijeka; problemi povezani s klimatskim rizicima kojima je izložena ključna infrastruktura ili sustavi mogu se dodatno ispitati provedbom testiranja otpornosti, koje je opisano u Prilogu II.,

| — | koji bi mogli nepovratno utjecati na sustave. |
| --- | --- |

—

koji bi mogli nepovratno utjecati na sustave.

| 1. primjer cilja SMART: sprečavanje i ublažavanje posljedica suše u poljoprivredi







  — | Cilj je usmjeren na konkretno područje: poljoprivredu ili poljoprivredno zemljište. |
| --- | --- |

1. primjer cilja SMART: sprečavanje i ublažavanje posljedica suše u poljoprivredi

—

Cilj je usmjeren na konkretno područje: poljoprivredu ili poljoprivredno zemljište.

| — | Mjerljiv je s obzirom na procese i rezultate. U sljedećim odlomcima s opisom pokazatelja navode se primjeri pristupa mjerenju političkih procesa i rezultata, pri čemu se omogućuju alternativni pristupi i pokazatelji.






  — | Pokazatelji procesa pružaju informacije o uspostavljenim administrativnim, gospodarskim i tehnološkim mjerama ili mjerama koje se temelje na ekosustavu. Na primjer, postotak poljoprivrednog zemljišta u okviru potpore Zajedničke poljoprivredne politike1, iznos financijske potpore za provedbu tehničkih mjera za smanjenje isparavanja tla ili poboljšanje učinkovitog korištenja vode za navodnjavanje itd. |
| --- | --- | --- |

—

Mjerljiv je s obzirom na procese i rezultate. U sljedećim odlomcima s opisom pokazatelja navode se primjeri pristupa mjerenju političkih procesa i rezultata, pri čemu se omogućuju alternativni pristupi i pokazatelji.

—

Pokazatelji procesa pružaju informacije o uspostavljenim administrativnim, gospodarskim i tehnološkim mjerama ili mjerama koje se temelje na ekosustavu. Na primjer, postotak poljoprivrednog zemljišta u okviru potpore Zajedničke poljoprivredne politike1, iznos financijske potpore za provedbu tehničkih mjera za smanjenje isparavanja tla ili poboljšanje učinkovitog korištenja vode za navodnjavanje itd.

| — | Pokazatelji rezultata za mjerenje suše u poljoprivredi često su složeni pokazatelji i obično se temelje na pokazateljima oborina, evapotranspiracije i vlage u tlu. Primjer složenog pokazatelja je kombinirani pokazatelj suše koji je razvio Europski centar za predviđanje i promatranje sušnih razdoblja, a koristi se za otkrivanje i praćenje područja koja su pogođena ili izložena neposrednom riziku od suše u poljoprivredi. Kao alternativan pristup mogla bi se uzeti u obzir ukupna površina poljoprivrednog zemljišta na kojoj se povećao kapacitet prirodne infrastrukture za ograničavanje utjecaja klimatskih promjena. |
| --- | --- |

—

Pokazatelji rezultata za mjerenje suše u poljoprivredi često su složeni pokazatelji i obično se temelje na pokazateljima oborina, evapotranspiracije i vlage u tlu. Primjer složenog pokazatelja je kombinirani pokazatelj suše koji je razvio Europski centar za predviđanje i promatranje sušnih razdoblja, a koristi se za otkrivanje i praćenje područja koja su pogođena ili izložena neposrednom riziku od suše u poljoprivredi. Kao alternativan pristup mogla bi se uzeti u obzir ukupna površina poljoprivrednog zemljišta na kojoj se povećao kapacitet prirodne infrastrukture za ograničavanje utjecaja klimatskih promjena.

| — | Cilj je dostižan ovisno o praksama upravljanja i dostupnim tehničkim mjerama. |
| --- | --- |

—

Cilj je dostižan ovisno o praksama upravljanja i dostupnim tehničkim mjerama.

| — | Relevantan je s obzirom na krajnji cilj izgradnje otpornosti. |
| --- | --- |

—

Relevantan je s obzirom na krajnji cilj izgradnje otpornosti.

| — | Može biti vremenski određen barem s obzirom na vremenski okvir strategije ili akcijskog plana. Osim toga, preporučuje se utvrditi kvantitativne ciljeve radi sprečavanja i ublažavanja posljedica suše u poljoprivredi u sljedećih pet do deset godina. Evaluacija bi se trebala provoditi svake dvije godine kako bi se prikupili podaci za dvogodišnja izvješća o napretku prilagodbe u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

—

Može biti vremenski određen barem s obzirom na vremenski okvir strategije ili akcijskog plana. Osim toga, preporučuje se utvrditi kvantitativne ciljeve radi sprečavanja i ublažavanja posljedica suše u poljoprivredi u sljedećih pet do deset godina. Evaluacija bi se trebala provoditi svake dvije godine kako bi se prikupili podaci za dvogodišnja izvješća o napretku prilagodbe u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999.

| 1 | U okviru zajedničke poljoprivredne politike za razdoblje 2023.–2027. očekuje se da će standardi dobrih poljoprivrednih i okolišnih uvjeta (GAEC) obuhvatiti gotovo 90 % poljoprivrednog zemljišta EU-a (Common Agricultural Policy for 2023-2027. 28 CAP strategic plans at a glance, preuzeto 10.2.2023.). |
| --- | --- |

1

Uz to bi trebalo proučiti posebna područja ili sektore koji će biti izloženi većem broju rizika jer oni zahtijevaju veću prilagodbu.

Rezultate procjene trebalo bi predstaviti na način koji može olakšati strateško usmjeravanje u pogledu dugoročne vizije, srednjoročnih strateških ciljeva ili područja i kratkoročnih posebnih ciljeva. Ako je moguće, ti ciljevi trebali bi biti konkretni, mjerljivi, dostižni, relevantni i vremenski određeni (engl. SMART – specific, measurable, achievable, relevant, time bound). Ispunjava li cilj te kriterije uvijek ovisi o kontekstu, a neki ciljevi možda neće moći ispuniti sve kriterije. Na primjer, mjerljivost cilja ovisi o tome postoje li odgovarajuća metodologija i dostupni podaci. U okvirima s tekstom u nastavku opisani su primjeri ciljeva SMART.

| 2. primjer cilja SMART: smanjivanje rizika povezanih s visokim temperaturama u gradskim područjima







  — | Cilj je usmjeren na konkretno područje: gradove. |
| --- | --- |

2. primjer cilja SMART: smanjivanje rizika povezanih s visokim temperaturama u gradskim područjima

—

Cilj je usmjeren na konkretno područje: gradove.

| — | Mjerljiv je s obzirom na procese i rezultate. U sljedećim odlomcima s opisom pokazatelja navode se primjeri pristupa mjerenju političkih procesa i rezultata, pri čemu se omogućuju alternativni pristupi i pokazatelji.






  — | Pokazatelji procesa pružaju informacije o uspostavljenim administrativnim, gospodarskim i tehnološkim mjerama ili mjerama koje se temelje na ekosustavu. Na primjer, posebne prilagodbe propisa o prostornom planiranju i iznos financijske potpore za ozelenjivanje gradskih područja. |
| --- | --- | --- |

—

Mjerljiv je s obzirom na procese i rezultate. U sljedećim odlomcima s opisom pokazatelja navode se primjeri pristupa mjerenju političkih procesa i rezultata, pri čemu se omogućuju alternativni pristupi i pokazatelji.

—

Pokazatelji procesa pružaju informacije o uspostavljenim administrativnim, gospodarskim i tehnološkim mjerama ili mjerama koje se temelje na ekosustavu. Na primjer, posebne prilagodbe propisa o prostornom planiranju i iznos financijske potpore za ozelenjivanje gradskih područja.

| — | Pokazateljima rezultata može se mjeriti:






  — | Općenita izloženost gradskih područja visokim temperaturama. Na primjer, odstupanje prosječne mjesečne temperature od dugoročne uobičajene mjesečne temperature, broj tropskih noći (kad temperatura ne pada ispod 20 °C) i broj dana tijekom kojih traje toplinski val. Ti podaci pružaju korisne informacije u usporedbi s podacima za izvangradska područja. |
| --- | --- | --- |

—

Pokazateljima rezultata može se mjeriti:

—

Općenita izloženost gradskih područja visokim temperaturama. Na primjer, odstupanje prosječne mjesečne temperature od dugoročne uobičajene mjesečne temperature, broj tropskih noći (kad temperatura ne pada ispod 20 °C) i broj dana tijekom kojih traje toplinski val. Ti podaci pružaju korisne informacije u usporedbi s podacima za izvangradska područja.

| — | Kapacitet za prilagodbu gradskih područja na visoke temperature. Na primjer, postotak zelenih površina u urbanom krajoliku, prosječna udaljenost do najbliže zelene površine1, udio zgrada opremljenih aktivnim ili pasivnim hlađenjem i udio zgrada s toplinskom izolacijom. |
| --- | --- |

—

Kapacitet za prilagodbu gradskih područja na visoke temperature. Na primjer, postotak zelenih površina u urbanom krajoliku, prosječna udaljenost do najbliže zelene površine1, udio zgrada opremljenih aktivnim ili pasivnim hlađenjem i udio zgrada s toplinskom izolacijom.

| — | Osjetljivost gradskih područja na visoke temperature. Na primjer, postotak gradskog područja određen kao vrlo podložan pregrijavanju. Usluge promatranja Zemlje kao što su Copernicus ili Landsat korisni su resursi za podatke o uporabi zemljišta. |
| --- | --- |

—

Osjetljivost gradskih područja na visoke temperature. Na primjer, postotak gradskog područja određen kao vrlo podložan pregrijavanju. Usluge promatranja Zemlje kao što su Copernicus ili Landsat korisni su resursi za podatke o uporabi zemljišta.

Važna skupina pokazatelja za mjerenje rizika povezanih s visokim temperaturama, i to ne samo u gradskim područjima, su pokazatelji povezani sa zdravljem. Na primjer, pokazatelji osjetljivosti na izloženost toplini ili izloženosti ranjivog stanovništva toplinskim valovima, uvedeni u izvješću o zdravlju i klimatskim promjenama za Europu iz 2022. u okviru inicijative Lancet Countdown. Ostali pokazatelji povezani s klimom i zdravljem relevantni za Europu dostupni su u Europskom opservatoriju za klimu i zdravlje.

| — | Cilj je dostižan s obzirom na dostupne opcije prilagodbe. |
| --- | --- |

—

Cilj je dostižan s obzirom na dostupne opcije prilagodbe.

| — | Relevantan je s obzirom na krajnji cilj izgradnje otpornosti. |
| --- | --- |

—

Relevantan je s obzirom na krajnji cilj izgradnje otpornosti.

| — | Može biti vremenski određen barem s obzirom na vremenski okvir strategije ili akcijskog plana. Osim toga, preporučuje se utvrditi kvantitativne ciljeve radi smanjenja rizika povezanih s visokim temperaturama u gradskim područjima u sljedećih pet do deset godina. Evaluacija bi se trebala provoditi svake dvije godine kako bi se prikupili podaci za dvogodišnja izvješća o napretku prilagodbe u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

—

Može biti vremenski određen barem s obzirom na vremenski okvir strategije ili akcijskog plana. Osim toga, preporučuje se utvrditi kvantitativne ciljeve radi smanjenja rizika povezanih s visokim temperaturama u gradskim područjima u sljedećih pet do deset godina. Evaluacija bi se trebala provoditi svake dvije godine kako bi se prikupili podaci za dvogodišnja izvješća o napretku prilagodbe u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999.

| 1 | Na primjer, IUCN Urban Alliance promiče tzv. pravilo 3-30-300: svatko bi iz svojeg doma trebao vidjeti barem tri stabla (dovoljno velika), pokrivenost krošnjama u svakoj četvrti trebala bi biti najmanje 30 %, a udaljenost do najbliže zelene površine (od najmanje jednog hektara) trebala bi biti najviše 300 metara. (Promoting health and wellbeing through urban forests – Introducing the 3-30-300 rule, preuzeto 10.2.2023.). |
| --- | --- |

1

| 3. primjer cilja SMART: bolja zaštita ključnih usluga i infrastrukture







  — | Cilj je usmjeren na konkretno područje: ključne usluge i ključnu infrastrukturu, tj. opskrbu energijom i vodom, prijevoz itd. |
| --- | --- |

3. primjer cilja SMART: bolja zaštita ključnih usluga i infrastrukture

—

Cilj je usmjeren na konkretno područje: ključne usluge i ključnu infrastrukturu, tj. opskrbu energijom i vodom, prijevoz itd.

| — | Mjerljiv je s obzirom na procese i rezultate. U sljedećim odlomcima s opisom pokazatelja navode se primjeri pristupa mjerenju političkih procesa i rezultata, pri čemu se omogućuju alternativni pristupi i pokazatelji.






  — | Pokazatelji procesa pružaju informacije o uspostavljenim administrativnim, gospodarskim i tehnološkim mjerama ili mjerama koje se temelje na ekosustavu. Na primjer, u energetskom sektoru, to može biti diversifikacija lanaca opskrbe radi rješavanja više vrsta poremećaja i premještanje najugroženijih objekata. |
| --- | --- | --- |

—

Mjerljiv je s obzirom na procese i rezultate. U sljedećim odlomcima s opisom pokazatelja navode se primjeri pristupa mjerenju političkih procesa i rezultata, pri čemu se omogućuju alternativni pristupi i pokazatelji.

—

Pokazatelji procesa pružaju informacije o uspostavljenim administrativnim, gospodarskim i tehnološkim mjerama ili mjerama koje se temelje na ekosustavu. Na primjer, u energetskom sektoru, to može biti diversifikacija lanaca opskrbe radi rješavanja više vrsta poremećaja i premještanje najugroženijih objekata.

| — | Pokazateljima rezultata u, primjerice, prometnom sektoru može se mjeriti:






  — | izloženost, uključujući postotak svih nesreća povezanih s vremenskim uvjetima, postotak svih rashoda za održavanje cesta radi popravka oštećenja infrastrukture povezanih s vremenskim prilikama, postotak mreže europskih cesta na područjima izloženima poplavama (Q20) 1 itd. |
| --- | --- | --- |

—

Pokazateljima rezultata u, primjerice, prometnom sektoru može se mjeriti:

—

izloženost, uključujući postotak svih nesreća povezanih s vremenskim uvjetima, postotak svih rashoda za održavanje cesta radi popravka oštećenja infrastrukture povezanih s vremenskim prilikama, postotak mreže europskih cesta na područjima izloženima poplavama (Q20) 1 itd.

| — | kapacitet za prilagodbu, uključujući udio infrastrukture obuhvaćen sustavima praćenja i upozoravanja, postotak vozila javnog gradskog prijevoza s klimatizacijom u putničkom prostoru itd. |
| --- | --- |

—

kapacitet za prilagodbu, uključujući udio infrastrukture obuhvaćen sustavima praćenja i upozoravanja, postotak vozila javnog gradskog prijevoza s klimatizacijom u putničkom prostoru itd.

| — | osjetljivost, uključujući udio infrastrukture na koju se primjenjuju Tehničke smjernice za pripremu infrastrukture za klimatske promjene u razdoblju 2021.–2027., postotak prijevoza unutarnjim plovnim putovima u ukupnom prometu itd. |
| --- | --- |

—

osjetljivost, uključujući udio infrastrukture na koju se primjenjuju Tehničke smjernice za pripremu infrastrukture za klimatske promjene u razdoblju 2021.–2027., postotak prijevoza unutarnjim plovnim putovima u ukupnom prometu itd.

| — | Cilj je dostižan s obzirom na dostupne opcije prilagodbe. |
| --- | --- |

—

Cilj je dostižan s obzirom na dostupne opcije prilagodbe.

| — | Relevantan je s obzirom na krajnji cilj izgradnje otpornosti. |
| --- | --- |

—

Relevantan je s obzirom na krajnji cilj izgradnje otpornosti.

| — | Može biti vremenski određen barem s obzirom na vremenski okvir strategije ili akcijskog plana. Osim toga, preporučuje se utvrditi kvantitativne ciljeve radi bolje zaštite ključne infrastrukture u sljedećih pet do deset godina. Evaluacija bi se trebala provoditi svake dvije godine kako bi se prikupili podaci za dvogodišnja izvješća o napretku prilagodbe u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

—

Može biti vremenski određen barem s obzirom na vremenski okvir strategije ili akcijskog plana. Osim toga, preporučuje se utvrditi kvantitativne ciljeve radi bolje zaštite ključne infrastrukture u sljedećih pet do deset godina. Evaluacija bi se trebala provoditi svake dvije godine kako bi se prikupili podaci za dvogodišnja izvješća o napretku prilagodbe u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999.

| 1 | Poplave s povratnim periodom od 20 godina. |
| --- | --- |

1

Provedba procjene rizika od klimatskih promjena i osjetljivosti sastavni je dio svake strategije prilagodbe klimatskim promjenama. Uz uobičajena pitanja u vezi s metodologijom, kao što su nesigurnosti i vremenski okviri, važno je razmotriti utjecaje klimatskih promjena na društvo poticanjem pravedne otpornosti te uzeti u obzir prekograničnu i kaskadnu prirodu rizika od klimatskih promjena. Samo se tad može zaključiti odgovarajuća procjena i određivanje prioriteta u pogledu učinaka i osjetljivosti kako bi se izradila sveobuhvatna strategija prilagodbe klimatskim promjenama.

Za više informacija o provedbi procjena rizika od klimatskih promjena i osjetljivosti vidjeti i odjeljak na stranici alata za potporu prilagodbi u vezi s procjenom rizika od klimatskih promjena i osjetljivosti.

Korak 3.:
     
  Utvrđivanje opcija prilagodbe i određivanje prioritetnih opcija

| Korak 3. smjernica pomoći će u:






  — | utvrđivanju opcija prilagodbe, |
| --- | --- |

Korak 3. smjernica pomoći će u:

—

utvrđivanju opcija prilagodbe,

| — | procjeni opcija prilagodbe i određivanju prioritetnih opcija, |
| --- | --- |

—

procjeni opcija prilagodbe i određivanju prioritetnih opcija,

| — | sprečavanju loše prilagodbe, |
| --- | --- |

—

sprečavanju loše prilagodbe,

| — | suočavanju s neizvjesnosti utjecaja klimatskih promjena. |
| --- | --- |

—

suočavanju s neizvjesnosti utjecaja klimatskih promjena.

Sljedeći je korak u izradi strategije i/ili plana prilagodbe utvrditi moguće opcije prilagodbe, prikupiti relevantne informacije za te opcije i razvrstati ih prema prioritetima s obzirom na najveći dobitak ili sprečavanje najvećeg gubitka.

Korak 3.a:   Utvrđivanje opcija prilagodbe i izrada skupa opcija

Kako bi se pronašla rješenja za utvrđene probleme u vezi s negativnim utjecajima klime, mogu se odrediti odgovarajuće opcije prilagodbe i objediniti u skup opcija. U osmišljavanju opcija prilagodbe mogu pomoći različiti izvori, kao što su pregledi literature (npr. platforma CLIMATE-ADAPT, rezultati projekata, postojeće politike), zatim savjetovanja sa znanstvenim stručnjacima i/ili kolegama iz drugih tijela i sudjelovanje dionika. Prilikom ažuriranja strategije prilagodbe klimatskim promjenama uspješno provedene mjere prilagodbe trebale bi imati prednost i ponovno se primijeniti, a neuspješne mjere trebalo bi preispitati i prilagoditi.

Svrha opcija prilagodbe nije samo sprečavanje ili smanjenje izloženosti klimatskim rizicima, među ostalim izgradnjom infrastrukture za obranu od poplava. Opcije prilagodbe mogu podrazumijevati i prihvaćanje klimatskih utjecaja i gubitaka povlačenjem iz određenog područja. S druge strane, težište opcija prilagodbe može biti i na iskorištavanju novih mogućnosti koje donose klimatske promjene, uključujući drugačije (pa čak i bolje) poljoprivredne uvjete. Financijska prilagodba može se odnositi na aranžmane za podjelu rizika kojima se rizik prenosi putem osiguranja od katastrofa, pri čemu se rizik zadržava u skladu s jasno definiranim uvjetima, a dio posljedica apsorbira se putem osobnog financijskog zaštitnog sloja.

Za više informacija o utvrđivanju opcija prilagodbe i izradi skupa opcija vidjeti i odjeljak na straniciAlata za potporu prilagodbi o utvrđivanju opcija prilagodbe.

Korak 3.b:   Procjena opcija prilagodbe i određivanje prioritetnih opcija

| Primjer slučaja br. 3: zeleni krovovi u Baselu u Švicarskoj – kombiniranje mjera ublažavanja i prilagodbe
  S 5,71 m2 po stanovniku 2019. grad Basel u Švicarskoj ima najveću površinu zelenih krovova po stanovniku u svijetu. Inicijative za povećanje površine zelenih krovova u Baselu prvo su bile pokrenute radi štednje energije, a zatim i očuvanja bioraznolikosti. Basel je promicao zelene krovove ulaganjem u programe poticaja, iz kojih su se mogle dobiti subvencije za postavljanje zelenih krovova. Programi su financirani sredstvima iz fonda za štednju energije, u koji se uplaćivalo 5 % svih računa za električnu energiju potrošača u kantonu Basel-Stadt. Izmjena baselskog zakona o gradnji donesena je 2002. Taj zakon propisuje da svi novi i renovirani ravni krovovi moraju biti zeleni i poštovati povezane smjernice o dizajnu. Taj je zahtjev postrožen 2010. dodatnim aktom kojim se propisuje izgradnja zelenih krovova na svim ravnim krovovima koji su dio obnove zgrade, i u svim novim zgradama s ravnim krovovima. Očekuje se da će strategija za zelene krovove u Baselu pridonijeti prilagodbi klimatskim promjenama jer će utjecati na snižavanje temperatura i smanjiti površinsko otjecanje. |
| --- |

Primjer slučaja br. 3: zeleni krovovi u Baselu u Švicarskoj – kombiniranje mjera ublažavanja i prilagodbe

S 5,71 m2 po stanovniku 2019. grad Basel u Švicarskoj ima najveću površinu zelenih krovova po stanovniku u svijetu. Inicijative za povećanje površine zelenih krovova u Baselu prvo su bile pokrenute radi štednje energije, a zatim i očuvanja bioraznolikosti. Basel je promicao zelene krovove ulaganjem u programe poticaja, iz kojih su se mogle dobiti subvencije za postavljanje zelenih krovova. Programi su financirani sredstvima iz fonda za štednju energije, u koji se uplaćivalo 5 % svih računa za električnu energiju potrošača u kantonu Basel-Stadt. Izmjena baselskog zakona o gradnji donesena je 2002. Taj zakon propisuje da svi novi i renovirani ravni krovovi moraju biti zeleni i poštovati povezane smjernice o dizajnu. Taj je zahtjev postrožen 2010. dodatnim aktom kojim se propisuje izgradnja zelenih krovova na svim ravnim krovovima koji su dio obnove zgrade, i u svim novim zgradama s ravnim krovovima. Očekuje se da će strategija za zelene krovove u Baselu pridonijeti prilagodbi klimatskim promjenama jer će utjecati na snižavanje temperatura i smanjiti površinsko otjecanje.

Image 4

Nakon što se utvrde opcije prilagodbe, mogu se s pomoću određenih kriterija procijeniti i razvrstati prema prioritetima s obzirom na lokalni kontekst. U strategiju bi se trebale uvrstiti opcije koje na najučinkovitiji i najdjelotvorniji način doprinose postizanju ciljeva prilagodbe. Može se utvrditi djelotvornost opcija prilagodbe ovisno o vrsti. Na primjer, razmatranjem potencijala opcije za smanjenje određenog rizika, uključujući ozbiljnost klimatske nepogode ili rizika koji se tom opcijom nastoje ublažiti. Učinkovitost opcije prilagodbe može se utvrditi na temelju analize troškova i koristi koja se može provesti i s obzirom na druge čimbenike osim novčanih.

Potrebno je posebno razmotriti šire socijalne (jednakost zaštite, koristi za zdravlje i dobrobit), gospodarske (teret prilagodbe) i okolišne (negativni učinci prelijevanja i dodatne koristi od ublažavanja klimatskih promjena i drugih okolišnih ciljeva) ciljeve i druge aspekte prilikom procjene opcija prilagodbe, kako bi se spriječila loša prilagodba. To je detaljnije objašnjeno u Prilogu II. Za druge opcije prilagodbe, koje podrazumijevaju korjenitu promjenu – primjerice preseljenje skupine ljudi koji žive u nizinskom području – trebalo bi razmotriti i prepreke i opću izvedivost, društvenu prihvatljivost, društvene posljedice i proračunska ograničenja.

Određene opcije prilagodbe mogu donijeti dodatne koristi u drugim područjima, kao što je bioraznolikost, ublažavanje klimatskih promjena, kružno gospodarstvo, zdravlje i dobrobit ljudi – tim opcijama treba dati prednost. Kao primjer dodatne koristi, prelazak na kružno gospodarstvo prilika je za prilagodbu klimatskim promjenama jer omogućuje smanjenje potrebe za resursima i održavanje vrijednosti postojećih proizvoda i materijala, posebno s obzirom na nestašicu i nestabilnost cijena. Kružno gospodarstvo ujedno doprinosi obnovi prirode i usluga ekosustava.

Rezultati procjene temelj su za određivanje prioritetnih opcija prilagodbe. Određivanje prioriteta po mogućnosti bi se trebalo temeljiti na analizama s više kriterija.

Nije sigurno kako će klimatske promjene utjecati na određena područja ili sektore u budućnosti. Međutim, to ne znači da je nepoduzimanje mjera prilagodbe primjeren odgovor. Postupci donošenja odluka u slučaju nesigurnosti mogu se olakšati tako da se prednost da opcijama prilagodbe koje smanjuju rizike povezane s provedbom, čak i u slučaju nesigurnosti u vezi s rizicima i koristima opcija.

| — | Opcije s neospornim koristima troškovno su učinkovite u aktualnim klimatskim uvjetima i korisne su neovisno o razmjeru klimatskih promjena u budućnosti. Među ostalim podrazumijevaju izbjegavanje izgradnje u visokorizičnim područjima i projektiranje zgrada otpornih na toplinu u ljetnim mjesecima. |
| --- | --- |

—

Opcije s neospornim koristima troškovno su učinkovite u aktualnim klimatskim uvjetima i korisne su neovisno o razmjeru klimatskih promjena u budućnosti. Među ostalim podrazumijevaju izbjegavanje izgradnje u visokorizičnim područjima i projektiranje zgrada otpornih na toplinu u ljetnim mjesecima.

| — | Pretežno korisne opcije mogu se provesti uz relativno niske troškove i imaju relativno velike prednosti u kontekstu budućih klimatskih uvjeta. Uključuju zahtjeve za unapređenje skupljanja kišnice i recikliranja potrošne vode. |
| --- | --- |

—

Pretežno korisne opcije mogu se provesti uz relativno niske troškove i imaju relativno velike prednosti u kontekstu budućih klimatskih uvjeta. Uključuju zahtjeve za unapređenje skupljanja kišnice i recikliranja potrošne vode.

| — | Opcije povoljne za više područja doprinose prilagodbi na klimatske nepogode, a pritom i drugim društvenim, okolišnim i gospodarskim ciljevima, uključujući prirodna rješenja kao što su postavljanje zelenih krovova i zidova koji povećavaju bioraznolikost ili sadnja većeg broja stabala na otvorenom. Uspješan primjer iz prakse je primjer slučaja br. 3 opisan u okviru s tekstom. |
| --- | --- |

—

Opcije povoljne za više područja doprinose prilagodbi na klimatske nepogode, a pritom i drugim društvenim, okolišnim i gospodarskim ciljevima, uključujući prirodna rješenja kao što su postavljanje zelenih krovova i zidova koji povećavaju bioraznolikost ili sadnja većeg broja stabala na otvorenom. Uspješan primjer iz prakse je primjer slučaja br. 3 opisan u okviru s tekstom.

| — | Opcije fleksibilnog ili prilagodljivog upravljanja lako su prilagodljive, uz niske troškove, ako se klimatske okolnosti promijene u odnosu na početna predviđanja. |
| --- | --- |

—

Opcije fleksibilnog ili prilagodljivog upravljanja lako su prilagodljive, uz niske troškove, ako se klimatske okolnosti promijene u odnosu na početna predviđanja.

| — | Opcije s višestrukim koristima mogu doprinijeti višestrukim ciljevima kao što su ublažavanje, smanjenje rizika od katastrofa, upravljanje okolišem ili održivost. |
| --- | --- |

—

Opcije s višestrukim koristima mogu doprinijeti višestrukim ciljevima kao što su ublažavanje, smanjenje rizika od katastrofa, upravljanje okolišem ili održivost.

Prirodna rješenja često nude djelotvorne, troškovno učinkovite i prilagodljive opcije, što je detaljnije opisano u Prilogu II.

Za više informacija o određivanju prioritetnih opcija prilagodbe vidjeti i odjeljak na stranici Alata za potporu prilagodbi o procjeni opcija prilagodbe.

Korak 4.:
     
  Izrada akcijskog plana i provedba mjera prilagodbe

| Korak 4. smjernica pomoći će u:






  — | provedbi opcija prilagodbe u djelo, |
| --- | --- |

Korak 4. smjernica pomoći će u:

—

provedbi opcija prilagodbe u djelo,

| — | izradi akcijskog plana za prilagodbu, |
| --- | --- |

—

izradi akcijskog plana za prilagodbu,

| — | pripremi terena za provedbu s pomoću načina prilagodbe. |
| --- | --- |

—

pripremi terena za provedbu s pomoću načina prilagodbe.

U akcijskom planu predložene opcije prilagodbe pretvaraju se u konkretne mjere prilagodbe koje se mogu provesti. Općenito, u planu se detaljno navodi što je potrebno poduzeti (tko i kada), koji su resursi potrebni, jesu li dostupni i kako će se raspodijeliti. Stoga su akcijski planovi sastavni dio svake strategije prilagodbe jer olakšavaju provedbu mjera prilagodbe. Akcijski plan obično obuhvaća kraće razdoblje u odnosu na strategiju prilagodbe klimatskim promjenama i češće se revidira. Stoga se jedna strategija prilagodbe klimatskim promjenama može provesti putem više akcijskih planova.

Korak 4.a:   Osnovni elementi akcijskog plana za prilagodbu

| Primjer slučaja br. 4: uključivanje prilagodbe u upravljanje vodama radi zaštite od poplava u gradu Isola Vicentina u Italiji
  Grad Isola Vicentina (Italija) potpisao je 2014. inicijativu EU-a „Gradonačelnici se prilagođavaju” (Mayors Adapt) i počeo je razvijati plan upravljanja komunalnim vodama kako bi prilagodbu klimatskim promjenama integrirao u politike upravljanja vodama. U planu su analizirani svaki slijev, rijeka i potok koji teku kroz općinu i procijenjeni su njihov maksimalan protok vode i veličina poplavnog vala s različitim povratnim periodima (5, 10, 20, 30, 100 i 300 godina). Glavni utvrđeni problemi poslužili su kao ishodište za planiranje mjera prevencije i pripravnosti, kao i oko 50 konkretnih mjera zaštite. Postignuto je sljedeće: i. donesen je regulatorni okvir za upravljanje i održavanje malih privatnih jaraka; ii. u tijeku je izgradnja jednog od tri planirana područja za zadržavanje vode i iii. odabrano je pilot-područje veličine 10 hektara na kojem će se prikazati kako očuvanje šumskih područja može poboljšati otpornost općine na poplave i odrone tla. |
| --- |

Primjer slučaja br. 4: uključivanje prilagodbe u upravljanje vodama radi zaštite od poplava u gradu Isola Vicentina u Italiji

Grad Isola Vicentina (Italija) potpisao je 2014. inicijativu EU-a „Gradonačelnici se prilagođavaju” (Mayors Adapt) i počeo je razvijati plan upravljanja komunalnim vodama kako bi prilagodbu klimatskim promjenama integrirao u politike upravljanja vodama. U planu su analizirani svaki slijev, rijeka i potok koji teku kroz općinu i procijenjeni su njihov maksimalan protok vode i veličina poplavnog vala s različitim povratnim periodima (5, 10, 20, 30, 100 i 300 godina). Glavni utvrđeni problemi poslužili su kao ishodište za planiranje mjera prevencije i pripravnosti, kao i oko 50 konkretnih mjera zaštite. Postignuto je sljedeće: i. donesen je regulatorni okvir za upravljanje i održavanje malih privatnih jaraka; ii. u tijeku je izgradnja jednog od tri planirana područja za zadržavanje vode i iii. odabrano je pilot-područje veličine 10 hektara na kojem će se prikazati kako očuvanje šumskih područja može poboljšati otpornost općine na poplave i odrone tla.

Image 5

| — | > Koraci i načini provedbe, uzimajući u obzir neizvjesnost utjecaja klimatskih promjena u kratkoročnom (do 2030.), srednjoročnom (do 2050.) ili dugoročnom razdoblju (do 2100.). Akcijski plan prilagodbe može se sastojati od više načina prilagodbe, pri čemu plan provedbe za svaku opciju prilagodbe obuhvaća niz mjera za postizanje krajnjeg cilja prilagodbe. Stoga načini prilagodbe nalikuju shemi odlučivanja i, s obzirom na to da se mjere mogu provoditi postupno, omogućuju fleksibilno planiranje politika. Zbog ekstremnih vremenskih uvjeta uzrokovanih klimatskim promjenama ili promjena klimatskih uvjeta u budućnosti može se pokrenuti mehanizam preispitivanja kako bi se utvrdilo može li se određenim načinom prilagodbe i dalje postići povezani cilj prilagodbe. |
| --- | --- |

—

> Koraci i načini provedbe, uzimajući u obzir neizvjesnost utjecaja klimatskih promjena u kratkoročnom (do 2030.), srednjoročnom (do 2050.) ili dugoročnom razdoblju (do 2100.). Akcijski plan prilagodbe može se sastojati od više načina prilagodbe, pri čemu plan provedbe za svaku opciju prilagodbe obuhvaća niz mjera za postizanje krajnjeg cilja prilagodbe. Stoga načini prilagodbe nalikuju shemi odlučivanja i, s obzirom na to da se mjere mogu provoditi postupno, omogućuju fleksibilno planiranje politika. Zbog ekstremnih vremenskih uvjeta uzrokovanih klimatskim promjenama ili promjena klimatskih uvjeta u budućnosti može se pokrenuti mehanizam preispitivanja kako bi se utvrdilo može li se određenim načinom prilagodbe i dalje postići povezani cilj prilagodbe.

Slika 2

Primjer načina prilagodbe za upravljanje vodnim resursima

Image 6

| Izvor: | Kingsborough i dr., 2016. |
| --- | --- |

Izvor:

| — | Instrumenti koji mogu biti polazne točke za provedbu i uključivanje, tj. integraciju prilagodbe u druge sektorske politike i instrumente. Prilagodba se ne bi smjela provoditi odvojeno od postojećih politika. Stoga je potrebno poticati povezivanje prilagodbe i postojećih instrumenata. Trebalo bi iskoristiti sinergije s postojećim nacionalnim politikama i instrumentima. Glavni instrumenti koji mogu poslužiti kao polazne točke za integraciju prilagodbe uključuju: zakonodavstvo, postojeće strategije, standarde, alate za planiranje, okvire za procjenu, programe za istraživanje i razvoj, mreže i radne skupine. Međutim, uključivanje prilagodbe ne bi se smjelo ograničiti samo na utvrđivanje sektorskih ciljeva, opcija i mjera u strategiji prilagodbe. Smatra se dobrom praksom preispitati jesu li sve relevantne mjere prilagodbe dosljedne s ciljevima prilagodbe i doprinosi li svaka politika rješenjima za prilagodbu. Uspješan primjer iz prakse je primjer slučaja br. 4 opisan u okviru s tekstom.
  Makrofiskalni aspekt prilagodbe klimatskim promjenama važno je međusektorsko područje politike. Klimatske promjene imaju makrofiskalni značaj jer utječu i na javne rashode i na prihode. Međutim, u nacionalnim fiskalnim okvirima država članica EU-a klimatske promjene i povezani fiskalni rizici uzimaju se u obzir tek u ograničenoj mjeri, uglavnom u okviru proračunskih mjera za pokrivanje troškova nastalih zbog katastrofa povezanih s klimatskim promjenama. Kako bi se poboljšala fiskalna/financijska otpornost na klimatske promjene, u proračunskom planiranju, upravljanju i institucionalnim mehanizmima trebali bi se u većoj mjeri uzeti u obzir fiskalni rizici i gubici povezani s klimatskim promjenama. To bi se trebalo podržati i mjerama politike za smanjenje razlika u razinama zaštite klime, odnosno udjela neosiguranih gubitaka, jer se tim mjerama može ograničiti fiskalni trošak klimatskih promjena i tako očuvati sredstva za ulaganja u prilagodbu.
  Drugo područje politike koje je vrlo važno za provedbu i uključivanje prilagodbe klimatskim promjenama je upravljanje rizicima od katastrofa i uloga civilne zaštite. Tijela civilne zaštite nisu samo prva koja reagiraju na klimatske nepogode, koje postaju sve ozbiljnije (poplave, oluje, šumski požari itd.), već su nadležna i za druge vrste rizika od katastrofa, kao što su druge prirodne katastrofe (npr. potresi, vulkanske erupcije) te tehnološki i društveni rizici (npr. kibernetičke prijetnje, hibridne prijetnje, industrijske nesreće). Važne je postići sinergije u razvoju i provedbi akcijskih planova, kao i u dodjeli resursa za mjere prilagodbe i prevencije, te uzeti u obzir fiskalnu otpornost. Očekuje se da će mjere prilagodbe klimatskim promjenama i mjere sprečavanja katastrofa biti pretežno iste. Međutim, važno je razmotriti i druge aspekte sprečavanja katastrofa kako bi se postigle najveće moguće sinergije među mjerama (npr. prilagodba zgrada klimatskim promjenama, uzimajući prema potrebi u obzir i seizmičku sigurnost) te uzeti u obzir načelo „nenanošenja štete” i lošu prilagodbu u širem kontekstu katastrofa i društvene otpornosti. |
| --- | --- |

—

Instrumenti koji mogu biti polazne točke za provedbu i uključivanje, tj. integraciju prilagodbe u druge sektorske politike i instrumente. Prilagodba se ne bi smjela provoditi odvojeno od postojećih politika. Stoga je potrebno poticati povezivanje prilagodbe i postojećih instrumenata. Trebalo bi iskoristiti sinergije s postojećim nacionalnim politikama i instrumentima. Glavni instrumenti koji mogu poslužiti kao polazne točke za integraciju prilagodbe uključuju: zakonodavstvo, postojeće strategije, standarde, alate za planiranje, okvire za procjenu, programe za istraživanje i razvoj, mreže i radne skupine. Međutim, uključivanje prilagodbe ne bi se smjelo ograničiti samo na utvrđivanje sektorskih ciljeva, opcija i mjera u strategiji prilagodbe. Smatra se dobrom praksom preispitati jesu li sve relevantne mjere prilagodbe dosljedne s ciljevima prilagodbe i doprinosi li svaka politika rješenjima za prilagodbu. Uspješan primjer iz prakse je primjer slučaja br. 4 opisan u okviru s tekstom.

Makrofiskalni aspekt prilagodbe klimatskim promjenama važno je međusektorsko područje politike. Klimatske promjene imaju makrofiskalni značaj jer utječu i na javne rashode i na prihode. Međutim, u nacionalnim fiskalnim okvirima država članica EU-a klimatske promjene i povezani fiskalni rizici uzimaju se u obzir tek u ograničenoj mjeri, uglavnom u okviru proračunskih mjera za pokrivanje troškova nastalih zbog katastrofa povezanih s klimatskim promjenama. Kako bi se poboljšala fiskalna/financijska otpornost na klimatske promjene, u proračunskom planiranju, upravljanju i institucionalnim mehanizmima trebali bi se u većoj mjeri uzeti u obzir fiskalni rizici i gubici povezani s klimatskim promjenama. To bi se trebalo podržati i mjerama politike za smanjenje razlika u razinama zaštite klime, odnosno udjela neosiguranih gubitaka, jer se tim mjerama može ograničiti fiskalni trošak klimatskih promjena i tako očuvati sredstva za ulaganja u prilagodbu.

Drugo područje politike koje je vrlo važno za provedbu i uključivanje prilagodbe klimatskim promjenama je upravljanje rizicima od katastrofa i uloga civilne zaštite. Tijela civilne zaštite nisu samo prva koja reagiraju na klimatske nepogode, koje postaju sve ozbiljnije (poplave, oluje, šumski požari itd.), već su nadležna i za druge vrste rizika od katastrofa, kao što su druge prirodne katastrofe (npr. potresi, vulkanske erupcije) te tehnološki i društveni rizici (npr. kibernetičke prijetnje, hibridne prijetnje, industrijske nesreće). Važne je postići sinergije u razvoju i provedbi akcijskih planova, kao i u dodjeli resursa za mjere prilagodbe i prevencije, te uzeti u obzir fiskalnu otpornost. Očekuje se da će mjere prilagodbe klimatskim promjenama i mjere sprečavanja katastrofa biti pretežno iste. Međutim, važno je razmotriti i druge aspekte sprečavanja katastrofa kako bi se postigle najveće moguće sinergije među mjerama (npr. prilagodba zgrada klimatskim promjenama, uzimajući prema potrebi u obzir i seizmičku sigurnost) te uzeti u obzir načelo „nenanošenja štete” i lošu prilagodbu u širem kontekstu katastrofa i društvene otpornosti.

| — | Procjena potreba za ulaganjima za plan ili strategiju prilagodbe. Preporučuje se uključiti pregled potrebnih javnih i privatnih ulaganja ili troškova koji će nastati (uključujući izvor financiranja) za provedbu mjera utvrđenih u akcijskom planu ili strategiji prilagodbe, nakon procjene klimatskih rizika i osjetljivosti. Procjena potreba za ulaganjima ili troškova prilagodbe pomoći će u izradi akcijskog plana ili strategije prilagodbe i treba biti usklađena sa svim procjenama i informacijama o prilagodbi klimatskim promjenama iz nacionalnih energetskih i klimatskih planova država članica (10). |
| --- | --- |

—

Procjena potreba za ulaganjima za plan ili strategiju prilagodbe. Preporučuje se uključiti pregled potrebnih javnih i privatnih ulaganja ili troškova koji će nastati (uključujući izvor financiranja) za provedbu mjera utvrđenih u akcijskom planu ili strategiji prilagodbe, nakon procjene klimatskih rizika i osjetljivosti. Procjena potreba za ulaganjima ili troškova prilagodbe pomoći će u izradi akcijskog plana ili strategije prilagodbe i treba biti usklađena sa svim procjenama i informacijama o prilagodbi klimatskim promjenama iz nacionalnih energetskih i klimatskih planova država članica (10).

| — | Planiranje resursa potrebnih za provedbu prilagodbe, odnosno ljudskih i financijskih resursa te resursa povezanih sa znanjem. Preporučuje se određivanje posebnog proračuna za prilagodbu, koji bi trebao biti dio sveobuhvatnog nacionalnog proračuna za borbu protiv klimatskih promjena. Sveobuhvatni proračun trebao bi obuhvaćati prilagodbu i ublažavanje te omogućiti sinergije između njih. |
| --- | --- |

—

Planiranje resursa potrebnih za provedbu prilagodbe, odnosno ljudskih i financijskih resursa te resursa povezanih sa znanjem. Preporučuje se određivanje posebnog proračuna za prilagodbu, koji bi trebao biti dio sveobuhvatnog nacionalnog proračuna za borbu protiv klimatskih promjena. Sveobuhvatni proračun trebao bi obuhvaćati prilagodbu i ublažavanje te omogućiti sinergije između njih.

| — | Uloge i odgovornosti provedbenih aktera na svim razinama, što podrazumijeva organiziranje komunikacije, suradnje i koordinacije među dionicima. Prilagodba klimatskim promjenama utječe na cijelo društvo i stoga zahtijeva djelovanje na svim razinama upravljanja i u svim sektorima društva. Politike prilagodbe na nacionalnoj razini trebale bi se, prema potrebi, uskladiti s politikama na razini EU-a i transnacionalnoj razini i pritom pridonijeti jačanju otpornosti na klimatske promjene na podnacionalnoj razini. Na podnacionalnoj razini mogu se pak dobiti informacije koje se na nacionalnoj razini mogu upotrijebiti za utvrđivanje glavnih problema i prepreka u prilagodbi te praćenje i evaluaciju rada na prilagodbi. Osim toga, potrebno je riješiti problem nedostatka vještina za provedbu mjera prilagodbe tako da se osigura osposobljavanje i usavršavanje na svim razinama upravljanja, osobito na lokalnoj i regionalnoj razini. |
| --- | --- |

—

Uloge i odgovornosti provedbenih aktera na svim razinama, što podrazumijeva organiziranje komunikacije, suradnje i koordinacije među dionicima. Prilagodba klimatskim promjenama utječe na cijelo društvo i stoga zahtijeva djelovanje na svim razinama upravljanja i u svim sektorima društva. Politike prilagodbe na nacionalnoj razini trebale bi se, prema potrebi, uskladiti s politikama na razini EU-a i transnacionalnoj razini i pritom pridonijeti jačanju otpornosti na klimatske promjene na podnacionalnoj razini. Na podnacionalnoj razini mogu se pak dobiti informacije koje se na nacionalnoj razini mogu upotrijebiti za utvrđivanje glavnih problema i prepreka u prilagodbi te praćenje i evaluaciju rada na prilagodbi. Osim toga, potrebno je riješiti problem nedostatka vještina za provedbu mjera prilagodbe tako da se osigura osposobljavanje i usavršavanje na svim razinama upravljanja, osobito na lokalnoj i regionalnoj razini.

| — | Potencijalne prepreke, sukobi i sinergije povezani s provedbom. Prepreke se mogu odnositi na nedovoljnu prihvaćenost predloženih mjera za prilagodbu klimatskim promjenama u društvu ili manjak financijskih sredstava. Može doći do sukoba s određenim gospodarskim ili socijalnim ciljem u nekom području, što iziskuje opsežno savjetovanje s dionicima. Sinergije se, kako je već navedeno, mogu postići sa strategijama ublažavanja ili već postojećim socijalnim ciljevima. |
| --- | --- |

—

Potencijalne prepreke, sukobi i sinergije povezani s provedbom. Prepreke se mogu odnositi na nedovoljnu prihvaćenost predloženih mjera za prilagodbu klimatskim promjenama u društvu ili manjak financijskih sredstava. Može doći do sukoba s određenim gospodarskim ili socijalnim ciljem u nekom području, što iziskuje opsežno savjetovanje s dionicima. Sinergije se, kako je već navedeno, mogu postići sa strategijama ublažavanja ili već postojećim socijalnim ciljevima.

| — | Trebalo bi obratiti pozornost na područja u vezi s kojima nedostaje znanja ili postoje nesigurnosti, primjerice potencijalni kratkoročni i dugoročni utjecaji klimatskih promjena. Međutim, nedostatak znanja i nesigurnosti ne bi trebali biti razlog za nepoduzimanje mjera.
  Akcijski planovi prilagodbe ključni su za postizanje ciljeva opisanih u strategiji prilagodbe klimatskim promjenama. Akcijski plan mora zajamčiti fleksibilnost radi ublažavanja rizika povezanih s nesigurnostima i uključivanje pitanja klimatskih promjena kako bi se osigurala odgovarajuća prilagodba tim promjenama u svim sektorima i slojevima društva. Samo se tako može izraditi strategija prilagodbe klimatskim promjenama koja omogućuje sveobuhvatnu i pravilnu provedbu mjera prilagodbe.
  Za više informacija o razvoju akcijskog plana vidjeti i odjeljak na stranici Alata za potporu prilagodbi o provedbi prilagodbe. |
| --- | --- |

—

Trebalo bi obratiti pozornost na područja u vezi s kojima nedostaje znanja ili postoje nesigurnosti, primjerice potencijalni kratkoročni i dugoročni utjecaji klimatskih promjena. Međutim, nedostatak znanja i nesigurnosti ne bi trebali biti razlog za nepoduzimanje mjera.

Akcijski planovi prilagodbe ključni su za postizanje ciljeva opisanih u strategiji prilagodbe klimatskim promjenama. Akcijski plan mora zajamčiti fleksibilnost radi ublažavanja rizika povezanih s nesigurnostima i uključivanje pitanja klimatskih promjena kako bi se osigurala odgovarajuća prilagodba tim promjenama u svim sektorima i slojevima društva. Samo se tako može izraditi strategija prilagodbe klimatskim promjenama koja omogućuje sveobuhvatnu i pravilnu provedbu mjera prilagodbe.

Za više informacija o razvoju akcijskog plana vidjeti i odjeljak na stranici Alata za potporu prilagodbi o provedbi prilagodbe.

Korak 5.:   Praćenje i evaluacija

| Korak 5. smjernica pomoći će u:






  — | definiranju cilja i svrhe sustava za praćenje i evaluaciju, |
| --- | --- |

Korak 5. smjernica pomoći će u:

—

definiranju cilja i svrhe sustava za praćenje i evaluaciju,

| — | uključivanju dionika u proces evaluacije, |
| --- | --- |

—

uključivanju dionika u proces evaluacije,

| — | definiranju pokazatelja sustava za praćenje i evaluaciju. |
| --- | --- |

—

definiranju pokazatelja sustava za praćenje i evaluaciju.

Rad na prilagodbi mora se pratiti i evaluirati kako bi se zajamčila odgovornost i poboljšala cjelokupna politika prilagodbe. Iako su praćenje i evaluacija zadnji koraci u ciklusu planiranja prilagodbe, o njima bi trebalo raspravljati u prethodnim fazama razvoja politike. Jasnim definiranjem ciljeva, opcija i mjera prilagodbe koje se mogu „jednostavno” mjeriti i pratiti te čija se uspješnost može procijeniti i zatim priopćiti omogućuje se da sustav za praćenje i evaluaciju bude pouzdaniji. Za razliku od drugih politika, poteškoća politike prilagodbe leži u tome što uspješna prilagodba sprečava negativne posljedice klimatskih promjena. Stoga stvarne koristi nisu uvijek vidljive ni mjerljive.

Raširena praksa je praćenje i evaluacija procesa utvrđenih politikama prilagodbe kako bi se odgovorilo na pitanje „što se poduzima?”. Međutim, kako bi se dobila cjelovita slika o općoj djelotvornosti i učinkovitosti politike prilagodbe, sve je važnije razumjeti učinke i rezultate tih procesa i povezanih mjera prilagodbe te odgovoriti na pitanje „kako to utječe na osjetljivosti i rizike?”. Fokus na učincima i rezultatima politika prilagodbe može pomoći i da se utvrdi jesu li strategija ili plan prilagodbe dovoljno ambiciozni da doprinesu jačanju otpornosti i razmatranju novih problema kojima će u budućnosti trebati posvetiti više pozornosti.

Za razliku od raširene prakse, trebalo bi pratiti i evaluirati ne samo fizičke, već i socijalne učinke i ishode mjera prilagodbe, uključujući njihovu raspodjelu u različitim skupinama stanovništva. To je važno kako bi mjere prilagodbe bile usmjerene na ranjive zajednice i pružale im potporu i kako pritom ne bi došlo do pogoršavanja ili nastanka novih nejednakosti.

Korak 5.a:   Utvrđivanje cilja i svrhe praćenja i evaluacije

| Primjer slučaja br. 5:„Mückenatlas”: projekt građanske znanosti za nadzor komaraca u Njemačkoj
  Mediji su preplavljeni vijestima o uzročnicima bolesti koji se prenose na životinje i ljude ubodima komaraca jer su u EU-u zabilježeni slučajevi denga groznice, groznice chikungunya i virusa Zapadnog Nila, osobito u južnoj Europi. Međutim, širenje vrsta komaraca koji prenose patogene (kao što su virusi, bakterije i paraziti koji mogu uzrokovati bolesti) bilježi se i u sve većem broju sjevernih zemalja EU-a, uključujući Njemačku. Klimatske promjene jedni su od čimbenika koji pridonose tom širenju. Kako bi se uklonili potencijalni zdravstveni rizici, potrebno je kombinirati mjere nadzora, prevencije i ublažavanja. Njemački „Mückenatlas” („atlas komaraca”) pokazuje kako projekt građanske znanosti može doprinijeti istraživanju i pritom dopuniti tradicionalne metode praćenja kako bi funkcionirao kao sustav ranog upozoravanja. U projektu sudjeluju građani koji donose uzorke komaraca, koje stručnjaci zatim identificiraju i koriste za istraživanje. Stoga je cilj projekta „Mückenatlas” doprinijeti znanju o autohtonim i invazivnim vrstama komaraca i povezanim bolestima u Njemačkoj te uspostaviti informacijsku bazu za oblikovatelje politika i istraživače radi procjene budućih rizika. |
| --- |

Primjer slučaja br. 5:„Mückenatlas”: projekt građanske znanosti za nadzor komaraca u Njemačkoj

Mediji su preplavljeni vijestima o uzročnicima bolesti koji se prenose na životinje i ljude ubodima komaraca jer su u EU-u zabilježeni slučajevi denga groznice, groznice chikungunya i virusa Zapadnog Nila, osobito u južnoj Europi. Međutim, širenje vrsta komaraca koji prenose patogene (kao što su virusi, bakterije i paraziti koji mogu uzrokovati bolesti) bilježi se i u sve većem broju sjevernih zemalja EU-a, uključujući Njemačku. Klimatske promjene jedni su od čimbenika koji pridonose tom širenju. Kako bi se uklonili potencijalni zdravstveni rizici, potrebno je kombinirati mjere nadzora, prevencije i ublažavanja. Njemački „Mückenatlas” („atlas komaraca”) pokazuje kako projekt građanske znanosti može doprinijeti istraživanju i pritom dopuniti tradicionalne metode praćenja kako bi funkcionirao kao sustav ranog upozoravanja. U projektu sudjeluju građani koji donose uzorke komaraca, koje stručnjaci zatim identificiraju i koriste za istraživanje. Stoga je cilj projekta „Mückenatlas” doprinijeti znanju o autohtonim i invazivnim vrstama komaraca i povezanim bolestima u Njemačkoj te uspostaviti informacijsku bazu za oblikovatelje politika i istraživače radi procjene budućih rizika.

Image 7

Prvi korak u razvoju sustava za praćenje i evaluaciju je utvrđivanje njegova cilja i svrhe jer to utječe na koordinaciju i organizaciju rada.

Praćenje i evaluacija mogu imati više svrha, pri čemu je najvažnije praćenje napretka i uspješnosti politike prilagodbe kako bi se doprinijelo oblikovanju i poboljšanju politika. Preporučljivo je da u središtu praćenja i evaluacije ne bude samo strategija ili plan prilagodbe, nego i relevantne sektorske politike. Stoga je prvo potrebno provjeriti je li prilagodba uključena u sektorske politike i u kojoj mjeri. Zatim je potrebno redovito pratiti mjere povezane s prilagodbom koje već postoje u sektorskim politikama.

Sekundarna svrha praćenja i evaluacije može biti povećanje odgovornosti u javnim upravama, poboljšanje baze znanja, učenje o tome kako prilagoditi tekuće ili buduće procese ili senzibiliziranje o potrebi za prilagodbom.

Korak 5.b:   Donošenje odluke o tome koga uključiti u proces

Kako bi praćenje, izvješćivanje i evaluacija bili učinkoviti, važno je odlučiti tko je za njih odgovoran, razjasniti uloge različitih aktera i uspostaviti mehanizme za vertikalnu i horizontalnu koordinaciju s akterima u različitim sektorima i na različitim administrativnim razinama.

Za praćenje, izvješćivanje i evaluaciju u pravilu su odgovorni akteri nadležni za koordinaciju procesa i izvješćivanje o rezultatima. Tijelo odgovorno za praćenje, izvješćivanje i evaluaciju može biti isto kao i tijelo koje koordinira nacionalnu politiku prilagodbe ili subjekt neovisan o onima koji su odgovorni za planiranje i provedbu politika prilagodbe. Oba pristupa imaju prednosti. S jedne strane, povezanost praćenja, izvješćivanja i evaluacije s razvojem politike može, primjerice, olakšati učenje i uključivanje rezultata praćenja i evaluacije u razvoj i preispitivanje politika. S druge strane, neovisnost može biti poželjna, posebno za aktivnosti evaluacije.

Uključivanje dionika, posebno onih navedenih u prvom koraku, kao i regionalne i lokalne razine uprave, nije važno samo radi praćenja, izvješćivanja i evaluacije za stjecanje relevantnih kvantitativnih i kvalitativnih informacija, podataka i znanja, već i radi tumačenja i izvođenja relevantnih poruka iz dostupnih podataka i odgovaranja na pitanja „kako” i „zašto”.

Korak 5.c:   Definiranje pokazatelja i kombiniranje metoda

Pri praćenju i evaluaciji prilagodbe preporučuje se kombinirati kvantitativne i kvalitativne metode jer će taj pristup vjerojatno biti fleksibilniji i omogućiti dobivanje različitih izvora podataka i informacija koji se mogu međusobno provjeravati kako bi se osiguralo da ukupni prikaz napretka i uspješnosti prilagodbe bude pouzdan, dosljedan i kontekstualiziran. Taj pristup može pomoći i u prevladavanju nekih ograničenja kvantitativnih ili kvalitativnih podataka koji se upotrebljavaju zasebno te pružiti informacije i dokaze iz više izvora.

Kvantitativni pokazatelji i skupovi pokazatelja pružaju mjerljive, naizgled nedvosmislene dokaze o napretku i uspješnosti. Prilikom utvrđivanja odgovarajućih pokazatelja za praćenje i evaluaciju procesa i rezultata preporučuje se:

| — | iskoristiti već postojeće pokazatelje ako odgovaraju općem cilju sustava praćenja i evaluacije, |
| --- | --- |

—

iskoristiti već postojeće pokazatelje ako odgovaraju općem cilju sustava praćenja i evaluacije,

| — | osigurati da skup pokazatelja pruža koherentnu i pouzdanu sliku napretka i uspješnosti prilagodbe, |
| --- | --- |

—

osigurati da skup pokazatelja pruža koherentnu i pouzdanu sliku napretka i uspješnosti prilagodbe,

| — | uzeti u obzir i izričito navesti sve temeljne pretpostavke, ograničenja i dvojbe koje proizlaze iz prirode pokazatelja, |
| --- | --- |

—

uzeti u obzir i izričito navesti sve temeljne pretpostavke, ograničenja i dvojbe koje proizlaze iz prirode pokazatelja,

| — | iskoristiti kombinaciju pokazatelja procesa, rezultata i ishoda kako bi se osigurala reprezentativnost i mjerio napredak u pogledu važnih ili odlučujućih mjera, a ne sekundarnih pitanja, |
| --- | --- |

—

iskoristiti kombinaciju pokazatelja procesa, rezultata i ishoda kako bi se osigurala reprezentativnost i mjerio napredak u pogledu važnih ili odlučujućih mjera, a ne sekundarnih pitanja,

| — | uzeti u obzir dostupne resurse te pristup podacima, njihovu dostupnost i koherentnost. |
| --- | --- |

—

uzeti u obzir dostupne resurse te pristup podacima, njihovu dostupnost i koherentnost.

Iako se u skupu pokazatelja mora uzeti u obzir primjerenost svakog pojedinog pokazatelja, svaki pokazatelj trebao bi ispunjavati sljedeće kriterije:

| — | valjanost: mjeri li se pokazateljem određeni rezultat? |
| --- | --- |

—

valjanost: mjeri li se pokazateljem određeni rezultat?

| — | preciznost: slažu li se dionici o tome što se točno mjeri pokazateljem? |
| --- | --- |

—

preciznost: slažu li se dionici o tome što se točno mjeri pokazateljem?

| — | praktičnost, cjenovna pristupačnost, jednostavnost: jesu li informacije dostupne uz razumne troškove? Hoće li ih biti jednostavno prikupiti i analizirati? |
| --- | --- |

—

praktičnost, cjenovna pristupačnost, jednostavnost: jesu li informacije dostupne uz razumne troškove? Hoće li ih biti jednostavno prikupiti i analizirati?

| — | pouzdanost: osigurava li pokazatelj dugoročno dosljedno mjerenje? |
| --- | --- |

—

pouzdanost: osigurava li pokazatelj dugoročno dosljedno mjerenje?

| — | osjetljivost: kad se rezultati promijene, hoće li pokazatelj biti osjetljiv na te promjene? |
| --- | --- |

—

osjetljivost: kad se rezultati promijene, hoće li pokazatelj biti osjetljiv na te promjene?

| — | jasnoća: je li sigurno da je povećanje dobro ili loše? |
| --- | --- |

—

jasnoća: je li sigurno da je povećanje dobro ili loše?

| — | korisnost: hoće li informacije biti korisne za donošenje odluka, odgovornost i učenje? |
| --- | --- |

—

korisnost: hoće li informacije biti korisne za donošenje odluka, odgovornost i učenje?

| — | suglasnost: slažu li se dionici da ima smisla koristiti taj pokazatelj? |
| --- | --- |

—

suglasnost: slažu li se dionici da ima smisla koristiti taj pokazatelj?

Korak 5.d:   Priopćavanje rezultata radi doprinosa politikama i praksi

Kako bi se rezultati praćenja i evaluacije maksimalno iskoristili za poboljšanje cjelokupne politike prilagodbe, o nalazima je potrebno pravodobno i na odgovarajući način obavijestiti širok raspon donositelja odluka. Primjer dobre prakse uključivanja dionika i informiranja donositelja odluka o rezultatima opisan je u primjeru slučaja br. 5.

Kako bi se poboljšala upotreba rezultata praćenja i evaluacije u donošenju politika, preporučuje se:

| — | dogovoriti se kako će se rezultati upotrijebiti prije razvoja sustava za praćenje i evaluaciju, |
| --- | --- |

—

dogovoriti se kako će se rezultati upotrijebiti prije razvoja sustava za praćenje i evaluaciju,

| — | surađivati s dionicima tijekom izrade ili revizije strategije ili akcijskog plana te s njima raspravljati o preliminarnim rezultatima radi razmjene mišljenja o tome kako bi se oni mogli tumačiti i priopćiti, |
| --- | --- |

—

surađivati s dionicima tijekom izrade ili revizije strategije ili akcijskog plana te s njima raspravljati o preliminarnim rezultatima radi razmjene mišljenja o tome kako bi se oni mogli tumačiti i priopćiti,

| — | poboljšati komunikaciju o praćenju, izvješćivanju i evaluaciji korištenjem različitih alata i stavljanjem fokusa na ciljne skupine i određene kontekste, |
| --- | --- |

—

poboljšati komunikaciju o praćenju, izvješćivanju i evaluaciji korištenjem različitih alata i stavljanjem fokusa na ciljne skupine i određene kontekste,

| — | fokusirati se na širenje informacija, informiranje i izgradnju kapaciteta, |
| --- | --- |

—

fokusirati se na širenje informacija, informiranje i izgradnju kapaciteta,

| — | upotrijebiti rezultate praćenja i evaluacije kako bi se osiguralo da prilagodba bude prioritet u političkom programu na svim razinama upravljanja. |
| --- | --- |

—

upotrijebiti rezultate praćenja i evaluacije kako bi se osiguralo da prilagodba bude prioritet u političkom programu na svim razinama upravljanja.

Praćenje i evaluacija djelotvornosti i učinkovitosti provedenih mjera prilagodbe klimatskim promjenama važni su radi preispitivanja fizičkih i socijalnih učinaka mjera prilagodbe klimatskim promjenama kako bi se procijenilo treba li strategiju prilagodbe klimatskim promjenama ažurirati.

Za više informacija o praćenju i evaluaciji vidjeti i odjeljak na stranici Alata za potporu prilagodbi o praćenju i evaluaciji prilagodbe.

---

(1)  Doprinos Radne skupine II. Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability.

(2)  Prema IPCC-evu objedinjenom izvješću o šestom izvješću o procjeni, Summary for policy makers (2023.), korjenite promjene postižu se „pomoću mjera prilagodbe i ublažavanja koje daju prednost pravednosti, društvenoj i klimatskoj pravdi, poštovanju ljudskih prava i uključivosti”. Smatra se i da je tim mjerama moguće „ostvariti održive rezultate, izbjeći kompromise... i ubrzati napredak prema otpornosti na klimatske promjene”.

(3)  Članak 5. stavak 4. Europskog zakona o klimi: Države članice redovito ažuriraju strategije i povezane ažurirane informacije uključuju u izvješća koje podnose u skladu s člankom 19. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999.

(4)  Uključivanje mora biti dvosmjeran proces u kojem treba uzeti u obzir i doprinos drugih sektorskih politika mjerama prilagodbe.

(5)  Na primjer, u literaturi se navodi da su muškarci u bogatijim zemljama često manje zabrinuti zbog klimatskih promjena od žena. Vidjeti npr. Bush i Clayton (2023.).

(6)  Dobre prakse i smjernice navedene su u publikaciji Children’s participation in public decision-making – Why should I involve children?

(7)  Otvaraju se nove mogućnosti zahvaljujući Delegiranom aktu o taksonomiji klimatski održivih djelatnosti u okviru prilagodbe klimatskim promjenama.

(8)  S upućivanjima na procjene rizika, scenarije i ciljeve otpornosti na katastrofe izrađene u skladu s Mehanizmom Unije za civilnu zaštitu.

(9)  Međutim, procjena rizika može biti detaljnija tako da se u njoj utvrde potrebne mjere prilagodbe i razvrstaju prema prioritetima.

(10)  Obavijest Komisije o smjernicama državama članicama za ažuriranje nacionalnih energetskih i klimatskih planova za razdoblje 2021.–2030., odjeljak 3.6., sadržava smjernice o procjenama potrebnih ulaganja, među ostalim za mjere prilagodbe klimatskim promjenama. Te se smjernice mogu upotrijebiti i za akcijske planove i strategije prilagodbe, među ostalim kako bi se osigurala dosljednost s nacionalnim energetskim i klimatskim planovima.

---

PRILOG I

Predložak za strategiju prilagodbe

Ovaj predložak primjer je strukture sveobuhvatne strategije prilagodbe. U određenoj mjeri može se primijeniti i na plan prilagodbe (vidjeti dio IV. ovog Priloga o provedbi). Informacije o sadržaju svakog dijela nisu konačne.

I.   Uvod (oko 10 % ukupne duljine)

a.   Osnovne informacije o strategiji

| — | puni naziv strategije, njezin fokus/područje primjene, vremenski okvir, plan redovitih ažuriranja itd. |
| --- | --- |

—

puni naziv strategije, njezin fokus/područje primjene, vremenski okvir, plan redovitih ažuriranja itd.

b.   Kontekst strategije/plana

| — | tko je donio odluku o izradi strategije, kad i zašto |
| --- | --- |

—

tko je donio odluku o izradi strategije, kad i zašto

| — | kako je strategija usklađena sa strategijom EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama |
| --- | --- |

—

kako je strategija usklađena sa strategijom EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama

| — | koji su drugi strateški dokumenti i propisi EU-a povezani sa strategijom i na koji način |
| --- | --- |

—

koji su drugi strateški dokumenti i propisi EU-a povezani sa strategijom i na koji način

| — | koji su drugi nacionalni strateški dokumenti povezani sa strategijom i na koji način |
| --- | --- |

—

koji su drugi nacionalni strateški dokumenti povezani sa strategijom i na koji način

| — | stanje politike prilagodbe klimatskim promjenama prije izrade strategije |
| --- | --- |

—

stanje politike prilagodbe klimatskim promjenama prije izrade strategije

c.   Odgovorna tijela

| — | tko će provoditi strategiju |
| --- | --- |

—

tko će provoditi strategiju

| — | tko će podupirati razvoj/provedbu/praćenje i evaluaciju strategije putem savjetovanja, informiranja, pružanja podataka itd. |
| --- | --- |

—

tko će podupirati razvoj/provedbu/praćenje i evaluaciju strategije putem savjetovanja, informiranja, pružanja podataka itd.

d.   Ciljne skupine

| — | na koga će provedba utjecati ili bi mogla utjecati |
| --- | --- |

—

na koga će provedba utjecati ili bi mogla utjecati

| — | tko se mora pridržavati strategije u svojem svakodnevnom radu |
| --- | --- |

—

tko se mora pridržavati strategije u svojem svakodnevnom radu

e.   Terminologija

| — | objašnjenje ključnih koncepata upotrijebljenih u strategiji. |
| --- | --- |

—

objašnjenje ključnih koncepata upotrijebljenih u strategiji.

II.   Analitički dio (oko 15 % ukupne duljine)

a.   Procjena klimatskih promjena i osjetljivosti na temelju najnovijih znanstvenih spoznaja

| — | informacije o prošlim i trenutačnim klimatskim učincima i rizicima |
| --- | --- |

—

informacije o prošlim i trenutačnim klimatskim učincima i rizicima

| — | predviđanja budućih trendova različitih klimatskih varijabli i nepogoda na temelju niza različitih klimatskih scenarija |
| --- | --- |

—

predviđanja budućih trendova različitih klimatskih varijabli i nepogoda na temelju niza različitih klimatskih scenarija

| — | rezultati testiranja otpornosti u različitim klimatskim scenarijima |
| --- | --- |

—

rezultati testiranja otpornosti u različitim klimatskim scenarijima

| — | predviđanja budućeg socioekonomskog razvoja te drugih čimbenika i megatrendova koji nisu povezani s klimom, a koji bi mogli znatno utjecati na osjetljivost na klimatske promjene |
| --- | --- |

—

predviđanja budućeg socioekonomskog razvoja te drugih čimbenika i megatrendova koji nisu povezani s klimom, a koji bi mogli znatno utjecati na osjetljivost na klimatske promjene

b.   Procjena napretka

| — | informacije o dosadašnjem pristupu prilagodbi klimatskim promjenama i njegovoj povezanosti s ublažavanjem klimatskih promjena |
| --- | --- |

—

informacije o dosadašnjem pristupu prilagodbi klimatskim promjenama i njegovoj povezanosti s ublažavanjem klimatskih promjena

| — | evaluacija prethodne strategije/plana prilagodbe u pogledu postupaka i napretka u smanjenju osjetljivosti i jačanju otpornosti, po mogućnosti na temelju sveobuhvatnog skupa pokazatelja |
| --- | --- |

—

evaluacija prethodne strategije/plana prilagodbe u pogledu postupaka i napretka u smanjenju osjetljivosti i jačanju otpornosti, po mogućnosti na temelju sveobuhvatnog skupa pokazatelja

c.   Izrada scenarija bez provedbe mjera

| — | informacije o budućem razvoju ako se strategija ne provede |
| --- | --- |

—

informacije o budućem razvoju ako se strategija ne provede

d.   Sažetak ključnih analiza

| — | sažetak drugih analiza važnih za razumijevanje problema i njegova razvoja ili kao opravdanje za mjere odabrane za rješavanje problema. |
| --- | --- |

—

sažetak drugih analiza važnih za razumijevanje problema i njegova razvoja ili kao opravdanje za mjere odabrane za rješavanje problema.

III.   Strateški dio (oko 45 % ukupne duljine)

a.   Vizija i glavno strateško usmjerenje (oko 15 % ovog dijela)

| — | Intervencijski pristup i hijerarhija ciljeva






  — | utvrđivanje ciljeva koji se trebaju postići i način na koji se mogu postići određivanjem strateškog usmjerenja |
| --- | --- | --- |

—

Intervencijski pristup i hijerarhija ciljeva

—

utvrđivanje ciljeva koji se trebaju postići i način na koji se mogu postići određivanjem strateškog usmjerenja

| — | objašnjenje hijerarhije strateških i posebnih ciljeva |
| --- | --- |

—

objašnjenje hijerarhije strateških i posebnih ciljeva

| — | Vizija i strateška područja/sektori






  — | informacije o viziji strategije |
| --- | --- | --- |

—

Vizija i strateška područja/sektori

—

informacije o viziji strategije

| — | informacije o strateškim područjima/sektorima: kako su povezani s problemom; koje su glavne poveznice među njima; koje bi kompromise ili potencijalne sukobe te poveznice mogle podrazumijevati |
| --- | --- |

—

informacije o strateškim područjima/sektorima: kako su povezani s problemom; koje su glavne poveznice među njima; koje bi kompromise ili potencijalne sukobe te poveznice mogle podrazumijevati

| — | Strateški ciljevi






  — | opis strateških ciljeva i njihov odnos s vizijom/općim ciljem strategije |
| --- | --- | --- |

—

Strateški ciljevi

—

opis strateških ciljeva i njihov odnos s vizijom/općim ciljem strategije

| — | učinci, koristi i ciljne vrijednosti koje se odnose na strateške ciljeve. |
| --- | --- |

—

učinci, koristi i ciljne vrijednosti koje se odnose na strateške ciljeve.

b.   Opis ciljeva u svakom strateškom području/sektoru (oko 30 % ovog dijela)

| — | Opis posebnih ciljeva i njihovih očekivanih učinaka






  — | pregled posebnih ciljeva i njihova odnosa sa strateškim ciljevima, i drugih ciljeva |
| --- | --- | --- |

—

Opis posebnih ciljeva i njihovih očekivanih učinaka

—

pregled posebnih ciljeva i njihova odnosa sa strateškim ciljevima, i drugih ciljeva

| — | učinci, koristi i ciljne vrijednosti koje se odnose na posebne ciljeve |
| --- | --- |

—

učinci, koristi i ciljne vrijednosti koje se odnose na posebne ciljeve

| — | Pregled opcija prilagodbe






  — | opis opcija prilagodbe za postizanje posebnih ciljeva, uz oslanjanje na najnovije spoznaje i davanje prednosti prirodnim rješenjima i rješenjima koja se temelje na ekosustavu |
| --- | --- | --- |

—

Pregled opcija prilagodbe

—

opis opcija prilagodbe za postizanje posebnih ciljeva, uz oslanjanje na najnovije spoznaje i davanje prednosti prirodnim rješenjima i rješenjima koja se temelje na ekosustavu

| — | troškovi, koristi i učinci provedbe za svaku mjeru |
| --- | --- |

—

troškovi, koristi i učinci provedbe za svaku mjeru

| — | Rezultati i ishodi provedbe, pokazatelji






  — | očekivani rezultati i ishodi svake mjere kako bi se doprinijelo ciljevima strategije |
| --- | --- | --- |

—

Rezultati i ishodi provedbe, pokazatelji

—

očekivani rezultati i ishodi svake mjere kako bi se doprinijelo ciljevima strategije

| — | pokazatelji za praćenje i evaluaciju mjera. |
| --- | --- |

—

pokazatelji za praćenje i evaluaciju mjera.

Slika 3

Primjer hijerarhije posebnih ciljeva i opcija prilagodbe u okviru određenog strateškog cilja

Image 8

IV.   Provedba – akcijski plan (oko 25 % ukupne duljine)

a.   Upravljanje provedbom

| — | informacije o tome tko je odgovoran za provedbu |
| --- | --- |

—

informacije o tome tko je odgovoran za provedbu

| — | informacije o sustavu i strukturi za usmjeravanje provedbe (uloge, odgovornosti i nadležnosti pojedinih aktera) |
| --- | --- |

—

informacije o sustavu i strukturi za usmjeravanje provedbe (uloge, odgovornosti i nadležnosti pojedinih aktera)

| — | definiranje čimbenika koji bi mogli dovesti do promjena u provedbi, uključujući načine na koje bi se te promjene uvele |
| --- | --- |

—

definiranje čimbenika koji bi mogli dovesti do promjena u provedbi, uključujući načine na koje bi se te promjene uvele

b.   Provedbeni plan

| — | određivanje prioritetnih područja djelovanja |
| --- | --- |

—

određivanje prioritetnih područja djelovanja

c.   Vremenski okvir provedbe

| — | vremenski okvir provedbe konkretnih mjera, uključujući odgovornosti, kontinuitet provedbe, ključne etape itd. |
| --- | --- |

—

vremenski okvir provedbe konkretnih mjera, uključujući odgovornosti, kontinuitet provedbe, ključne etape itd.

d.   Proračun i financijski resursi

| — | procjena potreba za ulaganjima za odabrani akcijski plan, uključujući odluku o tome koja će se ulaganja obuhvatiti javnim proračunom, a koja mobiliziranjem privatnih sredstava |
| --- | --- |

—

procjena potreba za ulaganjima za odabrani akcijski plan, uključujući odluku o tome koja će se ulaganja obuhvatiti javnim proračunom, a koja mobiliziranjem privatnih sredstava

| — | informacije o proračunu za provedbu strategije i dostupnim izvorima financiranja |
| --- | --- |

—

informacije o proračunu za provedbu strategije i dostupnim izvorima financiranja

e.   Sustav za praćenje i evaluaciju

| — | informacije o tome tko je odgovoran za praćenje i evaluaciju |
| --- | --- |

—

informacije o tome tko je odgovoran za praćenje i evaluaciju

| — | informacije o sustavu kontinuiranog praćenja i evaluacije postupka provedbe i napretka u postizanju ciljeva |
| --- | --- |

—

informacije o sustavu kontinuiranog praćenja i evaluacije postupka provedbe i napretka u postizanju ciljeva

| — | plan praćenja i evaluacije strategije, uzimajući u obzir postojeće obveze izvješćivanja. |
| --- | --- |

—

plan praćenja i evaluacije strategije, uzimajući u obzir postojeće obveze izvješćivanja.

V.   Sažetak (oko 5 % ukupne duljine)

| — | kratak sažetak glavnih aktivnosti, koraka i ključnih etapa utvrđenih u provedbi strategije. |
| --- | --- |

—

kratak sažetak glavnih aktivnosti, koraka i ključnih etapa utvrđenih u provedbi strategije.

VI.   Prilog

Prilog strategije obično sadržava popratne dokumente pripremljene u fazi razvoja strategije. To može uključivati analitičke dokumente (npr. SWOT analize (1) ili analize troškova i koristi) ili dokumente koji sadržavaju više pojedinosti o provedbi strategije (npr. detaljni vremenski okvir ili sveobuhvatni skup pokazatelja).

---

(1)  Analize za utvrđivanje prednosti, nedostataka, prilika i prijetnji.

---

PRILOG II.

Nova područja politike prilagodbe

Pravedna otpornost

Najranjivije društvene skupine često su najjače pogođene klimatskim promjenama, stoga se u procjenama utjecaja klimatskih promjena i osjetljivosti ne smiju zanemariti nerazmjerne posljedice za skupine ljudi i zemljopisna područja u nepovoljnom položaju. Kako bi se postigla pravedna otpornost, mora se spriječiti nejednako opterećenje i nitko se ne smije zapostaviti.

| — | Nejednako opterećenje: određene društvene skupine i zemljopisna područja nerazmjerno su pogođeni klimatskim promjenama zbog nejednake izloženosti ili već postojeće osjetljivosti na utjecaje klimatskih promjena, različitih gospodarskih i političkih mogućnosti ili različitog pristupa javnim uslugama i infrastrukturi. Stoga klimatske promjene mogu pogoršati postojeće nejednakosti i stvoriti nove.






  — | Na primjer, skupine stanovnika s niskim dohotkom često su izloženije vrućini i osjetljivije na nju jer često žive u loše izoliranim kućama i ne mogu si priuštiti dodatnu zaštitu od topline, npr. proizvode za zaštitu od sunca. Osim toga, često žive u gusto naseljenim četvrtima bez zelenih javnih površina. Slično tome, skupine koje žive na nizinskim područjima i u blizini riječnih korita izloženije su poplavama i mogle bi imati manje mogućnosti za premještanje zbog niže cijene svojih nekretnina. |
| --- | --- | --- |

—

Nejednako opterećenje: određene društvene skupine i zemljopisna područja nerazmjerno su pogođeni klimatskim promjenama zbog nejednake izloženosti ili već postojeće osjetljivosti na utjecaje klimatskih promjena, različitih gospodarskih i političkih mogućnosti ili različitog pristupa javnim uslugama i infrastrukturi. Stoga klimatske promjene mogu pogoršati postojeće nejednakosti i stvoriti nove.

—

Na primjer, skupine stanovnika s niskim dohotkom često su izloženije vrućini i osjetljivije na nju jer često žive u loše izoliranim kućama i ne mogu si priuštiti dodatnu zaštitu od topline, npr. proizvode za zaštitu od sunca. Osim toga, često žive u gusto naseljenim četvrtima bez zelenih javnih površina. Slično tome, skupine koje žive na nizinskim područjima i u blizini riječnih korita izloženije su poplavama i mogle bi imati manje mogućnosti za premještanje zbog niže cijene svojih nekretnina.

| — | Nadalje, utjecaji klimatskih promjena jače pogađaju određena zanimanja i radnike zbog izloženosti (tj. toplinski stres) ili fizičkog opterećenja, primjerice radnike u poljoprivredi, šumarstvu i građevinarstvu. |
| --- | --- |

—

Nadalje, utjecaji klimatskih promjena jače pogađaju određena zanimanja i radnike zbog izloženosti (tj. toplinski stres) ili fizičkog opterećenja, primjerice radnike u poljoprivredi, šumarstvu i građevinarstvu.

| — | Nikoga se ne smije zapostaviti: troškovi i koristi opcija prilagodbe trebali bi se pravedno raspodijeliti.






  — | Primjer „nepravednog” pristupa prilagodbi, s obzirom na to da mjere zaštite od poplava mogu biti jako skupe, mogu biti mjere upravljanja poplavama kojima se pogoduje bogatim pojedincima s nekretninama u područjima sklonima poplavama na štetu zajednica koje imaju manje utjecaja u političkom životu i/ili čija je ugrožena imovina manje ekonomske vrijednosti. |
| --- | --- | --- |

—

Nikoga se ne smije zapostaviti: troškovi i koristi opcija prilagodbe trebali bi se pravedno raspodijeliti.

—

Primjer „nepravednog” pristupa prilagodbi, s obzirom na to da mjere zaštite od poplava mogu biti jako skupe, mogu biti mjere upravljanja poplavama kojima se pogoduje bogatim pojedincima s nekretninama u područjima sklonima poplavama na štetu zajednica koje imaju manje utjecaja u političkom životu i/ili čija je ugrožena imovina manje ekonomske vrijednosti.

Međutim, pravednu otpornost važno je uzeti u obzir u svakom koraku planiranja prilagodbe klimatskim promjenama, npr. prilikom odabira relevantnih dionika koje treba uključiti u proces, provedbe procjena rizika i osjetljivosti na klimatske promjene, procjene opcija prilagodbe, praćenja i evaluacije rada na prilagodbi itd.

Može se otići korak dalje od razmatranja i rješavanja nerazmjernog opterećenja povezanog s klimatskim promjenama u politici prilagodbe. Na primjer, rodno osviještena politika podrazumijeva integraciju rodne perspektive u pripremu, osmišljavanje, provedbu, praćenje i evaluaciju politika, regulatornih mjera i programa potrošnje radi promicanja ravnopravnosti žena i muškaraca i suzbijanja diskriminacije.

Za više informacija o pravednoj otpornosti vidjeti stranicu o politici pravedne otpornosti na platformi Climate-ADAPT.

Loša prilagodba

Rad na prilagodbi odvija se u uvjetima koji se stalno mijenjaju i povezan je s visokom stopom nesigurnosti. Stoga je prilagodba kontinuiran proces čije je ishode teško predvidjeti. U nekim slučajevima rad na prilagodbi može dovesti do nepredviđenih i nenamjernih negativnih posljedica koje se nazivaju „loša prilagodba”.

IPCC definira lošu prilagodbu kao „mjere koje mogu dovesti do povećanog rizika od negativnih učinaka povezanih s klimom, među ostalim zbog povećanja emisija stakleničkih plinova, povećane ili promijenjene osjetljivosti na klimatske promjene, povećanja nejednakosti ili smanjene dobrobiti, danas ili u budućnosti”.

Uspješnost rada na prilagodbi uvelike ovisi o kontekstu i može varirati od postizanja klimatske otpornosti s jedne strane, do povećanja osjetljivosti ciljne skupine na klimatske promjene s druge.

Slika 4

Raspon odgovora, od prilagodbe do loše prilagodbe

Image 9

| Izvor: | Schipper, 2020. |
| --- | --- |

Izvor:

Unatoč nesigurnostima i važnosti konteksta, utvrđene su neke opće vrste loše prilagodbe kako bi se pomoglo u otkrivanju mogućih slučajeva loše prilagodbe.

Schipper (2020.) prepoznaje tri opće kategorije loše prilagodbe: infrastrukturna, institucionalna i bihevioralna. Posljednje dvije kategorije posebno naglašavaju koliko je važno uzeti u obzir ne samo fizičke nego i društvene posljedice opcija prilagodbe.

Barnett i O'Neill (2010.) prepoznaju pet vrsta loše prilagodbe:

| 1. | Povećanje emisija stakleničkih plinova
  Dobro poznat primjer te vrste loše prilagodbe je upotreba klimatskih uređaja ili drugih energetski intenzivnih tehnologija. |
| --- | --- |

1.

Povećanje emisija stakleničkih plinova

Dobro poznat primjer te vrste loše prilagodbe je upotreba klimatskih uređaja ili drugih energetski intenzivnih tehnologija.

| 2. | Nerazmjerno opterećivanje najranjivijih
  Na primjer, više cijene vode nerazmjerno utječu na kućanstva s niskim prihodima koja izdvajaju veći dio svojih prihoda za vodu i imaju manje mogućnosti za smanjenje potrošnje vode. |
| --- | --- |

2.

Nerazmjerno opterećivanje najranjivijih

Na primjer, više cijene vode nerazmjerno utječu na kućanstva s niskim prihodima koja izdvajaju veći dio svojih prihoda za vodu i imaju manje mogućnosti za smanjenje potrošnje vode.

| 3. | Visoki oportunitetni troškovi (tj. gospodarski i društveni troškovi odnosno troškovi povezani s okolišem visoki su u usporedbi s alternativama)
  Na primjer, izgradnja brane donosi visoke gospodarske i društvene troškove te troškove povezane s okolišem, kao što su troškovi izgradnje i održavanja, preseljenja stanovništva i promjena u riječnom ekosustavu. |
| --- | --- |

3.

Visoki oportunitetni troškovi (tj. gospodarski i društveni troškovi odnosno troškovi povezani s okolišem visoki su u usporedbi s alternativama)

Na primjer, izgradnja brane donosi visoke gospodarske i društvene troškove te troškove povezane s okolišem, kao što su troškovi izgradnje i održavanja, preseljenja stanovništva i promjena u riječnom ekosustavu.

| 4. | Slabljenje motivacije za prilagodbu (npr. zbog poticanja nepotrebne ovisnosti o drugima, oslanjanja na rentu ili nagrađivanja pasivnosti)
  Na primjer, osiguranje ili subvencije trebali bi biti osmišljeni tako da pružaju poticaje za prilagodbu. U slučaju poljoprivrede, naknada od osiguranja usjeva i/ili subvencija za usjeve mogla bi u protivnom navesti poljoprivrednike da ne provode mjere prilagodbe i umjesto toga traže alternativne načine za sprečavanje propadanja usjeva te postanu ovisni o osiguranju i subvencijama i ne razmotre rizike sadnje različitih usjeva. |
| --- | --- |

4.

Slabljenje motivacije za prilagodbu (npr. zbog poticanja nepotrebne ovisnosti o drugima, oslanjanja na rentu ili nagrađivanja pasivnosti)

Na primjer, osiguranje ili subvencije trebali bi biti osmišljeni tako da pružaju poticaje za prilagodbu. U slučaju poljoprivrede, naknada od osiguranja usjeva i/ili subvencija za usjeve mogla bi u protivnom navesti poljoprivrednike da ne provode mjere prilagodbe i umjesto toga traže alternativne načine za sprečavanje propadanja usjeva te postanu ovisni o osiguranju i subvencijama i ne razmotre rizike sadnje različitih usjeva.

| 5. | Ovisnost o prijeđenom putu (manje opcija prilagodbe dostupnih u budućnosti)
  Na primjer, zbog postrojenja za desalinizaciju i drugih velikih infrastrukturnih projekata ulaganje kapitala i djelovanje institucija ograničava se na ustaljene obrasce koje je teško promijeniti u budućnosti i zbog toga se smanjuje fleksibilnost odgovora na nepredviđene promjene u gospodarskim, društvenim i okolišnim uvjetima te smanjuje raspon opcija prilagodbe. |
| --- | --- |

5.

Ovisnost o prijeđenom putu (manje opcija prilagodbe dostupnih u budućnosti)

Na primjer, zbog postrojenja za desalinizaciju i drugih velikih infrastrukturnih projekata ulaganje kapitala i djelovanje institucija ograničava se na ustaljene obrasce koje je teško promijeniti u budućnosti i zbog toga se smanjuje fleksibilnost odgovora na nepredviđene promjene u gospodarskim, društvenim i okolišnim uvjetima te smanjuje raspon opcija prilagodbe.

Kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri izbjegla loša prilagodba, oblikovatelji politika moraju u potpunosti razumjeti kontekst situacije za koju nastoje pronaći rješenje. To znači da trebaju razumjeti koji su uzroci (a ne simptomi) osjetljivosti i koji su glavni akteri i dionici koje treba saslušati. Ne bi se smjeli usredotočiti samo na vremenski okvir politike ili projekta, već uzeti u obzir međusobnu povezanost načina razvoja i ovisnost različitih skupina o infrastrukturi ili institucionalnim strukturama.

Prirodna rješenja

U europskom zelenom planu općenito, a posebno u politikama EU-a za prilagodbu i bioraznolikost, poziva se na ulaganje većih napora u brže uvođenje prirodnih rješenja u većim razmjerima.

UN definira prirodna rješenja kao „mjere za zaštitu, očuvanje, obnovu, održivo korištenje i upravljanje prirodnim ili modificiranim kopnenim, slatkovodnim, obalnim i morskim ekosustavima kojima se učinkovito rješavaju društvena, gospodarska i okolišna pitanja, i pritom se osigurava dobrobit ljudi, usluge ekosustava, otpornost i bioraznolikost” (1).

U šestom izvješću o procjeni IPCC-a (2) naglašava se da su očuvanje, zaštita, obnova i upravljanje velikim dijelom Zemljinih ekosustava potrebni kako bi se smanjila njihova osjetljivost i održala otpornost na klimatske promjene. Ističe se i velik potencijal prirodnih rješenja za učinkovito smanjenje klimatskih rizika i istodobno poboljšanje dobrobiti ljudi, posebno za ranjive i marginalizirane skupine. Ekosustavi diljem svijeta ključni su za zaštitu zajednica i prirode od posljedica klimatskih promjena, kao što su poplave i dezertifikacija.

Općenito, uz pomoć prirodnih rješenja gradovi, krajolici i morski krajolici obogaćuju se raznovrsnom prirodom, prirodnim obilježjima i procesima. Prirodna rješenja pogoduju bioraznolikosti, podupiru pružanje niza usluga ekosustava i mogu pomoći u ostvarenju ciljeva obnove i zaštite ekosustava.

Mogu se provesti zasebno ili integrirati u druge mjere prilagodbe te kombinirati s tehnološkim rješenjima ili rješenjima koja se temelje na infrastrukturi.

Najbolji rezultati ostvaruju se kad se u provedbi prirodnih rješenja uzimaju u obzir složenost ekosustava i predviđeni utjecaji klimatskih promjena na njih, ali i specifičan lokalni kontekst te različiti interesi i vrijednosti povezani s njima. Stoga je važno uključiti dionike i zajednice u svim fazama kako bi se osigurala potpora i zajednička odgovornost. To se može znatno olakšati pogodnim regulatornim okvirom, tehničkim standardima, suradnjom u upravljanju, prenošenjem znanja, izgradnjom kapaciteta i dostatnim financiranjem.

Prema EEA-i (2021.), prirodna rješenja koja smanjuju izloženost klimatskim nepogodama i osjetljivost na njih i poboljšavaju kapacitet za prilagodbu radi suočavanja s tim nepogodama uključuju različite razine intervencija:

| 1. | očuvanje i obnova (uključujući obnovu divljine) prirodnih ekosustava na lokacijama gdje pružaju usluge ekosustava ključne za prilagodbu i upravljanje rizicima od katastrofa (npr. zaštita i obnova močvarnih područja kako bi se ljudska naselja zaštitila od ekstremnih vremenskih uvjeta); |
| --- | --- |

1.

očuvanje i obnova (uključujući obnovu divljine) prirodnih ekosustava na lokacijama gdje pružaju usluge ekosustava ključne za prilagodbu i upravljanje rizicima od katastrofa (npr. zaštita i obnova močvarnih područja kako bi se ljudska naselja zaštitila od ekstremnih vremenskih uvjeta);

| 2. | održivo upravljanje ekosustavima kojima se gospodari i njihova prilagodba na klimatske promjene radi pružanja višestrukih usluga ekosustava (npr. diversifikacija poljoprivrednih krajobraza i šuma); |
| --- | --- |

2.

održivo upravljanje ekosustavima kojima se gospodari i njihova prilagodba na klimatske promjene radi pružanja višestrukih usluga ekosustava (npr. diversifikacija poljoprivrednih krajobraza i šuma);

| 3. | kreiranje novih, projektiranih ekosustava za posebne potrebe prilagodbe (npr. zeleni krovovi ili hibridna rješenja za upravljanje obalom) |
| --- | --- |

3.

kreiranje novih, projektiranih ekosustava za posebne potrebe prilagodbe (npr. zeleni krovovi ili hibridna rješenja za upravljanje obalom)

Međutim, kako navode Eggermont i dr. (2015.), granice između te tri vrste nisu jasne jer u tom rasponu postoje hibridna rješenja s obzirom na prostor i vrijeme. Na primjer, na razini krajolika moglo bi biti potrebno kombiniranje zaštićenih područja i područja kojima se gospodari kako bi se ispunili ciljevi multifunkcionalnosti i održivosti; biljni uređaj može se izgraditi kao novi ekosustav, ali, nakon što uspostavi, može se očuvati i proučavati kao prirodni ekosustav.

Testiranje otpornosti na klimatske promjene

Nakon katastrofe u nuklearnoj elektrani Fukushima u Japanu Europsko vijeće je 24. i 25. ožujka 2011. izjavilo da bi „trebalo preispitati sigurnost svih nuklearnih elektrana u EU-u na temelju sveobuhvatne i transparentne procjene rizika – odnosno testiranja otpornosti”. Ta testiranja otpornosti sastojala su se od dva elementa: i. procjene otpornosti nuklearne elektrane u nekoliko (hipotetskih) ekstremnih situacija (3) i ii. provjere odabranih preventivnih mjera i mjera ublažavanja, uključujući predviđene mogućnosti odstupanja (4). Deset godina kasnije metodologija tih testiranja otpornosti može se primijeniti i na širi skup europskih testiranja otpornosti na klimatske promjene kako bi se utvrdili rizici i slabosti u određenom području povezani s utjecajima klimatskih promjena. Kao i u slučaju testiranja otpornosti nuklearnih elektrana, čiji je cilj bio odrediti mjere koje bi se mogle poduzeti kako bi se spriječio kvar nuklearnog reaktora nakon prirodne katastrofe te mjere ublažavanja, u testiranjima otpornosti na klimatske promjene fokus bi također trebao biti na mjerama za smanjenje rizika od posljedica klimatskih nepogoda koje bi se mogle provesti prije nastupanja tih nepogoda. U nastavku su navedeni koraci prilagođenog testiranja otpornosti na klimatske promjene.

Korak 1.:   Definiranje opasnosti u konkretnom testiranju otpornosti na klimatske promjene

Testiranjem otpornosti na klimatske promjene u osnovi se definiraju mogući rizici na određenom području uzrokovani klimatskim nepogodama, uključujući poplave, vrućinu, sušu, oluje itd. To se provodi prikupljanjem i kreiranjem informacija o učincima klimatskih promjena i o osjetljivosti sustava i objekata na te učinke. Posebna pozornost posvećuje se područjima koja su najviše izložena klimatskim rizicima – prije svega (ključnoj) infrastrukturi, ali i sigurnosti opskrbe vodom i hranom, javnom zdravlju, bioraznolikosti, ekosustavima itd. Smatra se dobrom praksom početi testirati otpornost ključne infrastrukture na području koje je od presudne važnosti za druge ključne sustave kao što su prehrambeni, vodni i zdravstveni sustav. Klimatski rizici i nepogode vrlo su prostorno raspršeni, a razlikuju se ne samo na nacionalnoj ili podnacionalnoj razini, već i od sela do sela, ulice do ulice ili čak od kuće do kuće. Stoga prvo treba odrediti prostorni opseg testiranja otpornosti na klimatske promjene i povezane opasnosti.

Korak 2.:   Razmatranje općih osjetljivosti

Drugi je korak razmatranje osjetljivosti povezanih s već utvrđenim klimatskim nepogodama, uz pomoć javno dostupnih izvora informacija kao što su nacionalne ili lokalne karte. Taj „brzi pregled” omogućuje da se brzo prikupe osnovne informacije i dobije prvi uvid u klimatske utjecaje i osjetljivosti na određenom području. Ti se rezultati mogu upotrijebiti za senzibiliziranje i informiranje relevantnih dionika koji se još nisu dovoljno uključili u prilagodbu klimatskim promjenama.

Korak 2.a:   Detaljna procjena osjetljivosti

Informacije prikupljene u drugom koraku u mnogim slučajevima nisu dovoljno detaljne za utvrđivanje osjetljivosti na lokalnoj razini. U takvom je slučaju korisno generirati prilagođene informacije s dodatnim podacima i modelima izračuna za određeno područje.

Korak 3.:   Od testiranja otpornosti do strategije prilagodbe klimatskim promjenama

Nakon provedbe testiranja otpornosti sljedeći je korak primjena tih informacija za izradu strategije prilagodbe klimatskim promjenama za odabrani sektor ili područje. Prije opisa mogućnosti upotrebe tih rezultata važno je napomenuti što se testiranjem otpornosti postiže, a što ne:

| — | Test otpornosti ne može se pasti ni proći. Svrha je testiranja utvrditi moguće osjetljivosti i rizike u određenom području na temelju kojih se mogu izraditi planovi ili strategije prilagodbe. |
| --- | --- |

—

Test otpornosti ne može se pasti ni proći. Svrha je testiranja utvrditi moguće osjetljivosti i rizike u određenom području na temelju kojih se mogu izraditi planovi ili strategije prilagodbe.

| — | Standardiziranim testiranjem otpornosti ne dobiva se predložak kontrolnog popisa. Umjesto toga, njegova svrha je poduprijeti prilagođene strategije ili planove prilagodbe klimatskim promjenama. |
| --- | --- |

—

Standardiziranim testiranjem otpornosti ne dobiva se predložak kontrolnog popisa. Umjesto toga, njegova svrha je poduprijeti prilagođene strategije ili planove prilagodbe klimatskim promjenama.

| — | Testiranje otpornosti na stres ne nameće pravila za prilagodbu, nego služi kao doprinos raspravama o tome koje su razine rizika prihvatljive, a koje nisu. |
| --- | --- |

—

Testiranje otpornosti na stres ne nameće pravila za prilagodbu, nego služi kao doprinos raspravama o tome koje su razine rizika prihvatljive, a koje nisu.

| — | Testiranje otpornosti ne uključuje troškove određenih mjera prilagodbe. To bi se izvršenje proračuna trebalo provesti u kasnijoj fazi kad se mjere prilagodbe budu mogle usporediti. |
| --- | --- |

—

Testiranje otpornosti ne uključuje troškove određenih mjera prilagodbe. To bi se izvršenje proračuna trebalo provesti u kasnijoj fazi kad se mjere prilagodbe budu mogle usporediti.

| — | Svrha testiranja otpornosti nije procjenjivanje ni odabir mjera – to se čini u suradnji s dionicima, kako je opisano u praktičnom primjeru u nastavku. |
| --- | --- |

—

Svrha testiranja otpornosti nije procjenjivanje ni odabir mjera – to se čini u suradnji s dionicima, kako je opisano u praktičnom primjeru u nastavku.

Praktičan primjer: nizozemska praksa uključivanja testiranja otpornosti na klimatske promjene u planove prilagodbe klimatskim promjenama putem dijaloga o rizicima

Sve općine, regionalne uprave za vode, pokrajine i središnja vlada u Nizozemskoj surađuju u okviru programa za prilagodbu klimatskim promjenama Delta. U sklopu plana Delta za prostorno planiranje, s ciljem da Nizozemska do 2050. bude otporna na klimatske promjene i poplave, sve su se strane složile da će provesti testiranje otpornosti na klimatske promjene u suradnji s različitim dionicima. Testirala se otpornost na sušu, vrućinu, zasićenje vodom te poplave u gradskim područjima i kišne poplave. Sljedeći je korak bio organiziranje dijaloga o rizicima i uključivanje rezultata testiranja otpornosti i dijaloga o rizicima u izradu planova provedbe. Do 2021. sve su regije sudionice provele testiranje otpornosti. Osim toga, gotovo su sve regije sudionice pokrenule dijaloge o rizicima, a sve više općina i regija izrađuje planove provedbe prilagodbe klimatskim promjenama.

Dijalog o rizicima kontinuiran je proces koji obuhvaća više razgovora o rizicima povezanima s klimom. Dijalozi o internim rizicima održavaju se među državnim službenicima na (pod)nacionalnoj razini, a dijalozi o vanjskim rizicima održavaju se između nacionalnih vlada i drugih strana, kao što su stanovnici i poduzeća. Dijalog o rizicima ima dva cilja:

| 1. | informirati građane o osjetljivosti određenog područja na klimatske promjene – sudionici mogu raspravljati o rezultatima testiranja otpornosti na klimatske promjene i razmotriti koje rizike smatraju prihvatljivima, a koje ne; |
| --- | --- |

1.

informirati građane o osjetljivosti određenog područja na klimatske promjene – sudionici mogu raspravljati o rezultatima testiranja otpornosti na klimatske promjene i razmotriti koje rizike smatraju prihvatljivima, a koje ne;

| 2. | potaknuti rasprave o tome kako konkretnim mjerama smanjiti osjetljivost. |
| --- | --- |

2.

potaknuti rasprave o tome kako konkretnim mjerama smanjiti osjetljivost.

Nizozemska vlada izradila je plan djelovanja za održavanje dijaloga o rizicima kako bi se dobile informacije koje se mogu upotrijebiti za strategije i planove prilagodbe klimatskim promjenama.

Tablica 1

Primjer vođenja dijaloga o rizicima

| Priprema | Održavanje dijaloga | Kraj |
| --- | --- | --- |
| Zašto? Tko? Kako, u kojem obliku? Koji su glavni klimatski rizici? O kojim će se temama raspravljati? Kako će se organizirati dijalog? Kako informirati dionike? Kad? Tko je odgovoran za taj proces? | Povezivanje tema? Na koga utječu posljedice? Koja su rješenja? Mogućnosti? Novi rizici? Kako postići dogovor? Tko vodi dijalog? Kako da svi ostanu uključeni? | Koji su zajednički dogovori? Koji je rezultat dijaloga o rizicima? Tko čini što i zašto? Treba li ponovno održati dijalog? Kako će se priopćiti rezultati? Koje će se metode komunikacije koristiti? |

Priprema

Održavanje dijaloga

Kraj

Zašto? Tko? Kako, u kojem obliku? Koji su glavni klimatski rizici? O kojim će se temama raspravljati? Kako će se organizirati dijalog? Kako informirati dionike? Kad? Tko je odgovoran za taj proces?

Povezivanje tema? Na koga utječu posljedice? Koja su rješenja? Mogućnosti? Novi rizici? Kako postići dogovor? Tko vodi dijalog? Kako da svi ostanu uključeni?

Koji su zajednički dogovori? Koji je rezultat dijaloga o rizicima? Tko čini što i zašto? Treba li ponovno održati dijalog? Kako će se priopćiti rezultati? Koje će se metode komunikacije koristiti?

Ne postoji obrazac dijaloga o rizicima, jer on ovisi o brojnim čimbenicima, kao što su razmjer, vrijeme i kapaciteti. U Nizozemskoj je održano već nekoliko dijaloga o rizicima u vezi s testiranjima otpornosti, koji su objedinjeni u pregledu i mapi. Nizozemska vlada općinama, regijama i drugim upravnim tijelima daje popis organizacija koje mogu pomoći u olakšavanju dijaloga o rizicima, s primjerima dijaloga koji su već održani.

---

(1)  Multilateralno dogovorena definicija prirodnih rješenja, donesena na petom zasjedanju Skupštine Ujedinjenih naroda za okoliš Programa Ujedinjenih naroda za okoliš 2. ožujka 2022. (UNEP/EA.5/Res.5), preuzeto 13.4.2023.

(2)  Doprinos Radne skupine II. Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability, preuzeto 13.4.2023.

(3)  To je prvenstveno uključivalo prirodne pojave, uključujući potrese, cunamije i ekstremne vremenske uvjete, gubitak sigurnosnih sustava i upravljanje teškim nesrećama.

(4)  Vidjeti i EU-ove specifikacije testova otpornosti, preuzeto 13.4.2023.

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće Europske unije

| 27.7.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 264/32 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 264/32

---

Obavijest namijenjena ispitanicima na koje se primjenjuju mjere ograničavanja predviđene Odlukom Vijeća (ZVSP) 2020/1999 i Uredbom Vijeća (EU) 2020/1998 o mjerama ograničavanja zbog teških kršenja i povreda ljudskih prava

(2023/C 264/02)

U skladu s člankom 16. Uredbe (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (1) ispitanicima se skreće pozornost na sljedeće informacije.

Pravne osnove za taj postupak obrade čine Odluka Vijeća (ZVSP) 2020/1999 (2), kako je izmijenjena Odlukom Vijeća (ZVSP) 2023/[broj] (3), i Uredba Vijeća (EU) 2020/1998 (4), kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2023/[broj] (5).

Voditelj tog postupka obrade jest Vijeće Europske unije koje zastupa glavni direktor Glavne uprave za vanjske odnose (RELEX) Glavnog tajništva Vijeća, a služba zadužena za postupak obrade jest RELEX.1, s kojom se može stupiti u kontakt na adresi:

| Vijeće Europske unije, Glavno tajništvo |
| --- |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Vijeće Europske unije, Glavno tajništvo

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pošta: sanctions@consilium.europa.eu

Sa službenikom Vijeća za zaštitu podataka može se stupiti u kontakt putem e-adrese:

| | Službenik za zaštitu podataka |
| --- | --- |

Službenik za zaštitu podataka

| | data.protection@consilium.europa.eu |
| --- | --- |

data.protection@consilium.europa.eu

Svrha je tog postupka obrade uspostava i ažuriranje popisa osoba na koje se primjenjuju mjere ograničavanja u skladu s Odlukom (ZVSP) 2020/1999, kako je izmijenjena Odlukom (ZVSP) 2023/[broj], i Uredbom (EU) 2020/1998, kako je provedena Provedbenom uredbom (EU) 2023/[broj], o mjerama ograničavanja zbog teških kršenja i povreda ljudskih prava.

Ispitanici su fizičke osobe koje ispunjavaju kriterije za uvrštenje na popis utvrđene u Odluci (ZVSP) 2020/1999 i Uredbi (EU) 2020/1998.

Prikupljeni osobni podaci obuhvaćaju podatke potrebne za ispravno utvrđivanje identiteta dotične osobe, obrazloženje i sve druge podatke povezane s razlozima za uvrštenje na popis.

Pravne osnove za obradu osobnih podataka čine odluke Vijeća donesene na temelju članka 29. UEU-a i uredbe Vijeća donesene na temelju članka 215. UFEU-a u kojima se određuju fizičke osobe (ispitanici) i nalažu zamrzavanje imovine i ograničenja putovanja.

Obrada je nužna za izvršavanje zadaće od javnog interesa u skladu s člankom 5. stavkom 1. točkom (a) i za poštovanje pravnih obveza utvrđenih u navedenim pravnim aktima kojima voditelj obrade podliježe u skladu s člankom 5. stavkom 1. točkom (b) Uredbe (EU) 2018/1725.

Obrada je nužna zbog značajnog javnog interesa u skladu s člankom 10. stavkom 2. točkom (g) Uredbe (EU) 2018/1725.

Vijeće može dobiti osobne podatke ispitanika od država članica i/ili Europske službe za vanjsko djelovanje. Primatelji su osobnih podataka države članice, Europska komisija i Europska služba za vanjsko djelovanje.

Svi osobni podaci koje Vijeće obrađuje u kontekstu samostalnih mjera ograničavanja EU-a ostat će pohranjeni pet godina od trenutka brisanja ispitanika s popisa osoba na koje se primjenjuje zamrzavanje imovine ili od trenutka isteka valjanosti mjere ili, ako je pokrenut sudski postupak pred Sudom, do donošenja konačne presude. Osobne podatke sadržane u dokumentima koje je registriralo Vijeće čuva Vijeće u svrhe arhiviranja u javnom interesu, u smislu članka 4. stavka 1. točke (e) Uredbe (EU) 2018/1725.

Vijeće će možda morati razmijeniti osobne podatke o ispitaniku s trećom zemljom ili međunarodnom organizacijom u kontekstu prijenosa uvrštenja na popis UN-a od strane Vijeća ili u kontekstu međunarodne suradnje u vezi s politikom mjera ograničavanja EU-a.

Ako ne postoji odluka o primjerenosti ili odgovarajuće zaštitne mjere, prijenos osobnih podataka trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji temelji se na sljedećem uvjetu ili više njih, u skladu s člankom 50. Uredbe (EU) 2018/1725:

| — | prijenos je nužan iz važnih razloga od javnog interesa; |
| --- | --- |

—

prijenos je nužan iz važnih razloga od javnog interesa;

| — | prijenos je nužan za postavljanje, ostvarivanje ili obranu pravnih zahtjeva. |
| --- | --- |

—

prijenos je nužan za postavljanje, ostvarivanje ili obranu pravnih zahtjeva.

U obradu osobnih podataka ispitanika nije uključeno automatizirano donošenje odluka.

Ispitanici imaju pravo na informacije i pravo pristupa svojim osobnim podacima. Također imaju pravo na ispravak i dopunu svojih podataka. U određenim okolnostima mogu imati pravo na brisanje svojih osobnih podataka ili pravo prigovora na obradu svojih osobnih podataka ili mogu zatražiti njezino ograničenje.

Ispitanici mogu ostvariti ta prava slanjem e-poruke voditelju obrade, uz kopiju službeniku za zaštitu podataka, kako je prethodno navedeno.

Uz svoj zahtjev ispitanici moraju dostaviti presliku identifikacijske isprave kako bi potvrdili svoj identitet (osobna iskaznica ili putovnica). Ta isprava treba sadržavati identifikacijski broj, državu izdavanja, razdoblje valjanosti, ime, adresu i datum rođenja. Svi drugi podaci koje sadržava preslika identifikacijske isprave, poput fotografije ili osobnih obilježja, mogu se zacrniti.

Ispitanici imaju pravo podnijeti pritužbu Europskom nadzorniku za zaštitu podataka u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

Prije toga preporučuje se da ispitanici prvo pokušaju iskoristiti pravni lijek tako da se obrate voditelju obrade i/ili službeniku Vijeća za zaštitu podataka.

---

(1)  SL L 295 , 21.11.2018., str. 39.

(2)  SL L 410 I , 7.12.2020., str. 13.

(3)  SL L 183 I , 20.7.2023., str. 35.

(4)  SL L 410 I , 7.12.2020., str. 1.

(5)  SL L 183 I , 20.7.2023., str. 1.

---

| 27.7.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 264/34 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 264/34

---

Obavijest namijenjena osobama i subjektima na koje se primjenjuju mjere ograničavanja predviđene Odlukom Vijeća (ZVSP) 2020/1999, kako je izmijenjena Odlukom Vijeća (ZVSP) 2023/1500, i Uredbom Vijeća (EU) 2020/1998, kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2023/1495 o mjerama ograničavanja zbog teških kršenja i povreda ljudskih prava

(2023/C 264/03)

Osobama i subjektima navedenima u Prilogu Odluci Vijeća (ZVSP) 2020/1999 (1), kako je izmijenjena Odlukom Vijeća (ZVSP) 2023/1500 (2), i u Prilogu I. Uredbi Vijeća (EU) 2020/1998 (3), kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2023/1495 (4), o mjerama ograničavanja zbog teških kršenja i povreda ljudskih prava skreće se pozornost na sljedeće informacije.

Vijeće Europske unije odlučilo je da bi te osobe i subjekte trebalo uvrstiti na popis fizičkih i pravnih osoba, subjekata i tijela na koje se primjenjuju mjere ograničavanja predviđene Odlukom (ZVSP) 2020/1999 i Uredbom (EU) 2020/1998. Razlozi za uvrštenje tih osoba i subjekata na popis navedeni su u odgovarajućim unosima u tim prilozima.

Dotične osobe i subjekte upućuje se na mogućnost podnošenja zahtjeva nadležnim tijelima relevantne države članice (ili više njih), kako je navedeno na internetskim stranicama u Prilogu II. Uredbi (EU) 2020/1998, kako bi pribavile odobrenje za uporabu zamrznutih sredstava za osnovne potrebe ili posebna plaćanja (usp. članak 4. te uredbe).

Dotične osobe i subjekti mogu do 28. srpnja 2023. Vijeću podnijeti zahtjev, zajedno s popratnom dokumentacijom, za ponovno razmatranje odluke o njihovu uvrštenju na navedeni popis, na sljedeću adresu:

| Vijeće Europske unije |
| --- |
| Glavno tajništvo |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Vijeće Europske unije

Glavno tajništvo

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pošta: sanctions@consilium.europa.eu

Zaprimljene primjedbe uzet će se u obzir u svrhu periodičnog preispitivanja koje Vijeće provodi na temelju članka 10. Odluke (ZVSP) 2020/1999.

---

(1)  SL L 410 I , 7.12.2020., str. 13.

(2)  SL L 183 I , 20.7.2023., str. 35.

(3)  SL L 410 I , 7.12.2020., str. 1.

(4)  SL L 183 I , 20.7.2023., str. 1.

---

| 27.7.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 264/35 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 264/35

---

ODLUKA VIJEĆA

od 25. srpnja 2023.

o imenovanju zamjenice člana Savjetodavnog odbora za sigurnost i zdravlje na radu za Mađarsku

(2023/C 264/04)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Odluku Vijeća od 22. srpnja 2003. o osnivanju Savjetodavnog odbora za sigurnost i zaštitu zdravlja na radu (1), a posebno njezin članak 3.,

uzimajući u obzir popise kandidata koje su Vijeću podnijele vlade država članica,

budući da:

| (1) | Vijeće je Odlukom od 24. veljače 2022 (2). imenovalo članove i zamjenike članova Savjetodavnog odbora za sigurnost i zdravlje na radu za razdoblje od 1. ožujka 2022. do 28. veljače 2025. |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je Odlukom od 24. veljače 2022 (2). imenovalo članove i zamjenike članova Savjetodavnog odbora za sigurnost i zdravlje na radu za razdoblje od 1. ožujka 2022. do 28. veljače 2025.

| (2) | Vlada Mađarske podnijela je prijedlog za imenovanje za mjesto koje treba popuniti, |
| --- | --- |

(2)

Vlada Mađarske podnijela je prijedlog za imenovanje za mjesto koje treba popuniti,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Sljedeća osoba imenuje se zamjenicom člana Savjetodavnog odbora za sigurnost i zdravlje na radu za razdoblje koje završava 28. veljače 2025.:

PREDSTAVNICI SINDIKATA

| Država članica | Zamjenica člana |
| --- | --- |
| Mađarska | gđa Sára FELSZEGHI |

Država članica

Zamjenica člana

Mađarska

gđa Sára FELSZEGHI

Članak 2.

Članove i zamjenike članova koji još nisu predloženi Vijeće će imenovati kasnije.

Članak 3.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 25. srpnja 2023.

Za Vijeće

Predsjednik

L. PLANAS PUCHADES

---

(1)  SL C 218, 13.9.2003., str. 1.

1

(2)  Odluka Vijeća od 24. veljače 2022. o imenovanju članova i zamjenika članova Savjetodavnog odbora za sigurnost i zdravlje na radu (SL C 92, 25.2.2022., str. 1.).

2

---

| 27.7.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 264/37 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 264/37

---

ODLUKA VIJEĆA

od 25. srpnja 2023.

o imenovanju zamjenice člana Upravnog odbora Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja (Cedefop) za Nizozemsku

(2023/C 264/05)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/128 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. siječnja 2019. o osnivanju Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja (Cedefop) te stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 337/75 (1), a posebno njezin članak 4.,

uzimajući u obzir popise kandidata za imenovanje koji su Vijeću podnijele vlade država članica i organizacije zaposlenika i poslodavaca,

budući da:

| (1) | Odlukom od 28. ožujka 2023 (2). Vijeće je imenovalo članove i zamjenike članova Upravnog odbora Cedefopa za razdoblje od 1. travnja 2023. do 31. ožujka 2027. |
| --- | --- |

(1)

Odlukom od 28. ožujka 2023 (2). Vijeće je imenovalo članove i zamjenike članova Upravnog odbora Cedefopa za razdoblje od 1. travnja 2023. do 31. ožujka 2027.

| (2) | Organizacija poslodavaca BusinessEurope podnijela je prijedlog kandidata za jedno mjesto koje treba popuniti, |
| --- | --- |

(2)

Organizacija poslodavaca BusinessEurope podnijela je prijedlog kandidata za jedno mjesto koje treba popuniti,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Sljedeća osoba imenuje se zamjenicom člana Upravnog odbora Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja (Cedefop) za razdoblje koje završava 31. ožujka 2027.:

| | PREDSTAVNICI ORGANIZACIJA POSLODAVACA






  Država članica | Zamjenica člana |
| --- | --- | --- |
| Nizozemska | Gđa Eva VAN DER BOOM |

PREDSTAVNICI ORGANIZACIJA POSLODAVACA

Država članica

Zamjenica člana

Nizozemska

Gđa Eva VAN DER BOOM

Članak 2.

Članove i zamjenike članova koji još nisu predloženi Vijeće će imenovati kasnije.

Članak 3.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 25. srpnja 2023.

Za Vijeće

Predsjednik

L. PLANAS PUCHADES

---

(1)  SL L 30, 31.1.2019., str. 90.

1

(2)  Odluka Vijeća od 28. ožujka 2023. o imenovanju članova i zamjenikâ članova Upravnog odbora Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja (Cedefop) (SL C 116, 31.3.2023., str. 15.).

2

---

| 27.7.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 264/39 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 264/39

---

ODLUKA VIJEĆA

od 25. srpnja 2023.

o imenovanju člana i zamjenika člana Upravnog odbora Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu za Mađarsku

(2023/C 264/06)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/126 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. siječnja 2019. o osnivanju Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu (EU-OSHA) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 2062/94 (1), a posebno njezin članak 4.,

uzimajući u obzir popise kandidata za imenovanje koje su Vijeću podnijele vlade država članica te organizacije zaposlenika i poslodavaca,

uzimajući u obzir popise članova i zamjenikâ članova Savjetodavnog odbora za sigurnost i zdravlje na radu,

budući da:

| (1) | Odlukom od 28. ožujka 2023 (2). Vijeće je imenovalo članove i zamjenike članova Upravnog odbora EU-OSHA-e za razdoblje od 1. travnja 2023. do 31. ožujka 2027. |
| --- | --- |

(1)

Odlukom od 28. ožujka 2023 (2). Vijeće je imenovalo članove i zamjenike članova Upravnog odbora EU-OSHA-e za razdoblje od 1. travnja 2023. do 31. ožujka 2027.

| (2) | Organizacija zaposlenika ETUC podnijela je dodatne prijedloge za dva radna mjesta koja treba popuniti za Mađarsku, |
| --- | --- |

(2)

Organizacija zaposlenika ETUC podnijela je dodatne prijedloge za dva radna mjesta koja treba popuniti za Mađarsku,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Sljedeće osobe imenuju se članom i zamjenikom člana Upravnog odbora EU-OSHA-e za razdoblje koje završava 31. ožujka 2027.:

| | PREDSTAVNICI ORGANIZACIJA ZAPOSLENIKA







  Država članica | Član | Zamjenik člana |
| --- | --- | --- | --- |
| Mađarska | gđa Sára FELSZEGHI | g. László MISKÉRI |

PREDSTAVNICI ORGANIZACIJA ZAPOSLENIKA

Država članica

Član

Zamjenik člana

Mađarska

gđa Sára FELSZEGHI

g. László MISKÉRI

Članak 2.

Članove i zamjenike članova koji još nisu predloženi Vijeće imenuje kasnije.

Članak 3.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 25. srpnja 2023.

Za Vijeće

Predsjednik

L. PLANAS PUCHADES

---

(1)  SL L 30, 31.1.2019., str. 58.

1

(2)  Odluka Vijeća od 28. ožujka 2023. o imenovanju članova i zamjenikâ članova Upravnog odbora Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu (EU-OSHA) (SL C 116, 31.3.2023., str. 19.).

2

---

Europska komisija

| 27.7.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 264/41 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 264/41

---

Novi nacionalni motiv na kovanicama eura namijenjenima optjecaju

(2023/C 264/07)

Image 10

Nacionalni motiv nove prigodne kovanice od 2 eura namijenjene optjecaju koju izdaje Estonija

Kovanice eura namijenjene optjecaju zakonsko su sredstvo plaćanja u cijelom europodručju. Komisija objavljuje opis izgleda svih novih kovanica kako bi obavijestila širu javnost i sve osobe koje rukuju kovanicama (1). U skladu sa zaključcima Vijeća od 10. veljače 2009 (2)., državama članicama koje pripadaju europodručju i zemljama koje su s Europskom unijom potpisale monetarni sporazum o izdavanju kovanica eura dopušteno je izdavati prigodne kovanice eura namijenjene optjecaju uz određene uvjete, a osobito uz uvjet da je riječ isključivo o kovanicama od 2 eura. Te kovanice imaju iste tehničke značajke kao ostale kovanice od 2 eura, ali je na njihovoj nacionalnoj strani prikazan prigodan motiv koji ima izrazitu simboličku vrijednost na nacionalnoj ili europskoj razini.

Zemlja izdavanja: Estonija

Prigoda: nacionalna ptica Estonije – lastavica

Opis motiva: dizajn sadržava siluetu lastavice, a u gornjem desnom dijelu kovanice polukružno je ispisan tekst „HIRUNDO RUSTICA” (latinski naziv lastavice). Pri dnu je ime zemlje izdavanja „EESTI” te ispod toga godina izdavanja „2023”.

U vanjskom prstenu kovanice nalazi se 12 zvijezda europske zastave.

Očekivana naklada: 1 000 000 kovanica

Datum izdavanja: drugo tromjesečje 2023.

---

(1)  Za nacionalne motive svih kovanica izdanih 2002. vidjeti SL C 373, 28.12.2001., str. 1.

(2)  Vidjeti zaključke Vijeća za ekonomske i financijske poslove od 10. veljače 2009. i Preporuku Komisije od 19. prosinca 2008. o zajedničkim smjernicama za nacionalne motive i izdavanje kovanica eura namijenjenih optjecaju (SL L 9, 14.1.2009., str. 52.).

---

| 27.7.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 264/42 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 264/42

---

Tečajna lista eura (1)

26. srpnja 2023.

(2023/C 264/08)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1059 |
| JPY | japanski jen | 155,30 |
| DKK | danska kruna | 7,4517 |
| GBP | funta sterlinga | 0,85695 |
| SEK | švedska kruna | 11,5313 |
| CHF | švicarski franak | 0,9549 |
| ISK | islandska kruna | 145,50 |
| NOK | norveška kruna | 11,2000 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 24,050 |
| HUF | mađarska forinta | 384,13 |
| PLN | poljski zlot | 4,4200 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,9288 |
| TRY | turska lira | 29,8020 |
| AUD | australski dolar | 1,6401 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4620 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,6308 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7814 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4682 |
| KRW | južnokorejski von | 1 410,55 |
| ZAR | južnoafrički rand | 19,5801 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,9109 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 639,98 |
| MYR | malezijski ringit | 5,0313 |
| PHP | filipinski pezo | 60,421 |
| RUB | ruski rubalj | |
| THB | tajlandski baht | 37,910 |
| BRL | brazilski real | 5,2401 |
| MXN | meksički pezo | 18,6702 |
| INR | indijska rupija | 90,7231 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1059

JPY

japanski jen

155,30

DKK

danska kruna

7,4517

GBP

funta sterlinga

0,85695

SEK

švedska kruna

11,5313

CHF

švicarski franak

0,9549

ISK

islandska kruna

145,50

NOK

norveška kruna

11,2000

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

24,050

HUF

mađarska forinta

384,13

PLN

poljski zlot

4,4200

RON

rumunjski novi leu

4,9288

TRY

turska lira

29,8020

AUD

australski dolar

1,6401

CAD

kanadski dolar

1,4620

HKD

hongkonški dolar

8,6308

NZD

novozelandski dolar

1,7814

SGD

singapurski dolar

1,4682

KRW

južnokorejski von

1 410,55

ZAR

južnoafrički rand

19,5801

CNY

kineski renminbi-juan

7,9109

IDR

indonezijska rupija

16 639,98

MYR

malezijski ringit

5,0313

PHP

filipinski pezo

60,421

RUB

ruski rubalj

THB

tajlandski baht

37,910

BRL

brazilski real

5,2401

MXN

meksički pezo

18,6702

INR

indijska rupija

90,7231

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

Europski ured za odabir osoblja

| 27.7.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 264/43 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 264/43

---

OBAVIJEST O OTVORENOM NATJEČAJU

(2023/C 264/09)

Europski ured za odabir osoblja (EPSO) organizira sljedeći otvoreni natječaj:

EPSO/AD/403/23 – Administratori (AD 7) u sljedećim područjima:

| 1. | Upravljanje krizom |
| --- | --- |

1.

Upravljanje krizom

| 2. | Migracije i unutarnja sigurnost |
| --- | --- |

2.

Migracije i unutarnja sigurnost

Obavijest o natječaju objavljena je na 24 jezika u
  Službenom listu Europske unije
  C 264 A od 27. srpnja 2023
  .

Dodatne informacije dostupne su na EPSO-ovu portalu (1).

---

(1)  https://epso.europa.eu/hr

---

V. Objave

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 27.7.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 264/44 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 264/44

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2023/C 264/10)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE

„Atlantique”

PGI-FR-A1365-AM02

Datum obavijesti: 27.4.2023.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Smanjenje najmanje stvarne volumne alkoholne jakosti na 9 % vol.

Smanjenjem stvarne volumne alkoholne jakosti trebale bi se zadovoljiti potrebe novih tržišta za vinima manjeg alkoholnog udjela, koja su „svježija” i pitkija.

Mijenja se točka 4. jedinstvenog dokumenta.

2.   Uvođenje sorti Sauvignac B i Touriga nacional

Uvode se dvije nove sorte vinove loze: Sauvignac B, koja je otpornija na pepelnicu, peronosporu i crnu trulež, i Touriga nacional, koja se bolje prilagođava klimatskim promjenama.

Mijenja se točka 7. jedinstvenog dokumenta.

3.   Upućivanje na nadzorno tijelo

Tekst upućivanja na nadzorno tijelo revidiran je kako bi se uskladio s drugim specifikacijama proizvoda s oznakama zemljopisnog podrijetla. Riječ je samo o izmjeni teksta.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

4.   Službeni zemljopisni šifrarnik

Popis općina ažuriran je u skladu sa službenim zemljopisnim šifrarnikom iz 2022. za to zemljopisno područje.

Radi se samo o izmjeni teksta, zemljopisno područje nije izmijenjeno.

Mijenja se točka 6. jedinstvenog dokumenta.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv(i)

Atlantique

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOZP – zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

Riječ je o mirnim crnim, ružičastim i bijelim vinima. Njihova najmanja stvarna volumna alkoholna jakost iznosi 9 % vol.

KRATAK OPIS

Vina sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Atlantique” mirna su crna, ružičasta i bijela vina.

Mirna vina sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Atlantique” imaju najmanju stvarnu volumnu alkoholnu jakost od 10,5 % vol.

Najveći i najmanji iznosi za ukupni sadržaj sumporova dioksida, sadržaj hlapljivih kiselina, ukupnu kiselost i ukupnu volumnu alkoholnu jakost u skladu su s propisima Unije. Tanini u crnom vinu blagi su i skladni. Vina su uravnotežena, voćna i elegantna. U bijelim i ružičastim vinima u velikoj se mjeri osjeća svježina i arome sorti od kojih su dobivena. Izrazito su elegantna.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena) | |
| Najmanja ukupna kiselost | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena)

Najmanja ukupna kiselost

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   Postupci proizvodnje vina

5.1.   Posebni enološki postupci

Pri provedbi enoloških postupaka za vina potrebno je poštovati obveze koje su određene na razini Unije te u Zakoniku o poljoprivredi i morskom ribarstvu.

5.2.   Najveći prinosi

120 hektolitra po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Berba grožđa, proizvodnja i razvoj vina sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Atlantique” odvijaju se na području sljedećih općina na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika od 18. veljače 2022.:

Departman Charente, općine:

| | Abzac, Les Adjots, Agris, Aigre, Alloue, Ambérac, Ambernac, Anais, Angeac-Champagne, Angeac-Charente, Angeduc, Angoulême, Ansac-sur-Vienne, Ars, Asnières-sur-Nouère, Aubeterre-sur-Dronne, Aunac-sur-Charente, Aussac-Vadalle, Baignes-Sainte-Radegonde, Balzac, Barbezières, Barbezieux-Saint-Hilaire, Bardenac, Barret, Barro, Bassac, Bazac, Beaulieu-sur-Sonnette, Bécheresse, Bellevigne, Bellon, Benest, Bernac, Berneuil, Bessac, Bessé, Bioussac, Birac, Blanzaguet-Saint-Cybard, Boisbreteau, Boisné-La Tude, Bonnes, Bonneuil, Bors (kanton Tude-et-Lavalette), Bors (kanton Charente-Sud), Le Bouchage, Bouëx, Bourg-Charente, Bouteville, Boutiers-Saint-Trojan, Brettes, Bréville, Brie, Brie-sous-Barbezieux, Brie-sous-Chalais, Brigueuil, Brillac, Brossac, Bunzac, Cellefrouin, Cellettes, Chabanais, Chabrac, Chadurie, Chalais, Challignac, Champagne-Vigny, Champagne-Mouton, Champmillon, Champniers, Chantillac, La Chapelle, Charmé, Charras, Chasseneuil-sur-Bonnieure, Chassenon, Chassiecq, Chassors, Châteaubernard, Châteauneuf-sur-Charente, Châtignac, Chazelles, Chenon, Cherves-Châtelars, Cherves-Richemont, La Chèvrerie, Chillac, Chirac, Claix, Cognac, Combiers, Condac, Condéon, Confolens, Coteaux-du-Blanzacais, Coulgens, Coulonges, Courbillac, Courcôme, Courgeac, Courlac, La Couronne, Couture, Criteuil-la-Magdeleine, Curac, Deviat, Dignac, Dirac, Douzat, Ébréon, Échallat, Écuras, Édon, Empuré, Épenède, Les Essards, Esse, Étagnac, Étriac, Exideuil-sur-Vienne, Eymouthiers, La Faye, Feuillade, Fléac, Fleurac, Fontclaireau, Fontenille, La Forêt-de-Tessé, Fouquebrune, Fouqueure, Foussignac, Garat, Gardes-le-Pontaroux, Genac-Bignac, Gensac-la-Pallue, Genté, Gimeux, Gond-Pontouvre, Les Gours, Le Grand-Madieu, Grassac, Graves-Saint-Amant, Guimps, Guizengeard, Gurat, Hiersac, Hiesse, Houlette, L'Isle-d'Espagnac, Jarnac, Jauldes, Javrezac, Juignac, Juillac-le-Coq, Juillé, Julienne, Lachaise, Ladiville, Lagarde-sur-le-Né, Laprade, Lessac, Lesterps, Lésignac-Durand, Lichères, Ligné, Lignières-Ambleville, Linars, Le Lindois, Londigny, Longré, Lonnes, Louzac-Saint-André, Lupsault, Lussac, Luxé, La Magdeleine, Magnac-Lavalette-Villars, Magnac-sur-Touvre, Maine-de-Boixe, Mainzac, Mainxe-Gondeville, Manot, Mansle, Marcillac-Lanville, Mareuil, Marillac-le-Franc, Marsac, Marthon, Massignac, Mazerolles, Médillac, Mérignac, Merpins, Mesnac, Les Métairies, Mons, Montboyer, Montbron, Montmérac, Montemboeuf, Montignac-Charente, Montignac-le-Coq, Montjean, Montmoreau, Montrollet, Mornac, Mosnac-Saint-Simeux, Moulidars, Moulins-sur-Tardoire, Mouthiers-sur-Boëme, Mouton, Moutonneau, Mouzon, Nabinaud, Nanclars, Nanteuil-en-Vallée, Nercillac, Nersac, Nieuil, Nonac, Oradour, Oradour-Fanais, Orgedeuil, Oriolles, Orival, Paizay-Naudouin-Embourie, Palluaud, Parzac, Passirac, Pérignac, Pillac, Les Pins, Plassac-Rouffiac, Pleuville, Poullignac, Poursac, Pranzac, Pressignac, Puymoyen, Puyréaux, Raix, Ranville-Breuillaud, Reignac, Réparsac, Rioux-Martin, Rivières, La Rochefoucauld-en-Angoumois, La Rochette, Ronsenac, Rouffiac, Rougnac, Rouillac, Roullet-Saint-Estèphe, Roussines, Rouzède, Ruelle-sur-Touvre, Ruffec, Saint-Adjutory, Saint-Amant-de-Boixe, Saint-Amant-de-Nouère, Saint-Aulais-la-Chapelle, Saint-Avit, Saint-Bonnet, Saint-Brice, Saint-Christophe, Saint-Ciers-sur-Bonnieure, Saint-Claud, Saint-Coutant, Saint-Cybardeaux, Saint-Félix, Saint-Fort-sur-le-Né, Saint-Fraigne, Saint-Front, Saint-Genis-d'Hiersac, Saint-Georges, Saint-Germain-de-Montbron, Saint-Gourson, Saint-Groux, Saint-Laurent-de-Céris, Saint-Laurent-de-Cognac, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Martial, Saint-Martin-du-Clocher, Saint-Mary, Saint-Maurice-des-Lions, Saint-Médard, Saint-Même-les-Carrières, Saint-Michel, Saint-Palais-du-Né, Saint-Preuil, Saint-Quentin-sur-Charente, Saint-Quentin-de-Chalais, Saint-Romain, Saint-Saturnin, Sainte-Sévère, Saint-Séverin, Saint-Simon, Saint-Sornin, Sainte-Souline, Saint-Sulpice-de-Cognac, Saint-Sulpice-de-Ruffec, Saint-Vallier, Saint-Yrieix-sur-Charente, Salles-d'Angles, Salles-de-Barbezieux, Salles-de-Villefagnan, Salles-Lavalette, Saulgond, Sauvagnac, Sauvignac, Segonzac, Sers, Sigogne, Sireuil, Souffrignac, Souvigné, Soyaux, Suaux, La Tâche, Taizé-Aizie, Taponnat-Fleurignac, Le Tâtre, Terres-de-Haute-Charente, Theil-Rabier, Torsac, Tourriers, Touvérac, Touvre, Triac-Lautrait, Trois-Palis, Turgon, Tusson, Val-d'Auge, Val-de-Bonnieure, Val des Vignes, Valence, Vars, Vaux-Lavalette, Vaux-Rouillac, Ventouse, Verdille, Verneuil, Verrières, Verteuil-sur-Charente, Vervant, Vibrac, Le Vieux-Cérier, Vieux-Ruffec, Vignolles, Villebois-Lavalette, Villefagnan, Villejoubert, Villiers-le-Roux, Villognon, Vindelle, Vitrac-Saint-Vincent, Voeuil-et-Giget, Vouharte, Voulgézac, Vouthon, Vouzan, Xambes, Yviers, Yvrac-et-Malleyrand. |
| --- | --- |

Abzac, Les Adjots, Agris, Aigre, Alloue, Ambérac, Ambernac, Anais, Angeac-Champagne, Angeac-Charente, Angeduc, Angoulême, Ansac-sur-Vienne, Ars, Asnières-sur-Nouère, Aubeterre-sur-Dronne, Aunac-sur-Charente, Aussac-Vadalle, Baignes-Sainte-Radegonde, Balzac, Barbezières, Barbezieux-Saint-Hilaire, Bardenac, Barret, Barro, Bassac, Bazac, Beaulieu-sur-Sonnette, Bécheresse, Bellevigne, Bellon, Benest, Bernac, Berneuil, Bessac, Bessé, Bioussac, Birac, Blanzaguet-Saint-Cybard, Boisbreteau, Boisné-La Tude, Bonnes, Bonneuil, Bors (kanton Tude-et-Lavalette), Bors (kanton Charente-Sud), Le Bouchage, Bouëx, Bourg-Charente, Bouteville, Boutiers-Saint-Trojan, Brettes, Bréville, Brie, Brie-sous-Barbezieux, Brie-sous-Chalais, Brigueuil, Brillac, Brossac, Bunzac, Cellefrouin, Cellettes, Chabanais, Chabrac, Chadurie, Chalais, Challignac, Champagne-Vigny, Champagne-Mouton, Champmillon, Champniers, Chantillac, La Chapelle, Charmé, Charras, Chasseneuil-sur-Bonnieure, Chassenon, Chassiecq, Chassors, Châteaubernard, Châteauneuf-sur-Charente, Châtignac, Chazelles, Chenon, Cherves-Châtelars, Cherves-Richemont, La Chèvrerie, Chillac, Chirac, Claix, Cognac, Combiers, Condac, Condéon, Confolens, Coteaux-du-Blanzacais, Coulgens, Coulonges, Courbillac, Courcôme, Courgeac, Courlac, La Couronne, Couture, Criteuil-la-Magdeleine, Curac, Deviat, Dignac, Dirac, Douzat, Ébréon, Échallat, Écuras, Édon, Empuré, Épenède, Les Essards, Esse, Étagnac, Étriac, Exideuil-sur-Vienne, Eymouthiers, La Faye, Feuillade, Fléac, Fleurac, Fontclaireau, Fontenille, La Forêt-de-Tessé, Fouquebrune, Fouqueure, Foussignac, Garat, Gardes-le-Pontaroux, Genac-Bignac, Gensac-la-Pallue, Genté, Gimeux, Gond-Pontouvre, Les Gours, Le Grand-Madieu, Grassac, Graves-Saint-Amant, Guimps, Guizengeard, Gurat, Hiersac, Hiesse, Houlette, L'Isle-d'Espagnac, Jarnac, Jauldes, Javrezac, Juignac, Juillac-le-Coq, Juillé, Julienne, Lachaise, Ladiville, Lagarde-sur-le-Né, Laprade, Lessac, Lesterps, Lésignac-Durand, Lichères, Ligné, Lignières-Ambleville, Linars, Le Lindois, Londigny, Longré, Lonnes, Louzac-Saint-André, Lupsault, Lussac, Luxé, La Magdeleine, Magnac-Lavalette-Villars, Magnac-sur-Touvre, Maine-de-Boixe, Mainzac, Mainxe-Gondeville, Manot, Mansle, Marcillac-Lanville, Mareuil, Marillac-le-Franc, Marsac, Marthon, Massignac, Mazerolles, Médillac, Mérignac, Merpins, Mesnac, Les Métairies, Mons, Montboyer, Montbron, Montmérac, Montemboeuf, Montignac-Charente, Montignac-le-Coq, Montjean, Montmoreau, Montrollet, Mornac, Mosnac-Saint-Simeux, Moulidars, Moulins-sur-Tardoire, Mouthiers-sur-Boëme, Mouton, Moutonneau, Mouzon, Nabinaud, Nanclars, Nanteuil-en-Vallée, Nercillac, Nersac, Nieuil, Nonac, Oradour, Oradour-Fanais, Orgedeuil, Oriolles, Orival, Paizay-Naudouin-Embourie, Palluaud, Parzac, Passirac, Pérignac, Pillac, Les Pins, Plassac-Rouffiac, Pleuville, Poullignac, Poursac, Pranzac, Pressignac, Puymoyen, Puyréaux, Raix, Ranville-Breuillaud, Reignac, Réparsac, Rioux-Martin, Rivières, La Rochefoucauld-en-Angoumois, La Rochette, Ronsenac, Rouffiac, Rougnac, Rouillac, Roullet-Saint-Estèphe, Roussines, Rouzède, Ruelle-sur-Touvre, Ruffec, Saint-Adjutory, Saint-Amant-de-Boixe, Saint-Amant-de-Nouère, Saint-Aulais-la-Chapelle, Saint-Avit, Saint-Bonnet, Saint-Brice, Saint-Christophe, Saint-Ciers-sur-Bonnieure, Saint-Claud, Saint-Coutant, Saint-Cybardeaux, Saint-Félix, Saint-Fort-sur-le-Né, Saint-Fraigne, Saint-Front, Saint-Genis-d'Hiersac, Saint-Georges, Saint-Germain-de-Montbron, Saint-Gourson, Saint-Groux, Saint-Laurent-de-Céris, Saint-Laurent-de-Cognac, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Martial, Saint-Martin-du-Clocher, Saint-Mary, Saint-Maurice-des-Lions, Saint-Médard, Saint-Même-les-Carrières, Saint-Michel, Saint-Palais-du-Né, Saint-Preuil, Saint-Quentin-sur-Charente, Saint-Quentin-de-Chalais, Saint-Romain, Saint-Saturnin, Sainte-Sévère, Saint-Séverin, Saint-Simon, Saint-Sornin, Sainte-Souline, Saint-Sulpice-de-Cognac, Saint-Sulpice-de-Ruffec, Saint-Vallier, Saint-Yrieix-sur-Charente, Salles-d'Angles, Salles-de-Barbezieux, Salles-de-Villefagnan, Salles-Lavalette, Saulgond, Sauvagnac, Sauvignac, Segonzac, Sers, Sigogne, Sireuil, Souffrignac, Souvigné, Soyaux, Suaux, La Tâche, Taizé-Aizie, Taponnat-Fleurignac, Le Tâtre, Terres-de-Haute-Charente, Theil-Rabier, Torsac, Tourriers, Touvérac, Touvre, Triac-Lautrait, Trois-Palis, Turgon, Tusson, Val-d'Auge, Val-de-Bonnieure, Val des Vignes, Valence, Vars, Vaux-Lavalette, Vaux-Rouillac, Ventouse, Verdille, Verneuil, Verrières, Verteuil-sur-Charente, Vervant, Vibrac, Le Vieux-Cérier, Vieux-Ruffec, Vignolles, Villebois-Lavalette, Villefagnan, Villejoubert, Villiers-le-Roux, Villognon, Vindelle, Vitrac-Saint-Vincent, Voeuil-et-Giget, Vouharte, Voulgézac, Vouthon, Vouzan, Xambes, Yviers, Yvrac-et-Malleyrand.

Departman Charente-Maritime, općine:

| | Agudelle, Aigrefeuille-d'Aunis, Allas-Bocage, Allas-Champagne, Anais, Andilly, Angliers, Angoulins, Annepont, Annezay, Antezant-la-Chapelle, Arces, Archiac, Archingeay, Ardillières, Ars-en-Ré, Arthenac, Arvert, Asnières-la-Giraud, Aujac, Aulnay, Aumagne, Authon-Ébéon, Avy, Aytré, Bagnizeau, Balanzac, Ballans, Ballon, La Barde, Barzan, Bazauges, Beaugeay, Beauvais-sur-Matha, Bedenac, Belluire, Benon, Bercloux, Bernay-Saint-Martin, Berneuil, Beurlay, Bignay, Biron, Blanzac-lès-Matha, Blanzay-sur-Boutonne, Bois, Le Bois-Plage-en-Ré, Boisredon, Bords, Boresse-et-Martron, Boscamnant, Bougneau, Bouhet, Bourcefranc-le-Chapus, Bourgneuf, Boutenac-Touvent, Bran, La Brée-les-Bains, Bresdon, Breuil-la-Réorte, Breuillet, Breuil-Magné, Brie-sous-Archiac, Brie-sous-Matha, Brie-sous-Mortagne, Brives-sur-Charente, Brizambourg, La Brousse, Burie, Bussac-sur-Charente, Bussac-Forêt, Cabariot, Celles, Cercoux, Chadenac, Chaillevette, Chambon, Chamouillac, Champagnac, Champagne, Champagnolles, Champdolent, Chaniers, Chantemerle-sur-la-Soie, La Chapelle-des-Pots, Charron, Chartuzac, Le Château-d'Oléron, Châtelaillon-Plage, Chatenet, Chaunac, Le Chay, Chenac-Saint-Seurin-d'Uzet, Chepniers, Chérac, Cherbonnières, Chermignac, Chevanceaux, Chives, Cierzac, Ciré-d'Aunis, Clam, Clavette, Clérac, Clion, La Clisse, La Clotte, Coivert, Colombiers, Consac, Contré, Corignac, Corme-Écluse, Corme-Royal, La Couarde-sur-Mer, Coulonges, Courant, Courcelles, Courcerac, Courçon, Courcoury, Courpignac, Coux, Cozes, Cramchaban, Cravans, Crazannes, Cressé, Croix-Chapeau, La Croix-Comtesse, Dampierre-sur-Boutonne, La Devise, Doeuil-sur-le-Mignon, Dolus-d'Oléron, Dompierre-sur-Charente, Dompierre-sur-Mer, Le Douhet, Échebrune, Échillais, Écoyeux, Écurat, Les Éduts, Les Églises-d'Argenteuil, L'Éguille, Épargnes, Esnandes, Les Essards, Essouvert, Étaules, Expiremont, Fenioux, Ferrières, Fléac-sur-Seugne, Floirac, La Flotte, Fontaine-Chalendray, Fontaines-d'Ozillac, Fontcouverte, Fontenet, Forges, Le Fouilloux, Fouras, Geay, Gémozac, La Genétouze, Genouillé, Germignac, Gibourne, Le Gicq, Givrezac, Les Gonds, Gourvillette, Grandjean, Le Grand-Village-Plage, La Grève-sur-Mignon, Grézac, La Gripperie-Saint-Symphorien, Le Gua, Le Gué-d'Alleré, Guitinières, Haimps, L'Houmeau, Île-d'Aix, La Jard, Jarnac-Champagne, La Jarne, La Jarrie, La Jarrie-Audouin, Jazennes, Jonzac, Juicq, Jussas, Lagord, La Laigne, Landes, Landrais, Léoville, Loire-les-Marais, Loiré-sur-Nie, Loix, Longèves, Lonzac, Lorignac, Loulay, Louzignac, Lozay, Luchat, Lussac, Lussant, Macqueville, Marans, Marennes-Hiers-Brouage, Marignac, Marsais, Marsilly, Massac, Matha, Les Mathes, Mazeray, Mazerolles, Médis, Mérignac, Meschers-sur-Gironde, Messac, Meursac, Meux, Migré, Migron, Mirambeau, Moëze, Mons, Montendre, Montguyon, Montils, Montlieu-la-Garde, Montpellier-de-Médillan, Montroy, Moragne, Mornac-sur-Seudre, Mortagne-sur-Gironde, Mortiers, Mosnac, Le Mung, Muron, Nachamps, Nancras, Nantillé, Néré, Neuillac, Neulles, Neuvicq, Neuvicq-le-Château, Nieul-lès-Saintes, Nieul-le-Virouil, Nieul-sur-Mer, Nieulle-sur-Seudre, Les Nouillers, Nuaillé-d'Aunis, Nuaillé-sur-Boutonne, Orignolles, Ozillac, Paillé, Pérignac, Périgny, Pessines, Le Pin, Pisany, Plassac, Plassay, Polignac, Pommiers-Moulons, Pons, Pont-l'Abbé-d'Arnoult, Port-des-Barques, Port-d'Envaux, Les Portes-en-Ré, Pouillac, Poursay-Garnaud, Préguillac, Prignac, Puilboreau, Puy-du-Lac, Puyravault, Puyrolland, Réaux sur Trèfle, Rétaud, Rivedoux-Plage, Rioux, Rochefort, La Rochelle, Romazières, Romegoux, La Ronde, Rouffiac, Rouffignac, Royan, Sablonceaux, Saint-Agnant, Saint-Aigulin, Saint-André-de-Lidon, Saint-Augustin, Saint-Bonnet-sur-Gironde, Saint-Bris-des-Bois, Saint-Césaire, Saint-Christophe, Saint-Ciers-Champagne, Saint-Ciers-du-Taillon, Saint-Clément-des-Baleines, Sainte-Colombe, Saint-Coutant-le-Grand, Saint-Crépin, Saint-Cyr-du-Doret, Saint-Denis-d'Oléron, Saint-Dizant-du-Bois, Saint-Dizant-du-Gua, Saint-Eugène, Saint-Félix, Saint-Fort-sur-Gironde, Saint-Froult, Sainte-Gemme, Saint-Genis-de-Saintonge, Saint-Georges-Antignac, Saint-Georges-de-Didonne, Saint-Georges-de-Longuepierre, Saint-Georges-des-Agoûts, Saint-Georges-des-Coteaux, Saint-Georges-d'Oléron, Saint-Georges-du-Bois, Saint-Germain-de-Lusignan, Saint-Pierre-la-Noue, Saint-Germain-de-Vibrac, Saint-Germain-du-Seudre, Saint-Grégoire-d'Ardennes, Saint-Hilaire-de-Villefranche, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-d'Angély, Saint-Jean-d'Angle, Saint-Jean-de-Liversay, Saint-Julien-de-l'Escap, Saint-Just-Luzac, Saint-Laurent-de-la-Prée, Saint-Léger, Sainte-Lheurine, Saint-Loup, Saint-Maigrin, Saint-Mandé-sur-Brédoire, Saint-Mard, Sainte-Marie-de-Ré, Saint-Martial, Saint-Martial-de-Mirambeau, Saint-Martial-de-Vitaterne, Saint-Martial-sur-Né, Saint-Martin-d'Ary, Saint-Martin-de-Coux, Saint-Martin-de-Juillers, Saint-Martin-de-Ré, Saint-Médard, Saint-Médard-d'Aunis, Sainte-Même, Saint-Nazaire-sur-Charente, Saint-Ouen-d'Aunis, Saint-Ouen-la-Thène, Saint-Palais-de-Négrignac, Saint-Palais-de-Phiolin, Saint-Palais-sur-Mer, Saint-Pardoult, Saint-Pierre-d'Amilly, Saint-Pierre-de-Juillers, Saint-Pierre-de-l'Isle, Saint-Pierre-d'Oléron, Saint-Pierre-du-Palais, Saint-Porchaire, Saint-Quantin-de-Rançanne, Sainte-Radegonde, Sainte-Ramée, Saint-Rogatien, Saint-Romain-de-Benet, Saint-Saturnin-du-Bois, Saint-Sauvant, Saint-Sauveur-d'Aunis, Saint-Savinien, Saint-Seurin-de-Palenne, Saint-Sever-de-Saintonge, Saint-Séverin-sur-Boutonne, Saint-Sigismond-de-Clermont, Saint-Simon-de-Bordes, Saint-Simon-de-Pellouaille, Saint-Sorlin-de-Conac, Saint-Sornin, Sainte-Soulle, Saint-Sulpice-d'Arnoult, Saint-Sulpice-de-Royan, Saint-Thomas-de-Conac, Saint-Trojan-les-Bains, Saint-Vaize, Saint-Vivien, Saint-Xandre, Saintes, Saleignes, Salignac-de-Mirambeau, Salignac-sur-Charente, Salles-sur-Mer, Saujon, Seigné, Semillac, Semoussac, Semussac, Le Seure, Siecq, Sonnac, Soubise, Soubran, Soulignonne, Souméras, Sousmoulins, Surgères, Taillant, Taillebourg, Talmont-sur-Gironde, Tanzac, Taugon, Ternant, Tesson, Thaims, Thairé, Thénac, Thézac, Thors, Le Thou, Tonnay-Boutonne, Tonnay-Charente, Torxé, Les Touches-de-Périgny, La Tremblade, Trizay, Tugéras-Saint-Maurice, La Vallée, Vanzac, Varaize, Varzay, Vaux-sur-Mer, Vénérand, Vergeroux, Vergné, La Vergne, Vérines, Vervant, Vibrac, Villars-en-Pons, Villars-les-Bois, La Villedieu, Villedoux, Villemorin, Villeneuve-la-Comtesse, Villexavier, Villiers-Couture, Vinax, Virollet, Virson, Voissay, Vouhé, Yves. |
| --- | --- |

Agudelle, Aigrefeuille-d'Aunis, Allas-Bocage, Allas-Champagne, Anais, Andilly, Angliers, Angoulins, Annepont, Annezay, Antezant-la-Chapelle, Arces, Archiac, Archingeay, Ardillières, Ars-en-Ré, Arthenac, Arvert, Asnières-la-Giraud, Aujac, Aulnay, Aumagne, Authon-Ébéon, Avy, Aytré, Bagnizeau, Balanzac, Ballans, Ballon, La Barde, Barzan, Bazauges, Beaugeay, Beauvais-sur-Matha, Bedenac, Belluire, Benon, Bercloux, Bernay-Saint-Martin, Berneuil, Beurlay, Bignay, Biron, Blanzac-lès-Matha, Blanzay-sur-Boutonne, Bois, Le Bois-Plage-en-Ré, Boisredon, Bords, Boresse-et-Martron, Boscamnant, Bougneau, Bouhet, Bourcefranc-le-Chapus, Bourgneuf, Boutenac-Touvent, Bran, La Brée-les-Bains, Bresdon, Breuil-la-Réorte, Breuillet, Breuil-Magné, Brie-sous-Archiac, Brie-sous-Matha, Brie-sous-Mortagne, Brives-sur-Charente, Brizambourg, La Brousse, Burie, Bussac-sur-Charente, Bussac-Forêt, Cabariot, Celles, Cercoux, Chadenac, Chaillevette, Chambon, Chamouillac, Champagnac, Champagne, Champagnolles, Champdolent, Chaniers, Chantemerle-sur-la-Soie, La Chapelle-des-Pots, Charron, Chartuzac, Le Château-d'Oléron, Châtelaillon-Plage, Chatenet, Chaunac, Le Chay, Chenac-Saint-Seurin-d'Uzet, Chepniers, Chérac, Cherbonnières, Chermignac, Chevanceaux, Chives, Cierzac, Ciré-d'Aunis, Clam, Clavette, Clérac, Clion, La Clisse, La Clotte, Coivert, Colombiers, Consac, Contré, Corignac, Corme-Écluse, Corme-Royal, La Couarde-sur-Mer, Coulonges, Courant, Courcelles, Courcerac, Courçon, Courcoury, Courpignac, Coux, Cozes, Cramchaban, Cravans, Crazannes, Cressé, Croix-Chapeau, La Croix-Comtesse, Dampierre-sur-Boutonne, La Devise, Doeuil-sur-le-Mignon, Dolus-d'Oléron, Dompierre-sur-Charente, Dompierre-sur-Mer, Le Douhet, Échebrune, Échillais, Écoyeux, Écurat, Les Éduts, Les Églises-d'Argenteuil, L'Éguille, Épargnes, Esnandes, Les Essards, Essouvert, Étaules, Expiremont, Fenioux, Ferrières, Fléac-sur-Seugne, Floirac, La Flotte, Fontaine-Chalendray, Fontaines-d'Ozillac, Fontcouverte, Fontenet, Forges, Le Fouilloux, Fouras, Geay, Gémozac, La Genétouze, Genouillé, Germignac, Gibourne, Le Gicq, Givrezac, Les Gonds, Gourvillette, Grandjean, Le Grand-Village-Plage, La Grève-sur-Mignon, Grézac, La Gripperie-Saint-Symphorien, Le Gua, Le Gué-d'Alleré, Guitinières, Haimps, L'Houmeau, Île-d'Aix, La Jard, Jarnac-Champagne, La Jarne, La Jarrie, La Jarrie-Audouin, Jazennes, Jonzac, Juicq, Jussas, Lagord, La Laigne, Landes, Landrais, Léoville, Loire-les-Marais, Loiré-sur-Nie, Loix, Longèves, Lonzac, Lorignac, Loulay, Louzignac, Lozay, Luchat, Lussac, Lussant, Macqueville, Marans, Marennes-Hiers-Brouage, Marignac, Marsais, Marsilly, Massac, Matha, Les Mathes, Mazeray, Mazerolles, Médis, Mérignac, Meschers-sur-Gironde, Messac, Meursac, Meux, Migré, Migron, Mirambeau, Moëze, Mons, Montendre, Montguyon, Montils, Montlieu-la-Garde, Montpellier-de-Médillan, Montroy, Moragne, Mornac-sur-Seudre, Mortagne-sur-Gironde, Mortiers, Mosnac, Le Mung, Muron, Nachamps, Nancras, Nantillé, Néré, Neuillac, Neulles, Neuvicq, Neuvicq-le-Château, Nieul-lès-Saintes, Nieul-le-Virouil, Nieul-sur-Mer, Nieulle-sur-Seudre, Les Nouillers, Nuaillé-d'Aunis, Nuaillé-sur-Boutonne, Orignolles, Ozillac, Paillé, Pérignac, Périgny, Pessines, Le Pin, Pisany, Plassac, Plassay, Polignac, Pommiers-Moulons, Pons, Pont-l'Abbé-d'Arnoult, Port-des-Barques, Port-d'Envaux, Les Portes-en-Ré, Pouillac, Poursay-Garnaud, Préguillac, Prignac, Puilboreau, Puy-du-Lac, Puyravault, Puyrolland, Réaux sur Trèfle, Rétaud, Rivedoux-Plage, Rioux, Rochefort, La Rochelle, Romazières, Romegoux, La Ronde, Rouffiac, Rouffignac, Royan, Sablonceaux, Saint-Agnant, Saint-Aigulin, Saint-André-de-Lidon, Saint-Augustin, Saint-Bonnet-sur-Gironde, Saint-Bris-des-Bois, Saint-Césaire, Saint-Christophe, Saint-Ciers-Champagne, Saint-Ciers-du-Taillon, Saint-Clément-des-Baleines, Sainte-Colombe, Saint-Coutant-le-Grand, Saint-Crépin, Saint-Cyr-du-Doret, Saint-Denis-d'Oléron, Saint-Dizant-du-Bois, Saint-Dizant-du-Gua, Saint-Eugène, Saint-Félix, Saint-Fort-sur-Gironde, Saint-Froult, Sainte-Gemme, Saint-Genis-de-Saintonge, Saint-Georges-Antignac, Saint-Georges-de-Didonne, Saint-Georges-de-Longuepierre, Saint-Georges-des-Agoûts, Saint-Georges-des-Coteaux, Saint-Georges-d'Oléron, Saint-Georges-du-Bois, Saint-Germain-de-Lusignan, Saint-Pierre-la-Noue, Saint-Germain-de-Vibrac, Saint-Germain-du-Seudre, Saint-Grégoire-d'Ardennes, Saint-Hilaire-de-Villefranche, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-d'Angély, Saint-Jean-d'Angle, Saint-Jean-de-Liversay, Saint-Julien-de-l'Escap, Saint-Just-Luzac, Saint-Laurent-de-la-Prée, Saint-Léger, Sainte-Lheurine, Saint-Loup, Saint-Maigrin, Saint-Mandé-sur-Brédoire, Saint-Mard, Sainte-Marie-de-Ré, Saint-Martial, Saint-Martial-de-Mirambeau, Saint-Martial-de-Vitaterne, Saint-Martial-sur-Né, Saint-Martin-d'Ary, Saint-Martin-de-Coux, Saint-Martin-de-Juillers, Saint-Martin-de-Ré, Saint-Médard, Saint-Médard-d'Aunis, Sainte-Même, Saint-Nazaire-sur-Charente, Saint-Ouen-d'Aunis, Saint-Ouen-la-Thène, Saint-Palais-de-Négrignac, Saint-Palais-de-Phiolin, Saint-Palais-sur-Mer, Saint-Pardoult, Saint-Pierre-d'Amilly, Saint-Pierre-de-Juillers, Saint-Pierre-de-l'Isle, Saint-Pierre-d'Oléron, Saint-Pierre-du-Palais, Saint-Porchaire, Saint-Quantin-de-Rançanne, Sainte-Radegonde, Sainte-Ramée, Saint-Rogatien, Saint-Romain-de-Benet, Saint-Saturnin-du-Bois, Saint-Sauvant, Saint-Sauveur-d'Aunis, Saint-Savinien, Saint-Seurin-de-Palenne, Saint-Sever-de-Saintonge, Saint-Séverin-sur-Boutonne, Saint-Sigismond-de-Clermont, Saint-Simon-de-Bordes, Saint-Simon-de-Pellouaille, Saint-Sorlin-de-Conac, Saint-Sornin, Sainte-Soulle, Saint-Sulpice-d'Arnoult, Saint-Sulpice-de-Royan, Saint-Thomas-de-Conac, Saint-Trojan-les-Bains, Saint-Vaize, Saint-Vivien, Saint-Xandre, Saintes, Saleignes, Salignac-de-Mirambeau, Salignac-sur-Charente, Salles-sur-Mer, Saujon, Seigné, Semillac, Semoussac, Semussac, Le Seure, Siecq, Sonnac, Soubise, Soubran, Soulignonne, Souméras, Sousmoulins, Surgères, Taillant, Taillebourg, Talmont-sur-Gironde, Tanzac, Taugon, Ternant, Tesson, Thaims, Thairé, Thénac, Thézac, Thors, Le Thou, Tonnay-Boutonne, Tonnay-Charente, Torxé, Les Touches-de-Périgny, La Tremblade, Trizay, Tugéras-Saint-Maurice, La Vallée, Vanzac, Varaize, Varzay, Vaux-sur-Mer, Vénérand, Vergeroux, Vergné, La Vergne, Vérines, Vervant, Vibrac, Villars-en-Pons, Villars-les-Bois, La Villedieu, Villedoux, Villemorin, Villeneuve-la-Comtesse, Villexavier, Villiers-Couture, Vinax, Virollet, Virson, Voissay, Vouhé, Yves.

Departman Dordogne, općine:

| | Abjat-sur-Bandiat, Agonac, Ajat, Alles-sur-Dordogne, Allas-les-Mines, Allemans, Angoisse, Anlhiac, Annesse-et-Beaulieu, Antonne-et-Trigonant, Archignac, Aubas, Audrix, Augignac, Auriac-du-Périgord, Azerat, La Bachellerie, Badefols-d'Ans, Badefols-sur-Dordogne, Baneuil, Bardou, Bars, Bassillac et Auberoche, Bayac, Beaumontois en Périgord, Beaupouyet, Beauregard-de-Terrasson, Beauregard-et-Bassac, Beauronne, Beleymas, Berbiguières, Bergerac, Bertric-Burée, Besse, Beynac-et-Cazenac, Biras, Biron, Boisse, Boisseuilh, Bonneville-et-Saint-Avit-de-Fumadières, Borrèze, Bosset, Bouillac, Boulazac Isle Manoire, Bouniagues, Bourdeilles, Le Bourdeix, Bourg-des-Maisons, Bourg-du-Bost, Bourgnac, Bourniquel, Bourrou, Bouteilles-Saint-Sébastien, Bouzic, Brantôme en Périgord, Brouchaud, Le Bugue, Le Buisson-de-Cadouin, Bussac, Busserolles, Bussière-Badil, Calès, Calviac-en-Périgord, Campagnac-lès-Quercy, Campagne, Campsegret, Capdrot, Carlux, Carsac-Aillac, Carsac-de-Gurson, Carves, La Cassagne, Castelnaud-la-Chapelle, Castels et Bézenac, Cause-de-Clérans, Celles, Cénac-et-Saint-Julien, Chalagnac, Chalais, Champagnac-de-Belair, Champagne-et-Fontaine, Champcevinel, Champniers-et-Reilhac, Champs-Romain, Chancelade, Chantérac, Chapdeuil, La Chapelle-Aubareil, La Chapelle-Faucher, La Chapelle-Gonaguet, La Chapelle-Grésignac, La Chapelle-Montabourlet, La Chapelle-Montmoreau, La Chapelle-Saint-Jean, Chassaignes, Château-l'Évêque, Châtres, Cherval, Cherveix-Cubas, Chourgnac, Cladech, Clermont-de-Beauregard, Clermont-d'Excideuil, Colombier, Coly-Saint-Amand, Comberanche-et-Épeluche, Condat-sur-Trincou, Condat-sur-Vézère, Connezac, Conne-de-Labarde, La Coquille, Corgnac-sur-l'Isle, Cornille, Les Coteaux Périgourdins, Coubjours, Coulaures, Coulounieix-Chamiers, Coursac, Cours-de-Pile, Coutures, Coux et Bigaroque-Mouzens, Couze-et-Saint-Front, Creyssac, Creysse, Creyssensac-et-Pissot, Cubjac-Auvézère-Val d'Ans, Cunèges, Daglan, Doissat, Domme, La Dornac, Douchapt, Douville, La Douze, Douzillac, Dussac, Échourgnac, Église-Neuve-de-Vergt, Église-Neuve-d'Issac, Escoire, Étouars, Excideuil, Eygurande-et-Gardedeuil, Eymet, Eyraud-Crempse-Maurens, Eyzerac, Les Eyzies, Fanlac, Les Farges, Faurilles, Faux, La Feuillade, Firbeix, Le Fleix, Fleurac, Florimont-Gaumier, Fonroque, La Force, Fossemagne, Fougueyrolles, Fouleix, Fraisse, Gabillou, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Gaugeac, Génis, Ginestet, Gout-Rossignol, Grand-Brassac, Granges-d'Ans, Grignols, Grives, Groléjac, Grun-Bordas, Hautefaye, Hautefort, Issac, Issigeac, Jaure, Javerlhac-et-la-Chapelle-Saint-Robert, Jayac, La Jemaye-Ponteyraud, Journiac, Jumilhac-le-Grand, Lacropte, Lalinde, Lamonzie-Montastruc, Lamonzie-Saint-Martin, Lamothe-Montravel, Lanouaille, Lanquais, Le Lardin-Saint-Lazare, Larzac, Lavalade, Lavaur, Les Lèches, Léguillac-de-l'Auche, Lembras, Lempzours, Limeuil, Limeyrat, Liorac-sur-Louyre, Lisle, Lolme, Loubejac, Lunas, Lusignac, Lussas-et-Nontronneau, Manzac-sur-Vern, Marcillac-Saint-Quentin, Mareuil en Périgord, Marnac, Marquay, Marsac-sur-l'Isle, Marsalès, Mauzac-et-Grand-Castang, Mauzens-et-Miremont, Mayac, Mazeyrolles, Ménesplet, Mensignac, Mescoules, Meyrals, Mialet, Milhac-de-Nontron, Minzac, Molières, Monbazillac, Monestier, Monfaucon, Monmadalès, Monmarvès, Monpazier, Monsac, Monsaguel, Montagnac-d'Auberoche, Montagnac-la-Crempse, Montagrier, Montaut, Montazeau, Montcaret, Montferrand-du-Périgord, Montignac, Montpeyroux, Monplaisant, Montpon-Ménestérol, Montrem, Mouleydier, Moulin-Neuf, Mussidan, Nabirat, Nadaillac, Nailhac, Nanteuil-Auriac-de-Bourzac, Nantheuil, Nanthiat, Nastringues, Naussannes, Négrondes, Neuvic, Nontron, Orliac, Parcoul-Chenaud, Paulin, Paunat, Paussac-et-Saint-Vivien, Pays de Belvès, Payzac, Pazayac, Pechs-de-l'Espérance, Périgueux, Petit-Bersac, Peyrignac, Peyzac-le-Moustier, Pezuls, Piégut-Pluviers, Le Pizou, Plaisance, Plazac, Pomport, Pontours, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Prats-de-Carlux, Prats-du-Périgord, Pressignac-Vicq, Preyssac-d'Excideuil, Prigonrieux, Proissans, Queyssac, Quinsac, Rampieux, Razac-d'Eymet, Razac-de-Saussignac, Razac-sur-l'Isle, Ribagnac, Ribérac, La Rochebeaucourt-et-Argentine, La Roche-Chalais, La Roque-Gageac, Rouffignac-Saint-Cernin-de-Reilhac, Rouffignac-de-Sigoulès, Rudeau-Ladosse, Sadillac, Sagelat, Saint-Agne, Saint-Amand-de-Vergt, Saint-André-d'Allas, Saint-André-de-Double, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Aquilin, Saint-Astier, Saint-Aubin-de-Cadelech, Saint-Aubin-de-Lanquais, Saint-Aubin-de-Nabirat, Saint Aulaye-Puymangou, Saint-Avit-de-Vialard, Saint-Avit-Rivière, Saint-Avit-Sénieur, Saint-Barthélemy-de-Bellegarde, Saint-Barthélemy-de-Bussière, Saint-Capraise-de-Lalinde, Saint-Capraise-d'Eymet, Saint-Cassien, Saint-Cernin-de-Labarde, Saint-Cernin-de-l'Herm, Saint-Chamassy, Saint-Crépin-d'Auberoche, Saint-Crépin-et-Carlucet, Sainte-Croix, Sainte-Croix-de-Mareuil, Saint-Cybranet, Saint-Cyprien, Saint-Cyr-les-Champagnes, Saint-Estèphe, Saint-Étienne-de-Puycorbier, Sainte-Eulalie-d'Ans, Saint-Félix-de-Bourdeilles, Saint-Félix-de-Reillac-et-Mortemart, Saint-Félix-de-Villadeix, Sainte-Foy-de-Belvès, Sainte-Foy-de-Longas, Saint-Front-d'Alemps, Saint-Front-de-Pradoux, Saint-Front-la-Rivière, Saint-Front-sur-Nizonne, Saint-Geniès, Saint-Georges-Blancaneix, Saint-Georges-de-Montclard, Saint-Géraud-de-Corps, Saint-Germain-de-Belvès, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Germain-du-Salembre, Saint-Germain-et-Mons, Saint-Géry, Saint-Geyrac, Saint-Hilaire-d'Estissac, Saint-Julien-Innocence-Eulalie, Saint-Jean-d'Ataux, Saint-Jean-de-Côle, Saint-Jean-d'Estissac, Saint-Jory-de-Chalais, Saint-Jory-las-Bloux, Saint-Julien-de-Lampon, Saint-Just, Saint-Laurent-des-Hommes, Saint-Laurent-des-Vignes, Saint-Laurent-la-Vallée, Saint-Léon-d'Issigeac, Saint-Léon-sur-l'Isle, Saint-Léon-sur-Vézère, Saint-Louis-en-l'Isle, Saint-Marcel-du-Périgord, Saint-Marcory, Saint-Martial-d'Albarède, Saint-Martial-d'Artenset, Saint-Martial-de-Nabirat, Saint-Martial-de-Valette, Saint-Martial-Viveyrol, Saint-Martin-de-Fressengeas, Saint-Martin-de-Gurson, Saint-Martin-de-Ribérac, Saint-Martin-des-Combes, Saint-Martin-l'Astier, Saint-Martin-le-Pin, Saint-Maime-de-Péreyrol, Saint-Méard-de-Drône, Saint-Méard-de-Gurçon, Saint-Médard-de-Mussidan, Saint-Médard-d'Excideuil, Saint-Mesmin, Saint-Michel-de-Double, Saint-Michel-de-Montaigne, Saint-Michel-de-Villadeix, Sainte-Mondane, Sainte-Nathalène, Saint-Nexans, Sainte-Orse, Saint-Pancrace, Saint-Pantaly-d'Excideuil, Saint-Pardoux-de-Drône, Saint-Pardoux-et-Vielvic, Saint-Pardoux-la-Rivière, Saint-Paul-de-Serre, Saint-Paul-la-Roche, Saint-Paul-Lizonne, Saint-Perdoux, Saint-Pierre-de-Chignac, Saint-Pierre-de-Côle, Saint-Pierre-de-Frugie, Saint-Pierre-d'Eyraud, Saint-Pompont, Saint-Priest-les-Fougères, Saint Privat en Périgord, Saint-Rabier, Sainte-Radegonde, Saint-Raphaël, Saint-Rémy, Saint-Romain-de-Monpazier, Saint-Romain-et-Saint-Clément, Saint-Saud-Lacoussière, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-Lalande, Saint-Seurin-de-Prats, Saint-Séverin-d'Estissac, Saint-Sulpice-de-Roumagnac, Saint-Sulpice-d'Excideuil, Sainte-Trie, Saint-Victor, Saint-Vincent-de-Connezac, Saint-Vincent-de-Cosse, Saint-Vincent-Jalmoutiers, Saint-Vincent-le-Paluel, Saint-Vincent-sur-l'Isle, Saint-Vivien, Salagnac, Salignac-Eyvigues, Salles-de-Belvès, Salon, Sanilhac, Sarlande, Sarlat-la-Canéda, Sarliac-sur-l'Isle, Sarrazac, Saussignac, Savignac-de-Miremont, Savignac-de-Nontron, Savignac-Lédrier, Savignac-les-Églises, Sceau-Saint-Angel, Segonzac, Sergeac, Serres-et-Montguyard, Servanches, Sigoulès-et-Flaugeac, Simeyrols, Singleyrac, Siorac-de-Ribérac, Siorac-en-Périgord, Sorges et Ligueux en Périgord, Soudat, Soulaures, Sourzac, Tamniès, Teillots, Temple-Laguyon, Terrasson-Lavilledieu, Teyjat, Thénac, Thenon, Thiviers, Thonac, Tocane-Saint-Apre, La Tour-Blanche-Cercles, Tourtoirac, Trélissac, Trémolat, Tursac, Urval, Val de Louyre et Caudeau, Vallereuil, Valojoulx, Vanxains, Varaignes, Varennes, Vaunac, Vélines, Vendoire, Verdon, Vergt, Vergt-de-Biron, Verteillac, Veyrignac, Veyrines-de-Domme, Veyrines-de-Vergt, Vézac, Villac, Villamblard, Villars, Villefranche-de-Lonchat, Villefranche-du-Périgord, Villetoureix, Vitrac. |
| --- | --- |

Abjat-sur-Bandiat, Agonac, Ajat, Alles-sur-Dordogne, Allas-les-Mines, Allemans, Angoisse, Anlhiac, Annesse-et-Beaulieu, Antonne-et-Trigonant, Archignac, Aubas, Audrix, Augignac, Auriac-du-Périgord, Azerat, La Bachellerie, Badefols-d'Ans, Badefols-sur-Dordogne, Baneuil, Bardou, Bars, Bassillac et Auberoche, Bayac, Beaumontois en Périgord, Beaupouyet, Beauregard-de-Terrasson, Beauregard-et-Bassac, Beauronne, Beleymas, Berbiguières, Bergerac, Bertric-Burée, Besse, Beynac-et-Cazenac, Biras, Biron, Boisse, Boisseuilh, Bonneville-et-Saint-Avit-de-Fumadières, Borrèze, Bosset, Bouillac, Boulazac Isle Manoire, Bouniagues, Bourdeilles, Le Bourdeix, Bourg-des-Maisons, Bourg-du-Bost, Bourgnac, Bourniquel, Bourrou, Bouteilles-Saint-Sébastien, Bouzic, Brantôme en Périgord, Brouchaud, Le Bugue, Le Buisson-de-Cadouin, Bussac, Busserolles, Bussière-Badil, Calès, Calviac-en-Périgord, Campagnac-lès-Quercy, Campagne, Campsegret, Capdrot, Carlux, Carsac-Aillac, Carsac-de-Gurson, Carves, La Cassagne, Castelnaud-la-Chapelle, Castels et Bézenac, Cause-de-Clérans, Celles, Cénac-et-Saint-Julien, Chalagnac, Chalais, Champagnac-de-Belair, Champagne-et-Fontaine, Champcevinel, Champniers-et-Reilhac, Champs-Romain, Chancelade, Chantérac, Chapdeuil, La Chapelle-Aubareil, La Chapelle-Faucher, La Chapelle-Gonaguet, La Chapelle-Grésignac, La Chapelle-Montabourlet, La Chapelle-Montmoreau, La Chapelle-Saint-Jean, Chassaignes, Château-l'Évêque, Châtres, Cherval, Cherveix-Cubas, Chourgnac, Cladech, Clermont-de-Beauregard, Clermont-d'Excideuil, Colombier, Coly-Saint-Amand, Comberanche-et-Épeluche, Condat-sur-Trincou, Condat-sur-Vézère, Connezac, Conne-de-Labarde, La Coquille, Corgnac-sur-l'Isle, Cornille, Les Coteaux Périgourdins, Coubjours, Coulaures, Coulounieix-Chamiers, Coursac, Cours-de-Pile, Coutures, Coux et Bigaroque-Mouzens, Couze-et-Saint-Front, Creyssac, Creysse, Creyssensac-et-Pissot, Cubjac-Auvézère-Val d'Ans, Cunèges, Daglan, Doissat, Domme, La Dornac, Douchapt, Douville, La Douze, Douzillac, Dussac, Échourgnac, Église-Neuve-de-Vergt, Église-Neuve-d'Issac, Escoire, Étouars, Excideuil, Eygurande-et-Gardedeuil, Eymet, Eyraud-Crempse-Maurens, Eyzerac, Les Eyzies, Fanlac, Les Farges, Faurilles, Faux, La Feuillade, Firbeix, Le Fleix, Fleurac, Florimont-Gaumier, Fonroque, La Force, Fossemagne, Fougueyrolles, Fouleix, Fraisse, Gabillou, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Gaugeac, Génis, Ginestet, Gout-Rossignol, Grand-Brassac, Granges-d'Ans, Grignols, Grives, Groléjac, Grun-Bordas, Hautefaye, Hautefort, Issac, Issigeac, Jaure, Javerlhac-et-la-Chapelle-Saint-Robert, Jayac, La Jemaye-Ponteyraud, Journiac, Jumilhac-le-Grand, Lacropte, Lalinde, Lamonzie-Montastruc, Lamonzie-Saint-Martin, Lamothe-Montravel, Lanouaille, Lanquais, Le Lardin-Saint-Lazare, Larzac, Lavalade, Lavaur, Les Lèches, Léguillac-de-l'Auche, Lembras, Lempzours, Limeuil, Limeyrat, Liorac-sur-Louyre, Lisle, Lolme, Loubejac, Lunas, Lusignac, Lussas-et-Nontronneau, Manzac-sur-Vern, Marcillac-Saint-Quentin, Mareuil en Périgord, Marnac, Marquay, Marsac-sur-l'Isle, Marsalès, Mauzac-et-Grand-Castang, Mauzens-et-Miremont, Mayac, Mazeyrolles, Ménesplet, Mensignac, Mescoules, Meyrals, Mialet, Milhac-de-Nontron, Minzac, Molières, Monbazillac, Monestier, Monfaucon, Monmadalès, Monmarvès, Monpazier, Monsac, Monsaguel, Montagnac-d'Auberoche, Montagnac-la-Crempse, Montagrier, Montaut, Montazeau, Montcaret, Montferrand-du-Périgord, Montignac, Montpeyroux, Monplaisant, Montpon-Ménestérol, Montrem, Mouleydier, Moulin-Neuf, Mussidan, Nabirat, Nadaillac, Nailhac, Nanteuil-Auriac-de-Bourzac, Nantheuil, Nanthiat, Nastringues, Naussannes, Négrondes, Neuvic, Nontron, Orliac, Parcoul-Chenaud, Paulin, Paunat, Paussac-et-Saint-Vivien, Pays de Belvès, Payzac, Pazayac, Pechs-de-l'Espérance, Périgueux, Petit-Bersac, Peyrignac, Peyzac-le-Moustier, Pezuls, Piégut-Pluviers, Le Pizou, Plaisance, Plazac, Pomport, Pontours, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Prats-de-Carlux, Prats-du-Périgord, Pressignac-Vicq, Preyssac-d'Excideuil, Prigonrieux, Proissans, Queyssac, Quinsac, Rampieux, Razac-d'Eymet, Razac-de-Saussignac, Razac-sur-l'Isle, Ribagnac, Ribérac, La Rochebeaucourt-et-Argentine, La Roche-Chalais, La Roque-Gageac, Rouffignac-Saint-Cernin-de-Reilhac, Rouffignac-de-Sigoulès, Rudeau-Ladosse, Sadillac, Sagelat, Saint-Agne, Saint-Amand-de-Vergt, Saint-André-d'Allas, Saint-André-de-Double, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Aquilin, Saint-Astier, Saint-Aubin-de-Cadelech, Saint-Aubin-de-Lanquais, Saint-Aubin-de-Nabirat, Saint Aulaye-Puymangou, Saint-Avit-de-Vialard, Saint-Avit-Rivière, Saint-Avit-Sénieur, Saint-Barthélemy-de-Bellegarde, Saint-Barthélemy-de-Bussière, Saint-Capraise-de-Lalinde, Saint-Capraise-d'Eymet, Saint-Cassien, Saint-Cernin-de-Labarde, Saint-Cernin-de-l'Herm, Saint-Chamassy, Saint-Crépin-d'Auberoche, Saint-Crépin-et-Carlucet, Sainte-Croix, Sainte-Croix-de-Mareuil, Saint-Cybranet, Saint-Cyprien, Saint-Cyr-les-Champagnes, Saint-Estèphe, Saint-Étienne-de-Puycorbier, Sainte-Eulalie-d'Ans, Saint-Félix-de-Bourdeilles, Saint-Félix-de-Reillac-et-Mortemart, Saint-Félix-de-Villadeix, Sainte-Foy-de-Belvès, Sainte-Foy-de-Longas, Saint-Front-d'Alemps, Saint-Front-de-Pradoux, Saint-Front-la-Rivière, Saint-Front-sur-Nizonne, Saint-Geniès, Saint-Georges-Blancaneix, Saint-Georges-de-Montclard, Saint-Géraud-de-Corps, Saint-Germain-de-Belvès, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Germain-du-Salembre, Saint-Germain-et-Mons, Saint-Géry, Saint-Geyrac, Saint-Hilaire-d'Estissac, Saint-Julien-Innocence-Eulalie, Saint-Jean-d'Ataux, Saint-Jean-de-Côle, Saint-Jean-d'Estissac, Saint-Jory-de-Chalais, Saint-Jory-las-Bloux, Saint-Julien-de-Lampon, Saint-Just, Saint-Laurent-des-Hommes, Saint-Laurent-des-Vignes, Saint-Laurent-la-Vallée, Saint-Léon-d'Issigeac, Saint-Léon-sur-l'Isle, Saint-Léon-sur-Vézère, Saint-Louis-en-l'Isle, Saint-Marcel-du-Périgord, Saint-Marcory, Saint-Martial-d'Albarède, Saint-Martial-d'Artenset, Saint-Martial-de-Nabirat, Saint-Martial-de-Valette, Saint-Martial-Viveyrol, Saint-Martin-de-Fressengeas, Saint-Martin-de-Gurson, Saint-Martin-de-Ribérac, Saint-Martin-des-Combes, Saint-Martin-l'Astier, Saint-Martin-le-Pin, Saint-Maime-de-Péreyrol, Saint-Méard-de-Drône, Saint-Méard-de-Gurçon, Saint-Médard-de-Mussidan, Saint-Médard-d'Excideuil, Saint-Mesmin, Saint-Michel-de-Double, Saint-Michel-de-Montaigne, Saint-Michel-de-Villadeix, Sainte-Mondane, Sainte-Nathalène, Saint-Nexans, Sainte-Orse, Saint-Pancrace, Saint-Pantaly-d'Excideuil, Saint-Pardoux-de-Drône, Saint-Pardoux-et-Vielvic, Saint-Pardoux-la-Rivière, Saint-Paul-de-Serre, Saint-Paul-la-Roche, Saint-Paul-Lizonne, Saint-Perdoux, Saint-Pierre-de-Chignac, Saint-Pierre-de-Côle, Saint-Pierre-de-Frugie, Saint-Pierre-d'Eyraud, Saint-Pompont, Saint-Priest-les-Fougères, Saint Privat en Périgord, Saint-Rabier, Sainte-Radegonde, Saint-Raphaël, Saint-Rémy, Saint-Romain-de-Monpazier, Saint-Romain-et-Saint-Clément, Saint-Saud-Lacoussière, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-Lalande, Saint-Seurin-de-Prats, Saint-Séverin-d'Estissac, Saint-Sulpice-de-Roumagnac, Saint-Sulpice-d'Excideuil, Sainte-Trie, Saint-Victor, Saint-Vincent-de-Connezac, Saint-Vincent-de-Cosse, Saint-Vincent-Jalmoutiers, Saint-Vincent-le-Paluel, Saint-Vincent-sur-l'Isle, Saint-Vivien, Salagnac, Salignac-Eyvigues, Salles-de-Belvès, Salon, Sanilhac, Sarlande, Sarlat-la-Canéda, Sarliac-sur-l'Isle, Sarrazac, Saussignac, Savignac-de-Miremont, Savignac-de-Nontron, Savignac-Lédrier, Savignac-les-Églises, Sceau-Saint-Angel, Segonzac, Sergeac, Serres-et-Montguyard, Servanches, Sigoulès-et-Flaugeac, Simeyrols, Singleyrac, Siorac-de-Ribérac, Siorac-en-Périgord, Sorges et Ligueux en Périgord, Soudat, Soulaures, Sourzac, Tamniès, Teillots, Temple-Laguyon, Terrasson-Lavilledieu, Teyjat, Thénac, Thenon, Thiviers, Thonac, Tocane-Saint-Apre, La Tour-Blanche-Cercles, Tourtoirac, Trélissac, Trémolat, Tursac, Urval, Val de Louyre et Caudeau, Vallereuil, Valojoulx, Vanxains, Varaignes, Varennes, Vaunac, Vélines, Vendoire, Verdon, Vergt, Vergt-de-Biron, Verteillac, Veyrignac, Veyrines-de-Domme, Veyrines-de-Vergt, Vézac, Villac, Villamblard, Villars, Villefranche-de-Lonchat, Villefranche-du-Périgord, Villetoureix, Vitrac.

Departman Gironde, općine:

| | Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Andernos-les-Bains, Anglade, Arbanats, Arcachon, Arcins, Arès, Arsac, Artigues-près-Bordeaux, Les Artigues-de-Lussac, Arveyres, Asques, Aubiac, Audenge, Auriolles, Auros, Avensan, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Balizac, Barie, Baron, Le Barp, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bégadan, Bègles, Béguey, Belin-Béliet, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Biganos, Les Billaux, Birac, Blaignac, Blaignan-Prignac, Blanquefort, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Bourideys, Le Bouscat, Brach, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l'Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Captieux, Carbon-Blanc, Carcans, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d'Albret, Castelnau-de-Médoc, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazalis, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Cissac-Médoc, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Civrac-en-Médoc, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Couquèques, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Cussac-Fort-Médoc, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Les Églisottes-et-Chalaures, Escaudes, Escoussans, Espiet, Les Esseintes, Étauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Le Fieu, Floirac, Flaujagues, Floudès, Fontet, Fossès-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gaillan-en-Médoc, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Giscos, Gornac, Goualade, Gours, Gradignan, Grayan-et-l'Hôpital, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Gujan-Mestras, Le Haillan, Haux, Hostens, Hourtin, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jau-Dignac-et-Loirac, Jugazan, Juillac, Labarde, Labescau, La Brède, Lacanau, Ladaux, Lados, Lagorce, La Lande-de-Fronsac, Lamarque, Lamothe-Landerron, Lalande-de-Pomerol, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lanton, Lapouyade, Laroque, Lartigue, Laruscade, Latresne, Lavazan, Lège-Cap-Ferret, Léogeats, Léognan, Lerm-et-Musset, Lesparre-Médoc, Lestiac-sur-Garonne, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Listrac-Médoc, Lormont, Loubens, Louchats, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Lucmau, Ludon-Médoc, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l'Île-du-Carnay, Lugos, Lussac, Macau, Madirac, Maransin, Marcenais, Marcheprime, Margaux-Cantenac, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mios, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulis-en-Médoc, Moulon, Mourens, Naujac-sur-Mer, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Le Nizan, Noaillac, Noaillan, Omet, Ordonnac, Origne, Paillet, Parempuyre, Pauillac, Les Peintures, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Le Pian-Médoc, Le Pian-sur-Garonne, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Le Porge, Porte-de-Benauge, Portets, Le Pout, Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols-sur-Ciron, Pujols, Le Puy, Puybarban, Puynormand, Queyrac, Quinsac, Rauzan, Reignac, La Réole, Rimons, Riocaud, Rions, La Rivière, Roaillan, Romagne, Roquebrune, La Roquille, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l'Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d'Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Sainte-Colombe, Saint-Côme, Sainte-Croix-du-Mont, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Émilion, Saint-Estèphe, Saint-Étienne-de-Lisse, Sainte-Eulalie, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-d'Esteuil, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Gervais, Saint-Girons-d'Aiguevives, Sainte-Hélène, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d'Illac, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Laurent-d'Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Léger-de-Balson, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d'Eyrans, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Michel-de-Castelnau, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d'Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d'Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d'Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Sainte-Radegonde, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l'Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Saint-Symphorien, Sainte-Terre, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Saint-Yzans-de-Médoc, Salaunes, Salleboeuf, Salles, Les Salles-de-Castillon, Samonac, Saucats, Saugon, Saumos, Sauternes, La Sauve, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l'Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulac-sur-Mer, Soulignac, Soussac, Soussans, Tabanac, Le Taillan-Médoc, Taillecavat, Talais, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Le Teich, Le Temple, La Teste-de-Buch, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Le Tourne, Tresses, Le Tuzan, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Valeyrac, Vayres, Vendays-Montalivet, Vensac, Vérac, Verdelais, Le Verdon-sur-Mer, Vertheuil, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d'Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac, Yvrac. |
| --- | --- |

Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Andernos-les-Bains, Anglade, Arbanats, Arcachon, Arcins, Arès, Arsac, Artigues-près-Bordeaux, Les Artigues-de-Lussac, Arveyres, Asques, Aubiac, Audenge, Auriolles, Auros, Avensan, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Balizac, Barie, Baron, Le Barp, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bégadan, Bègles, Béguey, Belin-Béliet, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Biganos, Les Billaux, Birac, Blaignac, Blaignan-Prignac, Blanquefort, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Bourideys, Le Bouscat, Brach, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l'Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Captieux, Carbon-Blanc, Carcans, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d'Albret, Castelnau-de-Médoc, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazalis, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Cissac-Médoc, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Civrac-en-Médoc, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Couquèques, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Cussac-Fort-Médoc, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Les Églisottes-et-Chalaures, Escaudes, Escoussans, Espiet, Les Esseintes, Étauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Le Fieu, Floirac, Flaujagues, Floudès, Fontet, Fossès-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gaillan-en-Médoc, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Giscos, Gornac, Goualade, Gours, Gradignan, Grayan-et-l'Hôpital, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Gujan-Mestras, Le Haillan, Haux, Hostens, Hourtin, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jau-Dignac-et-Loirac, Jugazan, Juillac, Labarde, Labescau, La Brède, Lacanau, Ladaux, Lados, Lagorce, La Lande-de-Fronsac, Lamarque, Lamothe-Landerron, Lalande-de-Pomerol, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lanton, Lapouyade, Laroque, Lartigue, Laruscade, Latresne, Lavazan, Lège-Cap-Ferret, Léogeats, Léognan, Lerm-et-Musset, Lesparre-Médoc, Lestiac-sur-Garonne, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Listrac-Médoc, Lormont, Loubens, Louchats, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Lucmau, Ludon-Médoc, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l'Île-du-Carnay, Lugos, Lussac, Macau, Madirac, Maransin, Marcenais, Marcheprime, Margaux-Cantenac, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mios, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulis-en-Médoc, Moulon, Mourens, Naujac-sur-Mer, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Le Nizan, Noaillac, Noaillan, Omet, Ordonnac, Origne, Paillet, Parempuyre, Pauillac, Les Peintures, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Le Pian-Médoc, Le Pian-sur-Garonne, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Le Porge, Porte-de-Benauge, Portets, Le Pout, Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols-sur-Ciron, Pujols, Le Puy, Puybarban, Puynormand, Queyrac, Quinsac, Rauzan, Reignac, La Réole, Rimons, Riocaud, Rions, La Rivière, Roaillan, Romagne, Roquebrune, La Roquille, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l'Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d'Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Sainte-Colombe, Saint-Côme, Sainte-Croix-du-Mont, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Émilion, Saint-Estèphe, Saint-Étienne-de-Lisse, Sainte-Eulalie, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-d'Esteuil, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Gervais, Saint-Girons-d'Aiguevives, Sainte-Hélène, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d'Illac, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Laurent-d'Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Léger-de-Balson, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d'Eyrans, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Michel-de-Castelnau, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d'Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d'Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d'Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Sainte-Radegonde, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l'Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Saint-Symphorien, Sainte-Terre, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Saint-Yzans-de-Médoc, Salaunes, Salleboeuf, Salles, Les Salles-de-Castillon, Samonac, Saucats, Saugon, Saumos, Sauternes, La Sauve, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l'Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulac-sur-Mer, Soulignac, Soussac, Soussans, Tabanac, Le Taillan-Médoc, Taillecavat, Talais, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Le Teich, Le Temple, La Teste-de-Buch, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Le Tourne, Tresses, Le Tuzan, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Valeyrac, Vayres, Vendays-Montalivet, Vensac, Vérac, Verdelais, Le Verdon-sur-Mer, Vertheuil, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d'Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac, Yvrac.

Departman Lot-et-Garonne, općine:

| | Allons, Ambrus, Antagnac, Anzex, Argenton, Auriac-sur-Dropt, Baleyssagues, Barbaste, Beaupuy, Beauziac, Bouglon, Boussès, Bruch, Buzet-sur-Baïse, Calignac, Cambes, Casteljaloux, Castelnau-sur-Gupie, Caubeyres, Caubon-Saint-Sauveur, Cocumont, Couthures-sur-Garonne, Damazan, Durance, Duras, Escassefort, Esclottes, Espiens, Fargues-sur-Ourbise, Feugarolles, Gaujac, Grézet-Cavagnan, Guérin, Houeillès, Jusix, Labastide-Castel-Amouroux, Lachapelle, Lagupie, Lavardac, Lévignac-de-Guyenne, Leyritz-Moncassin, Loubès-Bernac, Marcellus, Marmande, Mauvezin-sur-Gupie, Meilhan-sur-Garonne, Moncaut, Montagnac-sur-Auvignon, Montesquieu, Monteton, Montgaillard-en-Albret, Montpouillan, Moustier, Nérac, Pardaillan, Peyrière, Pindères, Pompiey, Pompogne, Poussignac, Puch-d'Agenais, Razimet, La Réunion, Romestaing, Ruffiac, Saint-Astier, Saint-Avit, Sainte-Bazeille, Sainte-Colombe-de-Duras, Sainte-Colombe-en-Bruilhois, Sainte-Gemme-Martaillac, Saint-Géraud, Saint-Jean-de-Duras, Saint-Laurent, Saint-Léon, Saint-Martin-Curton, Saint-Martin-Petit, Saint-Pierre-de-Buzet, Saint-Pierre-sur-Dropt, Saint-Sauveur-de-Meilhan, Saint-Sernin, Samazan, Sauméjan, La Sauvetat-du-Dropt, Savignac-de-Duras, Sérignac-sur-Garonne, Seyches, Soumensac, Thouars-sur-Garonne, Vianne, Villefranche-du-Queyran, Villeneuve-de-Duras, Virazeil, Xaintrailles. |
| --- | --- |

Allons, Ambrus, Antagnac, Anzex, Argenton, Auriac-sur-Dropt, Baleyssagues, Barbaste, Beaupuy, Beauziac, Bouglon, Boussès, Bruch, Buzet-sur-Baïse, Calignac, Cambes, Casteljaloux, Castelnau-sur-Gupie, Caubeyres, Caubon-Saint-Sauveur, Cocumont, Couthures-sur-Garonne, Damazan, Durance, Duras, Escassefort, Esclottes, Espiens, Fargues-sur-Ourbise, Feugarolles, Gaujac, Grézet-Cavagnan, Guérin, Houeillès, Jusix, Labastide-Castel-Amouroux, Lachapelle, Lagupie, Lavardac, Lévignac-de-Guyenne, Leyritz-Moncassin, Loubès-Bernac, Marcellus, Marmande, Mauvezin-sur-Gupie, Meilhan-sur-Garonne, Moncaut, Montagnac-sur-Auvignon, Montesquieu, Monteton, Montgaillard-en-Albret, Montpouillan, Moustier, Nérac, Pardaillan, Peyrière, Pindères, Pompiey, Pompogne, Poussignac, Puch-d'Agenais, Razimet, La Réunion, Romestaing, Ruffiac, Saint-Astier, Saint-Avit, Sainte-Bazeille, Sainte-Colombe-de-Duras, Sainte-Colombe-en-Bruilhois, Sainte-Gemme-Martaillac, Saint-Géraud, Saint-Jean-de-Duras, Saint-Laurent, Saint-Léon, Saint-Martin-Curton, Saint-Martin-Petit, Saint-Pierre-de-Buzet, Saint-Pierre-sur-Dropt, Saint-Sauveur-de-Meilhan, Saint-Sernin, Samazan, Sauméjan, La Sauvetat-du-Dropt, Savignac-de-Duras, Sérignac-sur-Garonne, Seyches, Soumensac, Thouars-sur-Garonne, Vianne, Villefranche-du-Queyran, Villeneuve-de-Duras, Virazeil, Xaintrailles.

7.   Sorte vinove loze

| | Abondant B |
| --- | --- |

Abondant B

| | Abouriou B |
| --- | --- |

Abouriou B

| | Alicante Henri Bouschet N |
| --- | --- |

Alicante Henri Bouschet N

| | Aligoté B |
| --- | --- |

Aligoté B

| | Alphonse Lavallée N |
| --- | --- |

Alphonse Lavallée N

| | Altesse B |
| --- | --- |

Altesse B

| | Alvarinho – Albariño |
| --- | --- |

Alvarinho – Albariño

| | Aléatico N |
| --- | --- |

Aléatico N

| | Aramon N |
| --- | --- |

Aramon N

| | Aramon blanc B |
| --- | --- |

Aramon blanc B

| | Aramon gris G |
| --- | --- |

Aramon gris G

| | Aranel B |
| --- | --- |

Aranel B

| | Arbane B |
| --- | --- |

Arbane B

| | Arinarnoa N |
| --- | --- |

Arinarnoa N

| | Arriloba B |
| --- | --- |

Arriloba B

| | Arrouya N |
| --- | --- |

Arrouya N

| | Arrufiac B – Arrufiat |
| --- | --- |

Arrufiac B – Arrufiat

| | Artaban N |
| --- | --- |

Artaban N

| | Aubin B |
| --- | --- |

Aubin B

| | Aubin vert B |
| --- | --- |

Aubin vert B

| | Aubun N – Murescola |
| --- | --- |

Aubun N – Murescola

| | Auxerrois B |
| --- | --- |

Auxerrois B

| | Bachet N |
| --- | --- |

Bachet N

| | Barbaroux Rs |
| --- | --- |

Barbaroux Rs

| | Baroque B |
| --- | --- |

Baroque B

| | Biancu Gentile B |
| --- | --- |

Biancu Gentile B

| | Blanc Dame B |
| --- | --- |

Blanc Dame B

| | Bouchalès N |
| --- | --- |

Bouchalès N

| | Bouillet N |
| --- | --- |

Bouillet N

| | Bouquettraube B |
| --- | --- |

Bouquettraube B

| | Bourboulenc B – Doucillon blanc |
| --- | --- |

Bourboulenc B – Doucillon blanc

| | Brachet N – Braquet |
| --- | --- |

Brachet N – Braquet

| | Bronner B |
| --- | --- |

Bronner B

| | Brun Fourca N |
| --- | --- |

Brun Fourca N

| | Brun argenté N – Vaccarèse |
| --- | --- |

Brun argenté N – Vaccarèse

| | Béclan N – Petit Béclan |
| --- | --- |

Béclan N – Petit Béclan

| | Béquignol N |
| --- | --- |

Béquignol N

| | Cabernet blanc B |
| --- | --- |

Cabernet blanc B

| | Cabernet cortis N |
| --- | --- |

Cabernet cortis N

| | Cabernet franc N |
| --- | --- |

Cabernet franc N

| | Cabernet-Sauvignon N |
| --- | --- |

Cabernet-Sauvignon N

| | Caladoc N |
| --- | --- |

Caladoc N

| | Calitor N |
| --- | --- |

Calitor N

| | Camaralet B |
| --- | --- |

Camaralet B

| | Carcajolo N |
| --- | --- |

Carcajolo N

| | Carcajolo blanc B |
| --- | --- |

Carcajolo blanc B

| | Carignan N |
| --- | --- |

Carignan N

| | Carignan blanc B |
| --- | --- |

Carignan blanc B

| | Carmenère N |
| --- | --- |

Carmenère N

| | Castets N |
| --- | --- |

Castets N

| | Chardonnay B |
| --- | --- |

Chardonnay B

| | Chasan B |
| --- | --- |

Chasan B

| | Chasselas B |
| --- | --- |

Chasselas B

| | Chasselas rose Rs |
| --- | --- |

Chasselas rose Rs

| | Chatus N |
| --- | --- |

Chatus N

| | Chenanson N |
| --- | --- |

Chenanson N

| | Chenin B |
| --- | --- |

Chenin B

| | Cinsaut N – Cinsault |
| --- | --- |

Cinsaut N – Cinsault

| | Clairette B |
| --- | --- |

Clairette B

| | Clairette rose Rs |
| --- | --- |

Clairette rose Rs

| | Clarin B |
| --- | --- |

Clarin B

| | Claverie B |
| --- | --- |

Claverie B

| | Codivarta B |
| --- | --- |

Codivarta B

| | Colombard B |
| --- | --- |

Colombard B

| | Colombaud B – Bouteillan |
| --- | --- |

Colombaud B – Bouteillan

| | Corbeau N – Douce noire |
| --- | --- |

Corbeau N – Douce noire

| | Cot N – Malbec |
| --- | --- |

Cot N – Malbec

| | Counoise N |
| --- | --- |

Counoise N

| | Courbu B – Gros Courbu |
| --- | --- |

Courbu B – Gros Courbu

| | Courbu noir N |
| --- | --- |

Courbu noir N

| | Crouchen B – Cruchen |
| --- | --- |

Crouchen B – Cruchen

| | César N |
| --- | --- |

César N

| | Danlas B |
| --- | --- |

Danlas B

| | Duras N |
| --- | --- |

Duras N

| | Durif N |
| --- | --- |

Durif N

| | Egiodola N |
| --- | --- |

Egiodola N

| | Ekigaïna N |
| --- | --- |

Ekigaïna N

| | Elbling B |
| --- | --- |

Elbling B

| | Etraire de la Dui N |
| --- | --- |

Etraire de la Dui N

| | Fer N – Fer Servadou, Braucol, Mansois, Pinenc |
| --- | --- |

Fer N – Fer Servadou, Braucol, Mansois, Pinenc

| | Feunate N |
| --- | --- |

Feunate N

| | Floreal B |
| --- | --- |

Floreal B

| | Folignan B |
| --- | --- |

Folignan B

| | Folle blanche B |
| --- | --- |

Folle blanche B

| | Franc noir de Haute-Saône N |
| --- | --- |

Franc noir de Haute-Saône N

| | Fuella nera N |
| --- | --- |

Fuella nera N

| | Furmint B |
| --- | --- |

Furmint B

| | Gamaret |
| --- | --- |

Gamaret

| | Gamay Fréaux N |
| --- | --- |

Gamay Fréaux N

| | Gamay N |
| --- | --- |

Gamay N

| | Gamay de Bouze N |
| --- | --- |

Gamay de Bouze N

| | Gamay de Chaudenay N |
| --- | --- |

Gamay de Chaudenay N

| | Ganson N |
| --- | --- |

Ganson N

| | Gascon N |
| --- | --- |

Gascon N

| | Genovèse B |
| --- | --- |

Genovèse B

| | Goldriesling B |
| --- | --- |

Goldriesling B

| | Gouget N |
| --- | --- |

Gouget N

| | Graisse B |
| --- | --- |

Graisse B

| | Gramon N |
| --- | --- |

Gramon N

| | Grassen N – Grassenc |
| --- | --- |

Grassen N – Grassenc

| | Grenache N |
| --- | --- |

Grenache N

| | Grenache blanc B |
| --- | --- |

Grenache blanc B

| | Grenache gris G |
| --- | --- |

Grenache gris G

| | Gringet B |
| --- | --- |

Gringet B

| | Grolleau N |
| --- | --- |

Grolleau N

| | Grolleau gris G |
| --- | --- |

Grolleau gris G

| | Gros Manseng B |
| --- | --- |

Gros Manseng B

| | Gros vert B |
| --- | --- |

Gros vert B

| | Jacquère B |
| --- | --- |

Jacquère B

| | Johanniter B |
| --- | --- |

Johanniter B

| | Joubertin |
| --- | --- |

Joubertin

| | Jurançon blanc B |
| --- | --- |

Jurançon blanc B

| | Jurançon noir N – Dame noire |
| --- | --- |

Jurançon noir N – Dame noire

| | Knipperlé B |
| --- | --- |

Knipperlé B

| | Lauzet B |
| --- | --- |

Lauzet B

| | Len de l'El B – Loin de l'Oeil |
| --- | --- |

Len de l'El B – Loin de l'Oeil

| | Liliorila B |
| --- | --- |

Liliorila B

| | Listan B – Palomino |
| --- | --- |

Listan B – Palomino

| | Lival N |
| --- | --- |

Lival N

| | Macabeu B – Macabeo |
| --- | --- |

Macabeu B – Macabeo

| | Mancin N |
| --- | --- |

Mancin N

| | Manseng noir N |
| --- | --- |

Manseng noir N

| | Marsanne B |
| --- | --- |

Marsanne B

| | Marselan N |
| --- | --- |

Marselan N

| | Mauzac B |
| --- | --- |

Mauzac B

| | Mauzac rose Rs |
| --- | --- |

Mauzac rose Rs

| | Mayorquin B |
| --- | --- |

Mayorquin B

| | Melon B |
| --- | --- |

Melon B

| | Merlot N |
| --- | --- |

Merlot N

| | Merlot blanc B |
| --- | --- |

Merlot blanc B

| | Meslier Saint-François B – Gros Meslier |
| --- | --- |

Meslier Saint-François B – Gros Meslier

| | Meunier N |
| --- | --- |

Meunier N

| | Milgranet N |
| --- | --- |

Milgranet N

| | Molette B |
| --- | --- |

Molette B

| | Mollard N |
| --- | --- |

Mollard N

| | Monarch N |
| --- | --- |

Monarch N

| | Mondeuse N |
| --- | --- |

Mondeuse N

| | Mondeuse blanche B |
| --- | --- |

Mondeuse blanche B

| | Monerac N |
| --- | --- |

Monerac N

| | Montils B |
| --- | --- |

Montils B

| | Morrastel N – Minustellu, Graciano |
| --- | --- |

Morrastel N – Minustellu, Graciano

| | Mourvaison N |
| --- | --- |

Mourvaison N

| | Mourvèdre N – Monastrell |
| --- | --- |

Mourvèdre N – Monastrell

| | Mouyssaguès |
| --- | --- |

Mouyssaguès

| | Muresconu N – Morescono |
| --- | --- |

Muresconu N – Morescono

| | Muscadelle B |
| --- | --- |

Muscadelle B

| | Muscardin N |
| --- | --- |

Muscardin N

| | Muscaris B |
| --- | --- |

Muscaris B

| | Muscat Ottonel B – Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat Ottonel B – Muscat, Moscato

| | Muscat cendré B – Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat cendré B – Muscat, Moscato

| | Muscat d'Alexandrie B – Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat d'Alexandrie B – Muscat, Moscato

| | Muscat de Hambourg N – Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat de Hambourg N – Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains roses Rs – Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains roses Rs – Muscat, Moscato

| | Mérille N |
| --- | --- |

Mérille N

| | Müller-Thurgau B |
| --- | --- |

Müller-Thurgau B

| | Nielluccio N – Nielluciu |
| --- | --- |

Nielluccio N – Nielluciu

| | Noir Fleurien N |
| --- | --- |

Noir Fleurien N

| | Négret de Banhars N |
| --- | --- |

Négret de Banhars N

| | Négrette N |
| --- | --- |

Négrette N

| | Ondenc B |
| --- | --- |

Ondenc B

| | Orbois B |
| --- | --- |

Orbois B

| | Pagadebiti B |
| --- | --- |

Pagadebiti B

| | Pascal B |
| --- | --- |

Pascal B

| | Perdea B |
| --- | --- |

Perdea B

| | Persan N |
| --- | --- |

Persan N

| | Petit Courbu B |
| --- | --- |

Petit Courbu B

| | Petit Manseng B |
| --- | --- |

Petit Manseng B

| | Petit Meslier B |
| --- | --- |

Petit Meslier B

| | Petit Verdot N |
| --- | --- |

Petit Verdot N

| | Picardan B – Araignan |
| --- | --- |

Picardan B – Araignan

| | Pineau d'Aunis N |
| --- | --- |

Pineau d'Aunis N

| | Pinot blanc B |
| --- | --- |

Pinot blanc B

| | Pinot gris G |
| --- | --- |

Pinot gris G

| | Pinot noir N |
| --- | --- |

Pinot noir N

| | Pinotin N |
| --- | --- |

Pinotin N

| | Piquepoul blanc B |
| --- | --- |

Piquepoul blanc B

| | Piquepoul gris G |
| --- | --- |

Piquepoul gris G

| | Piquepoul noir N |
| --- | --- |

Piquepoul noir N

| | Plant droit N – Espanenc |
| --- | --- |

Plant droit N – Espanenc

| | Portan N |
| --- | --- |

Portan N

| | Poulsard N – Ploussard |
| --- | --- |

Poulsard N – Ploussard

| | Prior N |
| --- | --- |

Prior N

| | Prunelard N |
| --- | --- |

Prunelard N

| | Précoce Bousquet B |
| --- | --- |

Précoce Bousquet B

| | Précoce de Malingre B |
| --- | --- |

Précoce de Malingre B

| | Raffiat de Moncade B |
| --- | --- |

Raffiat de Moncade B

| | Ribol N |
| --- | --- |

Ribol N

| | Riminèse B |
| --- | --- |

Riminèse B

| | Rivairenc N – Aspiran noir |
| --- | --- |

Rivairenc N – Aspiran noir

| | Rivairenc blanc B – Aspiran blanc |
| --- | --- |

Rivairenc blanc B – Aspiran blanc

| | Rivairenc gris G – Aspiran gris |
| --- | --- |

Rivairenc gris G – Aspiran gris

| | Romorantin B – Danery |
| --- | --- |

Romorantin B – Danery

| | Rosé du Var Rs |
| --- | --- |

Rosé du Var Rs

| | Roublot B |
| --- | --- |

Roublot B

| | Roussanne B |
| --- | --- |

Roussanne B

| | Roussette d'Ayze B |
| --- | --- |

Roussette d'Ayze B

| | Sacy B |
| --- | --- |

Sacy B

| | Saint Côme B |
| --- | --- |

Saint Côme B

| | Saint-Macaire N |
| --- | --- |

Saint-Macaire N

| | Saint-Pierre doré B |
| --- | --- |

Saint-Pierre doré B

| | Saphira B |
| --- | --- |

Saphira B

| | Sauvignac |
| --- | --- |

Sauvignac

| | Sauvignon B – Sauvignon blanc |
| --- | --- |

Sauvignon B – Sauvignon blanc

| | Sauvignon gris G – Fié gris |
| --- | --- |

Sauvignon gris G – Fié gris

| | Savagnin blanc B |
| --- | --- |

Savagnin blanc B

| | Savagnin rose Rs |
| --- | --- |

Savagnin rose Rs

| | Sciaccarello N |
| --- | --- |

Sciaccarello N

| | Segalin N |
| --- | --- |

Segalin N

| | Select B |
| --- | --- |

Select B

| | Semebat N |
| --- | --- |

Semebat N

| | Semillon B |
| --- | --- |

Semillon B

| | Servanin N |
| --- | --- |

Servanin N

| | Servant B |
| --- | --- |

Servant B

| | Solaris B |
| --- | --- |

Solaris B

| | Soreli B |
| --- | --- |

Soreli B

| | Souvignier gris Rs |
| --- | --- |

Souvignier gris Rs

| | Syrah N – Shiraz |
| --- | --- |

Syrah N – Shiraz

| | Tannat N |
| --- | --- |

Tannat N

| | Tempranillo N |
| --- | --- |

Tempranillo N

| | Terret blanc B |
| --- | --- |

Terret blanc B

| | Terret gris G |
| --- | --- |

Terret gris G

| | Terret noir N |
| --- | --- |

Terret noir N

| | Tibouren N |
| --- | --- |

Tibouren N

| | Tourbat B |
| --- | --- |

Tourbat B

| | Touriga nacional N |
| --- | --- |

Touriga nacional N

| | Tressot N |
| --- | --- |

Tressot N

| | Trousseau N |
| --- | --- |

Trousseau N

| | Téoulier N |
| --- | --- |

Téoulier N

| | Ugni blanc B |
| --- | --- |

Ugni blanc B

| | Valdiguié N |
| --- | --- |

Valdiguié N

| | Velteliner rouge précoce Rs |
| --- | --- |

Velteliner rouge précoce Rs

| | Verdesse B |
| --- | --- |

Verdesse B

| | Vermentino B – Rolle |
| --- | --- |

Vermentino B – Rolle

| | Vidoc N |
| --- | --- |

Vidoc N

| | Viognier B |
| --- | --- |

Viognier B

| | Voltis B |
| --- | --- |

Voltis B

8.   Opis povezanosti

Zemljopisno područje proizvodnje prostire se na cijelom području departmana Charente, Charente-Maritime, Dordogne, Gironde i na zapadnom dijelu departmana Lot-et-Garonne.

Naziv predmetne zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla blisko je povezan s blizinom Atlantskog oceana, koji se proteže 250 kilometara uz zapadni dio zemljopisnog područja. U toj regiji, koju oplakuju veće i manje rijeke Garonne, Dordogne, Charente, Lot i njihovi brojni pritoci, i u čiju je sredinu, od zapada na istok, užlijebljen veliki estuarij rijeke Gironde, prevladava umjerena oceanska klima koja je pod znatnim utjecajem blizine tih vodnih tijela i tople Golfske struje. Zime su blage i vlažne, a ljeta topla, suha i sunčana. Prosječni broj sunčanih sati godišnje iznosi 1 950. Ti su klimatski uvjeti pogodni za uzgoj vinove loze. Blagost morske klime, pod djelovanjem plime koja se diže u estuarijima i prevladavajućih morskih vjetrova sa zapada, osjeća se na više od stotinu kilometara od ušća rijeka. Oceanska klima ublažava se prema istoku, gdje prevladava utjecaj kontinentalne klime, s hladnijim zimama i toplijim ljetima.

Razlikuju se tri glavne vrste tla, vrlo pogodne za sadnju vinograda: smeđa, glinasto-vapnenačka tla na vapnenačkoj podlozi, isprana muljevito-pješčana tla („boulbènes”) nastala od eolske ilovače na „pijesku, glini i šljunku Périgorda” i aluvijalna tla koja čine šljunak, glina, pijesak i ilovača u različitim omjerima, a podudaraju se sa starim i novijim terasastim formacijama većih i manjih rijeka. Zahvaljujući svojoj otvorenosti prema moru, to područje proizvodnje od antike je otvoreno trgovini. Pod utjecajem Rimljana na jugozapadu Francuske počinje se uzgajati vinova loza. U srednjem vijeku razvoj vinograda blisko je povezan s činjenicom da je Akvitanija bila pod vlašću engleske krune. U cijeloj Europi sve više raste ugled vina koja često nose imena riječnih luka u kojima se utovaruju. Velike luke kao što je Bordeaux ili La Rochelle učvršćuju svoj položaj u pomorskoj trgovini vinima i rakijom cijele regije.

Najveći dio proizvodnje vina u regiji odnosi se na kontrolirane oznake izvornosti. U okolnostima uspostavljanja područja proizvodnje i u okviru segmentiranja vina proizvedenih u velikim vinogradarskim područjima, vina iz područja uz Atlantik razvila su se i predstavljaju temelj ovog novog segmentiranja. Prva je berba bila 2006.

ZOZP „Atlantique” dolazi u tri boje, s time da prevladavaju crna vina (50 %), dok se bijela i ružičasta vina proizvode u jednakim omjerima (25 %). Uglavnom se upotrebljavaju tradicionalne sorte s jugozapada, a njihovi su glavni predstavnici, za crna i ružičasta vina, merlot N, cabernet-sauvignon N, cabernet franc N i cot N (ili malbec). Za bijela vina to su sauvignon B, sémillon B i ugni blanc B. Proizvođači imaju mogućnost saditi sorte iz drugih vinograda, što omogućuje prilagodbu i razvoj kvalitete proizvoda, kao i proizvodnju vina od sorti koje su potrošačima lako prepoznatljive.

Dobivena vina su blaga, voćna i aromatična. U prve četiri godine proizvodnje ZOZP-a „Atlantique” godišnje je proizvedeno u prosjeku 25 000 hektolitara vina. Vinogradi postoje već 2 000 godina na cijelom zemljopisnom području ZOZP-a Atlantique, što je dokaz da je ova regija povijesno prilagođena proizvodnji vina.

Ta se vina uglavnom stavljaju na lokalno tržište, a namijenjena su turističkoj ponudi na obali Atlantika. Zahvaljujući svojoj svježini, bijela i ružičasta vina osobito su prikladna za brzu konzumaciju ljeti, uz kamenice iz općina Marennes ili Arcachon i druge proizvode s jugozapada Francuske. Crna vina, koja su svojstvenija toj francuskoj regiji, nadopunjuju ponudu vina s oznakama izvornosti koja se proizvode na istom području, a vrlo su poznata u cijelom svijetu. Klima je ublažena blizinom Atlantskog oceana i pogoduje proizvodnji uravnoteženih, svježih i elegantnih vina koja u potpunosti izražavaju tipična obilježja sorti od kojih su dobivena. Navedeni proizvodi omogućuju pozitivan pristup vinima naše regije, potičući na otkrivanje brojnih zaštićenih oznaka izvornosti s izrazitim tipičnim svojstvima koja čine mozaik tog područja.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Područje u neposrednoj blizini (1)

Pravni okvir:

| | Nacionalno zakonodavstvo |
| --- | --- |

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

| | Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području |
| --- | --- |

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

| | Područje u neposrednoj blizini, za koje je utvrđeno odstupanje u pogledu proizvodnje i razvoja vina sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Atlantique” čine područja sljedećih općina, na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika od 18. veljače 2022.: |
| --- | --- |

Područje u neposrednoj blizini, za koje je utvrđeno odstupanje u pogledu proizvodnje i razvoja vina sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Atlantique” čine područja sljedećih općina, na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika od 18. veljače 2022.:

Departman Corrèze, općine:

| | Albignac, Allassac, Arnac-Pompadour, Astaillac, Aubazines, Ayen, Beaulieu-sur-Dordogne, Benayes, Beynat, Beyssac, Beyssenac, Bilhac, Branceilles, Brignac-la-Plaine, Brive-la-Gaillarde, Chabrignac, La Chapelle-aux-Brocs, La Chapelle-aux-Saints, Chartrier-Ferrière, Chasteaux, Chauffour-sur-Vell, Chenailler-Mascheix, Collonges-la-Rouge, Concèze, Cosnac, Cublac, Curemonte, Dampniat, Donzenac, Estivals, Estivaux, Jugeals-Nazareth, Juillac, Lagleygeolle, Lanteuil, Larche, Lascaux, Ligneyrac, Liourdres, Lissac-sur-Couze, Lostanges, Louignac, Lubersac, Malemort, Mansac, Marcillac-la-Croze, Meyssac, Montgibaud, Nespouls, Noailhac, Noailles, Nonards, Objat, Orgnac-sur-Vézère, Palazinges, Perpezac-le-Blanc, Perpezac-le-Noir, Le Pescher, Puy-d'Arnac, Queyssac-les-Vignes, Rosiers-de-Juillac, Sadroc, Saillac, Saint-Aulaire, Saint-Bazile-de-Meyssac, Saint-Bonnet-la-Rivière, Saint-Bonnet-l'Enfantier, Saint-Cernin-de-Larche, Saint-Cyprien, Saint-Cyr-la-Roche, Saint-Eloy-les-Tuileries, Sainte-Féréole, Saint-Julien-le-Vendômois, Saint-Julien-Maumont, Saint-Martin-Sepert, Saint-Pantaléon-de-Larche, Saint-Pardoux-Corbier, Saint-Pardoux-l'Ortigier, Saint-Robert, |
| --- | --- |

Albignac, Allassac, Arnac-Pompadour, Astaillac, Aubazines, Ayen, Beaulieu-sur-Dordogne, Benayes, Beynat, Beyssac, Beyssenac, Bilhac, Branceilles, Brignac-la-Plaine, Brive-la-Gaillarde, Chabrignac, La Chapelle-aux-Brocs, La Chapelle-aux-Saints, Chartrier-Ferrière, Chasteaux, Chauffour-sur-Vell, Chenailler-Mascheix, Collonges-la-Rouge, Concèze, Cosnac, Cublac, Curemonte, Dampniat, Donzenac, Estivals, Estivaux, Jugeals-Nazareth, Juillac, Lagleygeolle, Lanteuil, Larche, Lascaux, Ligneyrac, Liourdres, Lissac-sur-Couze, Lostanges, Louignac, Lubersac, Malemort, Mansac, Marcillac-la-Croze, Meyssac, Montgibaud, Nespouls, Noailhac, Noailles, Nonards, Objat, Orgnac-sur-Vézère, Palazinges, Perpezac-le-Blanc, Perpezac-le-Noir, Le Pescher, Puy-d'Arnac, Queyssac-les-Vignes, Rosiers-de-Juillac, Sadroc, Saillac, Saint-Aulaire, Saint-Bazile-de-Meyssac, Saint-Bonnet-la-Rivière, Saint-Bonnet-l'Enfantier, Saint-Cernin-de-Larche, Saint-Cyprien, Saint-Cyr-la-Roche, Saint-Eloy-les-Tuileries, Sainte-Féréole, Saint-Julien-le-Vendômois, Saint-Julien-Maumont, Saint-Martin-Sepert, Saint-Pantaléon-de-Larche, Saint-Pardoux-Corbier, Saint-Pardoux-l'Ortigier, Saint-Robert,

Pravni okvir:

| | Nacionalno zakonodavstvo |
| --- | --- |

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

| | Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje |
| --- | --- |

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla „Atlantique” može se dopuniti sljedećim izrazima:

| | Nazivom jedne ili više sorti. |
| --- | --- |

Nazivom jedne ili više sorti.

| | Izrazima „primeur” ili „nouveau”. |
| --- | --- |

Izrazima „primeur” ili „nouveau”.

| | Logotip ZOZP-a Europske unije navodi se na etiketi kad se izraz „zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla” zamjenjuje tradicionalnim izrazom „Vin de pays” („regionalno vino”). |
| --- | --- |

Logotip ZOZP-a Europske unije navodi se na etiketi kad se izraz „zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla” zamjenjuje tradicionalnim izrazom „Vin de pays” („regionalno vino”).

Područje u neposrednoj blizini (2)

Pravni okvir:

| | Zakonodavstvo EU-a |
| --- | --- |

Zakonodavstvo EU-a

Vrsta dodatnog uvjeta:

| | Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području |
| --- | --- |

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

| | Saint-Solve, Saint-Sornin-Lavolps, Saint-Viance, Segonzac, Ségur-le-Château, Sérilhac, Sioniac, Troche, Tudeils, Turenne, Ussac, Varetz, Vars-sur-Roseix, Végennes, Vigeois, Vignols, Voutezac, Yssandon. |
| --- | --- |

Saint-Solve, Saint-Sornin-Lavolps, Saint-Viance, Segonzac, Ségur-le-Château, Sérilhac, Sioniac, Troche, Tudeils, Turenne, Ussac, Varetz, Vars-sur-Roseix, Végennes, Vigeois, Vignols, Voutezac, Yssandon.

Departman Gers, općine:

| | Arblade-le-Haut, Avensac, Avezan, Ayguetinte, Ayzieu, Bajonnette, Bascous, Beaucaire, Beaumont, Béraut, Berrac, Bétous, Bezolles, Bivès, Blaziert, Bonas, Bourrouillan, Bretagne-d'Armagnac, Brugnens, Cadeilhan, Campagne-d'Armagnac, Cassaigne, Castelnau-d'Arbieu, Castelnau d'Auzan Labarrère, Castelnau-sur-l'Auvignon, Castéra-Lectourois, Castéra-Verduzan, Castéron, Castet-Arrouy, Castex-d'Armagnac, Caupenne-d'Armagnac, Caussens, Cazaubon, Cazeneuve, Céran, Cézan, Condom, Courrensan, Cravencères, Dému, Eauze, Espas, Estang, Estramiac, Flamarens, Fleurance, Fourcès, Gaudonville, Gavarret-sur-Aulouste, Gazaupouy, Gimbrède, Gondrin, Goutz, Homps, Le Houga, L'Isle-Bouzon, Justian, Labrihe, Lagarde, Lagardère, Lagraulet-du-Gers, Lalanne, Lamothe-Goas, Lannemaignan, Lannepax, Lanne-Soubiran, Larée, Larressingle, Larroque-Engalin, Larroque-Saint-Sernin, Larroque-sur-l'Osse, Laujuzan, Lauraët, Lectoure, Lias-d'Armagnac, Ligardes, Loubédat, Luppé-Violles, Magnan, Magnas, Maignaut-Tauzia, Manciet, Mansempuy, Mansencôme, Maravat, Marguestau, Marsolan, Mas-d'Auvignon, Mauléon-d'Armagnac, Maupas, Mauroux, Mauvezin, Miradoux, Miramont-Latour, Monclar, Monfort, Monguilhem, Monlezun-d'Armagnac, Montestruc-sur-Gers, Montréal, Mormès, Mouchan, Mourède, Nogaro, |
| --- | --- |

Arblade-le-Haut, Avensac, Avezan, Ayguetinte, Ayzieu, Bajonnette, Bascous, Beaucaire, Beaumont, Béraut, Berrac, Bétous, Bezolles, Bivès, Blaziert, Bonas, Bourrouillan, Bretagne-d'Armagnac, Brugnens, Cadeilhan, Campagne-d'Armagnac, Cassaigne, Castelnau-d'Arbieu, Castelnau d'Auzan Labarrère, Castelnau-sur-l'Auvignon, Castéra-Lectourois, Castéra-Verduzan, Castéron, Castet-Arrouy, Castex-d'Armagnac, Caupenne-d'Armagnac, Caussens, Cazaubon, Cazeneuve, Céran, Cézan, Condom, Courrensan, Cravencères, Dému, Eauze, Espas, Estang, Estramiac, Flamarens, Fleurance, Fourcès, Gaudonville, Gavarret-sur-Aulouste, Gazaupouy, Gimbrède, Gondrin, Goutz, Homps, Le Houga, L'Isle-Bouzon, Justian, Labrihe, Lagarde, Lagardère, Lagraulet-du-Gers, Lalanne, Lamothe-Goas, Lannemaignan, Lannepax, Lanne-Soubiran, Larée, Larressingle, Larroque-Engalin, Larroque-Saint-Sernin, Larroque-sur-l'Osse, Laujuzan, Lauraët, Lectoure, Lias-d'Armagnac, Ligardes, Loubédat, Luppé-Violles, Magnan, Magnas, Maignaut-Tauzia, Manciet, Mansempuy, Mansencôme, Maravat, Marguestau, Marsolan, Mas-d'Auvignon, Mauléon-d'Armagnac, Maupas, Mauroux, Mauvezin, Miradoux, Miramont-Latour, Monclar, Monfort, Monguilhem, Monlezun-d'Armagnac, Montestruc-sur-Gers, Montréal, Mormès, Mouchan, Mourède, Nogaro,

Područje u neposrednoj blizini (3)

Pravni okvir:

| | Zakonodavstvo EU-a |
| --- | --- |

Zakonodavstvo EU-a

Vrsta dodatnog uvjeta:

| | Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području |
| --- | --- |

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

| | Noulens, Panjas, Pauilhac, Perchède, Pergain-Taillac, Pessoulens, Peyrecave, Pis, Plieux, Pouy-Roquelaure, Préchac, Puységur, Ramouzens, Réans, Réjaumont, La Romieu, Roquepine, Roques, Rozès, Saint-Antoine, Saint-Antonin, Saint-Avit-Frandat, Saint-Brès, Sainte-Christie-d'Armagnac, Saint-Clar, Saint-Créac, Sainte-Gemme, Saint-Griède, Saint-Léonard, Saint-Martin-d'Armagnac, Saint-Martin-de-Goyne, Sainte-Mère, Saint-Mézard, Saint-Orens, Saint-Orens-Pouy-Petit, Saint-Paul-de-Baïse, Saint-Puy, Sainte-Radegonde, Salles-d'Armagnac, Sarrant, La Sauvetat, Séailles, Sempesserre, Sérempuy, Sion, Solomiac, Sorbets, Taybosc, Terraube, Toujouse, Tournecoupe, Urdens, Urgosse, Valence-sur-Baïse. |
| --- | --- |

Noulens, Panjas, Pauilhac, Perchède, Pergain-Taillac, Pessoulens, Peyrecave, Pis, Plieux, Pouy-Roquelaure, Préchac, Puységur, Ramouzens, Réans, Réjaumont, La Romieu, Roquepine, Roques, Rozès, Saint-Antoine, Saint-Antonin, Saint-Avit-Frandat, Saint-Brès, Sainte-Christie-d'Armagnac, Saint-Clar, Saint-Créac, Sainte-Gemme, Saint-Griède, Saint-Léonard, Saint-Martin-d'Armagnac, Saint-Martin-de-Goyne, Sainte-Mère, Saint-Mézard, Saint-Orens, Saint-Orens-Pouy-Petit, Saint-Paul-de-Baïse, Saint-Puy, Sainte-Radegonde, Salles-d'Armagnac, Sarrant, La Sauvetat, Séailles, Sempesserre, Sérempuy, Sion, Solomiac, Sorbets, Taybosc, Terraube, Toujouse, Tournecoupe, Urdens, Urgosse, Valence-sur-Baïse.

Departman Landes, općine:

| | Aire-sur-l'Adour, Arboucave, Arengosse, Argelouse, Artassenx, Arthez-d'Armagnac, Arue, Arx, Aubagnan, Audignon, Aureilhan, Aurice, Bahus-Soubiran, Banos, Bascons, Bas-Mauco, Bats, Baudignan, Belhade, Bélis, Benquet, Betbezer-d'Armagnac, Bias, Biscarrosse, Bordères-et-Lamensans, Bostens, Bougue, Bourdalat, Bourriot-Bergonce, Bretagne-de-Marsan, Brocas, Buanes, Cachen, Callen, Campagne, Campet-et-Lamolère, Canenx-et-Réaut, Castandet, Castelnau-Tursan, Castelner, Cauna, Cazalis, Cazères-sur-l'Adour, Cère, Classun, Clèdes, Commensacq, Coudures, Créon-d'Armagnac, Duhort-Bachen, Dumes, Escalans, Escource, Estigarde, Eugénie-les-Bains, Eyres-Moncube, Fargues, Le Frêche, Gabarret, Gaillères, Garein, Gastes, Geaune, Geloux, Grenade-sur-l'Adour, Hagetmau, Haut-Mauco, |
| --- | --- |

Aire-sur-l'Adour, Arboucave, Arengosse, Argelouse, Artassenx, Arthez-d'Armagnac, Arue, Arx, Aubagnan, Audignon, Aureilhan, Aurice, Bahus-Soubiran, Banos, Bascons, Bas-Mauco, Bats, Baudignan, Belhade, Bélis, Benquet, Betbezer-d'Armagnac, Bias, Biscarrosse, Bordères-et-Lamensans, Bostens, Bougue, Bourdalat, Bourriot-Bergonce, Bretagne-de-Marsan, Brocas, Buanes, Cachen, Callen, Campagne, Campet-et-Lamolère, Canenx-et-Réaut, Castandet, Castelnau-Tursan, Castelner, Cauna, Cazalis, Cazères-sur-l'Adour, Cère, Classun, Clèdes, Commensacq, Coudures, Créon-d'Armagnac, Duhort-Bachen, Dumes, Escalans, Escource, Estigarde, Eugénie-les-Bains, Eyres-Moncube, Fargues, Le Frêche, Gabarret, Gaillères, Garein, Gastes, Geaune, Geloux, Grenade-sur-l'Adour, Hagetmau, Haut-Mauco,

Područje u neposrednoj blizini (4)

Pravni okvir:

| | Zakonodavstvo EU-a |
| --- | --- |

Zakonodavstvo EU-a

Vrsta dodatnog uvjeta:

| | Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području |
| --- | --- |

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

| | Herré, Hontanx, Horsarrieu, Labastide-Chalosse, Labastide-d'Armagnac, Labouheyre, Labrit, Lacajunte, Lacquy, Lacrabe, Laglorieuse, Lagrange, Larrivière-Saint-Savin, Latrille, Lauret, Lencouacq, Lesperon, Liposthey, Losse, Lubbon, Lucbardez-et-Bargues, Lüe, Luglon, Lussagnet, Luxey, Maillas, Maillères, Mano, Mant, Mauries, Maurrin, Mauvezin-d'Armagnac, Mazerolles, Mézos, Mimizan, Miramont-Sensacq, Momuy, Monget, Monségur, Montaut, Mont-de-Marsan, Montégut, Montgaillard, Montsoué, Morcenx-la-Nouvelle, Morganx, Moustey, Onesse-Laharie, Ousse-Suzan, Parentis-en-Born, Parleboscq, Payros-Cazautets, Pécorade, Perquie, Peyre, Philondenx, Pimbo, Pissos, Pontenx-les-Forges, Poudenx, Pouydesseaux, Pujo-le-Plan, Puyol-Cazalet, Renung, Retjons, Rimbez-et-Baudiets, Roquefort, Sabres, Saint-Agnet, Saint-Avit, Sainte-Colombe, Saint-Cricq-Chalosse, Saint-Cricq-Villeneuve, Sainte-Eulalie-en-Born, Sainte-Foy, Saint-Gein, Saint-Gor, Saint-Julien-d'Armagnac, Saint-Justin, Saint-Loubouer, Saint-Martin-d'Oney, Saint-Maurice-sur-Adour, Saint-Paul-en-Born, Saint-Perdon, Saint-Pierre-du-Mont, Saint-Sever, Samadet, Sanguinet, Sarbazan, Sarraziet, Sarron, Saugnacq-et-Muret, Le Sen, Serres-Gaston, Serreslous-et-Arribans, Solférino, Sorbets, Sore, Trensacq, Uchacq-et-Parentis, Urgons, Vert, Vielle-Tursan, Vielle-Soubiran, Le Vignau, Villeneuve-de-Marsan, Ychoux, Ygos-Saint-Saturnin. |
| --- | --- |

Herré, Hontanx, Horsarrieu, Labastide-Chalosse, Labastide-d'Armagnac, Labouheyre, Labrit, Lacajunte, Lacquy, Lacrabe, Laglorieuse, Lagrange, Larrivière-Saint-Savin, Latrille, Lauret, Lencouacq, Lesperon, Liposthey, Losse, Lubbon, Lucbardez-et-Bargues, Lüe, Luglon, Lussagnet, Luxey, Maillas, Maillères, Mano, Mant, Mauries, Maurrin, Mauvezin-d'Armagnac, Mazerolles, Mézos, Mimizan, Miramont-Sensacq, Momuy, Monget, Monségur, Montaut, Mont-de-Marsan, Montégut, Montgaillard, Montsoué, Morcenx-la-Nouvelle, Morganx, Moustey, Onesse-Laharie, Ousse-Suzan, Parentis-en-Born, Parleboscq, Payros-Cazautets, Pécorade, Perquie, Peyre, Philondenx, Pimbo, Pissos, Pontenx-les-Forges, Poudenx, Pouydesseaux, Pujo-le-Plan, Puyol-Cazalet, Renung, Retjons, Rimbez-et-Baudiets, Roquefort, Sabres, Saint-Agnet, Saint-Avit, Sainte-Colombe, Saint-Cricq-Chalosse, Saint-Cricq-Villeneuve, Sainte-Eulalie-en-Born, Sainte-Foy, Saint-Gein, Saint-Gor, Saint-Julien-d'Armagnac, Saint-Justin, Saint-Loubouer, Saint-Martin-d'Oney, Saint-Maurice-sur-Adour, Saint-Paul-en-Born, Saint-Perdon, Saint-Pierre-du-Mont, Saint-Sever, Samadet, Sanguinet, Sarbazan, Sarraziet, Sarron, Saugnacq-et-Muret, Le Sen, Serres-Gaston, Serreslous-et-Arribans, Solférino, Sorbets, Sore, Trensacq, Uchacq-et-Parentis, Urgons, Vert, Vielle-Tursan, Vielle-Soubiran, Le Vignau, Villeneuve-de-Marsan, Ychoux, Ygos-Saint-Saturnin.

Departman Lot, općine:

| | Albas, Anglars-Juillac, Arcambal, Les Arques, Aujols, Bach, |
| --- | --- |

Albas, Anglars-Juillac, Arcambal, Les Arques, Aujols, Bach,

Područje u neposrednoj blizini (5)

Pravni okvir:

| | Zakonodavstvo EU-a |
| --- | --- |

Zakonodavstvo EU-a

Vrsta dodatnog uvjeta:

| | Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području |
| --- | --- |

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

| | Beauregard, Bélaye, Belfort-du-Quercy, Bellefont-La Rauze, Belmont-Sainte-Foi, Berganty, Blars, Boissières, Porte-du-Quercy, Bouziès, Cabrerets, Cahors, Caillac, Calamane, Calvignac, Cambayrac, Carnac-Rouffiac, Cassagnes, Castelfranc, Castelnau Montratier-Sainte Alauzie, Catus, Cazals, Cénevières, Cézac, Cieurac, Concots, Cras, Crayssac, Crégols, Cremps, Douelle, Duravel, Escamps, Esclauzels, Espère, Flaujac-Poujols, Floressas, Fontanes, Francoulès, Frayssinet-le-Gélat, Gigouzac, Gindou, Goujounac, Grézels, Les Junies, Labastide-du-Vert, Labastide-Marnhac, Laburgade, Lacapelle-Cabanac, Lagardelle, Lalbenque, Lamagdelaine, Laramière, Lauzès, Lendou-en-Quercy, Lentillac-du-Causse, Lherm, Lhospitalet, Limogne-en-Quercy, Lugagnac, Luzech, Marminiac, Mauroux, Maxou, Mechmont, Mercuès, Le Montat, Montcabrier, Montcléra, Montcuq-en-Quercy-Blanc, Montdoumerc, Montgesty, Montlauzun, Nadillac, Nuzéjouls, Orniac, Parnac, Les Pechs du Vers, Pern, Pescadoires, Pomarède, Pontcirq, Pradines, Prayssac, Promilhanes, Puy-l'évêque, Sabadel-Lauzès, Saillac, Saint-Caprais, Saint-Cirq-Lapopie, Barguelonne-en-Quercy, Saint-Denis-Catus, Saint Géry-Vers, Saint-Martin-Labouval, Saint-Martin-le-Redon, Saint-Médard, Saint-Paul-Flaugnac, Saint-Pierre-Lafeuille, Saint-Vincent-Rive-d'Olt, Sauliac-sur-Célé, Sauzet, Sénaillac-Lauzès, Sérignac, Soturac, Tour-de-Faure, Touzac, Trespoux-Rassiels, Varaire, Vaylats, Vidaillac, Villesèque, Vire-sur-Lot. |
| --- | --- |

Beauregard, Bélaye, Belfort-du-Quercy, Bellefont-La Rauze, Belmont-Sainte-Foi, Berganty, Blars, Boissières, Porte-du-Quercy, Bouziès, Cabrerets, Cahors, Caillac, Calamane, Calvignac, Cambayrac, Carnac-Rouffiac, Cassagnes, Castelfranc, Castelnau Montratier-Sainte Alauzie, Catus, Cazals, Cénevières, Cézac, Cieurac, Concots, Cras, Crayssac, Crégols, Cremps, Douelle, Duravel, Escamps, Esclauzels, Espère, Flaujac-Poujols, Floressas, Fontanes, Francoulès, Frayssinet-le-Gélat, Gigouzac, Gindou, Goujounac, Grézels, Les Junies, Labastide-du-Vert, Labastide-Marnhac, Laburgade, Lacapelle-Cabanac, Lagardelle, Lalbenque, Lamagdelaine, Laramière, Lauzès, Lendou-en-Quercy, Lentillac-du-Causse, Lherm, Lhospitalet, Limogne-en-Quercy, Lugagnac, Luzech, Marminiac, Mauroux, Maxou, Mechmont, Mercuès, Le Montat, Montcabrier, Montcléra, Montcuq-en-Quercy-Blanc, Montdoumerc, Montgesty, Montlauzun, Nadillac, Nuzéjouls, Orniac, Parnac, Les Pechs du Vers, Pern, Pescadoires, Pomarède, Pontcirq, Pradines, Prayssac, Promilhanes, Puy-l'évêque, Sabadel-Lauzès, Saillac, Saint-Caprais, Saint-Cirq-Lapopie, Barguelonne-en-Quercy, Saint-Denis-Catus, Saint Géry-Vers, Saint-Martin-Labouval, Saint-Martin-le-Redon, Saint-Médard, Saint-Paul-Flaugnac, Saint-Pierre-Lafeuille, Saint-Vincent-Rive-d'Olt, Sauliac-sur-Célé, Sauzet, Sénaillac-Lauzès, Sérignac, Soturac, Tour-de-Faure, Touzac, Trespoux-Rassiels, Varaire, Vaylats, Vidaillac, Villesèque, Vire-sur-Lot.

Područje u neposrednoj blizini (6)

Pravni okvir:

| | Zakonodavstvo EU-a |
| --- | --- |

Zakonodavstvo EU-a

Vrsta dodatnog uvjeta:

| | Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području |
| --- | --- |

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Departman Lot-et-Garonne, općine:

| | Agen, Agmé, Agnac, Aiguillon, Allemans-du-Dropt, Andiran, Armillac, Astaffort, Aubiac, Bajamont, Bazens, Beaugas, Birac-sur-Trec, Boé, Bon-Encontre, Boudy-de-Beauregard, Bourgougnague, Bourran, Brax, Brugnac, Cahuzac, Calonges, Cancon, Casseneuil, Castelmoron-sur-Lot, Castelnaud-de-Gratecambe, Castillonnès, Caudecoste, Caumont-sur-Garonne, Cavarc, Clairac, Clermont-Dessous, Colayrac-Saint-Cirq, Coulx, Cuq, Douzains, Estillac, Fals, Fauguerolles, Fauillet, Ferrensac, Fieux, Fongrave, Foulayronnes, Fourques-sur-Garonne, Francescas, Fréchou, Frégimont, Galapian, Gontaud-de-Nogaret, Grateloup-Saint-Gayrand, Hautesvignes, Labretonie, Lafitte-sur-Lot, Lagarrigue, Lagruère, Lalandusse, Lamontjoie, Lannes, Laparade, Laperche, Laplume, Lasserre, Lauzun, Lavergne, Layrac, Longueville, Lougratte, Marmont-Pachas, Le Mas-d'Agenais, Mézin, Miramont-de-Guyenne, Moirax, Monbahus, Monclar, Moncrabeau, Monheurt, Montastruc, Montauriol, Montignac-de-Lauzun, Montignac-Toupinerie, Monviel, Moulinet, Nicole, Nomdieu, Pailloles, Le Passage, Pinel-Hauterive, Pont-du-Casse, Port-Sainte-Marie, Poudenas, Puymiclan, Puysserampion, Réaup-Lisse, Roquefort, Roumagne, Saint-Barthélemy-d'Agenais, Saint-Colomb-de-Lauzun, Saint-Etienne-de-Fougères, Saint-Hilaire-de-Lusignan, Saint-Léger, Sainte-Marthe, Sainte-Maure-de-Peyriac, Saint-Maurice-de-Lestapel, Saint-Nicolas-de-la-Balerme, |
| --- | --- |

Agen, Agmé, Agnac, Aiguillon, Allemans-du-Dropt, Andiran, Armillac, Astaffort, Aubiac, Bajamont, Bazens, Beaugas, Birac-sur-Trec, Boé, Bon-Encontre, Boudy-de-Beauregard, Bourgougnague, Bourran, Brax, Brugnac, Cahuzac, Calonges, Cancon, Casseneuil, Castelmoron-sur-Lot, Castelnaud-de-Gratecambe, Castillonnès, Caudecoste, Caumont-sur-Garonne, Cavarc, Clairac, Clermont-Dessous, Colayrac-Saint-Cirq, Coulx, Cuq, Douzains, Estillac, Fals, Fauguerolles, Fauillet, Ferrensac, Fieux, Fongrave, Foulayronnes, Fourques-sur-Garonne, Francescas, Fréchou, Frégimont, Galapian, Gontaud-de-Nogaret, Grateloup-Saint-Gayrand, Hautesvignes, Labretonie, Lafitte-sur-Lot, Lagarrigue, Lagruère, Lalandusse, Lamontjoie, Lannes, Laparade, Laperche, Laplume, Lasserre, Lauzun, Lavergne, Layrac, Longueville, Lougratte, Marmont-Pachas, Le Mas-d'Agenais, Mézin, Miramont-de-Guyenne, Moirax, Monbahus, Monclar, Moncrabeau, Monheurt, Montastruc, Montauriol, Montignac-de-Lauzun, Montignac-Toupinerie, Monviel, Moulinet, Nicole, Nomdieu, Pailloles, Le Passage, Pinel-Hauterive, Pont-du-Casse, Port-Sainte-Marie, Poudenas, Puymiclan, Puysserampion, Réaup-Lisse, Roquefort, Roumagne, Saint-Barthélemy-d'Agenais, Saint-Colomb-de-Lauzun, Saint-Etienne-de-Fougères, Saint-Hilaire-de-Lusignan, Saint-Léger, Sainte-Marthe, Sainte-Maure-de-Peyriac, Saint-Maurice-de-Lestapel, Saint-Nicolas-de-la-Balerme,

Područje u neposrednoj blizini (7)

Pravni okvir:

| | Zakonodavstvo EU-a |
| --- | --- |

Zakonodavstvo EU-a

Vrsta dodatnog uvjeta:

| | Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području |
| --- | --- |

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

| | Saint-Pardoux-du-Breuil, Saint-Pardoux-Isaac, Saint-Pastour, Saint-Pé-Saint-Simon, Saint-Quentin-du-Dropt, Saint-Salvy, Saint-Sixte, Saint-Vincent-de-Lamontjoie, Saumont, Sauveterre-Saint-Denis, Ségalas, Sénestis, Sérignac-Péboudou, Sos, Taillebourg, Tombebéuf, Tonneins, Tourtrès, Varès, Verteuil-d'Agenais, Villebramar, Villeton. |
| --- | --- |

Saint-Pardoux-du-Breuil, Saint-Pardoux-Isaac, Saint-Pastour, Saint-Pé-Saint-Simon, Saint-Quentin-du-Dropt, Saint-Salvy, Saint-Sixte, Saint-Vincent-de-Lamontjoie, Saumont, Sauveterre-Saint-Denis, Ségalas, Sénestis, Sérignac-Péboudou, Sos, Taillebourg, Tombebéuf, Tonneins, Tourtrès, Varès, Verteuil-d'Agenais, Villebramar, Villeton.

Departman Deux-Sèvres, općine:

| | Aiffres, Aigondigné, Alloinay, Amuré, Arçais, Ardin, Asnières-en-Poitou, Aubigné, Augé, Avon, Azay-le-Brûlé, Beaussais-Vitré, Beauvoir-sur-Niort, Béceleuf, Bessines, Beugnon-Thireuil, Bougon, Le Bourdet, Brieuil-sur-Chizé, Brioux-sur-Boutonne, Brûlain, Le Busseau, Caunay, Celles-sur-Belle, Champdeniers, La Chapelle-Bâton, La Chapelle-Pouilloux, Chauray, Chef-Boutonne, Chenay, Chérigné, Cherveux, Chey, Chizé, Clussais-la-Pommeraie, Coulon, Coulonges-sur-l'Autize, Cours, Couture-d'Argenson, La Crèche, Echiré, Ensigné, Epannes, Exireuil, Exoudun, Faye-sur-Ardin, Fenioux, Fontenille-Saint-Martin-d'Entraigues, Fontivillié, Fors, Les Fosses, La Foye-Monjault, François, Fressines, Frontenay-Rohan-Rohan, Germond-Rouvre, Granzay-Gript, Juillé, Juscorps, Lezay, Limalonges, Lorigné, Loubigné, Loubillé, Luché-sur-Brioux, Lusseray, Magné, Mairé-Levescault, Maisonnay, Marcillé, Marigny, Mauzé-sur-le-Mignon, Melle, Melleran, Messé, Montalembert, La Mothe-Saint-Héray, Nanteuil, Niort, Paizay-le-Chapt, Pamplie, Pamproux, Périgné, Pers, Plaine-d'Argenson, Pliboux, Prahecq, |
| --- | --- |

Aiffres, Aigondigné, Alloinay, Amuré, Arçais, Ardin, Asnières-en-Poitou, Aubigné, Augé, Avon, Azay-le-Brûlé, Beaussais-Vitré, Beauvoir-sur-Niort, Béceleuf, Bessines, Beugnon-Thireuil, Bougon, Le Bourdet, Brieuil-sur-Chizé, Brioux-sur-Boutonne, Brûlain, Le Busseau, Caunay, Celles-sur-Belle, Champdeniers, La Chapelle-Bâton, La Chapelle-Pouilloux, Chauray, Chef-Boutonne, Chenay, Chérigné, Cherveux, Chey, Chizé, Clussais-la-Pommeraie, Coulon, Coulonges-sur-l'Autize, Cours, Couture-d'Argenson, La Crèche, Echiré, Ensigné, Epannes, Exireuil, Exoudun, Faye-sur-Ardin, Fenioux, Fontenille-Saint-Martin-d'Entraigues, Fontivillié, Fors, Les Fosses, La Foye-Monjault, François, Fressines, Frontenay-Rohan-Rohan, Germond-Rouvre, Granzay-Gript, Juillé, Juscorps, Lezay, Limalonges, Lorigné, Loubigné, Loubillé, Luché-sur-Brioux, Lusseray, Magné, Mairé-Levescault, Maisonnay, Marcillé, Marigny, Mauzé-sur-le-Mignon, Melle, Melleran, Messé, Montalembert, La Mothe-Saint-Héray, Nanteuil, Niort, Paizay-le-Chapt, Pamplie, Pamproux, Périgné, Pers, Plaine-d'Argenson, Pliboux, Prahecq,

Područje u neposrednoj blizini (8)

Pravni okvir:

| | Zakonodavstvo EU-a |
| --- | --- |

Zakonodavstvo EU-a

Vrsta dodatnog uvjeta:

| | Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području |
| --- | --- |

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

| | Prailles-La Couarde, Prin-Deyrançon, Puihardy, La Rochénard, Rom, Romans, Saint-Christophe-sur-Roc, Saint-Coutant, Sainte-Eanne, Saint-Gelais, Saint-Georges-de-Rex, Saint-Hilaire-la-Palud, Saint-Laurs, Saint-Maixent-de-Beugné, Saint-Maixent-l'école, Saint-Martin-de-Bernegoue, Saint-Martin-de-Saint-Maixent, Saint-Maxire, Sainte-Néomaye, Sainte-Ouenne, Saint-Pompain, Saint-Rémy, Saint-Romans-des-Champs, Saint-Romans-lès-Melle, Sainte-Soline, Saint-Symphorien, Saint-Vincent-la-Châtre, Saivres, Salles, Sansais, Sauzé-Vaussais, Sciecq, Scillé, Secondigné-sur-Belle, Séligné, Sepvret, Soudan, Souvigné, Surin, Valdelaume, Val-du-Mignon, Vallans, Vançais, Le Vanneau-Irleau, Vanzay, Vernoux-sur-Boutonne, Le Vert, Villefollet, Villemain, Villiers-en-Bois, Villiers-en-Plaine, Villiers-sur-Chizé, Vouillé, Xaintray. |
| --- | --- |

Prailles-La Couarde, Prin-Deyrançon, Puihardy, La Rochénard, Rom, Romans, Saint-Christophe-sur-Roc, Saint-Coutant, Sainte-Eanne, Saint-Gelais, Saint-Georges-de-Rex, Saint-Hilaire-la-Palud, Saint-Laurs, Saint-Maixent-de-Beugné, Saint-Maixent-l'école, Saint-Martin-de-Bernegoue, Saint-Martin-de-Saint-Maixent, Saint-Maxire, Sainte-Néomaye, Sainte-Ouenne, Saint-Pompain, Saint-Rémy, Saint-Romans-des-Champs, Saint-Romans-lès-Melle, Sainte-Soline, Saint-Symphorien, Saint-Vincent-la-Châtre, Saivres, Salles, Sansais, Sauzé-Vaussais, Sciecq, Scillé, Secondigné-sur-Belle, Séligné, Sepvret, Soudan, Souvigné, Surin, Valdelaume, Val-du-Mignon, Vallans, Vançais, Le Vanneau-Irleau, Vanzay, Vernoux-sur-Boutonne, Le Vert, Villefollet, Villemain, Villiers-en-Bois, Villiers-en-Plaine, Villiers-sur-Chizé, Vouillé, Xaintray.

Departman Vendée, općine:

| | Les Achards, L'Aiguillon-la-Presqu'île, L'Aiguillon-sur-Vie, Angles, Antigny, Apremont, Auchay-sur-Vendée, Avrillé, Barbâtre, La Barre-de-Monts, Bazoges-en-Pareds, Beaulieu-sous-la-Roche, Beauvoir-sur-Mer, Benet, Le Bernard, Bois-de-Céné, La Boissière-des-Landes, Bouillé-Courdault, Bouin, Le Boupère, Bourneau, Brem-sur-Mer, Bretignolles-sur-Mer, Breuil-Barret, La Caillère-Saint-Hilaire, Cezais, Chaillé-les-Marais, La Chaize-Giraud, Challans, Champagné-les-Marais, Le Champ-Saint-Père, La Chapelle-aux-Lys, La Chapelle-Hermier, La Chapelle-Palluau, |
| --- | --- |

Les Achards, L'Aiguillon-la-Presqu'île, L'Aiguillon-sur-Vie, Angles, Antigny, Apremont, Auchay-sur-Vendée, Avrillé, Barbâtre, La Barre-de-Monts, Bazoges-en-Pareds, Beaulieu-sous-la-Roche, Beauvoir-sur-Mer, Benet, Le Bernard, Bois-de-Céné, La Boissière-des-Landes, Bouillé-Courdault, Bouin, Le Boupère, Bourneau, Brem-sur-Mer, Bretignolles-sur-Mer, Breuil-Barret, La Caillère-Saint-Hilaire, Cezais, Chaillé-les-Marais, La Chaize-Giraud, Challans, Champagné-les-Marais, Le Champ-Saint-Père, La Chapelle-aux-Lys, La Chapelle-Hermier, La Chapelle-Palluau,

Područje u neposrednoj blizini (9)

Pravni okvir:

| | Zakonodavstvo EU-a |
| --- | --- |

Zakonodavstvo EU-a

Vrsta dodatnog uvjeta:

| | Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području |
| --- | --- |

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

| | La Chapelle-Thémer, Chasnais, La Châtaigneraie, Châteauneuf, Chavagnes-les-Redoux, Cheffois, Coëx, Commequiers, Curzon, Damvix, Doix lès Fontaines, L'Epine, Falleron, Faymoreau, Le Fenouiller, Fontenay-le-Comte, Foussais-Payré, Froidfond, La Garnache, Le Girouard, Givrand, Le Givre, Grand'Landes, Grosbreuil, Grues, Le Gué-de-Velluire, La Guérinière, L'Hermenault, L'Ile-d'Elle, L'Ile-d'Olonne, L'Ile-d'Yeu, Jard-sur-Mer, La Jaudonnière, La Jonchère, Lairoux, Landeronde, Landevieille, Le Langon, Liez, Loge-Fougereuse, Longèves, Longeville-sur-Mer, Luçon, Maché, Les Magnils-Reigniers, Maillé, Maillezais, Marillet, Marsais-Sainte-Radégonde, Martinet, Le Mazeau, La Meilleraie-Tillay, Menomblet, Mervent, Monsireigne, Montournais, Montreuil, Moreilles, Mouilleron-Saint-Germain, Moutiers-les-Mauxfaits, Mouzeuil-Saint-Martin, Nalliers, Nieul-le-Dolent, Noirmoutier-en-l'Ile, Notre-Dame-de-Monts, Notre-Dame-de-Riez, L'Orbrie, Palluau, Le Perrier, Petosse, Pissotte, Poiroux, Pouillé, Pouzauges, Puy-de-Serre, Puyravault, Réaumur, La Réorthe, Rives-d'Autise, Les Sables-d'Olonne, Saint-Aubin-la-Plaine, Saint-Avaugourd-des-Landes, Saint-Benoist-sur-Mer, Saint-Christophe-du-Ligneron, Saint-Cyr-des-Gâts, Saint-Cyr-en-Talmondais, Saint-Denis-du-Payré, Saint-Etienne-de-Brillouet, Saint-Etienne-du-Bois, Sainte-Flaive-des-Loups, Sainte-Foy, |
| --- | --- |

La Chapelle-Thémer, Chasnais, La Châtaigneraie, Châteauneuf, Chavagnes-les-Redoux, Cheffois, Coëx, Commequiers, Curzon, Damvix, Doix lès Fontaines, L'Epine, Falleron, Faymoreau, Le Fenouiller, Fontenay-le-Comte, Foussais-Payré, Froidfond, La Garnache, Le Girouard, Givrand, Le Givre, Grand'Landes, Grosbreuil, Grues, Le Gué-de-Velluire, La Guérinière, L'Hermenault, L'Ile-d'Elle, L'Ile-d'Olonne, L'Ile-d'Yeu, Jard-sur-Mer, La Jaudonnière, La Jonchère, Lairoux, Landeronde, Landevieille, Le Langon, Liez, Loge-Fougereuse, Longèves, Longeville-sur-Mer, Luçon, Maché, Les Magnils-Reigniers, Maillé, Maillezais, Marillet, Marsais-Sainte-Radégonde, Martinet, Le Mazeau, La Meilleraie-Tillay, Menomblet, Mervent, Monsireigne, Montournais, Montreuil, Moreilles, Mouilleron-Saint-Germain, Moutiers-les-Mauxfaits, Mouzeuil-Saint-Martin, Nalliers, Nieul-le-Dolent, Noirmoutier-en-l'Ile, Notre-Dame-de-Monts, Notre-Dame-de-Riez, L'Orbrie, Palluau, Le Perrier, Petosse, Pissotte, Poiroux, Pouillé, Pouzauges, Puy-de-Serre, Puyravault, Réaumur, La Réorthe, Rives-d'Autise, Les Sables-d'Olonne, Saint-Aubin-la-Plaine, Saint-Avaugourd-des-Landes, Saint-Benoist-sur-Mer, Saint-Christophe-du-Ligneron, Saint-Cyr-des-Gâts, Saint-Cyr-en-Talmondais, Saint-Denis-du-Payré, Saint-Etienne-de-Brillouet, Saint-Etienne-du-Bois, Sainte-Flaive-des-Loups, Sainte-Foy,

Područje u neposrednoj blizini (10)

Pravni okvir:

| | Zakonodavstvo EU-a |
| --- | --- |

Zakonodavstvo EU-a

Vrsta dodatnog uvjeta:

| | Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području |
| --- | --- |

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

| | Sainte-Gemme-la-Plaine, Saint-Georges-de-Pointindoux, Saint-Gervais, Saint-Gilles-Croix-de-Vie, Sainte-Hermine, Saint-Hilaire-de-Riez, Saint-Hilaire-des-Loges, Saint-Hilaire-de-Voust, Saint-Hilaire-la-Forét, Saint-Jean-de-Beugné, Saint-Jean-de-Monts, Saint-Juire-Champgillon, Saint-Julien-des-Landes, Saint-Laurent-de-la-Salle, Saint-Maixent-sur-Vie, Saint-Martin-de-Fraigneau, Saint-Martin-des-Fontaines, Saint-Martin-Lars-en-Sainte-Hermine, Saint-Mathurin, Saint-Maurice-des-Noues, Saint-Maurice-le-Girard, Saint-Mesmin, Saint-Michel-en-l'Herm, Saint-Michel-le-Cloucq, Saint-Paul-Mont-Penit, Saint-Pierre-du-Chemin, Saint-Pierre-le-Vieux, Sainte-Radégonde-des-Noyers, Saint-Révérend, Saint-Sigismond, Saint-Sulpice-en-Pareds, Saint-Urbain, Saint-Valérien, Saint-Vincent-sur-Graon, Saint-Vincent-sur-Jard, Sallertaine, Sérigné, Sèvremont, Soullans, La Taillée, Tallud-Sainte-Gemme, Talmont-Saint-Hilaire, La Tardière, Thiré, Thouarsais-Bouildroux, La Tranche-sur-Mer, Triaize, Vairé, Les Velluire-sur-Vendée, Vix, Vouillé-les-Marais, Vouvant, Xanton-Chassenon. |
| --- | --- |

Sainte-Gemme-la-Plaine, Saint-Georges-de-Pointindoux, Saint-Gervais, Saint-Gilles-Croix-de-Vie, Sainte-Hermine, Saint-Hilaire-de-Riez, Saint-Hilaire-des-Loges, Saint-Hilaire-de-Voust, Saint-Hilaire-la-Forét, Saint-Jean-de-Beugné, Saint-Jean-de-Monts, Saint-Juire-Champgillon, Saint-Julien-des-Landes, Saint-Laurent-de-la-Salle, Saint-Maixent-sur-Vie, Saint-Martin-de-Fraigneau, Saint-Martin-des-Fontaines, Saint-Martin-Lars-en-Sainte-Hermine, Saint-Mathurin, Saint-Maurice-des-Noues, Saint-Maurice-le-Girard, Saint-Mesmin, Saint-Michel-en-l'Herm, Saint-Michel-le-Cloucq, Saint-Paul-Mont-Penit, Saint-Pierre-du-Chemin, Saint-Pierre-le-Vieux, Sainte-Radégonde-des-Noyers, Saint-Révérend, Saint-Sigismond, Saint-Sulpice-en-Pareds, Saint-Urbain, Saint-Valérien, Saint-Vincent-sur-Graon, Saint-Vincent-sur-Jard, Sallertaine, Sérigné, Sèvremont, Soullans, La Taillée, Tallud-Sainte-Gemme, Talmont-Saint-Hilaire, La Tardière, Thiré, Thouarsais-Bouildroux, La Tranche-sur-Mer, Triaize, Vairé, Les Velluire-sur-Vendée, Vix, Vouillé-les-Marais, Vouvant, Xanton-Chassenon.

Departman Vienne, općine:

| | Adriers, Anché, Angles-sur-l'Anglin, Antigny, Asnières-sur-Blour, Asnois, Availles-Limouzine, Béthines, Blanzay, Bouresse, Bourg-Archambault, |
| --- | --- |

Adriers, Anché, Angles-sur-l'Anglin, Antigny, Asnières-sur-Blour, Asnois, Availles-Limouzine, Béthines, Blanzay, Bouresse, Bourg-Archambault,

Područje u neposrednoj blizini (11)

Pravni okvir:

| | Zakonodavstvo EU-a |
| --- | --- |

Zakonodavstvo EU-a

Vrsta dodatnog uvjeta:

| | Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području |
| --- | --- |

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

| | Brigueil-le-Chantre, Brion, Brux, La Bussière, Champagné-le-Sec, Champagné-Saint-Hilaire, Champniers, La Chapelle-Bâton, Chapelle-Viviers, Charroux, Chatain, Château-Garnier, Chaunay, Chauvigny, Civaux, Civray, Coulonges, La Ferrière-Airoux, Fleix, Gençay, Genouillé, Gouex, Haims, L'Isle-Jourdain, Jouhet, Journet, Joussé, Lathus-Saint-Rémy, Lauthiers, Leignes-sur-Fontaine, Lhommaizé, Liglet, Linazay, Lizant, Luchapt, Lussac-les-Châteaux, Magné, Mauprévoir, Mazerolles, Millac, Montmorillon, Moulismes, Moussac, Mouterre-sur-Blourde, Nalliers, Nérignac, Paizay-le-Sec, Payroux, Persac, Pindray, Plaisance, Pressac, Queaux, Romagne, Saint-Gaudent, Saint-Germain, Saint-Laurent-de-Jourdes, Saint-Léomer, Saint-Macoux, Saint-Martin-l'Ars, Saint-Maurice-la-Clouère, Saint-Pierre-de-Maillé, Saint-Pierre-d'Exideuil, Sainte-Radégonde, Saint-Romain, Saint-Savin, Saint-Saviol, Saint-Secondin, Saulgé, Savigné, Sillars, Sommières-du-Clain, Surin, Thollet, La Trimouille, Usson-du-Poitou, Valdivienne, Valence-en-Poitou, Verrières, Le Vigeant, Villemort, Voulême, Voulon. |
| --- | --- |

Brigueil-le-Chantre, Brion, Brux, La Bussière, Champagné-le-Sec, Champagné-Saint-Hilaire, Champniers, La Chapelle-Bâton, Chapelle-Viviers, Charroux, Chatain, Château-Garnier, Chaunay, Chauvigny, Civaux, Civray, Coulonges, La Ferrière-Airoux, Fleix, Gençay, Genouillé, Gouex, Haims, L'Isle-Jourdain, Jouhet, Journet, Joussé, Lathus-Saint-Rémy, Lauthiers, Leignes-sur-Fontaine, Lhommaizé, Liglet, Linazay, Lizant, Luchapt, Lussac-les-Châteaux, Magné, Mauprévoir, Mazerolles, Millac, Montmorillon, Moulismes, Moussac, Mouterre-sur-Blourde, Nalliers, Nérignac, Paizay-le-Sec, Payroux, Persac, Pindray, Plaisance, Pressac, Queaux, Romagne, Saint-Gaudent, Saint-Germain, Saint-Laurent-de-Jourdes, Saint-Léomer, Saint-Macoux, Saint-Martin-l'Ars, Saint-Maurice-la-Clouère, Saint-Pierre-de-Maillé, Saint-Pierre-d'Exideuil, Sainte-Radégonde, Saint-Romain, Saint-Savin, Saint-Saviol, Saint-Secondin, Saulgé, Savigné, Sillars, Sommières-du-Clain, Surin, Thollet, La Trimouille, Usson-du-Poitou, Valdivienne, Valence-en-Poitou, Verrières, Le Vigeant, Villemort, Voulême, Voulon.

Departman Haute-Vienne, općine:

| | Aixe-sur-Vienne, Ambazac, Arnac-la-Poste, Augne, Aureil, Azat-le-Ris, Balledent, La Bazeuge, Beaumont-du-Lac, Bellac, Berneuil, Bersac-sur-Rivalier, |
| --- | --- |

Aixe-sur-Vienne, Ambazac, Arnac-la-Poste, Augne, Aureil, Azat-le-Ris, Balledent, La Bazeuge, Beaumont-du-Lac, Bellac, Berneuil, Bersac-sur-Rivalier,

Područje u neposrednoj blizini (12)

Pravni okvir:

| | Zakonodavstvo EU-a |
| --- | --- |

Zakonodavstvo EU-a

Vrsta dodatnog uvjeta:

| | Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području |
| --- | --- |

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

| | Bessines-sur-Gartempe, Beynac, Les Billanges, Blanzac, Blond, Boisseuil, Bonnac-la-Côte, Bosmie-l'Aiguille, Breuilaufa, Le Buis, Bujaleuf, Burgnac, Bussière-Galant, Les Cars, Chaillac-sur-Vienne, Le Chalard, Châlus, Chamboret, Champagnac-la-Rivière, Champnétery, Champsac, La Chapelle-Montbrandeix, Chaptelat, Château-Chervix, Châteauneuf-la-Forét, Châteauponsac, Le Châtenet-en-Dognon, Cheissoux, Chéronnac, Cieux, Cognac-la-Forêt, Compreignac, Condat-sur-Vienne, Coussac-Bonneval, Couzeix, La Croisille-sur-Briance, La Croix-sur-Gartempe, Cromac, Cussac, Dinsac, Dompierre-les-Églises, Domps, Le Dorat, Dournazac, Droux, Eybouleuf, Eyjeaux, Eymoutiers, Feytiat, Flavignac, Folles, Fromental, Gajoubert, La Geneytouse, Glandon, Glanges, Gorre, Les Grands-Chézeaux, Isle, Jabreilles-les-Bordes, Janailhac, Javerdat, La Jonchère-Saint-Maurice, Jouac, Jourgnac, Ladignac-le-Long, Laurière, Lavignac, Limoges, Linards, Lussac-les-églises, Magnac-Bourg, Magnac-Laval, Mailhac-sur-Benaize, Maisonnais-sur-Tardoire, Marval, Masléon, Meilhac, Meuzac, La Meyze, Moissannes, Montrol-Sénard, Mortemart, Nantiat, Nedde, Neuvic-Entier, Nexon, Nieul, Nouic, Oradour-Saint-Genest, Oradour-sur-Glane, Oradour-sur-Vayres, Pageas, Le Palais-sur-Vienne, Panazol, Pensol, Peyrat-de-Bellac, Peyrat-le-Château, Peyrilhac, Pierre-Buffière, La Porcherie, Rancon, Razès, Rempnat, Rilhac-Lastours, Rilhac-Rancon, Rochechouart, La Roche-l'Abeille, Royères, Roziers-Saint-Georges, |
| --- | --- |

Bessines-sur-Gartempe, Beynac, Les Billanges, Blanzac, Blond, Boisseuil, Bonnac-la-Côte, Bosmie-l'Aiguille, Breuilaufa, Le Buis, Bujaleuf, Burgnac, Bussière-Galant, Les Cars, Chaillac-sur-Vienne, Le Chalard, Châlus, Chamboret, Champagnac-la-Rivière, Champnétery, Champsac, La Chapelle-Montbrandeix, Chaptelat, Château-Chervix, Châteauneuf-la-Forét, Châteauponsac, Le Châtenet-en-Dognon, Cheissoux, Chéronnac, Cieux, Cognac-la-Forêt, Compreignac, Condat-sur-Vienne, Coussac-Bonneval, Couzeix, La Croisille-sur-Briance, La Croix-sur-Gartempe, Cromac, Cussac, Dinsac, Dompierre-les-Églises, Domps, Le Dorat, Dournazac, Droux, Eybouleuf, Eyjeaux, Eymoutiers, Feytiat, Flavignac, Folles, Fromental, Gajoubert, La Geneytouse, Glandon, Glanges, Gorre, Les Grands-Chézeaux, Isle, Jabreilles-les-Bordes, Janailhac, Javerdat, La Jonchère-Saint-Maurice, Jouac, Jourgnac, Ladignac-le-Long, Laurière, Lavignac, Limoges, Linards, Lussac-les-églises, Magnac-Bourg, Magnac-Laval, Mailhac-sur-Benaize, Maisonnais-sur-Tardoire, Marval, Masléon, Meilhac, Meuzac, La Meyze, Moissannes, Montrol-Sénard, Mortemart, Nantiat, Nedde, Neuvic-Entier, Nexon, Nieul, Nouic, Oradour-Saint-Genest, Oradour-sur-Glane, Oradour-sur-Vayres, Pageas, Le Palais-sur-Vienne, Panazol, Pensol, Peyrat-de-Bellac, Peyrat-le-Château, Peyrilhac, Pierre-Buffière, La Porcherie, Rancon, Razès, Rempnat, Rilhac-Lastours, Rilhac-Rancon, Rochechouart, La Roche-l'Abeille, Royères, Roziers-Saint-Georges,

Područje u neposrednoj blizini (13)

Pravni okvir:

| | Zakonodavstvo EU-a |
| --- | --- |

Zakonodavstvo EU-a

Vrsta dodatnog uvjeta:

| | Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području |
| --- | --- |

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

| | Saillat-sur-Vienne, Saint-Amand-le-Petit, Saint-Amand-Magnazeix, Sainte-Anne-Saint-Priest, Saint-Auvent, Saint-Bazile, Saint-Bonnet-Briance, Saint-Bonnet-de-Bellac, Saint-Brice-sur-Vienne, Saint-Cyr, Saint-Denis-des-Murs, Saint-Gence, Saint-Genest-sur-Roselle, Saint-Georges-les-Landes, Saint-Germain-les-Belles, Saint-Gilles-les-Foréts, Saint-Hilaire-Bonneval, Saint-Hilaire-la-Treille, Saint-Hilaire-les-Places, Saint-Jean-Ligoure, Saint-Jouvent, Saint-Julien-le-Petit, Saint-Junien, Saint-Junien-les-Combes, Saint-Just-le-Martel, Saint-Laurent-les-églises, Saint-Laurent-sur-Gorre, Saint-Léger-la-Montagne, Saint-Léger-Magnazeix, Saint-Léonard-de-Noblat, Sainte-Marie-de-Vaux, Saint-Martial-sur-Isop, Saint-Martin-de-Jussac, Saint-Martin-le-Mault, Saint-Martin-le-Vieux, Saint-Martin-Terressus, Saint-Mathieu, Saint-Maurice-les-Brousses, Saint-Méard, Saint-Ouen-sur-Gartempe, Saint-Pardoux-le-Lac, Saint-Paul, Saint-Priest-Ligoure, Saint-Priest-sous-Aixe, Saint-Priest-Taurion, Saint-Sornin-la-Marche, Saint-Sornin-Leulac, Saint-Sulpice-Laurière, Saint-Sulpice-les-Feuilles, Saint-Sylvestre, Saint-Victurnien, Saint-Vitte-sur-Briance, Saint-Yrieix-la-Perche, Saint-Yrieix-sous-Aixe, Les Salles-Lavauguyon, Sauviat-sur-Vige, Séreilhac, Solignac, Surdoux, Sussac, Tersannes, Thouron, Val d'Issoire, Val-d'Oire-et-Gartempe, Vaulry, Vayres, Verneuil-Moustiers, Verneuil-sur-Vienne, Veyrac, Vicq-sur-Breuilh, Videix, Le Vigen, Villefavard. |
| --- | --- |

Saillat-sur-Vienne, Saint-Amand-le-Petit, Saint-Amand-Magnazeix, Sainte-Anne-Saint-Priest, Saint-Auvent, Saint-Bazile, Saint-Bonnet-Briance, Saint-Bonnet-de-Bellac, Saint-Brice-sur-Vienne, Saint-Cyr, Saint-Denis-des-Murs, Saint-Gence, Saint-Genest-sur-Roselle, Saint-Georges-les-Landes, Saint-Germain-les-Belles, Saint-Gilles-les-Foréts, Saint-Hilaire-Bonneval, Saint-Hilaire-la-Treille, Saint-Hilaire-les-Places, Saint-Jean-Ligoure, Saint-Jouvent, Saint-Julien-le-Petit, Saint-Junien, Saint-Junien-les-Combes, Saint-Just-le-Martel, Saint-Laurent-les-églises, Saint-Laurent-sur-Gorre, Saint-Léger-la-Montagne, Saint-Léger-Magnazeix, Saint-Léonard-de-Noblat, Sainte-Marie-de-Vaux, Saint-Martial-sur-Isop, Saint-Martin-de-Jussac, Saint-Martin-le-Mault, Saint-Martin-le-Vieux, Saint-Martin-Terressus, Saint-Mathieu, Saint-Maurice-les-Brousses, Saint-Méard, Saint-Ouen-sur-Gartempe, Saint-Pardoux-le-Lac, Saint-Paul, Saint-Priest-Ligoure, Saint-Priest-sous-Aixe, Saint-Priest-Taurion, Saint-Sornin-la-Marche, Saint-Sornin-Leulac, Saint-Sulpice-Laurière, Saint-Sulpice-les-Feuilles, Saint-Sylvestre, Saint-Victurnien, Saint-Vitte-sur-Briance, Saint-Yrieix-la-Perche, Saint-Yrieix-sous-Aixe, Les Salles-Lavauguyon, Sauviat-sur-Vige, Séreilhac, Solignac, Surdoux, Sussac, Tersannes, Thouron, Val d'Issoire, Val-d'Oire-et-Gartempe, Vaulry, Vayres, Verneuil-Moustiers, Verneuil-sur-Vienne, Veyrac, Vicq-sur-Breuilh, Videix, Le Vigen, Villefavard.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-1db0da02-46fc-4e90-95af-b544f83dd5cd

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---

| 27.7.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 264/63 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 264/63

---

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2023/C 264/11)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od datuma ove objave.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„Requeijão da Madeira”

EU br.: PGI-PT-02831 – 6.3.2022.

ZOI ( ) ZOZP (X)

1.   Naziv [ZOI-ja ili ZOZP-a]

„Requeijão da Madeira”

2.   Država članica ili treća zemlja

Država članica ili treća zemlja

Portugal

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Razred 1.4. Ostali proizvodi životinjskog podrijetla (jaja, med, razni mliječni proizvodi osim maslaca itd.)

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

„Requeijão da Madeira” svježi je mliječni proizvod koji se dobiva toplinskim taloženjem punomasnog ili obranog kravljeg mlijeka proizvedenog na otoku Madeira, koje je najprije koaguliralo prirodnim kiseljenjem pod utjecajem autohtonih mliječnih bakterija koje se razvijaju u sirovom mlijeku. U proizvod se ne dodaju sirilo, ferment ni sredstvo za zakiseljavanje. Dodaje se samo sol i proizvod se ne podvrgava se nikakvom postupku sušenja, u skladu s tradicionalnom metodom proizvodnje na Madeiri.

Fizikalno-kemijska svojstva:

riječ je o svježem proizvodu čija se neocijeđena masa oblikuje u pamučnim krpama koje se pritišću u oblike lokalno poznate kao pães (štruce) ili bolas (loptice) sira requeijão, koje se mogu razlikovati u masi (ali imaju manje od 10 kg) i pakiraju se cijele ili u komadima u zapečaćene plastične posude ili vrećice. Može se oblikovati i u kalupima za sir ili posudama s više kalupa u kojima se sirutka cijedi prije pakiranja u pojedinačne spremnike raznih zapremnina (od 100 g do 500 g), koji se također pečate.

pães

bolas

requeijão

Sadržaj vlage može varirati od 52 % (pri prešanju) do 66 % (pri oblikovanju), a sir je blago kiseo (pH od 5,6 do 6,2).

Sadržava visoke razine sljedećeg:

| | bjelančevina: obično više od 15 %, |
| --- | --- |

bjelančevina: obično više od 15 %,

| | masti: do 16 %, |
| --- | --- |

masti: do 16 %,

| | pepela: više od 1,8 %, |
| --- | --- |

pepela: više od 1,8 %,

| | šećera: od 2 % do 3 % i |
| --- | --- |

šećera: od 2 % do 3 % i

| | ima sadržaj soli od 0,2 % do 0,3 %. |
| --- | --- |

ima sadržaj soli od 0,2 % do 0,3 %.

Te se vrijednosti mogu razlikovati tijekom godine zbog prirodnih varijacija u sastavu kravljeg mlijeka koje se proizvodi na otoku, a sadržaj masti može biti niži ako je sirovo mlijeko obrano.

Organoleptička svojstva:

boja je u rasponu od bijele boje krede do blago žućkaste i može biti intenzivna do više ili manje mutna.

Konzistencija je kremasta i glatka do poprilično grudasta i gusta, s ponekim pukotinama ili rupicama. Obično je poprilično čvrst i može se rezati radi pakiranja, no ako se oblikuje u kalupima ili posudama za pojedinačno pakiranje, vlažniji je i manje čvrst. Ima nisku do srednju kohezivnost, ljepljivost i tvrdoću te normalnu žilavost i elastičnost.

Ima mliječni miris maslaca sa slatkim, voćnim notama. Okus je također mliječni i ugodan i/ili sladak, donekle podsjeća na maslac, s blagom kiselosti i normalnom slanoćom. Miris i okus normalnog su intenziteta.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Glavna sirovina za proizvodnju ZOZP-a „Requeijão da Madeira” kravlje je mlijeko koje se dobiva na tom otoku, uglavnom na komercijalnim gospodarstvima na kojima je holštajn-frizijska pasmina glavna za proizvodnju mlijeka.

Zbog čestih nestašica vlaknaste hrane za životinje (slama, sijeno i silaža), koja je osnovni dio prehrane mliječnih krava, i krmne smjese, koja je potrebna u različitim fazama njihova rasta, lokalni stočari na Madeiri često moraju kupovati te proizvode na tržištu unutar zajednice.

Ovisno o dostupnosti upotrebljavaju se lokalni poljoprivredno-prehrambeni nusproizvodi, kao što su izdanci krumpira ili batata, slama šećerne trske, listovi banane i otpaci šećerne trske, jabuka ili ječma, koje stočari kupuju ili prikupljaju od poljoprivrednika i tradicionalne poljoprivredne industrije za dopunsku hranu ili stelju za životinje. Tek se na nekoliko obiteljskih gospodarstava koja uzgajaju stoku križanaca s Madeire životinje i dalje hrane samoniklom vegetacijom, listovima vinove loze i ostalim ostacima usjeva s gospodarstva.

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Proizvodnja kravljeg mlijeka i prerada mlijeka za ZOZP-om „Requeijão da Madeira” moraju se provesti na definiranom zemljopisnom području.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Na lokalnom maloprodajnom tržištu proizvod se prodaje u pojedinačnom pakiranju, koje je obično zapečaćeno. Može se prodavati i u kriškama ili komadima pão de requeijão (štruca) pakiranima u vrećice ili posude obložene plastičnom folijom za prehrambenu namjenu.

pão de requeijão

Cijele štruce pães de requeijão prodaju se uglavnom lokalnim slastičarnicama i ugostiteljskim objektima za izradu tradicionalnih i modernih kolača i slastica s Madeire.

pães de requeijão

Pakiranje ZOZP-a „Requeijão da Madeira” bez obzira na oblik provodi se na otoku Madeiri kako bi se spriječio rizik od kontaminacije ili kvarenja tog svježeg proizvoda koji se dobiva od prirodno ukiseljenog, sirovog, punomasnog ili obranog kravljeg mlijeka bez dodavanja drugih konzervansa osim soli i koji se ne suši, zbog čega ima ograničen rok trajanja i mora se držati ohlađen na niskim temperaturama (od 0 °C do 5 °C).

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Sažeta definicija zemljopisnog područja

Otok Madeira.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost ZOZP-a „Requeijão da Madeira” i zemljopisnog područja temelji se na posebnim svojstvima koja nastaju tradicionalnim postupkom proizvodnje na Madeiri.

Kravlje mlijeko za proizvodnju ZOZP-a „Requeijão da Madeira”, koje može biti obrano, brzo se hladi u siranama i drži na temperaturi ispod 6 °C dulje vrijeme (više od 24 sata) kako bi se prirodno ukiselilo djelovanjem autohtonih bakterija koje laktozu pretvaraju u mliječnu kiselinu. Mlijeko se može kiseliti i s pomoću mliječnog fermenta proizvedenog na licu mjesta tako da se mala količina sirovog mlijeka ostavi na sobnoj temperaturi u zaštićenim uvjetima kako bi se ubrzao prirodan proces kiseljenja, a zatim se umiješa u ostatak mlijeka za preradu.

U oba je slučaja cilj smanjiti normalnu pH-vrijednost mlijeka (od 6,6 do 6,8) na približno 6,0 do 6,2, što se smatra optimalnim za početak toplinskog taloženja ukiseljenog mlijeka ili mješavine ukiseljenog i svježeg mlijeka postupnim zagrijavanjem od 1,5 do 2 sata dok temperatura ne dosegne od 90 do 92 °C, kad dolazi do koagulacije mliječnih bjelančevina.

Zahvaljujući stručnom znanju koje se prikupljalo generacijama lokalni sirari mogu lako utvrditi ispravnu kiselost i početi „prokuhavati” mlijeko na visokoj temperaturi. Oslanjaju se prije svega na empirijski „test žlicom”, pri čemu zagrijavaju male uzorke ukiseljenog mlijeka ili mješavine ukiseljenog i svježeg mlijeka u metalnoj žlici iznad otvorenog plamena dok ne postanu dovoljno kiseli da se natalože mliječne bjelančevine.

Za postupak kisele/toplinske koagulacije potrebna je niža kiselost kako bi se pokrenulo taloženje kazeina jer postupno zagrijavanje na temperaturu iznad 85–90 °C potiče potpunu denaturaciju bjelančevina sirutke u mlijeku, koje koaguliraju zajedno s kazeinom. Tako se bjelančevine i ostale komponente mlijeka mogu pronaći u grušu koji pluta na površini sirutke. On se prikuplja i izlijeva u spremnike obložene pamučnim krpama kako bi se dobili embrulhos (paketići), koji se prešanjem oblikuju u pães ili bolas, ili se njime pune kalupi za sireve ili posude s više kalupa iz kojih se cijedi sirutka da bi se sir zgusnuo prije pakiranja u pojedinačne ambalaže.

embrulhos

pães

bolas

Tradicionalna metoda prerade kravljeg mlijeka s tog otoka za proizvodnju ZOZP-a „Requeijão da Madeira” znači da proizvod:

| — | ima posebna organoleptička svojstva opisana u točki 3.2., koja mu daju ugodan, svjež, mliječni, blago kiseli miris i okus (pH od 5,6 do 6,2) koji donekle podsjećaju na maslac i voće, što se primjećuje kad se konzumira neobrađen, |
| --- | --- |

—

ima posebna organoleptička svojstva opisana u točki 3.2., koja mu daju ugodan, svjež, mliječni, blago kiseli miris i okus (pH od 5,6 do 6,2) koji donekle podsjećaju na maslac i voće, što se primjećuje kad se konzumira neobrađen,

| — | u sastavu sadržava većinu komponenti mlijeka od kojeg se proizvodi pa ima mnogo bjelančevina, masti (ako se upotrebljava punomasno mlijeko) i pepela te nešto šećera, i |
| --- | --- |

—

u sastavu sadržava većinu komponenti mlijeka od kojeg se proizvodi pa ima mnogo bjelančevina, masti (ako se upotrebljava punomasno mlijeko) i pepela te nešto šećera, i

| — | osim kazeina ima visoke koncentracije bjelančevina sirutke, koje mu daju visoku vlažnost (od 52 % do 66 %), dobru kohezivnost i nisku topljivost, zbog čega se jednostavno reže i konzumira neobrađen ili pakira u komadima, što ga čini idealnim za izradu najpoznatijih samostanskih slatkiša te modernih kolača i slastica s Madeire. |
| --- | --- |

—

osim kazeina ima visoke koncentracije bjelančevina sirutke, koje mu daju visoku vlažnost (od 52 % do 66 %), dobru kohezivnost i nisku topljivost, zbog čega se jednostavno reže i konzumira neobrađen ili pakira u komadima, što ga čini idealnim za izradu najpoznatijih samostanskih slatkiša te modernih kolača i slastica s Madeire.

Stoka se na Madeiri uzgaja od vremena kad je otok naseljen oko 1425. jer su prvi doseljenici sa sobom poveli i stoku. Proizvodnja sira na otoku prvi se put spominje tek krajem 18. stoljeća, kad su se sirevi od svježeg kravljeg mlijeka i maslac prodavali od vrata do vrata u Funchalu. Knjige prihoda i rashoda koje su vodili otočki samostani sadržavaju i zapise o kupnji lokalno proizvedenih sireva requeijão za izradu slatkih tortica sa sirom queijadas i ostalih tipičnih slastica koje se izrađuju tijekom blagdana.

requeijão

queijadas

Današnji proizvođači pričaju da su njihovi preci od početka 20. stoljeća proizvodili svježi mliječni proizvod na brdskim predjelima župa Santo Antonio da Serra, Camacha i Gaula koristeći osnovne postupke koje su stoljećima upotrebljavali stočari i prodavači sirovog mlijeka od vrata do vrata (leiteiros) kako bi iskoristili ukiseljeno mlijeko.

leiteiros

U početku se proizvodio od sirutke (soro) dobivene od kravljeg mlijeka koje su stočari nosili u postrojenja za obiranje mlijeka po cijelom otoku kako bi se vrhnje moglo obrati, prikupiti i poslati na proizvodnju maslaca za izvoz u tvornici koja je 1895. izgrađena u Santo da Serri. Ta se sirutka vraćala stočarima i služila je za prehranu ljudi ili životinja.

soro

Taj takozvani soro, koji je zapravo obrano mlijeko jer sadržava sve bjelančevine i ostale komponente mlijeka, ukiselio bi se prirodno, a da bi se mogao iskoristiti, neki su ga stočari počeli prokuhavati dok ne nastane gruš, koji bi se zatim prikupljao i pritiskao u pamučnim krpama kako bi se dobili mali oblici bolas ili pães za obiteljsku potrošnju.

soro

bolas

pães

Restrukturiranje mliječne industrije oko 1936. zbog pada izvoza maslaca dovelo je do zatvaranja postrojenja za obiranje mlijeka na otoku pa su neki proizvođači počeli upotrebljavati punomasno kravlje mlijeko za proizvodnju sireva pães de requeijão koji su se proizvodili za obiteljsku potrošnju, ali i za kojima je postojala lokalna potražnja. Tradicionalni postupak proizvodnje prenosio se generacijama lokalnih sirara, a dorađen je tijekom druge polovine 20. stoljeća da bi se uskladio s pravilima i propisima za tradicionalno sirarstvo.

pães de requeijão

Budući da se isprva proizvodio od obranog mlijeka soro, lokalni sirari svojem su proizvodu dali naziv requeijão, koji se upotrebljavao do kraja 20. stoljeća, a zatim su ga morali prilagoditi u „Requeijão Madeirense” ili „Requeijão da Madeira” kako bi ga razlikovali od drugih sireva requeijão koji se proizvode od sirutke dobivene u proizvodnji raznih drugih vrsta sireva.

soro

requeijão

requeijão

„Requeijão da Madeira” iznimno je tražen među potrošačima te lokalnim slastičarima i ugostiteljima zbog svoje kvalitete, a konzumira se neobrađen ili se upotrebljava za izradu raznih tradicionalnih i modernih kolača i slastica s Madeire čiji je glavni sastojak sir „Requeijão da Madeira”, primjerice vrlo tradicionalne tortice queijadas. „Requeijão da Madeira” prodaje se u specijaliziranim objektima i velikim maloprodajnim trgovinama na otoku Madeira.

queijadas

U novije vrijeme njegov je ugled narastao među slastičarima, novinarima te studentima madeiranske etnografije i kuhinje, što se može jasno primijetiti u raznim člancima u nacionalnom tisku i ostalim publikacijama u kojima se spominje „Requeijão da Madeira”, kao što su članak „Moro numa ilha subtropical” (Živim na suptropskom otoku) Alexandre Prado Coelho objavljen u izdanju „Volta às Ilhas” (Tura oko otoka) časopisa Fugas uz novine Público iz svibnja 2016., članak „Madeira para todos os bolsos” (Madeira za svačiji džep) Tiaga Paisa objavljen u novinama Observador iz lipnja 2017., stranica „Sobremesas e doçaria típica da Madeira” (Tipični deserti i slastice s Madeire), koju je u studenome 2017. objavio MadMarket, te publikacija Gastronomia Tradicional – O Requeijão de massa objavljena u travnju 2017. u zbirci časopisa Etnografskog muzeja Madeire.

Traženost i ugled sira razlog su želje da se sazna više o tom posebnom proizvodu s Madeire prepoznatljivih organoleptičkih svojstava i jedinstvene konzistencije jer „Requeijão da Madeira” nije običan requeijão ni običan sir.

requeijão

Upućivanje na objavu specifikacije

Upućivanje na objavu specifikacije

https://tradicional.dgadr.gov.pt/pt/cat/queijos-e-produtos-lacteos/1116-requeijao-da-madeira

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

---

| 27.7.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 264/67 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 264/67

---

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2023/C 264/12)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od datuma ove objave.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„Achill Island Sea Salt”

EU br.: PDO-IE-02652 – 23.12.2020.

ZOI (X) ZOZP ( )

1.   Naziv (nazivi) [ZOI-a ili ZOZP-a]

„Achill Island Sea Salt”

2.   Država članica ili treća zemlja

Država članica ili treća zemlja

Irska

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Razred 2.6. Sol

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

„Achill Island Sea Salt” naziv je morske soli dobivene iz mora oko otoka Achill, u okrugu Mayo, u Irskoj. Riječ je o mekoj soli slojevite teksture, kristalne bijele boje, koncentriranog slanog okusa koja ne sadržava aditive ni konzervanse. Nježna mekana slojevita tekstura omogućuje da se sol lako razgrađuje i topi u hranu i tako brzo pojačava njezin okus.

Achill Island Sea Salt

Podaci u certifikatu o analizi za sol „Achill Island Sea Salt” mogu odstupati za +/– 20 % od podataka u tablici u nastavku.

| Analiza soli „Achill Island Sea Salt” |
| --- |
| Element | mg/kg |
| As | Arsen | <0,01 |
| B | Bor | 6,9 |
| Cd | Kadmij | <0,040 |
| Ca | Kalcij | 682 |
| Cr | Krom | <0,20 |
| Co | Kobalt | <0,050 |
| Cu | Bakar | <0,10 |
| Fe | Željezo | 1,3 |
| Pb | Olovo | <0,050 |
| Mg | Magnezij | 5 690 |
| Mn | Mangan | <0,10 |
| Ni | Nikal | <0,20 |
| K | Kalij | 3 000 |
| Se | Selen | <5,0 |
| Na | Natrij | 364 000 |
| Zn | Cink | 0,86 |

Analiza soli „Achill Island Sea Salt”

Element

mg/kg

As

Arsen

<0,01

B

Bor

6,9

Cd

Kadmij

<0,040

Ca

Kalcij

682

Cr

Krom

<0,20

Co

Kobalt

<0,050

Cu

Bakar

<0,10

Fe

Željezo

1,3

Pb

Olovo

<0,050

Mg

Magnezij

5 690

Mn

Mangan

<0,10

Ni

Nikal

<0,20

K

Kalij

3 000

Se

Selen

<5,0

Na

Natrij

364 000

Zn

Cink

0,86

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Prirodna morska sol iz Atlantskog oceana

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Svi postupci berbe, isparavanja, kristalizacije i sušenja provode se na određenom području u kontroliranim i nadziranim uvjetima kako bi se dobio dosljedan i visokokvalitetni konačni proizvod.

Proizvodni postupci:

| — | Ispumpavanje morske vode iz određenog mjesta prikupljanja u vakuumski tanker |
| --- | --- |

—

Ispumpavanje morske vode iz određenog mjesta prikupljanja u vakuumski tanker

| — | Prijevoz sakupljene morske vode do proizvodnog pogona |
| --- | --- |

—

Prijevoz sakupljene morske vode do proizvodnog pogona

| — | Filtriranje morske vode kroz prilagođeni sustav filtriranja |
| --- | --- |

—

Filtriranje morske vode kroz prilagođeni sustav filtriranja

| — | Isparavanje morske vode u zatvorenom sustavu pod tlakom |
| --- | --- |

—

Isparavanje morske vode u zatvorenom sustavu pod tlakom

| — | Kristalizacija koncentrirane otopine rasola u otvorenoj posudi za kristalizaciju |
| --- | --- |

—

Kristalizacija koncentrirane otopine rasola u otvorenoj posudi za kristalizaciju

| — | Ručno branje listića morske soli |
| --- | --- |

—

Ručno branje listića morske soli

| — | Sušenje listića morske soli u sustavu za sušenje kontroliranom temperaturom
  Sol „Achill Island Sea Salt” proizvodi se od čiste morske vode i ni u jednoj fazi joj se ne dodaje morska ni kamena sol. |
| --- | --- |

—

Sušenje listića morske soli u sustavu za sušenje kontroliranom temperaturom

Sol „Achill Island Sea Salt” proizvodi se od čiste morske vode i ni u jednoj fazi joj se ne dodaje morska ni kamena sol.

Achill Island Sea Salt

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

nije primjenjivo

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

nije primjenjivo

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Sažeta definicija zemljopisnog područja

Otok Achill najveći je irski otok, smješten uz zapadnu obalu okruga Mayo.

Površina mu je 140 kvadratnih kilometara s obalom dugom 128 km s koordinatama 53° 57' 50.0724'' N i 10° 0' 10.9116'' W.

S istoka na zapad otok je širok 20 km, a dug 18 km sjeverno prema jugu. Mostom je povezan s kopnom na području otoka na jugoistoku poznatom pod nazivom Achill Sound. Širina tog područja iznosi oko 270 metara na jugu, a oko 6 km na sjeveru.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost sa zemljopisnim područjem

Otok Achill okružen je Atlantskim oceanom, koji ima najvišu razinu saliniteta (3,5 %) od svih pet oceanskih bazena. Vode koje okružuju Otok Achill već tradicionalno dobivaju ocjenu A u pogledu međunarodne kvalitete za školjkaše. Zahvaljujući ruralnoj lokaciji na te vode ne utječu veliki gradovi ni teška industrija. Područje na kojem se prikuplja voda na umjereno zaklonjenoj sjevernoj obali idealno je zbog bolje kvalitete i konzistencije morske vode.

Morska voda koja se upotrebljava za proizvodnju soli „Achill Island Sea Salt” prikuplja se na sjevernoj strani otoka na koordinatama 54° 01′ 21,3′′ (sjeverno), 9° 57′ 50,9′′ (zapadno).

Achill Island Sea Salt

Plimne struje relativno su niske i blizu obale, ali se znatno pojačavaju na moru i protok u Achill Soundu doseže brzine do oko 7 metara u sekundi. Glavna sila koja pokreće protok vode i izmjenu vode u obalnim vodama su mjesečeve mijene. Plimna struja prolazi duž obale od juga preko Achill Sounda prema sjeveru otoka. Na jačinu i brzinu protoka utječu razlike u plimi i oseci (Aqua-Fact, 2003.). Ti tokovi omogućuju ravnotežu minerala u tragovima koji pridonose mineralnom sadržaju u soli, a time i prepoznatljivom okusu soli „Achill Island Sea Salt”.

Achill Island Sea Salt

Ne sadržava aditive ni konzervanse, a metoda proizvodnje omogućuje zadržavanje više od 20 elemenata u tragovima koji su prirodno prisutni u morskoj vodi. Na karakterističan okus i izgled soli utječe čistoća morske vode koja je ocijenjena ocjenom A u pogledu međunarodne kvalitete za školjkaše te sadržaj minerala i primijenjeni način proizvodnje. Udio minerala u morskoj vodi pridonosi prepoznatljivoj teksturi i koncentriranom slanom okusu te soli prirodno čiste kristalne bijele boje. Nepravilan oblik i različite veličine listića soli i mekana tekstura rezultat su berbe morske soli tijekom koje morska voda polako isparava zbog topline, što omogućuje kristalizaciju listića soli. Taj postupak provode obučeni proizvođači soli koji osiguravaju proizvodnju soli najveće kvalitete zahvaljujući svojem znanju o točnom vremenu i temperaturama kako bi listići dobili jedinstven oblik i teksturu. Nadalje, branje listića morske soli zahtijeva vještinu i pažnju kako bi se zadržala njihova tekstura. Svaki zaposlenik prolazi posebnu obuku kako bi znao postići ispravnu teksturu, veličinu i oblik listića soli. To se uči u okviru programa osposobljavanja koji uključuje praktičnu nastavu o branju morske soli te o pravilnoj kontroli temperature i vremena, što je ključno za postizanje željenih listića morske soli. Zaposlenicima se tijekom cijelog procesa osposobljavanja pokazuju primjeri ispravne i neispravne teksture i veličine listića. Svi zaposlenici slijede standardne postupke kako bi se osigurala dosljedna kvaliteta proizvoda.

U prošlosti su se berba i proizvodnja morske soli na otoku Achill provodile do kraja 1800-ih, što je navedeno u MacKenzijevu istraživanju Irske, Pomorskom istraživanju Irske iz 1776 i „Baldovoj karti otoka Achill iz 1809.” u kojoj su „Salt Point” i „Salt Pans” jasno označeni u Polrannyju na Achill Soundu. Smatra se da je proizvodnja soli prestala početkom 19. stoljeća iz niza razloga, uglavnom zbog nestašice hrane i široke dostupnosti jeftinije industrijske soli.

Za generacije je more bilo pokretač zajednice otoka Achill. Lokalno stanovništvo lovilo je ribu, koja im je bila izvor zarade i način života, a sol je kao prirodni konzervans bio ključan sastojak ribarstva jer je osiguravao sredstva za konzerviranje, skladištenje i potrošnju.

Upućivanje na objavu specifikacije

Upućivanje na objavu specifikacije

https://www.gov.ie/pdf/?file=https://assets.gov.ie/100780/7edb4c2b-0763-4bb7-bb9d-5051d5cefb8b.pdf#page=null

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

---

Ispravci

| 27.7.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 264/70 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 264/70

---

Ispravak otvorenog poziva na podnošenje prijedloga – GP/DVQ/ReferNet_FPA/001/23 – ReferNet – Cedefopova Europska mreža stručnog znanja u području strukovnog obrazovanja i osposobljavanja (SOO)

(
  Službeni list Europske unije C 243 od 10. srpnja 2023
  .)

(2023/C 264/13)

Na stranici 8. u točki 4., „Rok”:

umjesto:

„Zahtjevi za okvirni sporazum o partnerstvu i posebni sporazum za mjeru ReferNet 2024. moraju se podnijeti najkasnije do 22. rujna 2023.”;

treba stajati:

„Zahtjevi za okvirni sporazum o partnerstvu i posebni sporazum za mjeru ReferNet 2024. moraju se podnijeti najkasnije do 6. listopada 2023.”.

Na stranici 8. u točki 5., „Dodatna informacija”:

umjesto:

„Pojedinosti o pozivu na podnošenje prijedloga te obrazac i njegovi prilozi bit će dostupni od 10. srpnja 2023. na mrežnom mjestu Cedefopa na adresi:

http://www.cedefop.europa.eu/about-cedefop/public-procurement”;

treba stajati:

„Pojedinosti o pozivu na podnošenje prijedloga te obrazac i njegovi prilozi dostupni su od 10. srpnja 2023. na mrežnom mjestu Cedefopa na adresi:

http://www.cedefop.europa.eu/about-cedefop/public-procurement”.

---