# Úřední věstník C 140/21.

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 140 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Ročník 6621. dubna 2023 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 140

České vydání

Informace a oznámení

Ročník 6621. dubna 2023

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | STANOVISKA |
| | Evropský hospodářský a sociální výbor |
| | 575. plenární zasedání Evropského hospodářského a sociálního výboru, 14. 12. 2022–15. 12. 2022 |
| 2023/C 140/01 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Udržitelná recyklace, využívání druhotných surovin a spravedlivá transformace v evropském odvětví železných a neželezných kovů (stanovisko z vlastní iniciativy) | 1 |
| 2023/C 140/02 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Odstranění strukturálních nedostatků a posílení strategické autonomie v polovodičovém ekosystému (stanoviska z vlastní iniciativy) | 8 |
| 2023/C 140/03 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu COVID-19: Úloha občanské společnosti při rekonstrukci a odolnosti evropsko-středomořského regionu (stanovisko z vlastní iniciativy) | 14 |
| 2023/C 140/04 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Strategický kompas EU (stanovisko z vlastní iniciativy) | 20 |

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Evropský hospodářský a sociální výbor

575. plenární zasedání Evropského hospodářského a sociálního výboru, 14. 12. 2022–15. 12. 2022

2023/C 140/01

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Udržitelná recyklace, využívání druhotných surovin a spravedlivá transformace v evropském odvětví železných a neželezných kovů (stanovisko z vlastní iniciativy)

1

2023/C 140/02

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Odstranění strukturálních nedostatků a posílení strategické autonomie v polovodičovém ekosystému (stanoviska z vlastní iniciativy)

8

2023/C 140/03

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu COVID-19: Úloha občanské společnosti při rekonstrukci a odolnosti evropsko-středomořského regionu (stanovisko z vlastní iniciativy)

14

2023/C 140/04

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Strategický kompas EU (stanovisko z vlastní iniciativy)

20

---

| | III   Přípravné akty |
| --- | --- |
| | Evropský hospodářský a sociální výbor |
| | 575. plenární zasedání Evropského hospodářského a sociálního výboru, 14. 12. 2022–15. 12. 2022 |
| 2023/C 140/05 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o přizpůsobení pravidel mimosmluvní občanskoprávní odpovědnosti umělé inteligenci (směrnice o odpovědnosti za umělou inteligenci) (COM(2022) 496 final – 2022/0303 (COD)) | 28 |
| 2023/C 140/06 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o odpovědnosti za vadné výrobky (COM(2022) 495 final – 2022/0302 (COD)) | 34 |
| 2023/C 140/07 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Evropská strategie v oblasti péče (COM(2022) 440 final) | 39 |
| 2023/C 140/08 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o obnově přírody (COM(2022) 304 final — 2022/0195 (COD)) | 46 |
| 2023/C 140/09 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o označování ekologického krmiva pro zvířata v zájmovém chovu (COM(2022) 659 final – 2022/0390 (COD)) | 55 |
| 2023/C 140/10 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny (COM(2022) 782 final) | 58 |
| 2023/C 140/11 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Směřování k udržitelné modré planetě – společné sdělení o agendě EU v oblasti mezinárodní správy oceánů (JOIN(2022) 28 final) | 61 |
| 2023/C 140/12 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů — Síla obchodních partnerství: společně za zelený a spravedlivý hospodářský růst (COM(2022) 409 final) | 69 |
| 2023/C 140/13 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru Zákaz produktů pocházejících z nucené práce na trhu Unie [COM(2022) 453 final] | 75 |
| 2023/C 140/14 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) 2017/745 a nařízení (EU) 2017/746, pokud jde o přechodná ustanovení pro některé zdravotnické prostředky a diagnostické zdravotnické prostředky in vitro (COM(2023) 10 final – 2023/0005 (COD)) | 84 |
| 2023/C 140/15 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o poplatcích a platbách, které se platí Evropské agentuře pro léčivé přípravky, o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/745 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 297/95 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 658/2014 (COM(2022) 721 final — 2022/0417 (COD)) | 85 |

III   Přípravné akty

Evropský hospodářský a sociální výbor

575. plenární zasedání Evropského hospodářského a sociálního výboru, 14. 12. 2022–15. 12. 2022

2023/C 140/05

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o přizpůsobení pravidel mimosmluvní občanskoprávní odpovědnosti umělé inteligenci (směrnice o odpovědnosti za umělou inteligenci) (COM(2022) 496 final – 2022/0303 (COD))

28

2023/C 140/06

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o odpovědnosti za vadné výrobky (COM(2022) 495 final – 2022/0302 (COD))

34

2023/C 140/07

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Evropská strategie v oblasti péče (COM(2022) 440 final)

39

2023/C 140/08

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o obnově přírody (COM(2022) 304 final — 2022/0195 (COD))

46

2023/C 140/09

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o označování ekologického krmiva pro zvířata v zájmovém chovu (COM(2022) 659 final – 2022/0390 (COD))

55

2023/C 140/10

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny (COM(2022) 782 final)

58

2023/C 140/11

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Směřování k udržitelné modré planetě – společné sdělení o agendě EU v oblasti mezinárodní správy oceánů (JOIN(2022) 28 final)

61

2023/C 140/12

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů — Síla obchodních partnerství: společně za zelený a spravedlivý hospodářský růst (COM(2022) 409 final)

69

2023/C 140/13

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru Zákaz produktů pocházejících z nucené práce na trhu Unie [COM(2022) 453 final]

75

2023/C 140/14

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) 2017/745 a nařízení (EU) 2017/746, pokud jde o přechodná ustanovení pro některé zdravotnické prostředky a diagnostické zdravotnické prostředky in vitro (COM(2023) 10 final – 2023/0005 (COD))

in vitro

84

2023/C 140/15

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o poplatcích a platbách, které se platí Evropské agentuře pro léčivé přípravky, o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/745 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 297/95 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 658/2014 (COM(2022) 721 final — 2022/0417 (COD))

85

---

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Evropský hospodářský a sociální výbor

575. plenární zasedání Evropského hospodářského a sociálního výboru, 14. 12. 2022–15. 12. 2022

| 21.4.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 140/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 140/1

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu „Udržitelná recyklace, využívání druhotných surovin a spravedlivá transformace v evropském odvětví železných a neželezných kovů“

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2023/C 140/01)

| Zpravodaj: | Anastasis YIAPANIS |
| --- | --- |
| Spoluzpravodaj | Michal PINTÉR |

Zpravodaj:

Anastasis YIAPANIS

Spoluzpravodaj

Michal PINTÉR

| Rozhodnutí plenárního shromáždění | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 52 odst. 2 jednacího řádu |
| | stanovisko z vlastní iniciativy |
| Odpovědná sekce | Poradní komise pro průmyslové změny |
| Přijato v CCMI | 9.12.2022 |
| Datum přijetí na plenárním zasedání | 24.1.2023 |
| Plenární zasedání č. | 575 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 183/0/2 |

Rozhodnutí plenárního shromáždění

20.1.2022

Právní základ

čl. 52 odst. 2 jednacího řádu

stanovisko z vlastní iniciativy

Odpovědná sekce

Poradní komise pro průmyslové změny

Přijato v CCMI

9.12.2022

Datum přijetí na plenárním zasedání

24.1.2023

Plenární zasedání č.

575

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

183/0/2

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | EHSV konstatuje, že většímu využívání druhotných surovin brání nedostatek vysoce kvalitních druhotných surovin a ceny, které neobstojí v konkurenci, a požaduje zavedení vhodných politik a možností financování s cílem vybudovat zcela nová recyklační zařízení a modernizovat stávající zařízení, pokud jde o jejich technologie. Výbor se domnívá, že by v rámci celého hodnotového řetězce recyklace a pro nové oběhové obchodní modely měly být zavedeny daňové úlevy a daňové pobídky, se zvláštním důrazem na významnou úlohu, kterou při transformaci hrají malé a střední podniky a začínající podniky. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV vyzývá k přijetí dalších politik, které by podporovaly a financovaly výzkum a vývoj v procesu nahrazování kritických surovin, snižování spotřeby zdrojů, zvyšování účinnosti výrobků a zlepšování monitorování, řízení rizik a správy EU v oblasti kritických surovin. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Výbor vítá, že v únoru 2021 byla zahájena činnost Globální aliance pro oběhové hospodářství a účinné využívání zdrojů (1) (GACERE), a domnívá se, že členská základna této organizace by měla být rozšířena. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV se domnívá, že v zájmu podpory udržitelného rozvoje a spravedlivé transformace by ve všech členských státech měly být dále rozvíjeny cílené politiky a veřejné investice. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV zdůrazňuje, že je stále více zapotřebí pracovníků, kteří se specializují na recyklaci, navrhování a výrobu výrobků s prodlouženou životností, nakládání s odpady a pokročilé metody třídění. Při provádění a monitorování mechanismu pro spravedlivou transformaci hrají mimořádně důležitou úlohu sociální partneři a organizace občanské společnosti působící v oblasti průmyslu a Výbor vyzývá k intenzivnějšímu dialogu a užší spolupráci mezi evropskými a vnitrostátními orgány veřejné správy a průmyslovými subjekty. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV se domnívá, že by v rámcové směrnici o odpadech měla být stanovena příslušná kritéria pro dosažení ambiciózních cílů Zelené dohody pro Evropu a akčního plánu pro oběhové hospodářství, která by následně měla být harmonizována v rámci EU. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Vývoz odpadů by měl být povolen pouze tehdy, jsou-li v cílové zemi plně dodržovány environmentální a sociální normy, přičemž existují spolehlivé a účinné kontrolní postupy, do nichž jsou zapojeni sociální partneři a příslušné nevládní organizace. Výbor vyzývá k přísnému sledování problematiky klasifikace a k zavedení vhodných a účinných ochranných postupů pro pozastavení vývozu v případě, že požadované podmínky nejsou splněny. EHSV dále vyzývá Parlament a Radu, aby uplatňovaly stejná přísná kritéria, pokud jde o environmentální závazky týkající se vyváženého odpadu, jak pro země OECD, tak pro země, které nejsou členy OECD. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Výbor upozorňuje na problém nelegálního vývozu šrotu z Evropy a podezřelého zpětného dovozu zboží vyrobeného mimo EU a vyzývá k přísnějším hraničním kontrolám. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV se domnívá, že rychlejší postupy pro vnitřně přepravované odpady povedou k lepší oběhovosti železných a neželezných materiálů, což zvýší jejich konkurenceschopnost a sníží jejich emise skleníkových plynů. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Vzhledem k tomu, že koncepce recyklovatelnosti výrobků je klíčem ke zvýšení oběhovosti a dostupnosti vysoce kvalitních druhotných surovin, požaduje EHSV, aby bylo využívání recyklovatelných surovin a vedlejších produktů uznáno v rámci nařízení o ekodesignu udržitelných produktů. Pro konkurenceschopnost evropského průmyslu bude stále důležitější prodloužení životnosti výrobků. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV se domnívá, že zavedení minimálních požadavků na environmentální udržitelnost a sociálních požadavků do nařízení o stavebních výrobcích ve spojení s označováním a tržními pobídkami by vytvořilo rovné podmínky pro udržitelné výrobky. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Zapojení odborníků z daného odvětví a dalších příslušných zúčastněných stran má zásadní význam pro zajištění toho, aby byly na všech úrovních navrhování výrobků zavedeny zásady oběhovosti, a Výbor se domnívá, že je třeba posílit investice do výzkumu a vývoje a partnerství veřejného a soukromého sektoru a poskytovat za tímto účelem finanční podporu. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV se domnívá, že zelené veřejné zakázky hrají zásadní úlohu při urychlování vzorců oběhového hospodářství a podpoře udržitelnosti, a je přesvědčen, že harmonizovaná normalizace stavebních výrobků v EU by poskytla soudržný rámec a omezila roztříštěnost v členských státech. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV vítá záměr Komise podpořit řadu legislativních návrhů týkajících se zlepšení opravitelnosti a recyklovatelnosti výrobků, prodloužení životního cyklu výrobků, zavedení označování energetickými štítky a poskytování dostupných opravárenských služeb pro spotřebitele. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Výbor se domnívá, že recyklovatelnost obalových materiálů by měla být prostřednictvím ekologicky upravených poplatků zohledněna v rámci systémů rozšířené odpovědnosti výrobce. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Úvodní připomínky

| 2.1. | Evropská komise ve svém sdělení Aktualizace nové průmyslové strategie 2020: budování silnějšího jednotného trhu pro oživení Evropy (2) zdůraznila, že energeticky náročná průmyslová odvětví jsou pro evropské hospodářství nepostradatelná a je třeba je podporovat, aby se vytvořily nové trhy pro klimaticky neutrální a oběhové produkty, jako je ocel. Rovněž uvedla, že přechod EU ke klimatické neutralitě by mohl změnit stávající závislost na fosilních palivech na závislost na surovinách dovážených ze zahraničí. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pandemie COVID-19 jasně ukázala křehkost evropských dodavatelských řetězců a závislost na cizích zemích v oblasti strategických surovin. Nedostatky stále přetrvávají a zdá se, že EU není schopna zvýšit odolnost hodnotových řetězců a lépe je připravit na možné budoucí otřesy v rámci souběžné transformace. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Podle Mezinárodní energetické agentury vzroste do roku 2050 poptávka po nerostných surovinách šestinásobně. Vzhledem k tomu, že primární suroviny jsou v EU omezené a často nedostupné, je třeba se zaměřit na zvýšení recyklačních kapacit a zlepšení schopností v této oblasti a na vytvoření skutečného trhu s druhotnými surovinami. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EU, členské státy a průmyslové subjekty musí v rámci svého úsilí o dosažení cílů stanovených v Zelené dohodě pro Evropu zároveň zajistit, aby nebyla ohrožena konkurenceschopnost průmyslu, jeho hodnotových řetězců, zaměstnanců ani společnosti jako celku. Proto je třeba aktualizovat evropský recyklační řetězec od odpadu až po nové konečné výrobky a zaměřit se na účinnou a udržitelnou recyklaci, mimo jiné podporou metodiky průmyslové symbiózy. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Oběhovost, opětovné použití a recyklace, dostupnost druhotných surovin

| 3.1. | EU usiluje o transformaci svého hospodářství, aby udržitelnější a oběhovější, což by mohlo vést k vytvořením dalších 700 000 pracovních míst (3). Ačkoli v případě některých materiálů, jako je železo, zinek nebo platina, dosahují výsledky maximálních možných hodnot, v případě kritických surovin, jako jsou vzácné zeminy, gallium či iridium, je příspěvek druhotných surovin spíše okrajový. Odhaduje se, že každá tuna recyklované oceli zabrání tomu, aby se do atmosféry dostalo 1,5 tuny emisí CO2. EHSV konstatuje, že většímu využívání druhotných surovin brání nedostatek vysoce kvalitních druhotných surovin, jejich všeobecná nedostupnost a ceny, které neobstojí v konkurenci. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Ruská invaze na Ukrajinu zvýšila tlak na dodávky surovin pro průmysl EU a podpora recyklace nebude stačit k tomu, aby byla poptávka po surovinách do budoucna uspokojena. EHSV proto vyzývá k přijetí dalších naléhavých opatření s cílem podpořit a financovat výzkum a vývoj v oblasti nahrazování kritických surovin, snižování spotřeby zdrojů, zlepšování účinnosti výrobků atd. EHSV vítá komplexní přístup obsažený v návrhu evropského aktu o kritických surovinách, který předložila EK, a má za to, že je nezbytné zlepšit monitorování, řízení rizik a správu EU v této oblasti. Kromě toho se Výbor domnívá, že vnější činnost EU v oblasti kritických surovin by měla být posílena prostřednictvím cílených strategických partnerství se třetími zeměmi, dvoustranných/regionálních obchodních dohod a jednání, odvětvových dohod, rozvojové spolupráce a mnohostranných iniciativ. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EU, která stojí v čele boje proti změně klimatu, by měla být schopna zpracovávat odpady vzniklé na jejím území, a nikoli je vyvážet. Vývoz železného kovového odpadu (železného a ocelového šrotu) se však v roce 2021 ve srovnání s rokem 2015 zvýšil o 113 % a dosáhl 19,5 milionu tun, což představuje více než polovinu (59 %) veškerého vývozu odpadu z EU. EHSV upozorňuje na problém nelegálního vývozu šrotu z Evropy a podezřelého zpětného dovozu zboží vyrobeného mimo EU. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | V souvislosti s rostoucími cenami energie a surovin EHSV zdůrazňuje, že recyklace znamená ve srovnání s procesem těžby surovin výrazné snížení spotřeby energie a emisí skleníkových plynů. Výbor by uvítal, kdyby byly přijaty politiky zaměřené na výstavbu nových recyklačních zařízení a technologickou modernizaci těch stávajících, a to i prostřednictvím národních plánů pro oživení a odolnost. EHSV se domnívá, že je třeba zavést daňové pobídky na podporu nových oběhových obchodních modelů v rámci hodnotových řetězců, přičemž zvláštní důraz by se měl klást na důležitou úlohu, kterou na cestě k transformaci sehrávají malé a střední podniky a začínající podniky. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Výbor vítá, že v únoru 2021 byla zahájena činnost Globální aliance pro oběhové hospodářství a účinné využívání zdrojů, přičemž se jedná o alianci vlád, které budou spolupracovat na zlepšení oběhovosti a zajištění spravedlivé transformace. EHSV se domnívá, že členská základna této instituce by měla být rozšířena, neboť k zajištění udržitelného hospodaření s přírodními zdroji je zapotřebí zvýšeného celosvětového úsilí. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Spravedlivá transformace

| 4.1. | Při ekologizaci a digitalizaci našich hospodářství se některé regiony a odvětví potýkají se specifickými sociálně-ekonomickými obtížemi, přičemž odvětví metalurgie se navíc potýká také s výzvami v oblasti zaměstnanosti a dovedností. Podniky a pracovníci v EU potřebují větší podporu, aby se dokázali vyrovnat s požadavky nových obchodních modelů a byli lépe připraveni na budoucí výzvy a příležitosti. Navíc nesmí při přechodu na oběhové hospodářství dojít žádnému zhoršení pracovních podmínek. Výbor se domnívá, že v zájmu podpory udržitelného rozvoje a spravedlivé transformace by ve všech členských státech měly být dále rozvíjeny cílené politiky a veřejné investice. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV podpořil přijetí mechanismu pro spravedlivou transformaci v rámci investičního plánu Zelené dohody pro Evropu a považuje jej za zásadní nástroj k zajištění toho, aby při přechodu na klimaticky neutrální hospodářství nebyl nikdo opomenut. Významným krokem vpřed bylo přijetí Fondu pro spravedlivou transformaci (první pilíř mechanismu pro spravedlivou transformaci). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV se domnívá, že sociální partneři, organizace občanské společnosti a průmyslové organizace hrají mimořádně důležitou úlohu při provádění a monitorování mechanismu pro spravedlivou transformaci a při zvyšování povědomí orgánů veřejné správy o zvláštních potřebách občanů i podniků. Výbor by uvítal intenzivnější dialog a spolupráci mezi evropskými a vnitrostátními veřejnými orgány, průmyslovými subjekty a příslušnými nevládními organizacemi činnými v oblasti průmyslu. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Sociální partneři na všech úrovních hrají velmi důležitou úlohu při jednání o strategiích spravedlivé transformace v rámci rad zaměstnanců nebo jiných příslušných orgánů pro sociální dialog. Mají nejlepší předpoklady k tomu, aby mapovali vytváření a zánik pracovních míst a analyzovali a předvídali budoucí potřeby v oblasti vzdělávání a prohlubování dovedností pracovní síly. V současné době je nejvíce zapotřebí pracovníků, kteří se specializují na recyklaci, navrhování a výrobu výrobků s prodlouženou životnosti, nakládání s odpady a pokročilé metody třídění. |
| --- | --- |

4.4.

5.   Odpady, rámcová směrnice o odpadech a nařízení o přepravě odpadů

| 5.1. | Odpady jsou velmi cenné z hlediska zpětného získávání druhotných surovin, přispívají k oběhovému hospodářství EU a Zelené dohodě pro Evropu, snižují závislost na dovážených primárních surovinách a šetří přírodní zdroje a zároveň omezují spotřebu energie potřebné k těžbě a zpracování primárních surovin v Evropě a snižují emise CO2 v odvětví železných a neželezných kovů. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Pro domácnosti i průmysl je důležitá připravovaná revize rámcové směrnice EU o odpadech, jejímž cílem je zvýšit ochranu životního prostředí a veřejného zdraví před účinky nakládání s odpady, snížit objem odpadů, zvýšit míru jejich opětovného použití a zlepšit tříděný sběr s cílem podpořit přípravu k opětovnému použití a kvalitní recyklaci. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EHSV se domnívá, že by v rámcové směrnici o odpadech měla být stanovena příslušná kritéria pro dosažení ambiciózních cílů Zelené dohody pro Evropu a akčního plánu pro oběhové hospodářství, která by následně měla být harmonizována v rámci EU. Výbor je přesvědčen, že je třeba zajistit soudržnost s ostatními právními předpisy, zejména s nařízením o ekodesignu udržitelných produktů a právními předpisy členských států EU, aby se předešlo nejasnostem, zdvojování a překrývání. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Zvýšené objemy vnitřně přepravovaného odpadu a rychlejší postupy povedou k větší domácí recyklaci železných a neželezných materiálů, což zvýší jejich konkurenceschopnost a pomůže jim snížit emise skleníkových plynů. Kromě toho EK odhaduje, že v odvětví recyklace a opětovného použití bude vytvořeno 9 000 až 23 000 nových pracovních míst. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | EHSV již dospěl k závěru, že „vývoz vysoce kvalitního recyklovatelného odpadu ohrožuje udržitelnost EU a oslabuje její konkurenceschopnost na mezinárodním poli tím, že poskytuje cenné zdroje vnějším konkurentům“ (4). Aby bylo možné plně využít zvýšeného objemu vnitřního odpadu, požaduje Výbor zavedení možností financování výzkumu a vývoje v oblasti objevování špičkových technologií pro opětovné použití a recyklaci a pro rozvoj nejmodernějších zařízení na zpracování a recyklaci odpadu. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Vývoz odpadů z EU by měl být povolen pouze tehdy, jsou-li environmentální a sociální normy v cílové zemi rovnocenné normám v EU a jsou-li v této zemi plně dodržovány. Je třeba zabránit nedovolenému vývozu šrotu, a to zpřísněním kontrol na hranicích EU, přičemž vyvážený odpad by měl podléhat přísnějším pravidlům transparentnosti a měly by být zveřejňovány související informace o nakládání s ním a o dodržování norem. EHSV vítá, že Komise navrhuje provádět v externích zařízeních pro nakládání s odpady a na úrovni jednotlivých zemí audity třetími stranami, a již vyzval k tomu, aby „do auditů byli zahrnuti sociální partneři a příslušné nevládní organizace“ (5). |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Výbor se domnívá, že by měla být zavedena zvláště přísná kontrola problematiky klasifikace pro případ, že by se vývozci odpadu pokoušeli překlasifikovat svůj současný vývoz odpadu na vývoz odpadu, který přestává být odpadem. Takové riziko by mohlo naprosto ohrozit celou reformu vývozu odpadů, kterou navrhuje Komise. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Je třeba upřednostnit a provádět monitorování ex ante nebo účinnou kontrolu ex post místních podmínek a předpisů týkajících se zpracování odpadu. EHSV vyzývá k zavedení vhodných a účinných ochranných postupů pro pozastavení vývozu v případě, že požadované podmínky nejsou splněny. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | EHSV požaduje zkrácení přechodného období pro uplatňování revidovaného nařízení o přepravě odpadů na dva roky. Navrhovaná třicetidenní lhůta, v níž mohou příslušné tranzitní orgány vznést odůvodněné námitky proti plánované přepravě odpadů určených k využití, by měla být zkrácena na deset dnů, aby se zajistila funkčnost a zabránilo se zbytečným prodlevám. EHSV dále požaduje zavést pro tyto orgány jasné omezení, které by jim zabránilo vznést proti téže přepravě námitky více než jednou. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | EHSV vyzývá Parlament a Radu, aby v zájmu zajištění ekologické vyváženosti uplatňovaly stejná přísná kritéria, pokud jde o environmentální závazky týkající se vyváženého odpadu, jak pro země OECD, tak pro země, které nejsou členy OECD. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Nedostatky ve stávajících postupech prosazování nařízení o přepravě odpadů vedly k nárůstu přepravy nedovoleného odpadu organizovanými zločineckými skupinami, která se odhaduje na 30 % veškeré přepravy odpadů v Evropě (6). EHSV podporuje prosazování kontrolních a vyšetřovacích postupů a vyzývá k plné spolupráci mezi členskými státy a EU v souladu s novou strategií EU pro boj proti organizované trestné činnosti na období 2021–2025 (7). |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | V boji proti nedovolené přepravě odpadů hrají důležitou úlohu průmyslové subjekty a nevládní organizace. Údaje, které nemají důvěrnou povahu, by měly být zpřístupněny všem zúčastněným stranám, neboť větší transparentnost pomůže omezit nedovolenou přepravu odpadů. |
| --- | --- |

5.12.

6.   Ekodesign

| 6.1. | EHSV se domnívá, že k dosažení ambiciózních cílů EU stanovených v Zelené dohodě pro Evropu a v akčním plánu pro oběhové hospodářství je zapotřebí zpřísnit právní předpisy o ekodesignu udržitelných produktů. Nařízení o ekodesignu udržitelných produktů představuje pro výrobce v EU příležitost, jak pomocí společné metody posuzování odlišit své výrobky od těch, které si vedou hůře. Zapojení odborníků z daného odvětví a dalších příslušných zúčastněných stran hodnotového řetězce je nezbytné k zajištění toho, aby se oběhovost uplatňovala na všech fázích navrhování výrobků, a splňovaly tak požadavky týkající se předcházení vzniku odpadů a minimálního obsahu recyklovaného materiálu. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EHSV požaduje, aby byly do definice udržitelnosti zahrnuty i sociální aspekty, a nikoli pouze environmentální požadavky, jak je tomu nyní. Tyto sociální aspekty by měly být v souladu s mezinárodními pracovními normami, jako je respektování sociálního dialogu a kolektivního vyjednávání. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Využívání druhotných surovin a vedlejších produktů by mělo být uznáno v rámci nařízení o ekodesignu udržitelných produktů, neboť druhotné suroviny a vedlejší produkty mohou významně přispět k dosažení cílů politiky EU v oblasti změny klimatu. Stejně tak je pro zvýšení oběhovosti a dostupnosti vysoce kvalitních druhotných surovin klíčové, aby výrobky a materiály, z nichž jsou vyrobeny, byly navrhovány s ohledem na jejich recyklovatelnost. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Digitální pas výrobku je důležitým nástrojem pro poskytování relevantních informací o udržitelnosti výrobku zákazníkům a pro ochranu práv duševního vlastnictví výrobců, předcházení zneužívání dat a zabránění lakování nazeleno. Pro poskytování těchto informací na tradičním i online trhu má zásadní význam stabilní, spolehlivá a komplexní databáze. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Pro konkurenceschopnost evropského průmyslu bude navíc stále důležitější prodloužení životnosti výrobků, a to zejména proto, že EU je často závislá na třetích zemích. EHSV se domnívá, že je třeba posílit investice do výzkumu a vývoje a partnerství veřejného a soukromého sektoru a poskytovat za tímto účelem finanční podporu. |
| --- | --- |

6.5.

7.   Nařízení o stavebních výrobcích

| 7.1. | Spolu s návrhem nařízení o ekodesignu udržitelných produktů nabízí revize nařízení o stavebních výrobcích příležitost stanovit v různých sektorech trhu ve stavebnictví stejně ambiciózní cíle, pokud jde o udržitelnost výrobků. Ačkoli je v návrhu nařízení o stavebních výrobcích uznán význam využívání recyklovaných materiálů, ke snížení závislosti na primárních přírodních zdrojích může stejně tak přispět využívání vedlejších produktů, a proto je třeba je zohledňovat v kritériích pro posuzován výkonnosti výrobku. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | EHSV se domnívá, že zavedení minimálních požadavků na environmentální udržitelnost a sociálních požadavků ve spojení s označováním a tržními pobídkami by vytvořilo rovné podmínky pro udržitelné výrobky a zajistilo jejich řádné uznání. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Kritéria pro zelené veřejné zakázky by měla využívat prahové hodnoty výkonnosti stanovené v nařízení o stavebních výrobcích. EHSV se domnívá, že zelené veřejné zakázky hrají zásadní úlohu při urychlování zavádění modelů oběhového hospodářství, podpoře udržitelnosti a vytváření trhu EU s udržitelnými výrobky. EHSV je přesvědčen, že harmonizovaná normalizace stavebních výrobků v EU zajistí soudržný rámec ve všech členských státech a zároveň zlepší transparentnost, pokud jde o odolnost, opravitelnost, bezpečnost atd. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | EHSV zdůrazňuje, že metody posuzování, které se v současné době používají ve stavebnictví, nejsou plně harmonizovány a mohou vést k rozdílným výsledkům v rámci EU, a tudíž k nedostatečné srovnatelnosti. Jedním z předpokladů je zlepšení soudržnosti a srovnatelnosti posuzování vlivu stavebních výrobků na životní prostředí. Výbor považuje za pozitivní vývoj v oblasti metodiky pro měření environmentální stopy (8), která může přispět k dosažení těchto cílů. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | EHSV vítá záměr EK podpořit řadu legislativních návrhů týkajících se zlepšení opravitelnosti výrobků, prodloužení životního cyklu výrobků, zavedení označování energetickými štítky a poskytování dostupných opravárenských služeb pro spotřebitele. |
| --- | --- |

7.5.

8.   Směrnice o obalech a obalových odpadech

| 8.1. | Je důležité zajistit, aby všechny obalové materiály uváděné na trh byly recyklovatelné nebo opakovaně použitelné. Při navrhování obalů s ohledem na jejich recyklovatelnost je třeba brát v potaz nejen míru recyklace, ale také schopnost materiálů projít recyklací bez ztráty svých specifických vlastností a míru nahrazení původního materiálu. Pomůže to zajistit vysoce kvalitní recyklaci na konci životnosti. Recyklovatelnost obalových materiálů by měla být prostřednictvím ekologicky upravených poplatků zohledněna v rámci systémů rozšířené odpovědnosti výrobce. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Ačkoli recyklovaný obsah hraje roli při stimulaci poptávky po recyklovaných materiálech, v případě ocelových obalů již existuje dobře fungující trh s druhotnými materiály, přičemž míra recyklace ocelových obalů již přesahuje 84 %. Povinnost zvýšit obsah recyklovaného materiálu by proto ve skutečnosti mohla vést ke zvýšení emisí skleníkových plynů, vedla-li by k nutnosti přepravovat šrot na velké vzdálenosti a odklonit jej od jiných zdrojových toků. |
| --- | --- |

8.2.

V Bruselu dne 24. ledna 2023.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Globální aliance pro oběhové hospodářství a účinné využívání zdrojů.

1

(2)  EUR-Lex, sdělení Evropské komise – Aktualizace nové průmyslové strategie 2020 COM(2021) 350 final.

2

(3)  EUR-Lex: Nový akční plán pro oběhové hospodářství – Čistší a konkurenceschopnější Evropa.

3

(4)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o přepravě odpadů a o změně nařízení (EU) č. 1257/2013 a (EU) 2020/1056 (COM(2021) 709 final – 2021/0367 (COD)) (Úř. věst. C 275, 18.7.2022, s. 95).

4

(5)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o přepravě odpadů a o změně nařízení (EU) č. 1257/2013 a (EU) 2020/1056 (COM(2021) 709 final – 2021/0367 (COD)) (Úř. věst. C 275, 18.7.2022, s. 95).

5

(6)  Otázky a odpovědi týkající se nových pravidel EU pro přepravu odpadů.

6

(7)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o strategii EU pro boj proti organizované trestné činnosti na období 2021–2025.

7

(8)  Doporučení Komise (EU) 2021/2279 ze dne 15. prosince 2021 o používání metod stanovení environmentální stopy pro měření a sdělování environmentálního profilu životního cyklu produktů a organizací (Úř. věst. L 471, 30.12.2021, s. 1).

8

---

| 21.4.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 140/8 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 140/8

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu „Odstranění strukturálních nedostatků a posílení strategické autonomie v polovodičovém ekosystému“

(stanoviska z vlastní iniciativy)

(2023/C 140/02)

| Zpravodaj: | Anastasis YIAPANIS |
| --- | --- |
| Spoluzpravodaj: | Guido NELISSEN |

Zpravodaj:

Anastasis YIAPANIS

Spoluzpravodaj:

Guido NELISSEN

| Rozhodnutí plenárního shromáždění | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 52 odst. 2 jednacího řádu |
| | stanovisko z vlastní iniciativy |
| Odpovědný orgán | Poradní komise pro průmyslové změny (CCMI) |
| Přijato v sekci | 9.12.2022 |
| Přijato na plenárním zasedání | 24.1.2023 |
| Plenární zasedání č. | 575 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 179/0/4 |

Rozhodnutí plenárního shromáždění

20.1.2022

Právní základ

čl. 52 odst. 2 jednacího řádu

stanovisko z vlastní iniciativy

Odpovědný orgán

Poradní komise pro průmyslové změny (CCMI)

Přijato v sekci

9.12.2022

Přijato na plenárním zasedání

24.1.2023

Plenární zasedání č.

575

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

179/0/4

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | EHSV vyzývá k větší transparentnosti a strategičtějšímu monitorování a řízení napříč dodavatelskými řetězci čipů, k lepšímu předvídání dostupnosti čipů a k navazování užších partnerství, a to v koordinaci s veřejnými orgány na evropské úrovni. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Výbor se domnívá, že evropská strategie v oblasti polovodičů by měla podporovat všechny fáze hodnotového řetězce polovodičů se zvláštním zaměřením na navrhování a výrobu čipů a na backendovou část výroby. Provádění aktu o čipech musí být pečlivě posouzeno a monitorováno s využitím jasných ukazatelů (klíčových ukazatelů výkonnosti) stanovených ve spolupráci se zúčastněnými stranami z daného odvětví a Evropskou radou pro polovodiče (ESB). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV je obzvláště znepokojen současnou závislostí EU na výrobních procesech back-endu, zejména pokud jde o Čínu. Mezinárodní spolupráce mezi vládami, klastry v odvětví polovodičů a institucemi pro výzkum a vývoj má zásadní význam pro řešení současných nedostatků, zajištění rovných podmínek a plnění potřeb společnosti obecně. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Výbor oceňuje, že evropský akt o čipech počítá s rozpočtem ve výši 43 miliard EUR a že má být zřízen fond pro čipy, a požaduje, aby byly plně využity evropské plány pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Výbor však podotýká, že Evropská komise klade příliš malý důraz na význam surovin, oběhovost výrobních procesů a stávající závislost na třetích zemích, a žádá, aby byla věnována zvýšená pozornost zajištění přístupu ke klíčovým surovinám používaným při výrobě polovodičů. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV vyzývá, aby byly pečlivě přezkoumány stávající dohody o volném obchodu a mezinárodní partnerství s jasným cílem dosáhnout otevřené strategické autonomie a zvýšit odolnost Evropy. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Investice by se měly zaměřovat na oblasti, v nichž je evropská závislost na zahraničních poskytovatelích technologií velmi vysoká. Aby se snížilo riziko a zajistila lepší doba návratnosti investic, je zapotřebí veřejná podpora (nikoli však nadměrné subvencování) na úrovni EU a členských států, pokud jde o investice do průlomových technologií, virtuálních návrhářských platforem, kapacity pro navrhování nejmodernějších čipů a první zařízení svého druhu (se zaměřením na špičkové čipy). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Výbor by uvítal ekonomicky efektivní, avšak vyvážené rozdělení finančních prostředků EU mezi členské státy a regiony a také mezi velké společnosti, začínající podniky a malé a střední podniky. EHSV rovněž vyzývá, aby byl vypracován ucelený akční plán pro přilákání zahraničních investic od předních mezinárodních společností vyrábějících polovodiče. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Výbor se domnívá, že jakákoli politika zaměřená na dovednosti by měla zohledňovat dopad urychlování inovací na tempo vytváření a zániku pracovních míst a zároveň by měla angažovat sociální partnery z polovodičového ekosystému, akademickou obec a příslušná výzkumná střediska. Je třeba vyvinout značné úsilí, pokud jde o prohlubování dovedností a změnu kvalifikace pracovní síly, a programy celoživotního učení a odborného vzdělávání a přípravy musí unijnímu trhu práce pomoci získávat základní specifické dovednosti, zejména v případě pracovníků z oblasti STEM (přírodní vědy, technologie, inženýrství a matematika). |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV zdůrazňuje skutečnost, že mnohé inovace vyvinuté výzkumnými a technologickými organizacemi EU se přebírají i v jiných částech světa, a domnívá se, že je nutné přiblížit odvětví koncových uživatelů evropské výzkumné základně polovodičů. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Výbor vyzývá k větší podpoře klastrů v oblasti digitálních technologií a k lepšímu využívání inovačního potenciálu technologicky vyspělých malých a středních podniků. EHSV dále vyzývá, aby byly přijaty soudržné právní předpisy, pokud jde o daňové pobídky, které stimulují investice do výzkumu a vývoje, a to se zvláštním zaměřením na výzkum a vývoj v oblasti navrhování čipů. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Výbor vyzývá k dalším inovacím a ochraně před kybernetickými útoky a k lepší připravenosti na další inovativní hrozby v oblasti kybernetické bezpečnosti. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Výzvy pro strategii EU v oblasti polovodičů

| 2.1. | Digitální revoluce a neustálá snaha o průlomové technologie mají za následek významný nárůst poptávky po polovodičích. Pandemie COVID-19 a období oživení po pandemii se vyznačují rozsáhlými nedostatky v dodavatelských řetězcích, které spolu s vyššími cenami energie a potížemi s dodávkami zásadních surovin brání hospodářskému oživení a brzdí průmyslovou výrobu v EU. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Evropské odvětví mikroelektroniky (455 000 přímých pracovních míst) zaujímá v celosvětovém měřítku vedoucí postavení, co se týče specializovaných procesorů pro vestavěné systémy, senzory, radiofrekvenční čipy, výkonovou elektroniku, křemíkové destičky, chemické látky a pokročilá zařízení na výrobu čipů. EU má rovněž silnou výzkumnou základnu, kterou tvoří výzkumná střediska a ambiciózní iniciativy v oblasti výzkumu a vývoje. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Podle prognóz vzroste do roku 2030 o 300 % poptávka po polovodičích v automobilovém průmyslu a zároveň se očekává, že se do roku 2030 zdvojnásobí potřeby odvětví průmyslové elektroniky v oblasti čipů, což bude podpořeno některými významnými trendy, jako jsou špičkové výrobní technologie průmyslu 4.0. Odvětví komunikací představuje 15 % poptávky po čipech v EU, přičemž zásadní čipové komponenty komunikačních zařízení pro 5G jsou navrhovány a vyráběny především mimo EU. Odvětví zdravotnictví, energetiky, letectví a kosmonautiky, obrany, her atd. se technologicky vyvíjejí a dochází v nich ke zvýšené poptávce po vyspělých i pokročilých čipech potřebných pro jejich výrobní procesy a produkty. Čipy mají rovněž zásadní význam pro rozvoj vznikajících průmyslových aplikací umělé inteligence a internetu věcí, což je trh, který každoročně narůstá o 50 %. Pokud bude strategie pro čipy založena na těchto stávajících a rozvíjejících se silných koncových trzích, povede k pozitivnímu vývoji: klíčová výrobní odvětví v EU budou konkurenceschopnější a zároveň dojde k posílení kapacit v oblasti polovodičů v rámci Unie. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Průmysl EU je naproti tomu méně zastoupen na řadě důležitých koncových trhů pro polovodiče, např. se jedná o cloudové služby a datová úložiště, osobní počítače, bezdrátovou komunikaci (chytré telefony) a spotřebitelská zařízení (hry). Výrobní základna s pouhými 50 výrobními závody polovodičů na území EU je kromě toho poměrně slabá, EU nemůže vyrábět čipy s velikostí prvků menší než 22 nm a má slabé postavení, pokud jde o nástroje pro navrhování a jeho automatizaci. V důsledku toho měla EU v roce 2021 v oblasti polovodičů obchodní deficit ve výši 19,5 miliardy EUR (51 miliard EUR v případě dovozu oproti 31,5 miliardy EUR vývozu) (1). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Jelikož poptávka po čipech a míra jejich využití do budoucna pouze raketově poroste, žádá EHSV ambiciózní programy zaměřené na snížení emisí skleníkových plynů v tomto odvětví, a to prostřednictvím energetické účinnosti, obnovitelných zdrojů energie a průlomových technologií. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Konkurenceschopnost a strategická autonomie

| 3.1. | Mnohá rizika ovlivňující odvětví polovodičů (strukturální nedostatky, rizika dodavatelského řetězce, monopolní síla v klíčových částech hodnotového řetězce, geopolitická rizika) a jejich dopad na širokou škálu odvětví zvýšily povědomí o potřebě posílit technologickou suverenitu Evropy v této oblasti. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Narušení dodávek polovodičů má velmi negativní dopad na evropské hospodářství a společnost. Složitost dodavatelského řetězce polovodičů znesnadňuje identifikaci a posouzení rizik souvisejících s narušeními a přijetí vhodných zmírňujících opatření. EHSV je toho názoru, že hodnotový řetězec v oblasti čipů lze posílit zvýšením transparentnosti a viditelnosti, zajištěním strategičtějšího monitorování a řízení dodavatelského řetězce, lepším předvídáním dostupnosti čipů a navazováním užších partnerství na všech úrovních dodavatelského řetězce, a to v koordinaci s veřejnými orgány na evropské úrovni. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV se domnívá, že evropská strategie v oblasti polovodičů by měla podporovat všechny fáze hodnotového řetězce polovodičů, včetně výzkumu polovodičů, navrhování, výroby čipů, montáže, testování a pouzdření, aby bylo možné řešit dlouhodobé problémy s dodávkami a v globálním měřítku dosáhnout konkurenceschopnosti při navrhování a výrobě stále složitějších moderních polovodičových součástek. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV se zejména domnívá, že EU musí investovat do oblastí, v nichž je evropská závislost na zahraničních poskytovatelích technologií velmi vysoká; například se jedná o navrhování a automatizaci elektronického navrhování, výrobní kapacity a pokročilé pouzdření. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Vzhledem k tomu, že se polovodiče jednoznačně staly strategickou technologickou oblastí a EU postrádá výrobní kapacity pro čipy starší generace i čipy nejmodernější, EU musí podporovat investice do výroby čipů, neboť to má zásadní význam pro posílení odolnosti výroby v zásadních odvětvích. Již tak vysoká poptávka po vyspělých čipech (12-40 nm technologie) v evropských průmyslových odvětvích totiž stále narůstá. Zároveň se předpokládá, že poptávka po nejmodernějších čipech (menší než 10 nm technologie) poroste mnohem rychleji kvůli posunu směrem k tzv. edge computing a kvantové výpočetní technice, internetu věcí, automatizovanému řízení a umělé inteligenci. Tyto technologie jsou hnací silou radikální změny v mnoha průmyslových odvětvích, mezi něž patří inženýrství, automobilový průmysl, elektronika, zdravotnictví, obrana a obnovitelné zdroje energie. Tato odvětví nepochybně mají potenciál vytvořit v dlouhodobém horizontu evropský trh na podporu evropské výroby špičkových technologií. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Výbor se však domnívá, že aby bylo možné stanovit priority pro investování, měly by se investice v první řadě zaměřovat na kapacity v oblasti navrhování nejmodernějších čipů, přičemž je třeba mít na paměti, že v Evropě chybí kapacity pro navrhování čipů pro pokročilé logické polovodiče. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Zvláštní pozornost je třeba věnovat rovněž backendové části výroby (včetně montáže, testování a pouzdření), které jsou náročnější na pracovní sílu a mohly by být strategicky soustředěny v jihovýchodní Evropě, kde jsou náklady práce konkurenceschopnější. EHSV je znepokojen různými riziky, jimž je EU vystavena v důsledku své současné závislosti na backendové části výroby, zejména pokud jde o Čínu. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Prvořadý význam má zaručení přístupu k zásadním surovinám používaným při výrobě polovodičů, jako jsou chemické látky s vysokou čistotou (germanium, bor, indium), speciální plyny (neon, helium, argon) či náhrady křemíku (např. karbid křemíku pro lepší řízení výkonu). Vzhledem k tomu, že poptávka po čipech kvůli jejich zvyšující se složitosti stoupá, také poptávka po těchto materiálech rozhodně poroste. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Výbor podotýká, že Evropská komise klade příliš malý důraz na význam surovin, oběhovost výrobních procesů a stávající závislost na třetích zemích. EHSV uvedl, že „Komise, členské státy a průmyslové odvětví by proto měly společně diskutovat o tom, jak diverzifikovat zdroje dodávek, a zejména, jak lépe recyklovat kritické suroviny jako součást industrializovaného oběhového hospodářství v odvětví mikroelektroniky“ (2). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Výbor se domnívá, že provádění aktu o čipech musí být pečlivě posouzeno a monitorováno, a požaduje, aby byly vymezeny jasné klíčové ukazatele výkonnosti pro posouzení pokroku. Ukazatele musí být stanoveny společně se zúčastněnými stranami z daného odvětví a Evropskou radou pro polovodiče. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Zapojení zúčastněných stran z EU, mezinárodní spolupráce a strategická partnerství

| 4.1. | Výbor se domnívá, že Evropská aliance pro procesory a polovodičové technologie, jejíž činnost Komise zahájila v červenci 2021, hraje velmi důležitou úlohu při zjišťování stávajících nedostatků ve výrobním procesu a zavádění technologií v EU. V rámci této aliance by mělo být důkladně projednáno posílení odolnosti EU a zajištění bezpečnosti dodavatelských řetězců, a to se zapojením sociálních partnerů z polovodičového ekosystému, akademické obce a příslušných výzkumných středisek. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV se domnívá, že mezinárodní spolupráce mezi vládami, klastry v odvětví polovodičů a institucemi pro výzkum a vývoj má zásadní význam pro řešení současných nedostatků a zajištění vzájemné důvěry s cílem dosáhnout rovných podmínek. Posílení evropského ekosystému polovodičů navíc povede ke vzájemným závislostem v rámci globálních hodnotových řetězců, což následně bude hybnou silou pro mezinárodní jednání a zvýší celkovou odolnost celého odvětví. EHSV však již vyjádřil jasný postoj, že „je třeba vyvarovat se soupeření v poskytování finanční pomoci a finanční prostředky vynakládat efektivně bez vytváření nadměrných kapacit a narušení trhu“ (3). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV vyzývá, aby byly pečlivě přezkoumány stávající dohody o volném obchodu a mezinárodní průmyslová partnerství s jasným cílem dosáhnout otevřené strategické autonomie a zvýšit odolnost Evropy, a to ve stále složitějším geopolitickém kontextu. Měly by být zintenzívněny diskuse probíhající v rámci Evropské rady pro polovodiče a ta by měla usilovat o zvýšení počtu členů tím, že přizve zúčastněné strany z daného odvětví a zástupce sociálních partnerů EU a také nejvýznamnější výzkumná střediska. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Debaty na evropských fórech se musí rovněž zaměřit na uskutečnění navrhovaného urychlení povolovacích postupů pro nová zařízení, což by mohlo být významnou pobídkou pro jednání o významných zahraničních investicích (4) a to by vedlo k okamžité poptávce. Ještě důležitější je skutečnost, že snížení administrativní zátěže a zavedení regulačních opatření ve všech členských státech sníží roztříštěnost a zajistí předvídatelnost pro budoucí investice. |
| --- | --- |

4.4.

5.   Financování

| 5.1. | EHSV oceňuje, že evropský akt o čipech počítá s rozpočtem ve výši 43 miliard EUR a že má být zřízen fond pro čipy. Požaduje však, aby bylo podrobně objasněno, jak budou tyto veřejné a soukromé finanční prostředky získávány a přidělovány. Výbor dále zdůrazňuje, že by měly být plně využity evropské plány pro oživení a odolnost, jejichž cílem je vyčlenit 20 % svého rozpočtu na digitální transformaci členských států. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EHSV se domnívá, že na úrovni EU a členských států je zapotřebí veřejná podpora, pokud jde o investice do průlomových technologií, virtuálních návrhářských platforem a prvních zařízení svého druhu (se zaměřením na špičkové čipy), aby se snížila rizika a zajistila lepší doba návratnosti investic pro zařízení, která musí být vybudována od základů. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Vzhledem k tomu, že navrhovaná Evropská rada pro polovodiče bude složena ze zástupců členských států, obává se EHSV, že členské státy mezi sebou budou bojovat o to, který z nich získá více finančních prostředků. Výbor by proto uvítal ekonomicky efektivní, avšak vyvážené rozdělení finančních prostředků EU mezi členské státy a regiony a také mezi velké společnosti, začínající podniky a malé a střední podniky, aby nikdo nezůstal opomenut. Pokud jde o společný podnik pro čipy, EHSV již uvedl, že by měla být navržena specifická kritéria a že „svou roli by zde měla hrát sociálně politická kritéria, jako je přístup dotčené společnosti, pokud jde o sociální dialog a kolektivní vyjednávání, prioritní spolupráce s dodavateli usazenými v Unii, ale také počet dalších udržitelných pracovních míst vytvořených investicemi a kvalita pracovních podmínek“ (5). |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Navrhovaný fond pro čipy zvýší dostupnost úvěrů a financování rizikového kapitálu a usnadní další růst malých inovativních společností vyrábějících polovodiče. Je však nutné vytvořit plnohodnotný evropský trh rizikového kapitálu, který by těmto společnostem pomohl překonat „údolí smrti“, které vede od demonstrace až po uvedení na trh. EHSV požaduje, aby byly vypracovány praktické pokyny, zejména pro začínající podniky a malé a střední podniky, pokud jde o přístup k těmto prostředkům. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | V neposlední řadě by Výbor uvítal ucelený akční plán, díky němuž by se podařilo získat i zahraniční investice, zejména od předních mezinárodních společností vyrábějících polovodiče, a to s cílem přilákat do EU jak kapitál, tak i know-how. |
| --- | --- |

5.5.

6.   Dovednosti

| 6.1. | Digitální dovednosti se staly zásadním nehmotným aktivem digitální průmyslové revoluce a dostupnost kvalifikované pracovní síly je nyní důležitým prvkem pro investiční rozhodování, zatímco nedostatek dovedností vážně zpomaluje využívání digitálních kapacit. Digitální vzdělávání a zvyšování informovanosti společnosti o společenském dopadu digitálních aplikací (přínosy i rizika spojené s koncentrací moci nebo respektováním soukromého života) představují zásadní nástroje, které umožní, aby spotřebitelé a občanská společnost odpovědně přispěli k budoucímu vývoji čipového ekosystému, a pomohou přilákat mladší generaci. EHSV rovněž žádá, aby se více pozornosti věnovalo potřebné ochraně pracovníků v odvětví výroby čipů, kteří jsou vystaveni působení nebezpečných látek. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | V současné době alarmujícím tempem roste počet volných pracovních míst pro inženýry, odborníky v oblasti designu a techniky. EHSV vítá nedávno vytvořené partnerství v oblasti dovedností pro digitální ekosystém. Toto partnerství by mělo jakožto součást Evropské agendy dovedností pomoci dosáhnout cílů programu Cesta k digitální dekádě (do roku 2030 by mělo 80 % občanů získat základní digitální dovednosti, mělo by dojít ke snížení genderové nerovnováhy a v oboru informačních a komunikačních technologií by mělo pracovat 20 milionů specialistů), cílů Evropské agendy dovedností a cílů evropského pilíře sociálních práv (60 % dospělých se účastní kurzů odborné přípravy). |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Jakákoli politika zaměřená na dovednosti by měla zohledňovat dopad urychlení inovací na tempo vytváření a zániku pracovních míst, včetně transformace trhu práce způsobené technologickým vývojem v oblasti umělé inteligence. Zánik hrozí především pracovním místům vyžadujícím nízkou a střední kvalifikaci (pracovníci mohou být nahrazeni digitálními nástroji a automatizací), zatímco poptávka po pokročilých digitálních dovednostech bude pouze růst. EHSV se domnívá, že řešení těchto výzev bude vyžadovat značné úsilí, pokud jde o prohlubování dovedností a změnu kvalifikace pracovních sil, zejména u pracovníků, kteří jsou zasaženi zastaráváním technologických dovedností. Programy celoživotního učení a odborného vzdělávání a přípravy musí mimoto pomoci unijnímu trhu práce k větší specializaci prostřednictvím získávání základních specifických dovedností. Proto bude velmi důležité poskytnout studentům přístup k nejmodernějším návrhářským a výrobním zařízením a odborné přípravě zaměřené na reálné situace. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Výbor se rovněž domnívá, že EU potřebuje soudržný legislativní rámec, aby přilákala zahraniční pracovní síly specializované na polovodiče. EHSV oceňuje sdělení Komise o přilákání dovedností a talentů do EU (6) a domnívá se, že toto sdělení musí být doplněno o programy zaměřené na prohlubování dovedností a změnu kvalifikace, a to i pro pracovníky z oblasti STEM. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Naproti tomu se EHSV obává, že nedostatek dovedností na celém světě povede k válce o talenty, která bude mít za následek interní (v rámci EU) či mezinárodní odliv mozků. EHSV proto se zájmem očekává připravované sdělení „Odliv mozků – zmírňování výzev spojených s úbytkem populace“. |
| --- | --- |

6.5.

7.   Výzkum, vývoj a inovace

| 7.1. | EHSV zdůrazňuje, že mnohé z inovací vyvinutých v rámci výzkumných a technologických organizací EU se bohužel přebírají i v jiných částech světa a nedokázaly zajistit silnější výrobní základnu EU. EHSV se proto domnívá, že výzkumné a technologické organizace EU musí spojit celou průmyslovou základnu a stávající know-how v oblasti polovodičů, modernizovat a vybudovat pilotní linky pro polovodiče a prozkoumat a využít příležitosti pro budoucnost v klíčových oblastech, jako je edge computing, umělá inteligence a kybernetická bezpečnost. V tomto ohledu bude zásadní přiblížit odvětví koncových uživatelů evropské výzkumné základně. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Výbor vyzývá, aby byly vypracovány dlouhodobé plány inovací na podporu digitální transformace, neboť umožňují proaktivní přístup k podpoře investic do výzkumu a vývoje v rámci dlouhodobějších strategických cílů a k řešení nedostatků v ekosystému polovodičů. Výbor dále požaduje, aby byl lépe využíván inovační potenciál technologicky vyspělých malých a středních podniků; tyto podniky jsou často úzce specializované, iniciativní a působí na vysoce hodnotných nikových trzích. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | EHSV poukazuje na to, že je třeba zajistit lepší ochranu pro cenné duševní vlastnictví společností vložené do čipů, a vítá jasná pravidla oznámená v aktu o čipech. Budoucí činnost Evropské rady pro polovodiče musí zahrnovat včasné konzultace se zúčastněnými stranami z odvětví, pokud jde o účinnou ochranu práv duševního vlastnictví EU. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Výbor se domnívá, že do výzkumu a vývoje v oblasti navrhování čipů by měly být směřovány zvláštní investice, neboť tato oblast představuje významný podíl na přidané hodnotě a může také posílit ekonomické opodstatnění pokročilejší výrobní kapacity. V této souvislosti je třeba se zaměřit také na překotně se rozvíjející odvětví bioekonomiky a její širokou škálu budoucích uplatnění. Komise by měla analyzovat příležitosti k přijetí soudržných právních předpisů, pokud jde o daňové pobídky, které stimulují investice do výzkumu a vývoje, zejména s ohledem na budoucí konsorcia, která zahrnují velké společnosti, malé a střední podniky, začínající podniky a nové založené společnosti vzniklé odštěpením od výzkumných institucí. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Kybernetická bezpečnost se stala zásadním tématem mnoha průmyslových odvětví, jako je automobilový průmysl, inženýrství, komunikace, zdravotní péče, letecký a kosmický průmysl a obrana. EHSV vyzývá k dalším inovacím a ochraně před kybernetickými útoky a považuje za nezbytné připravit se na další inovativní hrozby v oblasti kybernetické bezpečnosti. Výbor podporuje návrh evropského aktu o kybernetické odolnosti, který zavede nové požadavky na kybernetickou bezpečnost a přinese lepší porozumění kybernetickým hrozbám mezi výrobci i spotřebiteli. EHSV rovněž vyzývá k dalšímu posílení úlohy Agentury Evropské unie pro kybernetickou bezpečnost. |
| --- | --- |

7.5.

V Bruselu dne 24. ledna 2023.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Pracovní dokument útvarů Komise – Akt o čipech pro Evropu.

1

(2)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje rámec opatření pro posílení evropského ekosystému polovodičů (akt o čipech) (COM(2022) 46 final – 2022/0032 (COD)) (Úř. věst. C 365, 23.9.2022, s. 34).

2

(3)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Akt o čipech pro Evropu (COM(2022) 45 final) (Úř. věst. C 365, 23.9.2022, s. 23).

3

(4)  Například probíhající jednání se společnostmi Intel z USA, Samsung z Jižní Koreje a TSMC z Tchaj-wanu.

4

(5)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje rámec opatření pro posílení evropského ekosystému polovodičů (akt o čipech) (COM(2022) 46 final – 2022/0032 (COD)) (Úř. věst. C 365, 23.9.2022, s. 34).

5

(6)  COM(2022) 657 final – Sdělení Komise o přilákání kvalifikovaných a talentovaných pracovníků do EU.

6

---

| 21.4.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 140/14 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 140/14

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu „COVID-19: Úloha občanské společnosti při rekonstrukci a odolnosti evropsko-středomořského regionu“

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2023/C 140/03)

| Zpravodaj: | Angelo PAGLIARA |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Angelo PAGLIARA

| Rozhodnutí plenárního shromáždění | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 52 odst. 2 jednacího řádu |
| | stanovisko z vlastní iniciativy |
| Odpovědná sekce | Vnější vztahy |
| Přijato v sekci | 20.12.2022 |
| Přijato na plenárním zasedání | 24.1.2023 |
| Plenární zasedání č. | 575 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 183/0/5 |

Rozhodnutí plenárního shromáždění

25.3.2021

Právní základ

čl. 52 odst. 2 jednacího řádu

stanovisko z vlastní iniciativy

Odpovědná sekce

Vnější vztahy

Přijato v sekci

20.12.2022

Přijato na plenárním zasedání

24.1.2023

Plenární zasedání č.

575

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

183/0/5

1.   Úvod

| 1.1. | Krize způsobená pandemií evropsko-středomořský region tvrdě zasáhla, prohloubila stávající problémy a přivodila nové, které se přidávají i těm dosavadním. Hrozí, že socio-ekonomické důsledky zvýší nerovnosti zejména v zemích se slabými hospodářskými a výrobními systémy. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Monitorovací výbor Euromed působící v rámci EHSV se rozhodl zaměřit svou pozornost na úlohu, kterou hraje občanské společnosti v oživení a budování odolnosti evropsko-středomořského regionu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Na vypracování této informační zprávy se podílely organizace občanské společnosti evropsko-středomořského regionu a hospodářské a sociální rady z různých zemí. Obzvláště úzká spolupráce byla navázána s Hospodářskou, sociální a environmentální radou Maroka, která spolupořádala summit Euromed 2021. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Informační zpráva má tedy významnou přidanou hodnotu, která vyplývá ze zapojení občanské společnosti z obou břehů Středozemního moře. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Ve zprávě jsou zohledněny předchozí informační zprávy Vzdělávání a odborná příprava v evropsko-středomořském regionu, Digitalizace a malé a střední podniky v oblasti Středomoří a Udržitelný rozvoj v oblasti Středomoří (1). |
| --- | --- |

1.5.

2.   Závěry

| 2.1. | Občanská společnost na celém světě reagovala na pandemii okamžitě, postavila se do první linie a poskytovala obyvatelům pomoc a podporu. Rovněž v evropsko-středomořské oblasti byla úloha občanské společnosti zásadní pro zmírnění negativních dopadů onemocnění COVID-19. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | V tomto regionu podpořily organizace občanské společnosti vládní činnost tím, že poskytovaly základní služby a zdravotní péči, distribuovaly osobní ochranné prostředky a podílely se na šíření důležitých informací, a to zejména v okrajových oblastech. Jejich činnost měla zásadní význam i pro zmírnění dopadů pandemie na nejzranitelnější skupiny obyvatelstva, jako jsou ženy, mladí lidé, přistěhovalci a osoby se zdravotním postižením. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Díky aktivitám občanské společnosti se zvýšila solidarita v evropsko-středomořském regionu. Mnoho organizací občanské společnosti v zemích jižního sousedství aktivně vytvářelo občanské skupiny solidarity, zkoušelo inovativní metody a zintenzivnilo svou online informační a koordinační aktivitu. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EHSV je přesvědčen, že správné a spravedlivé hospodářské a sociální oživení je možné pouze se zapojením sociálních partnerů a organizací občanské společnosti, soukromého sektoru a zejména malých a středních podniků. Oživení oblasti Středomoří a rozvoj udržitelných a odolných socioekonomických modelů se musí řídit zásadami, mezi něž patří dodržování zásady právního státu, ochrana demokratických hodnot a sociálních a lidských práv, provádění základních úmluv MOP a společné úsilí o dosažení cílů udržitelného rozvoje a klimatické neutrality. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EHSV vítá přijetí nové Agendy pro Středomoří a zdůrazňuje, že je nezbytné, aby všechna opatření na podporu oživení zohledňovala dva cíle – rozvoj a zlepšení kvality života obyvatel regionu. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Ve Středomoří se v současné době hromadí řada sociálních, politických, environmentálních, geopolitických a imigračních problémů, které se týkají nejen Evropy, ale celého světa. EHSV se domnívá, že přibývající komplexní problémy v tomto regionu lze řešit pouze prostřednictvím obnoveného a účinného multilateralismu podporovaného Evropskou unií. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Dopady změny klimatu se projevují i ve Středomoří, a to v podobě dezertifikace, nedostatku vody a nárůstu teploty. Současná krize zdůraznila potřebu posílit společnou odolnost a začít společně řešit problémy v oblasti životního prostředí a digitalizace. EHSV považuje mj. z hlediska zvyšování povědomí občanské společnosti a vetší účasti sociálních partnerů za vhodné rozšířit a posílit iniciativy, jako je WestMED, s cílem přispět k dosažení cílů v oblasti klimatu a životního prostředí prostřednictvím modelů modré ekonomiky zaměřených na vytváření pracovních míst a ochranu ekosystému a rozmanitosti. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Deset let po arabském jaru obnovila Evropská unie svou strategii spolupráce se středomořským sousedstvím. V této souvislosti EHSV považuje novou Agendu pro Středomoří za zásadní nástroj k sociálnímu a hospodářskému oživení tohoto regionu po krizi způsobené krizí COVID-19. Obnovený závazek partnerství musí být úzce propojen nejen s hospodářskými a sociálními výzvami, ale také s environmentálními a demografickými výzvami a výzvami v oblasti imigrace, přičemž je třeba mít vždy na zřeteli pokrok a základní hodnoty Unie. Ukázalo se, že v mnoha oblastech středomořského regionu je situace zdravotnických struktur křehká a krize způsobená pandemií je velkou zkouškou, která by mohla ovlivnit i politickou stabilitu. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | V programech oživení a obnovy oblasti Středomoří je třeba klást zvláštní důraz na rychlé oživení odvětví cestovního ruchu, a zejména malých a středních podniků, které zaměstnávají více než polovinu zaměstnanců v EU. Přetrvávající důsledky krize, mj. i strukturální nezaměstnanost – zejména mladých lidí a žen –, by měly vážné sociální dopady. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Pro udržitelný rozvoj partnerů EU ve Středomoří má mimořádný význam rozvoj lidského kapitálu pracovní síly. Zejména v odvětví cestovního ruchu je třeba podporovat odbornou přípravu zaměstnanců. EHSV navíc podotýká, že velkou překážkou, zejména pokud jde o digitální transformaci hospodářství v jižních partnerských zemích, je „odliv mozků“ z těchto zemí do vysoce rozvinutých průmyslových zemí. Členské státy Evropské unie by proto měly zjednodušit postupy udělování krátkodobých a střednědobých pracovních povolení v EU jak pro osoby samostatně výdělečně činné, tak pro zaměstnance, a to zejména v odvětví informačních technologií. Kromě toho by Komise měla podporovat provádění digitálních projektů v partnerských zemích, aby zejména odborníci na informační technologie nacházeli ve svých domovských zemích náležité pracovní uplatnění. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | K posílení dialogu s jižním sousedstvím bude EU využívat stávající nástroje a programy spolupráce. Evropský hospodářský a sociální výbor doporučuje co nejširší účast organizací občanské společnosti prostřednictvím inkluzivního sociálního a občanského dialogu na všech úrovních, který by zohledňoval specifika a úlohy různých zapojených subjektů a zdůraznil jejich přínos k vypracování a provádění politik a opatření nezbytných ke zvládnutí dopadu současných změn a krizí, počínaje důsledky změny klimatu. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Podle odhadů dojde v mnoha zemích jižního sousedství ke snížení HDP na obyvatele a tyto země budou muset řešit závažné problémy, aby zvládly rostoucí sociální a hospodářská rizika a ohrožení chudobou. Z tohoto důvodu jsou nezbytné plány hospodářské a finanční obnovy, které by zahrnovaly také opatření k řešení problémů způsobujících rostoucí sociální nejistotu. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Hospodářské oživení mnoha zemí středomořského sousedství je úzce spjato s účinností odpovídající očkovací kampaně, a proto EHSV doporučuje posílit nástroj COVAX a poskytnutí maximální logistické a zásobovací podpory ze strany evropských orgánů, mj. i na základě dvoustranných dohod. EHSV zdůrazňuje, že je velmi důležité podporovat partnerské země v jižním Středomoří v tom, aby ve svých zemích budovaly vlastní zařízení na výrobu očkovacích látek a zdravotnického vybavení. V této souvislosti znovu opakuje svou výzvu, aby se v zájmu boje proti pandemiím vážně diskutovalo o zrušení patentů na očkovací látky a zdravotnické vybavení. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | EHSV se domnívá, že v rámci oživení po skončení pandemie COVID-19 má rozhodující význam aktivní zapojení občanské společnosti, aby bylo dosaženo např. cílů zlepšení kvality života obyvatel a vypracování nového modelu udržitelného rozvoje. Proto vyzývá evropské orgány, aby v rámci partnerství se zeměmi jižního sousedství více posílily všechny nástroje k zapojení organizací občanské společnosti. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Organizace občanské společnosti stály v první linii při podpoře zdravotnických a sociálních opatření ke zvládnutí pandemie a jejich angažovanost pomohla zmírnit sociální a zdravotní důsledky pro obyvatele. Nicméně, jak již EHSV zdůraznil, jejich schopnost reagovat na potřeby společnosti je limitována tím, že zdroje jsou často omezené a podléhají výkyvům. EHSV je přesvědčen, že je zapotřebí posílit mechanismy podpory organizací občanské společnosti, mj. v zájmu lepší ochrany nejzranitelnějších skupin obyvatelstva, které byly pandemií obzvláště zasaženy, jako jsou mladí lidé, ženy, přistěhovalci a osoby se zdravotním postižením. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | EHSV vyzývá evropské orgány, aby přijaly další opatření k podpoření míru, demokracie a dodržování lidských práv v oblastech konfliktů ve středomořském sousedství. Podmínky, v nichž žijí obyvatelé oblastí konfliktů, se v důsledku pandemie dále zhoršily a je zapotřebí podniknout rozhodné kroky k uskutečnění uceleného mírového plánu. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Vzhledem k tomu, že zotavení z krize způsobené pandemií bude pravděpodobně obtížné, nabývají na významu již probíhající obchodní jednání mezi EU a Marokem a Tuniskem, jakož i nadcházející jednání s Jordánskem. EU by měla více zohledňovat stávající asymetrie a přiměřeně vyjít vstříc svým jižním obchodním partnerům. EHSV vyzývá k většímu zapojení organizací občanské společnosti a sociálních partnerů do procesu vyjednávání a k jeho formálnímu zakotvení do Smluv, aby tito partneři mohli pozitivně přispět k obchodním vztahům mezi partnerskými zeměmi, zejména k zajištění provádění povinných kapitol o udržitelnosti budoucích obchodních dohod. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | EHSV dále doporučuje, aby byli sociální partneři a organizace občanské společnosti v rámci svého formálně strukturovaného zapojení odpovědní nejen za kapitoly o udržitelnosti, ale také za celou oblast působnosti obchodních a investičních dohod. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | EHSV znovu opakuje svůj názor, že by EU měla část svých finančních prostředků určených na rozvoj obchodu vyčlenit na podporu účasti organizací občanské společnosti a budování jejich kapacit v oblasti udržitelného obchodu a investic. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | EHSV již v minulosti doporučoval posílení digitálních dovedností na obou stranách Středozemního moře. V souvislosti s přijetím nové strategie pro Středomoří a s ohledem na obnovu po skončení pandemie EHSV připomíná, že je nutné posílit investice do digitální infrastruktury a podporu digitální transformace malých a středních podniků jako hnací síly zaměstnanosti a sociálního rozvoje, mj. i prostřednictvím zapojení sociálních partnerů, přičemž je třeba uznat potenciál kolektivního vyjednávání a sociálního dialogu na různých úrovních. |
| --- | --- |

2.20.

3.   Obecné připomínky

| 3.1. | 25 let po barcelonském prohlášení a 10 let po arabském jaru jsou problémy ve Středomoří stále obrovské. Evropská unie a partneři ze středomořského regionu se v nedávné době rozhodli obnovit a posílit spolupráci prostřednictvím ambiciózní nové Agendy pro Středomoří. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Nová agenda vychází z přesvědčení, že strategickým výzvám budoucnosti lze ve společném zájmu čelit pouze společnou prací a v partnerském duchu. V agendě je za tímto účelem stanoveno vypracování plánu investic do hospodářství s cílem podpořit socioekonomické oživení středomořského sousedství v období 2021–2027. Společným cílem je podle vysokého představitele Josepa Borrella vybudovat mírový, bezpečný, demokratičtější region jižního sousedství, který bude také ekologičtější, prosperující a inkluzivní. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Z nedávné studie zveřejněné v rámci programu Med Dialogue for Rights and Equality s názvem Bridging the Sea (2) vyplynulo, že téměř 63 % organizací občanské společnosti, které působí v zemích jižního sousedství, se zabývá tématy, jako je upevnění demokracie a práv, a více než 53 % z nich se zabývá mimo jiné bojem se socioekonomickou nerovnováhou. Na významu nabývá také skutečnost, že tyto organizace jsou vnímavé vůči ekologickým a environmentálním otázkám a věnují jim pozornost. Tyto údaje potvrzují, že existují pevné základy a že je třeba posílit podporu občanské společnosti, aby bylo možné lépe čelit budoucím výzvám. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Během posledních dvaceti let občanská společnost v zemích jižního sousedství posílila svou pozici. Její činnost umožnila zmírnit sociální a zdravotní dopady na obyvatelstvo, avšak zároveň odhalila nutnost přijmout opatření k posílení kapacit a kompetencí občanské společnosti, aby mohla lépe fungovat. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Oblast Středomoří zažila, stejně jako zbytek světa, silný hospodářský a sociální otřes způsobený pandemií COVID-19. Sociální a zdravotní důsledky ještě více zhoršila absence odpovídající veřejné zdravotnické infrastruktury, zejména v nejzranitelnějších zemích. Krize způsobená pandemií se přidala ke stávajícím krizím, které již různé země prodělávají a které jsou způsobeny řadou faktorů, jako je již tak nejistá hospodářská a sociální situace, vysoká míra nezaměstnanosti a důsledky konfliktů v některých oblastech, například v Libyi a Sýrii. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Vlády zemí v oblasti Středomoří okamžitě zareagovaly – ač velmi rozdílně – s cílem zastavit šíření pandemie zavedením opatření na podporu pracovníků a podniků, rovněž ve spolupráci se sociálními partnery a organizacemi občanské společnost, ačkoli jejich zapojení bylo často nedostatečné a v některých případech téměř chybělo. Téměř všechny středomořské státy přijaly v zájmu zmírnění dopadů pandemie opatření omezující volný pohyb osob (například Maroko, Egypt, Jordánsko a Libanon), zákazy vycházení a omezení cestování. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | V reakci na krizi způsobenou pandemií zahájila řada vlád v regionu expanzivní politiky s cílem řešit hospodářskou krizi a podpořit konkrétní odvětví stimulováním výroby, a zaváděla daňové a ekonomické výhody a opatření zaměřená na přilákání investic. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Pandemie měla negativní hospodářské důsledky v celém středomořském regionu, a to nejen kvůli faktorům, jako je snížení domácí i zahraniční poptávky a propad spotřeby, ale také kvůli zhoršení finanční situace a zvýšení veřejného zadlužení. Na začátku krize způsobené pandemií vyčlenily vlády v regionu dodatečné zdroje pro zdravotnický a hospodářský systém s cílem podpořit některá odvětví. Proto se rozpočtový schodek téměř všech zemí ve Středomoří výrazně zvýší. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Odvětví dopravy bylo tvrdě zasaženo restriktivními opatřeními, která znemožnila a omezila mezinárodní mobilitu, takže cestovní ruch je jedním z odvětví, která byla krizí způsobenou pandemií postižena nejvíce. OECD odhaduje, že v celém odvětví došlo k poklesu o 45 až 70 %, u mezinárodního cestovního ruchu pak o 60 až 80 % (3). Cestovní ruch je pro země v oblasti Středomoří jedním z hlavních hospodářských odvětví a podle Konference Organizace spojených národů o obchodu a rozvoji (UNCTAD) patří k nejvíce zasaženým zemím na celém světě Egypt a Maroko (4). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | K dalším významným složkám ekonomiky zemí na jižním pobřeží Středozemního moře patří mikropodniky a malé a střední podniky a osoby samostatně výdělečně činné. Jejich obrat výrazně klesl a většina z nich byla nucena omezit počet zaměstnanců. V této souvislosti bude nutné zavést strukturální opatření, která by malým a středním podnikům pomohla překonat krizi, růst a inovovat a současně čelit dvěma výzvám v podobě digitalizace a dekarbonizace. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Krize způsobená pandemií zasáhla ve Středomoří všechny sociální skupiny, ale nejvíce postiženi byli zejména: mladí lidé (v důsledku zhoršení situace na trhu práce a uzavření škol a univerzit), ženy (které v některých oblastech, jako například právě v zemích jižního sousedství, pracují především v rámci neformální ekonomiky, v zemědělství a v odvětví cestovního ruchu, jež bylo tvrdě zasaženo opatřeními proti šíření nákazy), zranitelné skupiny (jako jsou neformální pracovníci a uprchlíci, na které se často nevztahovala opatření sociální ochrany) a osoby se zdravotním postižením (v důsledku často nedostatečných služeb). |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | V některých oblastech jižního sousedství dopad krize prohloubily další faktory, jako je nedostatek vody a nedostatečný přístup k sanitačním zařízením, a to zejména v případě izolovanějších sociálních skupin, v oblastech konfliktů a v uprchlických táborech. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Výzvy a příležitosti

| 4.1. | Jak zdůraznil generální tajemník Unie pro Středomoří (5), současná zdravotní krize ohrožuje socioekonomický pokrok dosažený v posledních několika letech. Krize je však zároveň příležitostí k posílení integrace a zvýšení odolnosti ekonomik. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Úloha občanské společnosti je v evropsko-středomořském regionu nesmírně důležitá pro budování spravedlivější a inkluzivnější společnosti po pandemii. Jak bylo zdůrazněno na sociálním summitu v Portu (6), je aktivní zapojení sociálních partnerů a organizací občanské společnosti zároveň zásadní pro to, aby nikdo nezůstal opomenut, a pro účinné provádění evropského pilíře sociálních práv. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | COVID-19 a související opatření ohrožují udržitelnost občanské společnosti. Vlády a mnoho dárců pozastavily granty a zmrazily financování a přesměrovaly finanční prostředky na opatření ke zmírnění následků pandemie COVID-19. Tím je ohrožena nejen křehká udržitelnost organizací občanské společnosti a jejich možnost i nadále sloužit společnosti, ale i pracovní místa mnoha pracovníků těchto organizací, na něž jsou nicméně kladena vysoká očekávání. EHSV zdůrazňuje, že granty poskytované na podpoření udržitelnosti organizací občanské společnosti a základní financování jejich klíčové činnosti mají zásadní význam pro to, aby se mohly přizpůsobit rychle se měnící situaci a pokračovat v činnosti i během krizí. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV upozornil na to, že Středomoří patří ve světovém měřítku k oblastem, které jsou z hlediska změny klimatu nejzranitelnější. Onemocnění COVID-19 nepříznivě ovlivnilo sociální situaci a rozvoj, a proto je naléhavě nutné přijmout strategie v oblasti udržitelného rozvoje a zelené ekonomiky. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Přijetí plánů oživení ve Středomoří je potenciální příležitostí k zaručení hospodářského, sociálního a environmentálního rozvoje tohoto regionu. Je nesmírně důležité propojit příležitosti k rozvoji s dodržováním zásad, jako je solidarita, odstraňování nerovností a ochrana a dodržování zásady právního státu. Pro dosažení všech těchto cílů má rozhodující význam aktivní zapojení občanské společnosti. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | V budoucích plánech oživení zemí jižního sousedství po skončení pandemie COVID-19 by se měl klást důraz v prvé řadě na opatření k řešení environmentálních problémů spojených se změnou klimatu, nedostatkem vody, dezertifikací a znečištěním. Opatření k ochraně životního prostředí by mohla mít ve Středomoří pozitivní dopad díky diverzifikaci hospodářství a vytváření kvalitních pracovních míst. V této souvislosti EHSV upozorňuje na velmi vysoký potenciál energie z obnovitelných zdrojů (zejména solární a větrné energie) v jižních partnerských zemích a vyzývá EU a její členské státy, aby prosazovaly udržitelnější společné investice v této oblasti. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV již upozorňoval na to, že je ve Středomoří třeba podporovat spravedlivou transformaci, mj. s cílem dosáhnout pozitivních změn v oblasti zdraví, vzdělávání a rovnosti žen a mužů. Má-li být zaručeno, že oživení bude skutečně zaměřeno na transformaci a digitalizaci, musí být bezpodmínečně zvyšována informovanost a rozvíjeno specifické podnikatelské myšlení a digitální dovednosti. EHSV podporuje výzvu svých jižních partnerských zemí, aby se EU a její členské státy více angažovaly na poli spolupráce v oblasti výzkumu a vývoje ve Středomoří. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Oživení v zemích jižního sousedství, kde panuje vysoká míra neformálního zaměstnávání a neformální ekonomiky, je úzce svázáno také s rozvojem účinného modelu vzdělávání a odborné přípravy. EHSV znovu zdůrazňuje, že je třeba posílit odborné dovednosti zejména mladých lidí a žen tak, aby je mohli uplatnit ve vnitrostátním i nadnárodním kontextu, a to s ohledem na dostatek lidí s potřebnými dovednostmi. Organizace občanské společnosti hrají navíc důležitou úlohu při zvyšování dovedností v rámci neformálního vzdělávání, pořádání workshopů a školení a při podporování sociální ekonomiky. Kromě toho je nutné, jak již bylo zdůrazněno mj. při regionálním dialogu Unie pro Středomoří se sociálními partnery, tyto sociální partnery také zapojit, aby se mohl řešit nesoulad mezi poptávkou a nabídkou na trhu práce. |
| --- | --- |

4.8.

V Bruselu dne 24. ledna 2023.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Informační zprávu navíc doplňují některá nedávná stanoviska EHSV ke stejnému tématu. Konkrétně se jedná o tato stanoviska: , Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje facilita na podporu oživení a odolnosti (COM(2020) 408 final – 2020/0104 (COD)), návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje nástroj pro technickou podporu (COM(2020) 409 final – 2020/0103 (COD)) (Úř. věst. C 364, 28.10.2020, s. 132), ECO/515 – Nařízení o investiční iniciativě pro reakci na koronavirus (dosud nezveřejněno v Úředním věstníku) a Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Mimořádná situace po pandemii COVID-19 – návrh nové multilaterální struktury (stanovisko z vlastní iniciativy) (Úř. věst. C 364, 28.10.2020, s. 53).

1

(2)  https://meddialogue.eu/wp-content/uploads/2021/02/Publication-Bridging-the-sea.pdf.

2

(3)  https://read.oecd-ilibrary.org/view/?ref=124_124984-7uf8nm95se&title=Covid-19_Tourism_Policy_Responses.

3

(4)  https://unctad.org/system/files/official-document/ditcinf2020d3_en.pdf.

4

(5)  Viz internetové stránky Unie pro Středomoří (ufmsecretariat.org), UfM Foreign Affairs Ministers set priority areas for stronger cooperation and integration in the Euro-Mediterranean region.

5

(6)  https://www.2021portugal.eu/en/porto-social-summit/porto-social-commitment/.

6

---

| 21.4.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 140/20 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 140/20

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu „Strategický kompas EU“

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2023/C 140/04)

| Zpravodaj: | Christian MOOS |
| --- | --- |
| Spoluzpravodaj: | Peter CLEVER |

Zpravodaj:

Christian MOOS

Spoluzpravodaj:

Peter CLEVER

| Rozhodnutí plenárního shromáždění | 14.7.2022 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 52 odst. 2 jednacího řádu |
| | stanovisko z vlastní iniciativy |
| Odpovědná sekce | Vnější vztahy |
| Přijato v sekci | 20.12.2022 |
| Přijato na plenárním zasedání | 24.1.2023 |
| Plenární zasedání č. | 575 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 163/1/5 |

Rozhodnutí plenárního shromáždění

14.7.2022

Právní základ

čl. 52 odst. 2 jednacího řádu

stanovisko z vlastní iniciativy

Odpovědná sekce

Vnější vztahy

Přijato v sekci

20.12.2022

Přijato na plenárním zasedání

24.1.2023

Plenární zasedání č.

575

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

163/1/5

1.   Shrnutí a doporučení

| 1.1. | Strategický kompas je důležitým krokem vpřed. Je to seznam velmi důležitých konkrétních záměrů a opatření, která posílí bezpečnost v Evropě. Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) se domnívá, že musí být rozpracován do komplexní strategie evropské zahraniční a bezpečnostní politiky a že do tohoto procesu musí být zapojena občanská společnost. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV zdůrazňuje, že bezpečnost daleko přesahuje rámec obrany a že by se komplexní bezpečnostní strategie EU měla zaměřovat také na civilní a preventivní aspekty, aby mohla podpořit a doplnit konkrétní obranná opatření. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV zdůrazňuje, že pro předcházení konfliktům má velký význam sociální spravedlnost, hospodářské vyhlídky a environmentální udržitelnost. Sociální smír a hospodářská stabilita jsou důležitými předpoklady světa bez násilí. K zachování společenského řádu a míru ve světě je důležité omezit globální oteplování a zvládnout jeho důsledky. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Ve Strategickém kompasu není dostatečně zohledněna úloha, kterou může a musí hrát evropská občanská společnost, aby dosáhla větší odolnosti vůči hybridním útokům a systematickému oslabování soudržnosti a solidarity ze strany nepřátelských mocností v jednotlivých členských státech EU i mezi nimi navzájem. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Civilní a preventivní bezpečnostní politika jde ruku v ruce se schopností vojenské obrany. Tuto schopnost je třeba chápat jako nezbytný předpoklad bezpečnosti a s ohledem na její odrazující účinek rovněž jako prevenci. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Podle EHSV představuje Strategický kompas příliš pozitivní obraz evropské bezpečnostní a obranné politiky. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | NATO je pro EU nejen strategickým partnerem, ale také klíčovým garantem její bezpečnosti. Evropané musí NATO přinášet větší přidanou hodnotu prostřednictvím opatření, která posílí jejich vlastní akceschopnost. EU a NATO dosud plně nevyužívaly potenciál vzájemné spolupráce. Posílit evropský pilíř bezpečnosti a obrany znamená posílit NATO. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | V konečném důsledku musí EU převzít větší odpovědnost a vybudovat evropskou obrannou unii, která bude evropským pilířem NATO, jenž zaručí plné respektování neutrality některých členských států EU a bude s ní v souladu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EU by si měla lépe uvědomovat, že transatlantické partnerství má pro NATO, a tudíž i pro bezpečnost v Evropě, zásadní význam. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Příliš mnoho členských států EU svou obrannou schopnost a obranné závazky příliš dlouho zanedbávalo, a nevybavenost, nepřipravenost a chybějící interoperabilita jejich ozbrojených sil proto dosáhla dramatických rozměrů. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Členské státy EU musí lépe koordinovat rozvoj vnitrostátních kapacit a obranné plánování a využívat společné zadávání veřejných zakázek. Podstatně lepší koordinace průmyslových politik jednotlivých členských států musí vést k větší účinnosti evropské obranné schopnosti. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Akceschopnost Evropy se musí zvýšit zavedením většinového hlasování v oblasti zahraniční a bezpečnostní politiky. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Je třeba definovat úlohu, kterou může hrát evropská občanská společnost, pokud jde o solidaritu, spolupráci a odolnost, neboť je důležitým doplňujícím aspektem Strategického kompasu. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV navrhuje vytvářet veřejná fóra pro strategické diskuse na úrovni EU i členských států. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Obecné připomínky

| 2.1. | EHSV se v tomto stanovisku z vlastní iniciativy zabývá dopady Strategického kompasu a snaží se o politické posouzení souvisejících cílů a možností EU z pohledu občanské společnosti. EHSV vítá iniciativy Evropské unie zaměřené na posílení evropské bezpečnosti a obrany. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Občanská společnost není v otázkách bezpečnosti jen pouhým divákem a její názory je třeba vyslechnout. Při konfliktech jsou civilní instituce těžce zasaženy a civilisté trpí ničivými důsledky války. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Z pohledu občanské společnosti je Strategický kompas úzce zaměřen na bezpečnost, zejména na obranu. EHSV zdůrazňuje, že bezpečnost daleko přesahuje rámec obrany a že by se bezpečnostní strategie EU měla více než Strategický kompas zaměřit na civilní a preventivní aspekty. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Evropská unie (EU) je proti násilí a válce. Musí lépe využívat své politické, materiální a kulturní zdroje, aby přispívala k mírovému řešení konfliktů a zabránila vojenské eskalaci. Právě v tom by mohla tkvět její významná potenciální přidaná hodnota a její autorita, kterou doposud v očích světa měla. EU se musí efektivněji zasazovat o návrat k mnohostranným dohodám o kontrole zbraní, o dodržování Smlouvy o nešíření jaderných zbraní a o přijetí závazku k nešíření jaderných zbraní. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Mnohostranný řád založený na pravidlech má zásadní význam pro ochranu všeobecných lidských práv. EU musí společně se všemi podobně smýšlejícími partnery po celém světě učinit vše, co je v jejích silách, aby byl tento mnohostranný řád založený na pravidlech posílen a v případě potřeby opětovně nastolen a obnoven. Tvrdá mocenská politika a „právo silnějšího“ jsou neslučitelné s demokracií a právním státem. Bezpečnost bez svobody by postrádala smysl. Zároveň je bezpečnost také důležitým předpokladem svobody. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Civilní a preventivní bezpečnostní politika není v rozporu se schopností vojenské obrany. Tuto schopnost je naopak třeba chápat jako nezbytný předpoklad bezpečnosti a s ohledem na její odrazující účinek rovněž jako prevenci. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Politické a finanční investice do bezpečnosti a obrany vyžadují fundované a důkladné posouzení a) systémových a b) materiálních silných a slabých stránek EU a její schopnosti i) zajistit svou vlastní bezpečnost, ii) budovat stabilitu ve svém sousedství, iii) zabezpečit globální obchodní trasy a přístup ke kritickým komoditám a materiálům a v neposlední řadě iv) být s pomocí svých členských států spolehlivým a jednoznačně odhodlaným partnerem v aliancích, které mají zásadní význam nejen pro bezpečnost Evropy. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Bezpečnost ani svoboda nejsou dosažitelné pouze vojenskou schopností. Vyžadují komplexní společenský, hospodářský a environmentální přístup, větší uvážlivost a prozíravé jednání. Prioritou musí být preventivní politika a řešení konfliktů diplomatickými a civilními prostředky. Použití vojenské síly musí zůstat nejzazší možností. K tomu však patří i důvěryhodná vojenská schopnost a jasná ochota k jejímu využití, bude-li to nevyhnutelné. Své zájmy musí EU prosazovat rozhodněji. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Hlavním cílem celosvětového bezpečnostního systému je zachování spravedlivého míru a nejlepším prostředkem k dosažení tohoto cíle je multilateralismus. V tomto směru je však vyvíjen stále větší tlak. EHSV se tudíž ztotožňuje s doporučeními předloženými ve zprávě o celosvětovém míru z roku 2022 a požaduje přijmout opatření k posílení celosvětové struktury pro mír (1). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Uskutečňování opatření k posílení obranné schopnosti a zvýšení bezpečnosti si žádá větší interinstitucionální soudržnost, žádné nekoordinované akce a především pevné závazky členských států. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Ruská invaze na Ukrajinu, návrat války do Evropy a tvrdá mocenská politika vyžadují účinné odstrašující schopnosti. EU se sice nikdy nesnažila uplatňovat velmocenskou politiku, ale v současné situaci, kdy Rusko a Čína zpochybňují mezinárodní systém a bezpečnost, se musí přizpůsobit rostoucí systémové konkurenci mezi velmocemi. Rusko zcela otevřeně porušuje Chartu OSN a Čína porušuje všeobecná lidská práva, jak lze vidět v Sin-ťiangu a Hongkongu. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | USA, Kanada a další světové demokracie jsou důležitými partnery při naplňování toho, k čemu se formálně a dobrovolně zavázaly všechny členské státy OSN: všeobecných lidských práv, tj. práv, od nichž se nelze nikde a nikdy odchýlit. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | EU by si měla lépe uvědomovat, že transatlantické partnerství – tj. vztahy mezi ní a USA – má pro NATO, a tudíž i pro bezpečnost v Evropě, zásadní význam. Ačkoli se pozornost USA v posledních letech stále více soustředí na Asii a Tichomoří, svědčí ruská agrese o tom, že světový řád musí být nadále zabezpečován a v případě potřeby bráněn i v Evropě. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | NATO není jen strategickým partnerem EU, ale zajišťuje i vojenskou obranu Evropy. Proto by evropský obranný pilíř měl být koncipován tak, aby se s NATO vzájemně doplňoval. Ruská invaze na Ukrajinu a mezinárodní bezpečnostní řád to v každém ohledu potvrzují. Rozšíření evropské spolupráce v oblasti obrany může NATO posílit a může zvýšit i akceschopnost Evropy tím, že se bude efektivněji podílet na zajištění své vlastní bezpečnosti a regionální stability. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Ačkoli se EU jako společenství a NATO jako aliance v mnoha ohledech velmi liší, existuje mezi nimi stále více průsečíků, a to nejen co se týče hodnot a cílů. Po přistoupení Finska a Švédska k NATO bude 23 zemí členskými státy obou organizací. Evropané mohou a musí alianci přinášet větší přidanou hodnotu prostřednictvím opatření, která posílí jejich vlastní akceschopnost. V konečném důsledku musí EU převzít větší odpovědnost za svou bezpečnost a vybudovat evropskou obrannou unii, která bude evropským pilířem NATO. Při tom však musí plně respektovat neutralitu některých svých členských států. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Příliš mnoho členských států svou obrannou schopnost příliš dlouho zanedbávalo. Zčásti příliš nízké, ale především neefektivně vynakládané výdaje na obranu vedly v mnoha členských státech EU k tomu, že nevybavenost, nepřipravenost a chybějící interoperabilita jejich ozbrojených sil dosahuje dramatických rozměrů. Pokud je to případ těch členských států EU, které jsou zároveň členy NATO, jedná se tak i o zanedbávání spojeneckých závazků. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Obranná schopnost Evropy závisí nejen na objemu rozpočtových prostředků, které má k dispozici, ale především na jejich účinném vynakládání. V EU existují v současné době různé zbraňové systémy, což vede k překrývání, vysokým nákladům a neefektivitě. Členské státy EU musí lépe koordinovat rozvoj vnitrostátních kapacit a obranné plánování a využívat společné zadávání veřejných zakázek. EU i členské státy by měly uplatňovat jednotnou politiku v oblasti zadávání veřejných zakázek, aby byly schopny dosáhnout potřebných úspor z rozsahu ke snížení nákladů a vyvinout dostatečnou aktivitu k zajištění životaschopnosti nově začínajících podniků (2). Nynější praktiky na evropském obranném trhu jsou odrazem vysokých nákladů nejednotného postupu na úrovni EU. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Navzdory stálé strukturované spolupráci (PESCO), koordinovanému každoročnímu přezkumu v oblasti obrany (CARD) a Evropskému obrannému fondu (EDF) dosáhla EU jen malého pokroku při vytváření účinných společných struktur k zajištění své vlastní bezpečnosti. Proto je v této souvislosti důležité Versailleské prohlášení z března 2022, které vychází z rozhodnutí hlav států a předsedů vlád z prosince 2021 a v němž se uvádí, že „Evropská unie převezme větší odpovědnost za svou vlastní bezpečnost, a pokud jde o obranu, bude pokračovat ve strategickém postupu a zvýší svou schopnost jednat samostatně“. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | Akceschopnost EU v oblasti zahraniční a bezpečnostní politiky by se zvýšila upuštěním od přijímání jednomyslných rozhodnutí (schopnost každého jednotlivého členského státu zablokovat všechny ostatní) v Radě v oblasti zahraniční politiky. Jako přechodné řešení by mohlo být zavedeno dočasné zkušební hlasování kvalifikovanou většinou nebo posílenou kvalifikovanou většinou (tj. vyšší prahovou hodnotou pro kvalifikovanou většinu). Jednotnému postupu členských států však nebrání v prvé řadě institucionální rámec, nýbrž skutečnost, že ho členské státy obcházejí, nevyužívají jeho možnosti a nechtějí se do něho začlenit. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | Jakožto garant bezpečnosti potřebuje možná Evropa novou rétoriku a konkrétní opatření, která se budou moci opřít o podporu občanské společností a občanskou angažovanost a která povedou k posílení evropské identity a solidarity, aniž by hrozilo, že dřívější nacionalismus vystřídá evropský šovinismus. Účast veřejnosti by měla být otevřená, transparentní a inkluzivní. |
| --- | --- |

2.20.

3.   Pozitivní aspekty Strategického kompasu

| 3.1. | Cíl Strategického kompasu, tj. dosáhnout větší bezpečnosti prostřednictvím budování kapacit („act“), lepší připravenosti („secure“), cílených investic („invest“) a větší spolupráce („partner“) a posílit partnerství a aliance, je zvolen správně. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Strategický kompas má potvrdit odhodlání Evropy prosazovat zásady Charty Organizace spojených národů, tj. obnovit mír a bránit svobodu v Evropě. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Pokud jde o bezpečnost, Strategický kompas označuje Čínu za „systémového soupeře“, jelikož Čína masivně porušuje všeobecná lidská práva, neustále ohrožuje Tchaj-wan a podporuje ruského agresora. Ve Strategickém kompasu se zdůrazňuje, že Čína a Rusko zpochybňují mezinárodní řád. Rozšiřují svůj jaderný arzenál a vyvíjejí nové zbraňové systémy. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Upozorňuje se v něm rovněž na nebezpečí spojené s rozpadáním systému kontroly zbraní a nepříznivými důsledky tohoto „právního vakua“ pro bezpečnost EU. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EU má legitimní zájmy všude ve světě. Strategický kompas systematicky nepojímá všechny tyto aspekty, nicméně se v něm právem poukazuje na to, že je vidět z konkrétního příkladu západního Balkánu, je nečinnost Evropy je pro ostatní mocnosti výzvou k tomu, aby tento prostor využily k vlastním zájmům. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Ve Strategickém kompasu se zdůrazňuje, že EU musí být ve svém jednání podstatně rychlejší a rozhodnější a že členské státy musí mít možnost na sebe navzájem spolehnout. Proto je zdůrazněn význam čl. 42 odst. 7 SEU. EU by měla vyjasnit, že tento primárněprávní základ je v souladu s povinností poskytnout pomoc podle článku 5 Smlouvy o NATO. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Lepší připravenost a interoperabilita jsou ve Strategickém kompasu označeny za priority, které musí být v souladu s NATO. EU je ve Strategickém kompasu prezentována jako průkopník lepší evropské obrany. Oznamuje se v něm, že EU odstraní nedostatky v kritických schopnostech, posílí odolnost evropské společnosti a bude se zasazovat o stabilitu v evropském sousedství. Prvním krokem je vytvoření kapacity pro rychlé nasazení, kterou má tvořit 5 000 osob a která má být do roku 2025 plně funkční. EHSV připomíná, že je načase začít jednat. EU si totiž již před více než dvěma desetiletími vytyčila ambicióznější cíle, které se dosud nepodařilo naplnit. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Strategický kompas se sice nezmiňuje o přijímání zahraničně politických rozhodnutí kvalifikovanou většinou, vyzývá však ke konstruktivnímu zdržení se hlasování, aby členské státy, které jsou rozhodnuty jednat, mohly postupovat vpřed. V této souvislosti by bylo možné více využívat článek 44 SEU s cílem umožnit na základě delegování Rady zainteresovaným členským státům s odpovídajícími schopnostmi vzájemnou spolupráci v oblasti společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Cílem Strategického kompasu je smysluplně kombinovat civilní a vojenské mise a operace SBOP. Upozorňuje se na význam civilních misí SBOP v souvislosti s nevojenskými reakcemi. Cílem Strategického kompasu je užší spolupráce mezi SBOP a zúčastněnými stranami EU v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EHSV vítá, že se ve Strategickém kompasu prosazuje akční přístup a stanoví konkrétní návrhy a kroky, termíny a milníky, které slouží k měření pokroku a mají být pravidelně přezkoumávány Radou EU a Evropskou radou. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Ve Strategickém kompasu jsou rovněž vyzdvižena důležitá opatření k většímu zohledňování genderové rovnosti, míru, bezpečnosti a účinnosti misí a operací SBOP z hlediska klimatu. EU konkrétně do roku 2023 v rámci svých misí a operací SBOP rozšíří síť poradců pro otázky všeobecných lidských práv a rovného postavení. Uskutečněním plánu EU v oblasti změny klimatu a obrany má být dosaženo pokroku v tom, aby se odvětví obrany stalo klimaticky neutrálním. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Kritické připomínky ke kompasu

| 4.1. | Strategický plán je velmi ambiciózní plán, který zahrnuje 80 konkrétních opatření, jež mají být přijata do roku 2025. V tomto ohledu je zapotřebí silná politická vůle členských států, protože jinak by mohl vzniknout dojem, že EU nemá v otázkách zahraniční politiky a obrany dostatečné pravomoci. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Strategický kompas se vyznačuje užším pojetím bezpečnosti. Bezpečnost je více než obrana. Pro předcházení vojenským konfliktům má zásadní význam lepší prevence a prozíravost. Strategický kompas se zaměřuje na sestavení seznamu konkrétních záměrů a opatření, což EHSV vítá. Téměř vůbec se ale nezmiňuje o konkrétních zeměpisných oblastech a neuvádí s dostatečnou určitostí, kde chce EU mimo své území – například ve svém bezprostředním sousedství – prosazovat stabilitu a bezpečnost v souladu se svými hodnotami a cíli. Je třeba ho rozšířit tak, aby byl komplexní strategií zahrnující i účast občanské společnosti. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Strategický kompas podává spíše pozitivní obraz soudržnosti bezpečnostní a obranné politiky EU a jejích potenciálních schopností, např. když uvádí, že síla EU při předcházení vnějším konfliktům a krizím a jejich zvládání spočívá v její schopnosti nasazovat vojenské i civilní prostředky. V kompasu však nejsou uvedeny žádné konkrétní příklady, kde se v tomto směru podařilo dosáhnout úspěchu. Nerealistická analýza však nemůže poskytnout pevný základ pro bezpečnostní strategii. To, že se EU sama označuje za důsledného průkopníka mnohostranných řešení a sama sebe v kompasu výslovně chválí, např. v souvislosti s převzetím odpovědnosti za globální bezpečnost, svědčí o její neschopnosti poctivého zhodnocení situace. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EU sice možná investovala mnoho politických a finančních zdrojů do multilateralismu, ale přinejmenším do začátku ruské invaze sledovaly členské státy společné cíle evropské zahraniční politiky pouze tehdy, když se přímo shodovaly s jejich vlastními národními zájmy. Tento zásadní nedostatek strategické prozíravosti lze ilustrovat na více příkladech, například na těchto: proces rozšíření na západním Balkáně, reakce Evropanů na válku v Libyi, závislost na energii, surovinách a dalších dodávkách, zastoupení Evropy v OSN a různá výše investic do vnitrostátních vojenských kapacit v poměru k HDP. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Ve Strategickém kompasu je uznána důležitost NATO pro evropskou bezpečnost, to však nestačí. Hovoří se o strategickém partnerství s NATO, o doplňkovosti a autonomii při rozhodování. Neutrální je však už jen hrstka členských států, tj. nejsou členy NATO. NATO je pro Evropu jediným skutečným garantem bezpečnosti a na blíže neurčenou dobu jím i zůstane. EU však může Evropanům pomoci lépe zorganizovat jejich příspěvek k evropské bezpečnosti tím, že spojí své obranné kapacity a že namísto vlastní nekoordinované národní politiky budou uplatňovat společný evropský přístup. I přes řadu dobrých přístupů, které jsou ve Strategickém kompasu zmíněny, nedokázaly dosud EU ani NATO plně využít potenciálu své spolupráce. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Musí být jasně definována koncepce evropské strategické autonomie pro případy týkající se otázek bezpečnosti a obrany, jako je tomu v souvislosti se Strategickým kompasem. Strategická autonomie nespočívá v tom, že EU bude jednat sama, nýbrž že se stane lepším partnerem, který bude schopen v případě potřeby jednat, a to i tehdy, kdy nutně nebude k dispozici podpora. Nesmí spočívat v udržování stejného odstupu ke všem světovým velmocem, jak již EHSV zdůraznil ve svém nedávném stanovisku k otázce transatlantických vztahů. USA jsou a nadále budou nejdůležitějším spojencem a partnerem Evropy. EU by se nicméně měla ubírat cestou snížení strategické závislosti, a to i v oblasti bezpečnosti a obrany, jak se uvádí ve stanovisku EHSV Plán v oblasti bezpečnostních a obranných technologií (3). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Musí se snížit jednostranná závislost Evropy, nejen pokud jde o obranu. To má zásadní význam pro evropskou bezpečnost. EHSV ale zastává názor, že vzájemná závislost, zejména mezi podobně smýšlejícími partnery, je nejenom prospěšná, nýbrž je i nezbytnou podmínkou mnohostranného řádu založeného na pravidlech. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | V souvislosti s budoucí vojenskou schopností EU je třeba uvést, že podle Strategického kompasu jsou „síly rychlé reakce“ v souladu s koncepcemi, které počítají s možností rychlého nasazení menších bojových jednotek v mezinárodně koordinovaných misích. Tyto snahy však nelze chápat bez souvislosti s tím, že Evropa má v rámci NATO přiměřeným způsobem přispívat ke své vlastní bezpečnosti. Evropské úsilí musí sloužit jako efektivní evropský pilíř NATO. V současné době není jasné, jak by mohly členské státy EU a členské státy NATO uvolnit dostatečné zdroje na zásahové jednotky NATO a zároveň i na síly rychlé reakce EU, pokud by bylo nutné tyto zdroje aktivovat současně. Některá navržená opatření týkající se jednotek rychlého nasazení navíc ani zdaleka nesplňují cíle rozhodnutí, která byla přijata již před několika desetiletími (Helsinky 1999). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Ve Strategickém kompasu není zohledněna úloha, kterou v Evropě může a musí hrát občanská společnost, aby dosáhla větší odolnosti vůči systematickému oslabování soudržnosti a solidarity ze strany nepřátelských mocností v jednotlivých členských státech EU i mezi nimi navzájem. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Posílení postavení EU jakožto demokratického garanta bezpečnosti v souladu se zásadami právního státu vyžaduje nejen silné nebo silnější orgány EU a větší prozíravost na straně členských států, ale také rozsáhlé přeshraniční společenská seskupení, jejichž existence by bez silné a dynamické celoevropské organizované občanské společnosti a bez plně angažovaných evropských sociálních partnerů byla nemyslitelná. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Nepřátelské útoky mají nejen podobu vojenských operací, ale také dezinformací, kybernetických útoků, hospodářského vydírání atd. Ve Strategickém kompasu se hovoří o přípravě balíčku hybridních nástrojů ke koordinované reakci na hybridní hrozby a souboru nástrojů EU pro boj proti zahraniční manipulaci s informacemi a vměšování, ale také o posílení balíčku opatření v oblasti kybernetické diplomacie. Tento zásadní aspekt však musí být ve Strategickém kompasu více rozveden. K odvrácení těchto útoků a k zamezení vměšování musí EU bezodkladně zaujmout interinstitucionální přístup, do něhož musí být reprezentativním způsobem zapojena občanská společnost, a položit tak základ pro účinnou solidaritu, spolupráci a odolnost občanů EU, a to zejména na místní úrovni, kde jsou dopady těchto útoků nejcitelnější. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Bezpečnost Evropy neohrožují pouze vojenské útoky v tradičním slova smyslu. Za hybridní válečné útoky, které mohou způsobit ničivé škody, je třeba považovat také kybernetické útoky a sabotáže zacílené na soukromé společnosti, veřejné instituce a kritickou infrastrukturu. Této otázce je ve Strategickém kompasu věnována příliš malá pozornost, zejména pokud jde o účinnou ochranu a protiopatření. |
| --- | --- |

4.12.

5.   Přenastavení kompasu

| 5.1. | EHSV se plně ztotožňuje s názorem, že vzhledem ke stále agresivnějším revizionistickým mocnostem, které porušují Chartu OSN, musí EU změnit svůj přístup. Mnohostranný řád založený na pravidlech lze znovu nastolit jen tehdy, budou-li liberální demokracie pevně stát za svými zásadami, budou-li je prostřednictvím svých diplomatických, civilních a vojenských schopností podporovat a nebudou-li podléhat pokušením a ustupovat tlakům a hrozbám autoritářských mocností. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Cílem, jemuž musí evropská politika sloužit, je předcházet ozbrojeným konfliktům. Při tom je nutné zohlednit i skutečnost, že svět je mnohem méně pokojným místem, než jakým se zdál být po skončení studené války. Evropská společnost proto potřebuje politický konsensus ohledně toho, jak účinně budovat svou obranu proti potenciálním agresorům, a především ohledně toho, jak budovat své kapacity v oblasti civilní ochrany. Zásadní význam má intenzivnější veřejná diskuse a aktivní účast subjektů občanské společnosti. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Transatlantické partnerství vyžaduje mnohem více politického úsilí. Toto partnerství je sice víc než NATO, zároveň je však jeho základním pilířem. Evropané musí vynaložit větší úsilí na zachování a prohloubení vztahů mezi EU a USA. Proto je nesmírně důležité stabilní partnerství s USA jak v obchodních vztazích, tak v oblasti bezpečnosti. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Cílem Evropy je svět bez jaderných zbraní. Dokud nebude tento cíl naplněn, bude pro bezpečnost v Evropě nadále nepostradatelná záruka jaderné bezpečnosti ze strany USA, jaderné odstrašování NATO a odrazující schopnost Francie. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Evropští partneři se musejí urychleně zaměřit na zvýšení účinnosti svých výdajů na zbrojení. Toho lze dosáhnout mimo jiné díky podstatně větší interoperabilitě jejich vnitrostátních konvenčních vojenských systémů. Členské státy musí vyřešit své stávající problémy a vyjasnit nedorozumění ohledně svých nákupů naléhavě potřebných krátkodobých obranných prostředků. Musí také dospět ke společnému postupu ve střednědobém až dlouhodobém posilování svých obranných systémů na základě společného zadávání veřejných zakázek a společných záměrů spolupráce. Společné evropské projekty by neměly vyřazovat blízké spojence a partnery, jejich přístup na evropský branný trh však musí být podmíněn zásadou vzájemnosti. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Podíl výdajů na obranu v poměru k HDP je důležitý, neboť se na něm západní spojenci dohodli – pacta sunt servanda! Pokud jde o efektivní kapacity, je důležitější především je přesně definovat a včas jich dosáhnout. Jestli to vyžaduje, aby byl podíl HDP přesně 2 % nebo případně více, je až druhořadé. Rozhodující je, aby potenciální agresor považoval náklady na útok za příliš vysoké. EU musí stavět na svých nástrojích a institucích, jako je stálá strukturovaná spolupráce, koordinovaný každoroční přezkum v oblasti obrany, Evropský obranný fond a Evropský mírový nástroj, aby její členské státy byly schopny zefektivnit své výdaje na obranu. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Zásadní význam pro evropskou bezpečnost mají veřejné zakázky v oblasti obrany a struktury evropského obranného průmyslu. Nevztahují se na ně pouze tržní pravidla. Evropská bezpečnost však nesmí být oslabována nákladnými a neúčinnými kompromisy. O společných projektech by se mělo rozhodovat podle schopnosti konkurenceschopného a inovativního průmyslu uskutečňovat dodávky, a nikoli podle vnitrostátních kvót na projekty spolupráce. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Do Strategického kompasu byla zařazena řada důležitých aspektů bezpečnosti, nepojednává však dostatečně o problematice zpravodajských informací. EU by měla Strategický kompas aktualizovat a zahrnout do něj jasnou analýzu evropských zpravodajských schopností a konkrétní návrhy, jak je zlepšit. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Obranné kapacity jednotlivých členských států je třeba racionalizovat, tzn. že musí být vytvořeny efektivně fungující společné velitelské struktury, které se stanou základem společných evropských ozbrojených sil. Je nezbytné zřídit Vojenský štáb Evropské unie a Evropskou obrannou agenturu. |
| --- | --- |

5.9.

6.   Přínos občanské společnosti k zajištění bezpečnosti a obrany Evropy

| 6.1. | Strategický kompas je důležitým krokem vpřed. Měl by být rozšířen o strategii evropské zahraniční politiky, pro niž je charakteristické obecnější pojetí bezpečnosti v souladu s cíli OSN v oblasti udržitelného rozvoje a se zapojením občanské společnosti. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Pro předcházení vojenským konfliktům má zásadní význam lepší zpravodajská činnost, prevence a prozíravost. Mnoho členských států EU musí více investovat do své obranné schopnosti. Většina z nich už s tím začala. Musí se jednat o dlouhodobý závazek, a k tomu je nutná podpora občanské společnosti. Evropský pilíř NATO musí zajistit vojenské odstrašování, EU však musí navýšit své kapacity, mj. i prostřednictvím svých vlastních vojenských prostředků, aby mohla konkrétním a preventivním způsobem přispět k zajištění míru a stability na svém území. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Ve Strategickém kompasu se doporučuje, aby EU podporovala své členské státy ve zlepšování jejich vzájemné spolupráce, neboť se tím sníží neefektivní roztříštěnost a nákladná duplicita jejich obranné schopnosti. Dokud však EU nebude mít skutečnou pravomoc v oblasti obrany, měla by pokračovat v investování svých omezených zdrojů v prvé řadě do civilních politik a mechanismů, které umožní předcházet konfliktům. Právě v této oblasti může občanská společnost dosáhnout skutečné změny pomocí svých sociálních a hospodářských sítí a značným potenciálem pro veřejnou a kulturní diplomacii. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Svobodná a vitální občanská společnost může být automatickým stabilizátorem v dobách krize, které mají dopad na bezpečnost v Evropě. Že tomu tak skutečně je, se projevilo například v souvislosti s ruskou agresí, neboť miliony občanů EU v mnoha členských státech přijímají ukrajinské uprchlíky a pomáhají jim. Zcela výjimečnou ochotu pomoci projevují zejména občané členských států EU sousedících s Ukrajinou. Součástí komplexního přístupu k bezpečnosti musí být i připravenost Evropy na mimořádné události a trvalá podpora organizací občanské společnosti. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | EHSV zdůrazňuje, že pro bezpečnost má velký význam sociální spravedlnost, hospodářské vyhlídky a environmentální udržitelnost. Sociální smír je důležitým předpokladem světa bez násilí. K zachování společenského řádu a míru ve světě je důležité omezit globální oteplování a zvládnout jeho důsledky. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | EHSV navrhuje vytvářet veřejná fóra pro strategické diskuse, jejichž prostřednictvím by občanská společnost mohla přispívat k budování Evropy, která bude schopna chránit své občany před nepřátelskými útoky a která bude odolnější vůči těm útokům, jejichž cílem je oslabovat sebevědomí a podrývat politickou stabilitu v členských státech i mezi nimi navzájem. „V zápase světových mocností o výsadní postavení nerozhodují ani vojenská, ani hospodářská síla, nýbrž základní vlastnosti společnosti (4).“ |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | EHSV, jeho sekce Vnější vztahy (REX) a s ohledem na obranný průmysl také Poradní komise pro průmyslové změny (CCMI) (5) mohou sehrát klíčovou úlohu v dialogu politiků a společnosti o bezpečnosti v Evropě a ve světě. EHSV bude i nadále požadovat pravidelné aktualizace Strategického kompasu a důkladné posouzení nových souvisejících iniciativ, jako je balíček týkající se obrany. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | V důsledku ruské agrese a systémového soupeření s Čínou vyšlo jasně najevo, že EU nemůže otálet s přizpůsobením se geopolitické situaci. Liberální demokracie tak mohou učinit pouze v úzké spolupráci s občanskou společností a s její politickou podporou. |
| --- | --- |

6.8.

V Bruselu dne 24. ledna 2023.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Common Security – For our shared future, Stockholm, 2022.

1

Common Security – For our shared future

(2)  Plán pro technologie s kritickým významem pro obranu a bezpečnost [COM(2022) 61 final], odstavec 4.9.

2

Plán pro technologie s kritickým významem pro obranu a bezpečnost

(3)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k Plánu v oblasti bezpečnostních a obranných technologií (COM(2022) 61 final) (Úř. věst. C 443, 22.11.2022, s. 112).

3

(4)  Mazarr, M. J.: What Makes a Power Great. The Real Drivers of Rise and Fall (Co činí z moci velmoc. Skutečné faktory vzestupu a pádu), Foreign Affairs, červenec/srpen 2022, s. 52.

4

What Makes a Power Great

The Real Drivers of Rise and Fall

Foreign Affairs

(5)  https://www.eesc.europa.eu/cs/sections-other-bodies/sections-commission/consultative-commission-industrial-change-ccmi.

5

---

III Přípravné akty

Evropský hospodářský a sociální výbor

575. plenární zasedání Evropského hospodářského a sociálního výboru, 14. 12. 2022–15. 12. 2022

| 21.4.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 140/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 140/28

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k „návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o přizpůsobení pravidel mimosmluvní občanskoprávní odpovědnosti umělé inteligenci (směrnice o odpovědnosti za umělou inteligenci)“

(COM(2022) 496 final – 2022/0303 (COD))

(2023/C 140/05)

| Hlavní zpravodaj: | Wautier ROBYNS DE SCHNEIDAUER |
| --- | --- |

Hlavní zpravodaj:

Wautier ROBYNS DE SCHNEIDAUER

| Žádosti o vypracování stanoviska | Evropský parlament, 6.10.2022 |
| --- | --- |
| | Rada Evropské unie, 14.10.2022 |
| Právní základ | Článek 114 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Jednotný trh, výroba a spotřeba |
| Rozhodnutí předsednictva | 20.09.2023 |
| Přijato na plenárním zasedání | 24.01.2023 |
| Plenární zasedání č. | 575 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 154/1/0 |

Žádosti o vypracování stanoviska

Evropský parlament, 6.10.2022

Rada Evropské unie, 14.10.2022

Právní základ

Článek 114 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Jednotný trh, výroba a spotřeba

Rozhodnutí předsednictva

20.09.2023

Přijato na plenárním zasedání

24.01.2023

Plenární zasedání č.

575

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

154/1/0

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | EHSV rozvíjí své názory na umělou inteligenci již od své průkopnické činnosti v roce 2017. Výbor trvá na tom, že je nezbytné, aby lidský dohled nad aplikacemi umělé inteligence zahrnoval také odpovědnost a aby budoval důvěru v tyto technologie. Požadoval jasná pravidla, včetně odpovědnosti fyzických nebo právnických osob v případě nesprávného (nebo pravděpodobně nesprávného) použití, jak je uvedeno v jeho stanovisku z roku 2019 (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV vítá a podporuje návrh Komise, podle nějž mají být práva obětí, které v důsledku takového nesprávného použití umělé inteligence utrpěly jakoukoli škodu uznávanou podle vnitrostátních právních předpisů, posílena tím, že se vedle stávajících vnitrostátních právních předpisů o občanskoprávní odpovědnosti nebo předpisů o objektivní odpovědnosti, ustanovení směrnice o odpovědnosti za vadné výrobky a trestního práva stanoví zvláštní práva. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV uznává, že dosažení tohoto cíle nejlépe napomůže minimální harmonizace, je však ostražitý, pokud jde o riziko rozdílných výkladů ze strany subjektů, které jsou součástí vývojového a dodavatelského řetězce, a ze strany soudců. Trvá proto na jasných právních definicích a zdůrazňuje, že je nutné dále rozšiřovat odborné znalosti vyžadované u těch, kteří budou muset v celé EU tyto nové právní předpisy uplatňovat, a zajistit k tomu náležitou digitální kapacitu. Konečným cílem Komise by mělo být zavedení a rozvíjení systému odpovědnosti, který bude v celé EU uplatňován co nejjednotněji. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV uznává interakci mezi prevenčními a bezpečnostními pravidly na jedné straně a možnostmi nápravy na straně druhé – a to vedle kontrolní úlohy veřejných orgánů – s cílem zajistit dodržování unijních a vnitrostátních norem pro odpovědný vývoj umělé inteligence. Vyzývá k vytvoření sítě subjektů pro alternativní řešení sporů s cílem usnadnit obětem uplatňování svých práv a shromáždit více důkazů o výsledcích směrnice. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV oceňuje rovnováhu, kterou směrnice nastoluje mezi právy obětí a zájmy vývojářů umělé inteligence. To umožňuje těžit z výhod digitální transformace a mohla by tak být stanovena norma pro třetí země, které tuto cestu zvažují. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV vyzývá Komisi, aby pozorně sledovala vývoj v oblasti finančních záruk a pojištění odpovědnosti za umělou inteligenci s náležitým ohledem na jejich dostupnost a rozsah, neboť nový rámec by měl provozovatelům i pojistitelům poskytnout právní jistotu. Klíčový význam pro posouzení toho, zda je v tomto ohledu třeba přijmout opatření, mají důkazy o incidentech: zcela zásadní je tedy dokumentace a ohlašování těchto incidentů. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV vyzývá Komisi, aby do své komunikační strategie zahrnula práva přiznaná obětem škod způsobených umělou inteligencí s cílem zvýšit důvěru v digitální transformaci. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | S ohledem na rychlost technologického vývoje podporuje EHSV záměr přezkoumat tyto právní předpisy, jakmile to bude odůvodněné. Domnívá se, že pět let po vstupu této směrnice v platnost by byla příliš dlouhá prodleva, a doporučuje, aby byl přezkum proveden tři roky po tomto datu. EHSV je ochoten v rámci tohoto přezkumu zhodnotit a posoudit zkušenosti organizací občanské společnosti v EU, a konkrétněji pokud jde o zpětnou vazbu od koncových uživatelů týkající se důkazního břemene a potenciálně odlišných definic způsobilých škod podle vnitrostátních právních předpisů. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Jelikož využívání umělé inteligence může vést k citlivým politickým rozhodnutím, která by neměla být ponechána pouze stranám zapojeným do dodavatelského řetězce umělé inteligence, EHSV rovněž žádá, aby byl zapojen do stanovování etických norem a aby s ním byl tento proces konzultován. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Shrnutí návrhu

| 2.1. | Návrh směrnice o mimosmluvní odpovědnosti v souvislosti s umělou inteligencí (dále jen „směrnice o odpovědnosti za umělou inteligenci“) vychází z bílé knihy Komise o umělé inteligenci z roku 2020, z její souběžné zprávy o bezpečnosti a odpovědnosti v oblasti umělé inteligence a z návrhu aktu o umělé inteligenci z roku 2021, který se zaměřuje na prevenci a bezpečnost. Souvisí s přezkumem směrnice o odpovědnosti za vadné výrobky z roku 1985 (dále jen „revidovaná směrnice o odpovědnosti za vadné výrobky“), který byl předložen ve stejný den jako směrnice o odpovědnosti za umělou inteligenci, jež je předmětem tohoto stanoviska. Oba návrhy umožňují žalobcům uplatňovat nároky vůči určitým stranám, přičemž existují jisté rozdíly v oblasti působnosti obou nástrojů. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Účelem směrnice o odpovědnosti za umělou inteligenci je stanovit jednotná pravidla týkající se některých aspektů mimosmluvní odpovědnosti za škody způsobené používáním systémů umělé inteligence. Tím má být zlepšeno fungování jednotného trhu a stanovena rozsáhlejší ochrana obětí (ať už se jedná o jednotlivce, nebo podniky), přičemž se prostřednictvím harmonizovaných pravidel posiluje důvěra v umělou inteligenci. Týká se to například narušení soukromí, ztráty údajů nebo škod způsobených bezpečnostními problémy. Nová pravidla například usnadní získání náhrady škody, pokud je někdo diskriminován v přijímacím řízení zahrnujícím technologii umělé inteligence, ačkoli přetrvává několik (právních) překážek. Aby se odstranila přetrvávající právní nejistota, doporučuje EHSV stanovit právní definici rozhodnutí, které činí stroje využívající umělou inteligenci. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Touto směrnicí Komise poprvé navrhuje cílenou harmonizaci vnitrostátních pravidel týkajících se odpovědnosti za umělou inteligenci, což obětem škod souvisejících s umělou inteligencí usnadní získání náhrady. V souladu s cíli bílé knihy o umělé inteligenci a s návrhem aktu o umělé inteligenci předloženým Komisí v roce 2021 – který stanoví zásady právního státu prostřednictvím rámce pro spolehlivost a důvěru v umělou inteligenci – nová pravidla zajistí, aby oběti v případě poškození produkty nebo službami umělé inteligence požívaly spravedlivé ochrany, jako kdyby byla škoda způsobena za jakýchkoli jiných okolností. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Směrnice se snaží neohrožovat technologický pokrok v Evropě ani od něj neupouštět a zavádí harmonizovaný právní rámec, který řeší složitost systémů umělé inteligence od laboratoře po trh a zjednodušuje právní postup pro oběti, jež utrpěly újmu způsobenou systémy umělé inteligence, prostřednictvím dvou hlavních právních inovací, které naplňují stávající potřeby:






  — | zaprvé, pokud bylo zjištěno příslušné nedodržení (povinnosti řádné péče vyplývající z) unijních nebo vnitrostátních právních předpisů a příčinná souvislost se systémem umělé inteligence (nebo jeho výstupem) se jeví jako přiměřeně pravděpodobná, bude vyvratitelná „domněnka příčinné souvislosti“ řešit obtíže, s nimiž se oběti potýkají, když musí podrobně vysvětlit, jak byla škoda způsobena konkrétní chybou nebo opomenutím, což může být při snaze porozumět složitým systémům umělé inteligence obzvláště obtížné. Zvláštní ustanovení se vztahují na poskytovatele vysoce rizikových systémů umělé inteligence (viz odstavec 4.1), osoby jednající jejich jménem a uživatele. Návrh snižuje závažnost domněnky, pokud je systém umělé inteligence používán neprofesionálním uživatelem, který nenarušil provoz tohoto systému; |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

zaprvé, pokud bylo zjištěno příslušné nedodržení (povinnosti řádné péče vyplývající z) unijních nebo vnitrostátních právních předpisů a příčinná souvislost se systémem umělé inteligence (nebo jeho výstupem) se jeví jako přiměřeně pravděpodobná, bude vyvratitelná „domněnka příčinné souvislosti“ řešit obtíže, s nimiž se oběti potýkají, když musí podrobně vysvětlit, jak byla škoda způsobena konkrétní chybou nebo opomenutím, což může být při snaze porozumět složitým systémům umělé inteligence obzvláště obtížné. Zvláštní ustanovení se vztahují na poskytovatele vysoce rizikových systémů umělé inteligence (viz odstavec 4.1), osoby jednající jejich jménem a uživatele. Návrh snižuje závažnost domněnky, pokud je systém umělé inteligence používán neprofesionálním uživatelem, který nenarušil provoz tohoto systému;

| — | zadruhé, zatímco v oblasti odpovědnosti za výrobky je snazší určit, na koho podat žalobu, prostředí umělé inteligence je složitější. Podle navrhované směrnice budou mít oběti k dispozici více nástrojů k tomu, aby se domáhaly právní nápravy prostřednictvím práva na přístup k důkazům od podniků a dodavatelů, a to v případech, kdy se jedná o vysoce rizikovou umělou inteligenci a kdy je nezbytné tyto důkazy získat, a v přiměřeném rozsahu. Oběti budou moci získat od soudu příkaz, který umožní přístup k informacím potřebným k určení toho, co způsobilo újmu, kterou utrpěly, a kterou fyzickou nebo právní stranu mohou za tuto škodu žalovat. Pokud jsou důkazy snadno dostupné, domněnka se již nepoužije, což představuje výraznou pobídku ke zpřístupnění těchto informací. |
| --- | --- |

—

zadruhé, zatímco v oblasti odpovědnosti za výrobky je snazší určit, na koho podat žalobu, prostředí umělé inteligence je složitější. Podle navrhované směrnice budou mít oběti k dispozici více nástrojů k tomu, aby se domáhaly právní nápravy prostřednictvím práva na přístup k důkazům od podniků a dodavatelů, a to v případech, kdy se jedná o vysoce rizikovou umělou inteligenci a kdy je nezbytné tyto důkazy získat, a v přiměřeném rozsahu. Oběti budou moci získat od soudu příkaz, který umožní přístup k informacím potřebným k určení toho, co způsobilo újmu, kterou utrpěly, a kterou fyzickou nebo právní stranu mohou za tuto škodu žalovat. Pokud jsou důkazy snadno dostupné, domněnka se již nepoužije, což představuje výraznou pobídku ke zpřístupnění těchto informací.

Prostřednictvím těchto dvou opatření pomáhá navrhovaná směrnice obětem dosáhnout nápravy, a to jednotlivě nebo kolektivně (v příslušných případech), aniž by byl zrušen koncept příčinné souvislosti.

3.   Zaručení technologického vývoje zaměřeného na člověka

| 3.1. | EHSV si je vědom přínosů a potenciálních rizik spojených s umělou inteligencí. Její použití by se nemělo omezovat pouze na zvyšování produktivity nahrazováním lidských úkolů a snižováním nákladů. Tento vývoj vyžaduje, aby byla věnována pozornost rizikům souvisejícím s jejím dopadem na zdraví v důsledku změněných pracovních podmínek a právům, jako je právo na soukromí, a aby byla přehodnocena rovnováha mezi strojem a člověkem na pracovišti, neboť má být upřednostněna lidská kontrola, přičemž musí být brán náležitý ohled na to, že mohou přetrvávat lidské předsudky a předpojatost ohledně fungování strojů. Jak ve svých etických pokynech uznala odborná skupina na vysoké úrovni pro umělou inteligenci, odpovědnost za počáteční návrh a konečnou odpovědnost za jeho případné nedostatky by měli i nadále nést lidé. Mnoho dalších vývojových trendů není dnes tak dobře zdokumentováno, například dopad nanotechnologií na životní prostředí. EHSV se domnívá, že jak provozovatelé umělé inteligence, tak další zúčastněné strany, například konzultanti a pojistitelé v oblasti řízení rizik, jakož i veřejné orgány a zástupci zaměstnanců by měli sledovat potenciální dopad prostřednictvím analýzy rizik, auditů a bezpečnostního inženýrství prostřednictvím testů v prostředí podobném reálnému světu. Jak EHSV uvedl ve svém předchozím stanovisku (2), uvítal by systém osvědčování zajišťující bezpečnost a soulad s lidskými zájmy. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV si je vědom toho, že aplikace umělé inteligence mohou selhat a že jsou vystaveny nepřátelským kybernetickým aktivitám, a odkazuje na svá nedávná stanoviska k návrhu nařízení o digitální provozní odolnosti (DORA) (3) a k návrhu směrnice o kybernetické bezpečnosti a návrhu směrnice o odolnosti kritických subjektů (4). Tato rizika a hrozby zjevně odůvodňují stávající předpisy v oblasti prevence a monitorování, jakož i budoucí vývoj v souvislosti s tím, že se mohou objevit nová zranitelná místa. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV podporuje záměr držet krok s rychle postupujícím budoucím vývojem a přezkoumat účinky směrnice na základě důkazů, což v případě nutnosti povede k aktualizaci, která musí být přiměřená. Domnívá se, že pětiletý cíl stanovený v návrhu je příliš vzdálený, a navrhuje jednat dříve, a to nejpozději tři roky po vstupu směrnice v platnost. Trvá na tom, aby do tohoto hodnocení byla zapojena občanská společnost, neboť EHSV jedinečným způsobem odráží názory občanů, spotřebitelů, pracovníků a velkých i malých podniků a věnuje náležitou pozornost základním lidským právům, včetně práv pracovníků, jakož i ekonomickým příležitostem a překážkám. |
| --- | --- |

3.3.

4.   Ochrana základních hodnot EU

| 4.1. | EHSV podporuje přístup, který Komise uplatnila v aktu o umělé inteligenci. V jeho rámci rozlišuje zakázané způsoby využívání umělé inteligence, jako je „hodnocení sociálního kreditu občanů“ ze strany vlád zasahujících do soukromí občanů, vysoce rizikové aplikace podniků, mj. týkající se náboru a hodnocení zásluh, jakož i kritická infrastruktura a technická zařízení, jež se používají ve zdravotnictví, a velký počet méně rizikových činností. EHSV požaduje jednoznačnou definici vysoce rizikových činností. EHSV opakuje svůj požadavek, aby se potenciální škody na životním prostředí staly jedním z faktorů, které mají být zahrnuty do kategorie s vysokým rizikem. EHSV konstatuje, že obětem by mělo být přiznáno odškodnění bez ohledu na klasifikaci rizikových či méně rizikových aplikací umělé inteligence. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | V souladu se svým stanoviskem z roku 2020 k bílé knize o umělé inteligenci EHSV potvrzuje svůj závazek chránit základní práva a lidský dohled ve fázi konečného rozhodování coby základní kameny odpovědného rozvoje umělé inteligence v Evropské unii. Volbám a rozhodnutím strojů může scházet lidské pochopení nezamýšlených důsledků, zejména pokud se tyto volby a rozhodnutí týkají zranitelných osob, jako jsou děti nebo starší osoby. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV zdůrazňuje význam důvěry veřejnosti ve vývoj umělé inteligence, pokud jde o ochranu soukromí, spravedlivé zacházení a případnou nápravu. Cílem navrhované směrnice je zajistit alespoň stejnou náhradu škod způsobených nebo částečně způsobených používáním systémů umělé inteligence ve srovnání se škodou utrpěnou v situacích, na nichž se tyto systémy nepodílejí. Je důležité, aby Komise, členské státy a uživatelé systémů umělé inteligence společně usilovali o to, aby široká veřejnost byla v tomto směru informovaná. |
| --- | --- |

4.3.

5.   Usnadnění odškodnění obětí škod způsobených umělou inteligencí

| 5.1. | Směrnice o odpovědnosti za umělou inteligenci stanoví zvýšenou ochranu občanů, pracovníků a hospodářských subjektů před škodami uznanými ve vnitrostátním právním prostředí těchto obětí a rozšiřuje tuto ochranu tak, že se nevztahuje jen na újmu na zdraví a na hmotné ztráty, jak je stanoveno v návrhu směrnice o odpovědnosti za vadné výrobky. Toto rozšíření umožňuje náhradu čistě ekonomických škod způsobených například v případech nespravedlivé diskriminace, odepření přístupu k péči či vzdělávání, chybného profilování ze strany policie nebo v důsledku ztráty údajů. EHSV trvá na tom, že je třeba poskytnout jasný výklad způsobilých škod, aby se zabránilo nežádoucím rozdílným výkladům podle vnitrostátní judikatury, a zajistit za tímto účelem odbornou přípravu příslušným praktikujícím odborníkům včetně vnitrostátních soudců za použití odpovídajících prostředků. EHSV poukazuje na to, že vnitrostátní soudy mají možnost požádat Evropský soudní dvůr o rozhodnutí o předběžné otázce v případech, kdy se výklady mohou lišit. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EHSV se domnívá, že přístup k nápravě a odškodnění pro občany, spotřebitele, pracovníky nebo podniky není napříč Evropskou unií stejný. Dobrá vůle vůči žalobcům, procesní pravidla a náklady spojené s uplatněním nároku prostřednictvím soudního systému a míra, do jaké jsou žalobci kryti, pokud jde o výdaje na právní ochranu ve věcech občanskoprávní odpovědnosti, se mezi členskými státy a sociálními třídami výrazně liší. EHSV proto – a jak již bylo vyjádřeno jako zásada v obecnějším stanovisku k nařízení o umělé inteligenci (5) – doporučuje, aby byly na vnitrostátní úrovni zavedeny snadno dostupné, bezplatné a povinné systémy alternativního řešení sporů ve věcech týkajících se občanskoprávní odpovědnosti za aplikace umělé inteligence, které by byly koordinovány na úrovni celé EU, jako je tomu například v oblasti finančních služeb (síť FIN-NET), a to ve spolupráci s příslušnými orgány zastupujícími občanskou společnost. Takové služby by přispěly k posouzení účinků směrnice tím, že by sledovaly mimosoudní vyrovnání, na něž byly upozorněny. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EHSV vítá úsilí, které bylo vyvinuto s cílem poskytnout obětem více prostředků, aby mohly požadovat spravedlivé odškodnění v případě, že utrpí škodu způsobenou aplikacemi umělé inteligence, které by jinak mohlo být nedostupné nebo složité a nákladné kvůli neprůhlednosti a složitosti aplikací umělé inteligence. Mnozí občané a spotřebitelé jsou v souvislosti s „roboty“ a algoritmy podezřívaví. EHSV doporučuje, aby byla v rámci komunikační strategie Komise přijata opatření zaměřená na posílení důvěry občanů, zejména prostřednictvím informačních materiálů na široce používaných sociálních sítích. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Oběti škod způsobených systémy umělé inteligence budou moci uplatnit domněnku, že provozovatelé nedodržují požadavky EU nebo vnitrostátní požadavky. Skutečnost, že hospodářské subjekty budou muset o svém dodržování těchto pravidel vést záznamy, slouží jako obrana proti bezohlednému chování. |
| --- | --- |

5.4.

6.   Začlenění nových právních zásad do jednotného trhu

| 6.1. | Směrnice o odpovědnosti za umělou inteligenci přichází v době, kdy je odpovědnost za selhání umělé inteligence na legislativním programu několika členských států. EHSV chápe přístup návrhu, který v této fázi spočívá v zabezpečení vnitrostátních právních zásad, a podporuje použití směrnice, aby se zabránilo nadměrným nesrovnalostem v zásadách odpovědnosti napříč EU a aby členské státy mohly doladit ochranu, kterou považují za nezbytnou a přiměřenou v obecném zájmu. Upozorňuje tvůrce politik na nevýhody roztříštěného právního prostředí, které brání realizaci skutečně jednotného digitálního trhu, zachovává rozdíly mezi evropskými občany a podniky a může bránit evropským technologickým inovacím. Domnívá se, že by nemělo být podceňováno riziko nesprávného výkladu zásady obecného zájmu, neboť postupy pro napadení této zásady jsou těžkopádné a jejich působnost je omezena vždy jen na danou věc projednávanou v řízení před Soudním dvorem. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EHSV chápe, do jaké míry se mezi jednotlivými členskými státy ještě pořád různí vnitrostátní právní režimy použitelné na nároky z občanskoprávní odpovědnosti, a v průběhu let věnoval velkou pozornost úsilí o překonání těchto rozdílů, např. prostřednictvím režimu, jenž by byl alternativou k vnitrostátním normám („28. režim“). V této souvislosti chápe volbu právního nástroje, který Komise v této fázi navrhuje, poukazuje však na riziko, že by několik pojmů mohlo být v rámci různých vnitrostátních právních systémů vykládáno různě. EHSV trvá na tom, že konečným cílem, o nějž by Komise měla usilovat, by mělo být co nejjednotnější uplatňování systému odpovědnosti v celé EU. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | EHSV vyzdvihuje právo žalované strany, zejména včetně (drobných) maloobchodníků, uplatnit právní nárok vůči svému poskytovateli nebo vůči příslušným zúčastněným stranám, které jsou předchozími články dodavatelského řetězce, a povinnost tohoto poskytovatele/těchto zúčastněných stran nést odpovědnost za důsledky svého nedbalého nebo domnělého protiprávního chování. Tito dodavatelé by v takových případech měli být právně zavázáni poskytnout žalovaným náhradu škody. |
| --- | --- |

6.3.

7.   Podpora konkurenceschopnosti evropského vývoje v oblasti umělé inteligence

| 7.1. | EHSV má za to, že právní jistota je ekonomickou pobídkou pro evropský výzkum a vývoj realizovaný vědeckými středisky, veřejnými orgány a podniky, která přispívá k průkopnickým inovacím v globálním prostředí. Navrhovaná směrnice o odpovědnosti za umělou inteligenci poskytuje včasné pokyny potřebné k tomu, aby inovátoři získali větší důvěru, co se týče právních rizik, zejména pokud pracují přeshraničně, neboť různé jurisdikce mají vlastní režimy odpovědnosti. To bude mít významnou hodnotu pro začínající podniky a malé a střední podniky, které nemají stejný přístup k právnímu poradenství jako větší podniky. Nový rámec může rovněž pomoci vývojářům lépe chápat právní důsledky zavádění nových aplikací umělé inteligence, což přispěje ke strategii EU pro digitální a ekologickou transformaci. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Navrhovaná směrnice o odpovědnosti za umělou inteligenci v této fázi nezahrnuje povinné pojištění pro aplikace umělé inteligence. Vzhledem k tomu, že aplikace umělé inteligence, a zejména složité systémy, jsou stále plně ve fázi vývoje, by bylo obtížné stanovit metody hodnocení, neboť nám chybí předchozí zkušenosti, které by byly v přiměřené míře dostatečně spolehlivé, aby mohly být reprezentativní, pokud jde o budoucí škody a nároky, zejména s ohledem na skutečnost, že výskyt škod a nároků by mohl být provázán a mohl by vést k opakování selhání, a tím k eskalaci závažnosti incidentů a nahromadění ztrát. Zároveň je v současné době omezena kapacita pojišťoven a zajišťoven. EHSV proto chápe rozhodnutí Komise nezabývat se otázkou, zda, pro jaké činnosti a do jaké míry by mělo být v této fázi zavedeno povinné pojištění nebo jiné finanční záruky, ale vyzývá Komisi, aby dostupnost a rozsah pojištění bedlivě sledovala. Aby bylo možné posoudit, zda jsou třeba další opatření, jako je objektivní odpovědnost nebo povinné pojištění, je zapotřebí monitorovací systém poskytující přehled o incidentech týkajících se systémů umělé inteligence. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | EHSV konstatuje, že na několik rizik se vztahuje povinné pojištění nebo jiné finanční záruky podle vnitrostátního práva nebo práva EU. Konkrétně je tomu tak v případě používání motorových vozidel, kde probíhá vývoj autonomních vozidel. V takových případech, kdy se povinné pojištění vztahuje nejen na chování řidiče nebo cestujících, ale také na poruchu zařízení, konkrétně v režimu autopilota, je odškodnění obětem ve většině případů (6) zaručeno platnými právními předpisy a smlouvami. Pojišťovny mohou případně požadovat náhradu svých výdajů od výrobců. To by mělo snížit náklady pro motoristy a přesunout ekonomické těžiště příslušných druhů pojištění z trhu mezi podniky a spotřebiteli (business-to-consumer) na model založený na vztazích mezi podniky (business-to-business). EHSV se proto domnívá, že v oblastech, v nichž již povinné pojištění existuje nebo má být zavedeno na úrovni EU, nejsou zapotřebí žádná další významná legislativní opatření. EHSV bude nicméně bedlivě sledovat etická rozhodnutí v otázkách, jako je předcházení kolizím a scénáře řešení nehod. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | EHSV se domnívá, že omezení týkající se dodržování předpisů a řízení rizik zakotvená ve směrnici o odpovědnosti za umělou inteligenci, jakož i domněnka, která klade břemeno vyvrácení na poskytovatele, osoby jednající jejich jménem a uživatele systémů umělé inteligence, jsou přiměřená opatření zaměřená na správnou úroveň rizika škody způsobené aplikacemi umělé inteligence. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Pokud jde o přístup k důkazům, EHSV schvaluje opatření přijatá na ochranu obchodního tajemství, které je důležitým aspektem konkurenceschopnosti evropských inovátorů, jakož i důvěrných informací, je-li tento koncept uplatňován legitimním způsobem a s náležitým ohledem na stanovená práva, jako jsou například zákonem uznávané výsady oznamovatelů, jež existují na pracovišti. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | EHSV se domnívá, že přijetí umírněné domněnky spíše než objektivní odpovědnosti usnadňuje vývoj technologií umělé inteligence v Evropské unii a mohlo by to potvrdit úlohu EU jako globálního tvůrce norem, neboť jiné země mohou své právní předpisy s tímto režimem dobře sladit. Tento aspekt by měl být rovněž součástí budoucího přezkumu spolu s vyjasněním pojmů, které by mohlo být nezbytné v důsledku této první zkušenosti. |
| --- | --- |

7.6.

V Bruselu dne 24. ledna 2023.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Budování důvěry v umělou inteligenci zaměřenou na člověka (COM(2019) 168 final) (Úř. věst. C 47, 11.2.2020, s. 64).

1

(2)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Budování důvěry v umělou inteligenci zaměřenou na člověka (COM(2019) 168 final) (Úř. věst. C 47, 11.2.2020, s. 64).

2

(3)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru: k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o digitální provozní odolnosti finančního sektoru a o změně nařízení (ES) č. 1060/2009, (EU) č. 648/2012, (EU) č. 600/2014 a (EU) č. 909/2014 (COM(2020) 595 final – 2020/0266 (COD)) k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2006/43/ES, 2009/65/ES, 2009/138/ES, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/65/EU, (EU) 2015/2366 a (EU) 2016/2341 (COM(2020) 596 final – 2020/0268 (COD)) (Úř. věst. C 155, 30.4.2021, s. 38).

3

(4)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o opatřeních k zajištění vysoké společné úrovně kybernetické bezpečnosti v Unii a o zrušení směrnice (EU) 2016/1148 a návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o posílení odolnosti kritických subjektů (COM(2020) 823 final – 2020/0359(COD) – COM(2020) 829 final – 2020/0365(COD)) (Úř. věst. C 286, 16.7.2021, s. 170).

4

(5)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví harmonizovaná pravidla pro umělou inteligenci (akt o umělé inteligenci) a mění určité legislativní akty Unie (COM(2021) 206 final – 2021/106 (COD)) (Úř. věst. C 517, 22.12.2021, s. 61).

5

(6)  Osoba za volantem je oprávněna uplatnit nárok podle práva týkajícího se odpovědnosti za vadné výrobky.

6

---

| 21.4.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 140/34 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 140/34

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o odpovědnosti za vadné výrobky

(COM(2022) 495 final – 2022/0302 (COD))

(2023/C 140/06)

| Hlavní zpravodajka: | Emilie PROUZET |
| --- | --- |

Hlavní zpravodajka:

Emilie PROUZET

| Žádost o vypracování stanoviska | Evropský parlament, 17. 10. 2022
  Rada, 28. 10. 2022 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 114 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Jednotný trh, výroba a spotřeba |
| Rozhodnutí předsednictva | 20. 9. 2022 |
| Přijato na plenárním zasedání | 24. 1. 2023 |
| Plenární zasedání č. | 575 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 156/0/2 |

Žádost o vypracování stanoviska

Evropský parlament, 17. 10. 2022

Rada, 28. 10. 2022

Právní základ

Článek 114 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Jednotný trh, výroba a spotřeba

Rozhodnutí předsednictva

20. 9. 2022

Přijato na plenárním zasedání

24. 1. 2023

Plenární zasedání č.

575

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

156/0/2

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) uznává význam režimu občanskoprávní odpovědnosti, který Komise představila ve svém návrhu a díky němuž bude mít každý občan možnost získat náhradu škody, kterou utrpěl v důsledku vady výrobku. Tento režim je o to důležitější vzhledem k tomu, že se důsledky nově vznikajících rizik stále častěji řeší soudní cestou. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Režim objektivní odpovědnosti je ze své podstaty zaměřen na zajištění rovnováhy mezi právy výrobců a právy potenciálních poškozených osob. EHSV vyzývá spolunormotvůrce a vnitrostátní orgány, aby při přijímání tohoto návrhu a jeho provádění ve vnitrostátním právu zachovali rovnováhu, jíž se v něm podařilo dosáhnout. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EHSV tudíž souhlasí s tím, že je nezbytné zaručit právní jistotu pro všechny – pro žalobce, který bude mít k dispozici zjednodušený právní rámec pro získání náhrady škody, a pro výrobce, který bude moci pokračovat v inovacích a zároveň si bude vědom svých povinností a bude ve svém rozpočtu počítat s prostředky na pokrytí rizik. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EHSV konstatuje, že v revidované směrnici byla zohledněna řada spotřebitelských potřeb, ať už jde o identifikaci odpovědné osoby, přístup k informacím a náhradě škody nebo rozšíření působnosti na digitální a psychické škody. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV uznává, že je nutné přizpůsobit tento režim výzvám v digitální oblasti, a podporuje opatření, jimiž se podle předloženého návrhu směrnice mají tyto výzvy řešit. EHSV proto pokládá za správné, že se Evropská komise rozhodla zahrnout do tohoto návrhu umělou inteligenci prostřednictvím režimu objektivní odpovědnosti a prostřednictvím režimu subjektivní odpovědnosti v paralelním návrhu směrnice. Zdůrazňuje rovněž, že je třeba zachovat při vymezování odpovědnosti za výrobky technologicky neutrální přístup. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EHSV žádá, aby byl návrh sladěn s acquis EU, pokud jde o definice a hierarchii odpovědnosti, ale také aby byl zjednodušen v souladu s právními předpisy, které jsou v současné době přijímány. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Vyzývá rovněž k větší jednotnosti při formulování stejných povinností, které jsou v různých právních textech popsány odlišně. Je toho názoru, že namísto duplikování je třeba opatření spíše zjednodušit, a to zejména odkázáním na již existující povinnosti nebo jejich rozšířením. |
| --- | --- |

1.7

2.   Souvislosti

| 2.1 | Návrh na revizi směrnice o odpovědnosti za výrobky a návrh týkající se pravidel odpovědnosti za umělou inteligenci mají za cíl aktualizovat evropský režim objektivní odpovědnosti z roku 1985. Účelem obou návrhů je přizpůsobit tento rámec digitální a udržitelné transformaci. Nová pravidla tedy mají poskytnout výrobcům právní jistotu, kterou potřebují k inovacím, a zaručit žalobcům pokrytí nových škod a vad a také jistotu, že bude možné identifikovat v Evropě toho, kdo je za škodu odpovědný, a získat tak náhradu před soudem. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | V praxi směrnice vyžaduje, aby členské státy zavedly zvláštní režim občanskoprávní odpovědnosti. V této souvislosti může každá fyzická osoba získat náhradu za hmotnou ztrátu v důsledku škody způsobené vadou výrobku. Převážná většina nároků vznesených na základě směrnice o odpovědnosti za výrobky se a priori týká újmy na zdraví a v některých případech i vážné škody na majetku. Nároky velmi malého rozsahu se obvykle řeší mediační cestou. Ustanovení směrnice o odpovědnosti za vadné výrobky se tedy použijí v rámci mediační dohody, alternativního řešení sporů či řešení sporů on-line, nebo soudního řízení (1). EHSV žádá Komisi, aby v zájmu získání lepší představy o projednávaných případech shromáždila více informací a statistických údajů o sporech řešených alternativním postupem či on-line. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Žaloby týkající se odpovědnosti za vadné výrobky jsou jedním z nejrychleji přibývajících typů žalob v EU. Ze soudních rozsudků opírajících se o tyto postupy a z nedávných diskusí o nově vznikajících rizicích lze vyvodit, jakých výrobků či škod se v dnešní době týkají – jde například o azbest, očkovací látky, pesticidy, bisfenol A, opioidy (2), ale také o elektromagnetické vlny v případě osob citlivých na elektřinu nebo strach z onemocnění rakovinou v souvislosti s expozicí nebezpečné látce (3). Vzhledem k nárůstu nově vznikajících rizik v posledních několika letech je takový režim nezbytný. EHSV si je vědom budoucích výzev, na něž by se tento režim mohl vztahovat, a proto vyzývá všechny zúčastněné strany, které se na těchto právních předpisech podílejí, aby tento kontext zohlednily. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Dalším důležitým požadavkem je to, aby se tímto novým návrhem podařilo zachovat právní rámec, který bude poskytovat právní jistotu všem subjektům (žalobcům i žalovaným). Je třeba zajistit, aby nebyly zpochybněny základy našeho acquis EU (definice, občanské právo atd.). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Musíme rovněž zajistit, aby tento proces zaručil rovnováhu mezi našimi evropskými cíli, kterými jsou podpora průmyslových a technologických inovací, a ochranou spotřebitelů a jejich právem na spravedlivou náhradu způsobených škod. Jak upozornila Komise (4), navrhovaný rámec nesmí bránit provádění nedávno přijaté průmyslové strategie EU. EU musí zároveň spotřebitelům a obecněji evropským občanům poskytnout nejvyšší úroveň ochrany. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Navrhovaná směrnice má rovněž za cíl harmonizovat právní předpisy členských států. Tato harmonizace je o to důležitější, že případy, na které se vztahuje tento režim odpovědnosti, se zpravidla neomezují jen na území určitého členského státu. Je proto nutná co největší harmonizace, která (aby byla optimální) musí zahrnovat jasná a přesně definovaná opatření. |
| --- | --- |

2.6

3.   Obecné připomínky k potřebě zajistit soulad návrhu s acquis EU

| 3.1 | Velmi široká oblast působnosti, v níž bude třeba zajistit jednotné provádění na vnitrostátní úrovni. Z návrhu směrnice má prospěch každá fyzická osoba, která utrpěla škodu v důsledku vady výrobku a která chce od jeho výrobce získat náhradu této škody. Nejedná se tedy o spotřebitele nebo koncové uživatele, o vztah mezi podniky nebo mezi podnikem a spotřebitelem. Přesto byla směrnice ve své původní verzi v některých státech použita v případě sporů mezi zaměstnanci a zaměstnavateli nebo vzájemně mezi obchodníky, na které se ale vztahují jiné režimy než režim objektivní odpovědnosti. EHSV upozorňuje orgány na uplatňování a řádné provedení tohoto režimu. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | V zájmu jednotnosti systému je třeba vyjasnit některé definice. V článku 4 musí být propojeny definice součásti, výrobce a výrobku, protože všechny jsou uvedeny v článku 7, který definuje odpovědnost hospodářských subjektů. Definice uvedení do provozu v čl. 4 bodě 10 by měla odkazovat na první použití koncovým uživatelem, jako tomu je i v „modré příručce“ a dalších harmonizačních právních předpisech. Datum prvního použití je důležité, neboť určuje promlčecí lhůtu. Dále pak je třeba v článku 6 uvést, že použití výrobku by mělo probíhat v souladu s evropskými právními předpisy. Při nesprávném použití výrobku se totiž nelze dovolávat posouzení a prokázání jeho vadnosti. Stejně tak nemůže být důvodem ani k posouzení shody a bezpečnosti výrobků, na něž se vztahují evropské harmonizační právní předpisy, například v souvislosti s hračkami. Jak se uvádí v „modré příručce“, evropské harmonizační právní předpisy se použijí, pokud jsou výrobky dodané na trh nebo uvedené do provozu používány k zamýšlenému účelu. Výrobce v žádném případě nenese odpovědnost za škody způsobené nesprávným používáním výrobku. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Hierarchie odpovědnosti jednotlivých hospodářských subjektů musí být přiměřená jejich úloze v rámci daného řetězce. EHSV vítá skutečnost, že jsou v návrhu uvedeny různé subjekty odpovědné za dodržování předpisů a bezpečnost, jak jsou definovány v nařízení (EU) 2019/1020 (5) a v návrhu nařízení o digitálních službách (6). Návrh tak sjednocuje odpovědnost za shodu a bezpečnost výrobků s režimem odpovědnosti za vadné výrobky. Ustanovení čl. 7 odst. 2 však nerespektuje hierarchii role a odpovědnosti stanovenou v evropském rámci pro harmonizované výrobky (7). V zájmu jednotnosti by měl být čl. 7 odst. 2 upraven tak, aby v něm bylo jasně vyjádřeno, že existuje předem stanovená hierarchie odpovědnosti hospodářských subjektů, a nikoli jejich společná odpovědnost. |
| --- | --- |

3.3

4.   Hodnocení opatření reagujících na potřeby potenciálních poškozených osob

| 4.1 | Díky řadě opatření je nyní možné identifikovat odpovědný hospodářský subjekt za účelem získání náhrady škody. Zaprvé platí, že výrobci výrobku a výrobci součásti, která způsobila vadu výrobku, může být připsána společná odpovědnost. EHSV oceňuje, že tato dvojí odpovědnost byla zohledněna v doporučeních Evropské organizace spotřebitelů (BEUC) (8). Zadruhé se uplatní hierarchie odpovědnosti hospodářských subjektů, kteří jsou součástí dodavatelského řetězce vadného výrobku. Není-li první odpovědný subjekt k dispozici, nese odpovědnost ten, který je v dodavatelském řetězci o stupeň níže. Pokud výrobce není usazen v EU, může být odpovědnost připsána dovozci, případně zplnomocněnému zástupci. Odpovědnost distributora a tržiště závisí rovněž na tom, zda jsou schopni poskytnout informace o svých dodavatelích a obchodnících. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EHSV uznává, že tato dvě opatření usnadňují identifikaci odpovědného subjektu na evropském trhu, a tím i přístup k náhradě škody. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Povinnosti distributorů jsou navíc v souladu s povinnostmi uvedenými v přepracovaném znění směrnice o obecné bezpečnosti výrobků (9) a v přepracovaných právních předpisech o harmonizovaných výrobcích (pravidla sledovatelnosti). |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Totéž platí pro tržiště. Akt o digitálních službách zavádí povinnost „znát svého obchodníka“, což zejména znamená mít k dispozici kontaktní údaje výrobce a odpovědné osoby v EU. Kromě toho čl. 5 odst. 3 téže směrnice – tj. původního návrhu aktu o digitálních službách – stanoví také podmínky, na jejichž základě platformy přicházejí o možnost být zproštěny odpovědnosti, pokud neposkytnou informace o prodávajícím. Srovnatelnou povinnost stanoví směrnice Omnibus – nejsou-li poskytnuty informace vyžadované směrnicí o ochraně spotřebitele (EU) 2019/2161 (10), přebírá platforma odpovědnost za ochranu spotřebitele, kterou obvykle nese prodávající. Ačkoli jsou tyto povinnosti srovnatelné, nejsou v návrhu formulovány stejným způsobem. EHSV proto vyzývá k větší jednotnosti při formulování stejných povinností. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | V novém režimu je nyní možné také odškodnění za ztráty způsobené selháním digitálních služeb. V prvé řadě je zapotřebí říct, že tuto otázku řeší Evropská komise konkrétně ve svém paralelním návrhu týkajícím se odpovědnosti za umělou inteligenci. Současně ve svém návrhu přináší spotřebitelům řadu opatření v souvislosti s vadou „digitální složky“:






  — | Na základě definic součásti (čl. 4 bod 3), souvisejících služeb (čl. 4 bod 4) a výrobce (čl. 4 bod 11) se bude směrnice vztahovat na aplikace a další software „začleněné do výrobku nebo s ním propojené“. |
| --- | --- | --- |

4.5

—

Na základě definic součásti (čl. 4 bod 3), souvisejících služeb (čl. 4 bod 4) a výrobce (čl. 4 bod 11) se bude směrnice vztahovat na aplikace a další software „začleněné do výrobku nebo s ním propojené“.

| — | Kromě toho byly mezi druhy škod, které zakládají nárok na poskytnutí náhrady, zařazeny hmotné ztráty způsobené ztrátou nebo poškozením údajů. |
| --- | --- |

—

Kromě toho byly mezi druhy škod, které zakládají nárok na poskytnutí náhrady, zařazeny hmotné ztráty způsobené ztrátou nebo poškozením údajů.

| — | Dále pak nebude možné zprostit odpovědnosti výrobce souvisejících služeb na základě toho, že vada v době uvedení výrobku na trh neexistovala. |
| --- | --- |

—

Dále pak nebude možné zprostit odpovědnosti výrobce souvisejících služeb na základě toho, že vada v době uvedení výrobku na trh neexistovala.

| 4.6 | EHSV podporuje opatření upravující digitální oblast, která jsou v návrhu obsažena. Vyzývá však spolunormotvůrce, aby zohlednili paralelní právní předpisy, které byly nedávno přijaty nebo jsou nyní projednávány (zejména obecné nařízení o ochraně osobních údajů (11), návrh týkající se odpovědnosti za umělou inteligenci, akt o umělé inteligenci, akt o datech, nařízení o obecné bezpečnosti výrobků, směrnice NIS 2 (12) a akt o kybernetické odolnosti). Je třeba zajistit jednotnost a zabránit duplikaci právních opatření. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Návrh řeší obtíže spojené se získáváním technických informací a jejich pochopením několika způsoby. Příslušný právní rámec se použije v případě, že výrobek způsobil hmotnou škodu osobě nebo jejímu majetku. Tyto výrobky jsou často vědecky nebo technologicky složité. Evropská komise na složitost dotčených výrobků reagovala v roce 1985 zavedením objektivní odpovědnosti do občanského práva. V této souvislosti musí žalobce prokázat vadu výrobku, škodu a příčinnou souvislost mezi nimi, aby získal spravedlivou náhradu škody. Nemusí se při tom prokazovat zavinění výrobce. Evropská unie hned v preambuli uznala, že objektivní odpovědnost je nezbytná k tomu, aby bylo možné čelit stále techničtější povaze naší doby. Již tento odklon od občanského práva přinesl žalobcům velké zjednodušení. V rámci stávajícího procesu revize právních předpisů však spotřebitelské organizace požadovaly, aby se šlo ještě dál a důkazní břemeno se obrátilo nebo aby bylo zrušeno zproštění odpovědnosti zdůvodněné stavem vědeckých poznatků. Komise poslední dvě opatření neuplatnila, ale předložila nové návrhy, které reagují na potřeby spotřebitelů. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Tento návrh tedy obsahuje nová opatření týkající se poskytnutí důkazů a domněnky vady nebo příčinné souvislosti. Co se týče prvního bodu, je především třeba zavést toto právo na evropské úrovni. V současné době má podobná pravidla většina členských států. Ve druhém bodě jde o kodifikaci judikatury, která je považována za příznivou pro žalobce a o níž pojednává oddíl 5 tohoto stanoviska. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Návrh Komise řeší i případy, kdy ke škodě dochází několik let či desetiletí po zakoupení výrobku nebo jeho uvedení na trh. Zavádí v této souvislosti dvě různá opatření. V případě digitálních technologií (souvisejících se službou) není možné zproštění odpovědnosti na základě pravděpodobnosti, že vada neexistovala v době uvedení na trh nebo do provozu. Kromě toho se zdá být poměrně složité podložit zproštění odpovědnosti argumenty týkajícími se stavu techniky. V případě nebezpečných látek způsobujících skrytou újmu na zdraví se promlčecí lhůta prodlužuje na 15 let. |
| --- | --- |

4.9

5.   Hodnocení opatření reagujících na potřeby podniků

| 5.1 | V tomto režimu má zásadní význam pojem podstatné změny, který by tudíž měl být definován a vyjasněn. Podstatná změna výrobku s sebou nese odpovědnost původce této změny a prodloužení promlčecí lhůty. EHSV proto žádá, aby byl tento pojem vyjasněn na základě „modré příručky“ (13). |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Posuzování případů, kdy není třeba prokazovat jeden ze tří prvků vada/škoda/příčinná souvislost. Článek 9 stanoví, že členské státy zajistí, aby žalobce nesl důkazní břemeno ohledně vady výrobku, vzniklé škody a jejich příčinné souvislosti. Je tedy nutné prokázat majetkovou újmu související s hmotnou nebo nehmotnou škodou na osobě nebo osobním majetku nebo ztrátou/poškozením údajů A vadu výrobku nebo jedné z jeho součástí (výrobku/služby) A souvislost mezi nimi, a to s výjimkou dvou případů. Je třeba poukázat na to, že důkazní břemeno se stanoví v rámci již zahájeného soudního řízení. Žaloba tedy byla považována za dostatečně přípustnou a škoda za dostatečně rozsáhlou, aby měla daná osoba zájem zahájit soudní řízení, které je pro žalobce a priori finančně nákladné. |
| --- | --- |

5.2

| 5.2.1 | Zaprvé jsou v článku 9 o důkazním břemenu v odstavci 3 uvedeny případy, kdy se předpokládá příčinná souvislost mezi škodou a vadou, tj. pokud byla zjištěna vada výrobku a způsobená škoda typicky odpovídá dané vadě. V tomto případě je po prokázání vady třeba určit pouze hmotnou ztrátu spojenou se škodou. Příčinnou souvislost lze doložit na základě domněnek. Toto ustanovení se také jeví jako uznání možnosti vady. V této souvislosti bude muset výrobce, který zjistil vadu výrobku, stáhnout z trhu či z oběhu všechny výrobky stejné šarže. Takový postup by vedl k velkému plýtvání. |
| --- | --- |

5.2.1

| 5.2.2 | Zadruhé jsou v čl. 9 odst. 4 uvedeny případy, kdy je důkaz vady a příčinné souvislosti založen na pravděpodobnosti. K tomu může dojít v případech, kdy soud rozhodne, že žalobce čelí při dokazování nadměrným obtížím z důvodu technické nebo vědecké složitosti. Žalobce tedy musí prokázat, že výrobek přispěl ke vzniku škody A že existuje pravděpodobnost vady nebo souvislosti mezi vadou a škodou. V takovém případě nemusí být vědecky prokázána vada ani příčinná souvislost. |
| --- | --- |

5.2.2

| 5.2.3 | Pro posouzení tohoto ustanovení je třeba odkázat na judikaturu, kterou je podloženo. Například ve věci Sanofi Pasteur (14) došly soudy k závěru, že při neexistenci vědeckého konsenzu může být vada očkovací látky a příčinná souvislost mezi touto vadou a onemocněním doložena spolehlivými, přesnými a shodnými důkazy. Postup je pro žalobce značně zjednodušen, neboť musí v konečném důsledku předložit soubor faktických, a nikoli vědeckých informací. EHSV uznává, že v určitých složitých případech musí „pravděpodobnost vady“ posoudit soudce, aniž by to automaticky vedlo k domněnce příčinné souvislosti. |
| --- | --- |

5.2.3

V Bruselu dne 24. ledna 2023.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Viz odhady uvedené v posouzení dopadů, které vypracovala Evropská komise.

1

(2)  Tyto látky vyvolávají debatu, zejména ve Švédsku. Je třeba poukázat na to, že ve Francii se spotřeba opioidů v průběhu 10 let před pandemií COVID-19 zvýšila o více než 150 %.

2

(3)  Francie uznává právo na odškodnění za újmu způsobenou strachem z budoucího vzniku nemoci. Zdá se, že Španělsko a Itálie chtějí jejího příkladu následovat. Toto právo začalo být uznáváno v roce 2019 u expozice azbestu a krátce nato bylo rozšířeno na všechny nebezpečné látky nebo výrobky. Naše podniky tedy i dvacet let poté, co byl azbest v roce 1997 zakázán, čelí značnému riziku, že po nich bude požadována náhrada škody.

3

(4)  V lednu 2020 Evropská komise v rámci slyšení k revizi směrnice o odpovědnosti za vadné výrobky upozornila, že toto téma má nesmírný význam pro posílení průmyslové kapacity EU, aby byla technologicky suverénní a poskytla výrobcům konkurenční výhodu, která jim umožní inovovat a konkurovat Číně a USA.

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1020 ze dne 20. června 2019 o dozoru nad trhem a souladu výrobků s předpisy a o změně směrnice 2004/42/ES a nařízení (ES) č. 765/2008 a (EU) č. 305/2011 (Úř. věst. L 169, 25.6.2019, s. 1).

5

(6)  COM(2020) 825 final – 2020/0361 (COD).

6

(7)  i) výrobce usazený v EU; ii) dovozce (tzn. dovozce usazený v EU), pokud v Unii není usazen výrobce; iii) zplnomocněný zástupce (tzn. zplnomocněný zástupce usazený v EU), kterého výrobce písemně pověřil, aby jeho jménem plnil úkoly, nebo iv) poskytovatel služeb kompletního vyřízení objednávek usazený v EU, pokud v Unii není usazen výrobce, dovozce ani zplnomocněný zástupce.

7

(8)  Evropská organizace spotřebitelů – www.beuc.eu

8

(9)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES ze dne 3. prosince 2001 o obecné bezpečnosti výrobků (Úř. věst. L 11, 15.1.2002, s. 4).

9

(10)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2161 ze dne 27. listopadu 2019, kterou se mění směrnice Rady 93/13/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/6/ES, 2005/29/ES a 2011/83/EU, pokud jde o lepší vymáhání a modernizaci právních předpisů Unie na ochranu spotřebitele (Úř. věst. L 328, 18.12.2019, s. 7).

10

(11)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1).

11

(12)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/2555 ze dne 14. prosince 2022 o opatřeních k zajištění vysoké společné úrovně kybernetické bezpečnosti v Unii a o změně nařízení (EU) č. 910/2014 a směrnice (EU) 2018/1972 a o zrušení směrnice (EU) 2016/1148 (směrnice NIS 2) (Úř. věst. L 333, 27.12.2022, s. 80).

12

(13)  Výrobek, který byl podroben podstatným změnám nebo opravám poté, co byl uveden do provozu, je třeba považovat za nový výrobek, pokud: i) jeho původní výkonnost, účel nebo typ se mění, aniž by se s tím počítalo v počátečním posouzení rizik, ii) změnila se povaha nebezpečí nebo se zvýšil stupeň rizika s ohledem na příslušné harmonizační právní předpisy Unie, iii) výrobek je dodáván na trh (nebo uváděn do provozu, pokud se platné právní předpisy v rámci své oblasti působnosti vztahují i na uvedení do provozu). To je nutno posoudit v každém jednotlivém případě, zejména z hlediska cíle právních předpisů a typu výrobků spadajících do oblasti působnosti dotčeného právního předpisu.

13

(14)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 21. června 2017 N. W a další v. Sanofi Pasteur MSD SNC a další, C-621/15, ECLI:EU:C:2017:484.

14

---

| 21.4.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 140/39 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 140/39

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Evropská strategie v oblasti péče

(COM(2022) 440 final)

(2023/C 140/07)

| Zpravodajka: | Kinga JOÓ |
| --- | --- |
| Spoluzpravodajka: | Zoe TZOTZE-LANARA |

Zpravodajka:

Kinga JOÓ

Spoluzpravodajka:

Zoe TZOTZE-LANARA

| Žádosti o vypracování stanoviska | Evropská komise, 27. 10. 2022 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Zaměstnanost, sociální věci, občanství |
| Přijato v sekci | 11. 1. 2023 |
| Přijato na plenárním zasedání | 24. 1. 2023 |
| Plenární zasedání č. | 575 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 169/0/4 |

Žádosti o vypracování stanoviska

Evropská komise, 27. 10. 2022

Právní základ

Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Zaměstnanost, sociální věci, občanství

Přijato v sekci

11. 1. 2023

Přijato na plenárním zasedání

24. 1. 2023

Plenární zasedání č.

575

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

169/0/4

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV vítá návrhy předložené v Evropské strategii v oblasti péče týkající se opatření na úrovni EU a členských států, jejichž cílem je posílit pečovatelskou infrastrukturu v Evropě na základě celospolečenského přístupu, a oceňuje, že se ve strategii prostřednictvím návrhů Rady vyzývá k zajištění kvalitnějších služeb v průběhu celého života. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV opakuje svůj návrh na zavedení evropské záruky v oblasti péče, aby bylo možné zajistit celoživotní přístup k cenově dostupné kvalitní zdravotní péči a pečovatelským službám pro všechny občany, kteří žijí v EU. Pokud by byl tento nástroj úspěšně uplatňován, přispíval by k řešení nedostatků v péči a prosazování důstojných pracovních podmínek pro pečovatele, včetně neformálních pečovatelů. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EHSV zdůrazňuje, že je důležité podporovat rodiny v tom, aby plnily svoji základní úlohu. Zahrnuje to rovněž investování nad rámec sociálních politik a do komunit. Řádně podporované rodiny se všemi svými rozdíly fungují jako záchranná síť a jsou základními prvky udržitelného systému péče založeného na solidaritě. Zásadní je zdůraznění významu upřednostnění cenové dostupnosti a kontinuity pečovatelských služeb v reakci na otřesy. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EHSV hraje klíčovou úlohu při šíření osvěty tím, že shromažďuje klíčové prvky osvědčených postupů, pokud jde o nástroje a infrastrukturu, a informuje o nich sociální partnery a organizace občanské společnosti, a tím, že sdílí informace o nových formách pečovatelských služeb. Vyzývá k vyčlenění zvláštních rozpočtových prostředků na mapování potřeb příjemců a poskytovatelů péče a domácích pečovatelů. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Genderová rovnost by měla zůstat ústředním prvkem provádění strategie, mj. na základě opatření zaměřených na boj proti škodlivým genderovým stereotypům, které narušují odvětví formální i neformální péče. EHSV opakuje, že by se mělo usilovat o motivování většího počtu mužů k hledání práce v oblasti péče a o zajištění lepšího rozdělení péče v rámci domácností. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EHSV zdůrazňuje potřebu přístupu zohledňujícího životní cyklus, který podporuje zdravé a aktivní stárnutí a zároveň předchází diskriminaci na základě věku a jiným formám diskriminace, špatnému zacházení se staršími občany a stereotypům a zajišťuje ochranu před takovým jednáním. EHSV vyzývá k vypracování evropské strategie pro starší osoby. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EHSV žádá, aby byly mobilizovány veškeré zdroje s cílem uspokojit rostoucí a různorodou poptávku po péči – je třeba vyčlenit odpovídající finanční prostředky na pečovatelskou infrastrukturu a pečovatele v zájmu posílení růstu a zaměstnanosti. Je třeba mobilizovat celou škálu poskytovatelů péče, a to při zavedení silných rámců pro zajišťování kvality. Členské státy musí podporovat vytváření kvalitních pracovních míst a zajistit, aby byla pracovní místa v oblasti sociální péče atraktivní, přiměřeně placená a ceněná a aby nabízela dobré kariérní vyhlídky. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EHSV vyzývá k tomu, aby se zlepšilo poskytování údajů o účasti dětí na předškolním vzdělávání a péči s cílem zajistit srovnatelnost a dostupnost komplexnějších informací za účelem navrhování a provádění reforem. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EHSV žádá, aby orgány EU zřídily genderově vyváženou odbornou skupinu na vysoké úrovni pro dlouhodobou péči, která by formalizovala spolupráci, a spojovala tedy všechny aktéry a jejich organizace za účelem společného vytváření pečovatelských služeb zítřka (1). Doporučuje se rovněž, aby se příjemci a poskytovatelé péče a jejich organizace smysluplně zapojili ve všech fázích politického cyklu. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EHSV zdůrazňuje, že je třeba zvážit mobilitu pečovatelů a migraci pracovních sil ze zemí mimo EU spolu se zavedením nástrojů pro sladění poptávky a nabídky a uznávání kvalifikací, a konstatuje, že strategie dostatečně nezohledňuje množství pracovníků bez dokladů, kteří již v Evropě péči poskytují. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EHSV vyzývá k přezkumu doporučení v polovině období na základě monitorování barcelonských cílů a obecných cílů reforem dlouhodobé péče, a to v návaznosti na cyklus financování EU. |
| --- | --- |

1.11

2.   Cíle a oblast působnosti stanoviska

| 2.1 | EHSV vítá návrhy uvedené v Evropské strategii v oblasti péče (dále jen „strategie“), které se týkají opatření na úrovni EU a členských států a jejichž cílem je posílení pečovatelské infrastruktury v Evropě, přičemž mají podporovat příjemce péče (od narození až do stáří) i poskytovatele péče (formální i neformální), a oceňuje analytický přístup sdělení při zjišťování nedostatků, překážek a problematických oblastí, které mají vliv na poskytování integrované kvalitní péče. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Tato strategie je v souladu s akčním plánem Evropské komise pro provádění evropského pilíře sociálních práv z roku 2021 a poskytuje členským státům užitečné pokyny ohledně dostupné, přiměřené a kvalitní péče s cílem uspokojit rostoucí a různorodou poptávku po péči, a zároveň stanoví ambiciózní cíle v oblasti předškolního vzdělávání a péče a nástroje řádné správy pro monitorování opatření v oblasti dlouhodobé péče. Vychází ze stávajících rámců EU (2), které zajišťují její průřezovou povahu, což jí umožňuje řešit nedostatky v oblasti péče a prosazovat práva pečovatelů a příjemců péče. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Při provádění se lze řídit četnými studiemi a stanovisky, které nabízejí poznatky a údaje o různých aspektech péče, včetně genderové rovnosti (3), (4), nákladů na neformální péči (5), (6), systémů dlouhodobé péče v Evropě (7), pracovní síly a pracovních podmínek (8), (9). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Evropský parlament zdůraznil význam přístupnosti a dostupnosti veřejné péče a to, že každý by měl mít právo na skutečnou volbu služeb, které jsou pro něj a jeho rodinu vhodné (rodinná péče, komunitní péče, péče zaměřená na pacienta, individualizovaná péče nebo jiné formy péče (10)). |
| --- | --- |

2.4

3.   Obecné připomínky

| 3.1 | EHSV vítá jak skutečnost, že strategie uznává, že péče je odpovědností společnosti jako celku, a nikoli pouze rodin, tak oba návrhy doporučení Rady, v nichž se požaduje poskytování kvalitnějších služeb v průběhu celého života. Podporuje změnu společenského paradigmatu, pokud jde o způsob, jakým je péče v EU hodnocena a poskytována, přičemž je třeba překlenout různé kulturní aspekty a rozdíly mezi jednotlivými členskými státy. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Cílem strategie je posunout evropskou diskusi o péči směrem k udržitelnému modelu péče založenému na lidských právech, který podporuje genderovou rovnost ve formální a neformální péči a zaručuje lidskou důstojnost, možnost nezávislého života a začlenění do komunity. Odolnost a přiměřenost systémů péče v celé EU byla prověřena během pandemie COVID-19, která prohloubila strukturální problémy, jako je nedostatečné financování a nedostatek pracovníků. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Účinná strategie vyžaduje transformační a ambiciózní přístup, jehož jádrem jsou základní práva a potřeby příjemců péče a poskytovatelů péče, a součástí takového přístupu musí být plné a smysluplné zapojení příjemců a poskytovatelů péče do konzultací a rozhodnutí. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EHSV zdůrazňuje, že nedílnou součástí provádění strategie by měla být preventivní, habilitační a rehabilitační opatření. Opatření by se měla stále více zaměřovat na včasnou intervenci, zdravé a aktivní stárnutí, preventivní opatření a podporu samostatnosti, neboť mohou minimalizovat potřebu začít využívat dlouhodobou péči a mohou posilovat začlenění do společnosti a aktivní občanství, zejména prostřednictvím vytvoření komplexní evropské strategie pro starší osoby. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EHSV připomíná zkušenosti s úspornými opatřeními v souvislosti s nedávnou finanční a hospodářskou krizí a zdůrazňuje, že v reakci na současné otřesy spojené s válkou na Ukrajině, energetickou krizí a současnou krizí životních nákladů musí být cenová dostupnost a kontinuita pečovatelských služeb považovány za priority. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Začlenění genderové rovnosti do celé strategie je vítaným krokem. V odvětví péče – jak ve formálním, tak i neformálním – dominují ženy. V EU uvádí 29 % žen, že hlavním důvodem, proč nejsou aktivní na trhu práce nebo pracují na částečný úvazek, jsou pečovatelské povinnosti, oproti tomu stejné důvody udává pouhých 6 % mužů (11). Náklady tohoto nevyváženého rozdělení pečovatelských povinností se odhadují na 242 miliard EUR ročně (12). Doporučení představují pro členské státy užitečné pokyny pro boj proti genderovým stereotypům, rozdílům v odměňování žen a mužů, rozdílům ve výši důchodů žen a mužů a nerovnostem v poskytování péče. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EHSV zdůrazňuje význam rodinné a neformální péče jakožto základního prvku udržitelných systémů péče a vyzývá k rychlému zmapování potřeb a podmínek tohoto druhu péče. Je nezbytné uznat tyto pečovatele jako partnery při zajišťování kontinuity péče a poskytovat jim komplexní podporu, jako jsou možnosti odborné přípravy se systémy validace dovedností, a zajistit jejich účast na trhu práce a ve společenském životě prostřednictvím kombinace zdrojů, služeb a uspořádání pracovní doby (v souvislosti se směrnicí o rovnováze mezi pracovním a soukromým životem) a zároveň zabezpečit přístup k sociálním právům, respitní péči a službám v oblasti duševního zdraví (13). |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EHSV vítá, že je kladen důraz na lepší ochranu práv pečovatelů. Vyzývá členské státy, aby řešily nedostatky v prosazování pracovního práva EU, ratifikovaly úmluvu Mezinárodní organizace práce č. 189, která stanoví normy pro důstojné pracovní podmínky pracovníků v cizí domácnosti, a přijaly opatření k regulaci situace stálých pečovatelů v cizí domácnosti (14), včetně migrujících a mobilních pracovníků. Konstatuje však, že strategie dostatečně nezohledňuje množství pracovníků bez dokladů, kteří již v Evropě poskytují péči, a měla by se zaměřit na všechny pečovatele žijící v EU bez ohledu na jejich migrační a pobytový status. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EHSV oceňuje závazek zlepšit pracovní podmínky v odvětví péče tím, že budou zajištěny prohlubování dovedností, změny kvalifikace a ověřování dovedností, zvyšování platů, prosazování sociálních a pracovních práv, bude věnována pozornost fyzickým a psychosociálním zdravotním rizikům a budou řešena rizika násilí a obtěžování na pracovišti. Vyzývá členské státy, aby ratifikovaly úmluvu MOP č. 190 o násilí a obtěžování ve světě práce. Sociální partneři a vlády musí spolupracovat tak, aby bylo možné ukončit nejisté formy pečovatelské práce a vytvořit silné regulační a finanční rámce a rámce kolektivního vyjednávání. Nedostatek kvalifikovaných pracovníků téměř ve všech členských státech ohrožuje normy v oblasti zdraví a péče, zejména v souvislosti s demografickou změnou, mobilitou pracovníků a stárnutím. |
| --- | --- |

3.9

4.   Konkrétní připomínky

| 4.1 | EHSV opakuje, že je naléhavě nutné vypracovat specializovanou evropskou záruku v oblasti péče (15), která má být zásadním prvkem úspěšného provádění strategie na základě kombinace politických, praktických a finančních nástrojů, aby bylo zajištěno, že budou opatření v rámci strategie plně začleněna do vnitrostátních právních, politických a finančních rámců a rámců pro poskytování daných služeb. Stanovení norem stejně jako jejich monitorování má zásadní význam pro to, aby bylo možné zajistit zlepšení v tomto odvětví (16). |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Evropskou strategii v oblasti péče by měl doplňovat strukturovaný evropský prováděcí plán a režimy financování. Veřejné investice do péče jsou v mnoha členských státech nedostatečné. Na podporu členských států v konkrétních oblastech souvisejících s péčí (od návrhu politik po provádění služeb a monitorování dopadů) musí být uvolněny prostředky ze strukturálních a investičních fondů EU (ESF+, EFRR) a také Nástroje pro oživení a odolnost a Nástroje pro technickou podporu, zejména pak prostřednictvím sociálně odpovědného zadávání veřejných zakázek. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Zásadní význam bude mít hodnocení pokroku a dopadu na příjemce péče a poskytovatele péče. Konkrétní technické pokyny týkající se vytvoření rámců pro monitorování a hodnocení by mohly vnitrostátním ministerstvům pomoci tím, že by jim poskytly specifické rady ohledně vypracování modelů udržitelných pečovatelských služeb, měření dopadů a ukazatelů. Monitorování ze strany Evropské komise by mělo zahrnovat zprávy o politice i financování a výzvu k přezkumu doporučení v polovině období. Evropský semestr musí lépe zacílit svá doporučení pro jednotlivé země, aby členským státům pomohl upřednostňovat odpovídající financování péče, která by měla být spíše produktivní a udržitelnou investicí než ekonomickou zátěží. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Po přijetí obou doporučení Rady by opatření a pokyny měly být urychleně začleněny do vnitrostátních politik a právních rámců. EHSV zdůrazňuje, že je důležité, aby vnitrostátní koordinátoři, kteří působí v oblasti dlouhodobé péče, zajišťovali soudržnost a začlenili péči do dalších oblastí, ministerských a správních úrovní, a to i nad rámec sociální a zdravotní politiky (bydlení, doprava, energetika, hospodářství atd.). |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Nežádoucí výběr rizik, komercializace a úsilí o dosahování příjmu a zisku na úkor péče a zdraví mohou prohloubit nerovnosti v přístupu k péči. Je nutné zavést přiměřená kontrolní opatření, která zabrání používání nezdravých postupů a zajistí silné záruky pro poskytování vysoce kvalitních služeb a řádné využívání finančních prostředků. Dlouhodobá péče a předškolní vzdělávání a péče na úrovni členských států vyžadují stabilní systémy sociální ochrany a kvalitní veřejné služby založené na solidaritě, sociálních investicích a subjektech sociální ekonomiky – např. se jedná o vzájemné pojišťovny – s cílem zajistit různé druhy financování a systémy sdílení nákladů pro komunitní a domácí péči, již nabízí náležitě kvalifikovaní pečovatelé (17). Aby bylo možné financovat poskytování těchto služeb, měly by být zváženy alternativy k sociálním příspěvkům (18). Je třeba uvažovat o začlenění dobrovolné podpory od neziskových organizací, které jsou prospěšné jak pro zdravotnictví, tak pro systém péče, ovšem to by nemělo být pokládáno za opatření ke snížení nákladů. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Pokud jde o pravomoci členských států a subsidiaritu, Evropská komise by měla zajistit, aby vysoce kvalitní pečovatelské služby rozvíjené členskými státy byly inkluzivní. Strategie musí zajistit, aby každá osoba, která potřebuje péči, měla plný a rovný přístup ke službám, zejména prostřednictvím pevných a závazných rámců kvality. Zvláštní pozornost by měla být věnována skupinám, které obvykle bývají vyloučeny, jako jsou Romové, migranti atd., a dopadům prolínající se strukturální diskriminace. To rovněž znamená, že pečovatelská infrastruktura musí být přístupná v odlehlých oblastech a oblastech s nízkou hustotou obyvatelstva. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Investice do digitální infrastruktury mohou usnadnit účinné plánování a poskytování péče, uchovávání, výměnu a sdělování informací mezi různými poskytovateli zdravotní a sociální péče, což umožní účinné monitorování kvality a rovného přístupu. Dosah, kontinuitu, koordinaci a vysokou kvalitu pečovatelských služeb může podpořit řada příležitostí, např. asistenční technologie, preventivní opatření, robotika, zdravotní péče na dálku a další, budou-li plně inkluzivní a přístupné. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | V navrhovaném doporučení týkajícím se dlouhodobé péče se uvádí, že systémy musí rovněž zohledňovat potřeby osob se zdravotním postižením v oblasti podpory, přičemž se jasně odkazuje na Úmluvu OSN o právech osob se zdravotním postižením. Komise by měla zajistit, aby finanční prostředky EU uvolněné v rámci strategie respektovaly cíl deinstitucionalizace a podporovaly začleňování prostřednictvím rozvoje komunitních služeb s dobře vyškolenou pracovní silou (19). EHSV opakuje, že je třeba podporovat děti a rodiče se zdravotním postižením (20), a vítá, že se doporučení týkající se předškolního vzdělávání a péče na tuto otázku zaměřuje. |
| --- | --- |

4.8

5.   Provádění doporučení týkajícího se předškolního vzdělávání a péče

| 5.1 | EHSV podporuje revizi barcelonských cílů, aby bylo možné zlepšit dostupnost přístupné, cenově dostupné, inkluzivní a kvalitní péče o děti. Členské státy, které těchto cílů dosáhly nebo je překročily, by se měly více soustředit na zajišťování norem kvality a rozvoj různých forem předškolního vzdělávání a péče v závislosti na různých věkových skupinách. Cíle týkající se zvýšení dostupnosti předškolního vzdělávání a péče musí jít ruku v ruce s rámci pro zajišťování kvality a důstojnými pracovními podmínkami. Členské státy by měly pracovat na vymezení ukazatelů pro monitorování přístupu k modelům péče na základě vnitrostátních preferencí a rozdílů a zároveň by měly plnit cíle a dodržovat normy kvality a další normy podle revidovaných cílů. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | EHSV vítá výzvu k zajištění toho, aby všechny děti měly právní nárok na přístup ke kvalitním službám, a vítá také vzájemnou provázanost strategie s evropskou zárukou pro děti, což posiluje její vícegenerační přístup, který má zásadní význam pro rovnováhu mezi pracovním a soukromým životem a dobré životní podmínky rodin. Bezplatný přístup k předškolnímu vzdělávání a péči pro rodiny v nouzi musí být doplněn o soubor opatření, která zahrnují bezplatné stravování, bezplatné hygienické potřeby (např. pleny) a pomoc při fyzickém a duševním vývoji (jemná motorika, logopedie atd.). |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EHSV vítá skutečnost, že strategie odkazuje na unijní rámce pro rovnost a na děti ve zranitelných situacích s cílem vytvořit inkluzivní systémy respektující všechny formy rodiny. Opatření, která mají být zavedena, by měla zahrnovat osvětu a odbornou přípravu pro zaměstnance zaměřenou na práva uživatelů služeb a na začleňování a stereotypy. EHSV vítá především návrhy týkající se zajištění odpovídajícího poměru dětí a zaměstnanců, průběžné odborné přípravy zaměstnanců a zahrnutí časových požadavků do ukazatelů, což je obzvláště důležité v případě dětí se zdravotním postižením, které mají často pouze částečný přístup k předškolnímu vzdělávání a péči. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Modely osvědčených postupů v oblasti předškolního vzdělávání a péče musí být jádrem opatření k provádění doporučení Rady a musí být podpořeny za pomoci politik a rámců financování na nižší než celostátní úrovni, přičemž je třeba vyčlenit zvláštní rozpočtové prostředky na mapování potřeb příjemců a poskytovatelů péče, a dále za pomoci testování nových forem pečovatelských služeb. Ústředním bodem by měla zůstat práva dětí. Děti v útlém věku potřebují zdravé a podnětné prostředí, ať už ho zajišťuje rodinná, nebo profesionální péče. Proto musí být k dispozici různé modely péče (denní centra, firemní školky, pečovatelé/pečovatelky o děti, mateřští asistenti/mateřské asistentky, dětské skupiny, mimoškolní péče) s ohledem na vývojové potřeby dětí různého věku. |
| --- | --- |

5.4

6.   Provádění doporučení týkajícího se dlouhodobé péče

| 6.1 | EHSV požaduje vypracování solidních prováděcích plánů, které se budou vztahovat na celé spektrum dlouhodobé péče. Evropská komise by měla spolupráci formalizovat zřízením odborné skupiny na vysoké úrovni pro dlouhodobou péči, která by sdružovala sociální partnery, organizace občanské společnosti, vnitrostátní koordinátory, příjemce dlouhodobé péče, zejména starší osoby a osoby se zdravotním postižením, a další relevantní odborníky a subjekty z praxe. Aby bylo možné zajistit podklady pro činnost této skupiny, mohla by být vytvořena online veřejná platforma, která by shromažďovala údaje a výsledky výzkumu a prosazovala sdílení osvědčených postupů. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | EHSV přijal několik stanovisek o poskytování dlouhodobé péče v EU (21), v nichž klade důraz na potřebu investovat do kvalitní, udržitelné a dostupné péče pro všechny. EHSV zdůrazňuje, že je třeba maximalizovat doplňkovost a součinnost všech poskytovatelů péče a zdravotních služeb ve veřejném i soukromém sektoru (ziskovém i neziskovém), aby bylo dosaženo pokrytí pro všechny, a to s ohledem na osvědčené postupy v členských státech. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | EHSV vítá skutečnost, že návrh týkající se dlouhodobé péče uznává význam subjektů sociální ekonomiky jakožto poskytovatelů služeb. EHSV vybízí Komisi, aby podrobněji prozkoumala způsoby, jak v rámci politiky dlouhodobé péče vytvořit strukturované komunikační linie mezi subjekty sociální ekonomiky a evropskými orgány. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | EHSV poukazuje na význam různých iniciativ v rámci zelené a digitální transformace pro plné využití potenciálu technologií k vytvoření, přehodnocení a renovaci domovního a bytového fondu inkluzivnějším a udržitelnějším způsobem. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Modely osvědčených postupů v oblasti dlouhodobé péče mohou zahrnovat strukturovanější a účinnější domácí péči a také nové alternativy, pokud jde o bydlení, jako jsou chráněné bydlení, bydlení s dohledem nebo společné bydlení, jednotky pro spolubydlení či další alternativy v souladu s potřebami a preferencemi příjemců péče a na základě právně schválených rámců kvality. Měly by být zváženy i jiné typy pečovatelských modelů, aby se v rámci integrovaného přístupu pokrylo celé spektrum péče, např. podpora duševního zdraví, rodinná centra, rodičovské podpůrné skupiny a podpora přechodného bydlení, a to takovým způsobem, který usnadňuje přechod od jednoho modelu k jinému s různou intenzitou nebo povahou požadovaných služeb, aniž by byla narušena kontinuita péče. |
| --- | --- |

6.5

V Bruselu dne 24. ledna 2023.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Společné vytváření služeb obecného zájmu jakožto příspěvek k posílení participativní demokracie v EU (stanovisko z vlastní iniciativy) (Úř. věst. C 486, 21.12.2022, s. 76).

1

(2)  Strategie práv osob se zdravotním postižením na období 2021–2030, záruka pro děti, Strategie EU pro práva dítěte, směrnice o rovnováze mezi pracovním a soukromým životem, strategie pro rovnost žen a mužů a další příslušné iniciativy v rámci evropského pilíře sociálních práv.

2

(3)  Gender inequalities in care and pay in the EU (Nerovnosti mezi ženami a muži v péči a odměňování v EU): https://eige.europa.eu/publications/gender-inequalities-care-and-pay-eu.

3

Gender inequalities in care and pay in the EU

(4)  Index genderové rovnosti: https://eige.europa.eu/gender-equality-index/2022.

4

(5)  What if care work were recognised as a driver of sustainable growth? (Co kdyby byla pečovatelská práce uznána jako hnací síla udržitelného růstu?): https://epthinktank.eu/2022/09/07/what-if-care-work-were-recognised-as-a-driver-of-sustainable-growth/.

5

What if care work were recognised as a driver of sustainable growth?

(6)  Study on exploring the incidence and costs of informal long-term care (Studie k průzkumu výskytu neformální dlouhodobé péče a souvisejících nákladů): https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=8423&furtherPubs=no.

6

Study on exploring the incidence and costs of informal long-term care

(7)  2021 Long-term care in the EU (2021 Dlouhodobá péče v EU): https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=8396.

7

2021 Long-term care in the EU

(8)  Long-term care workforce: Employment and working conditions (Pracovní síla v oblasti dlouhodobé péče: podmínky zaměstnání a pracovní podmínky): https://www.eurofound.europa.eu/nb/publications/customised-report/2020/long-term-care-workforce-employment-and-working-conditions.

8

Long-term care workforce: Employment and working conditions

(9)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke Strategii týkající se pracovníků ve zdravotnictví a péče pro budoucnost Evropy (stanovisko z vlastní iniciativy) (Úř. věst. C 486, 21.12.2022, s. 37).

9

(10)  Usnesení Evropského parlamentu Směrem ke společným evropským opatřením v oblasti péče, 22. června 2022.

10

(11)  Evropský institut pro rovnost žen a mužů (EIGE), tamtéž.

11

(12)  Výzkumná služba EP, tamtéž.

12

(13)  Evropská charta pro rodinné pečovatele: https://coface-eu.org/european-charter-for-family-carers/.

13

(14)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Práva stálých domácích pečovatelů (stanovisko z vlastní iniciativy) (Úř. věst. C 487, 28.12.2016, s. 7).

14

(15)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke Strategii týkající se pracovníků ve zdravotnictví a péče pro budoucnost Evropy (stanovisko z vlastní iniciativy) (Úř. věst. C 486, 21.12.2022, s. 37).

15

(16)  OECD, 2019, Improving healthcare quality in Europe – Characteristics, effectiveness and implementation of different strategies (Zlepšování kvality zdravotní péče v Evropě – charakteristiky, účinnost a provádění různých strategií).

16

Improving healthcare quality in Europe – Characteristics, effectiveness and implementation of different strategies

(17)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Dopady sociálních investic na zaměstnanost a na veřejné rozpočty (stanovisko z vlastní iniciativy) (Úř. věst. C 226, 16.7.2014, s. 21).

17

(18)  Event report: European Care systems: Solidarity and sustainability – friends or foes? (Zpráva k události: Evropské systémy péče: solidarita a udržitelnost – přátelé nebo nepřátelé?): https://www.aim-mutual.org/mediaroom/event-report-european-care-systems-solidarity-and-sustainability-friends-or-foes/.

18

Event report: European Care systems: Solidarity and sustainability – friends or foes?

(19)  Evropská skupina odborníků pro přechod od institucionální ke komunitní péči, EU Guidance on independent living and inclusion in the community (Pokyny EU pro nezávislý život a začlenění do komunity) a EU funds
  Checklist to promote independent living and deinstitutionalisation (Kontrolní seznam fondů EU na podporu nezávislého života a deinstitucionalizace).

19

EU Guidance on independent living and inclusion in the community

EU funds

Checklist to promote independent living and deinstitutionalisation

(20)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru – Úloha rodinných příslušníků poskytujících péči osobám se zdravotním postižením a starším osobám: mohutný nárůst těchto případů během pandemie (stanovisko z vlastní iniciativy) (Úř. věst. C 75, 28.2.2023, s. 75).

20

(21)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Iniciativa na podporu rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem pracujících rodičů a pečujících osob [COM(2017) 252 final] a k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o rovnováze mezi pracovním a soukromým životem rodičů a pečujících osob a o zrušení směrnice Rady 2010/18/EU (COM(2017) 253 final – 2017/0085 (COD)) (Úř. věst. C 129, 11.4.2018, s. 44), Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Práva stálých domácích pečovatelů (stanovisko z vlastní iniciativy) (Úř. věst. C 487, 28.12.2016, s. 7), Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Zabezpečení přístupu k dlouhodobé péči a udržitelné financování systémů pro dlouhodobou péči o starší občany (Úř. věst. C 204, 9.8.2008, s. 103), Brochure on Economic, technological and social changes in advanced health services for the elderly (brožura o ekonomické, technologické a sociální transformaci vyspělých zdravotnických služeb pro starší občany), Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Ekonomická, technologická a sociální transformace vyspělých zdravotnických služeb pro starší osoby (stanovisko z vlastní iniciativy) (Úř. věst. C 240, 16.7.2019, s. 10), Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Ekonomická, technologická a sociální transformace vyspělých zdravotnických služeb pro starší osoby (stanovisko z vlastní iniciativy) (Úř. věst. C 194, 12.5.2022, s. 19).

21

Brochure on Economic, technological and social changes in advanced health services for the elderly

---

| 21.4.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 140/46 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 140/46

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o obnově přírody

(COM(2022) 304 final — 2022/0195 (COD))

(2023/C 140/08)

| Zpravodaj: | Arnold PUECH d’ALISSAC |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Arnold PUECH d’ALISSAC

| Žádost o vypracování stanoviska | Rada Evropské unie, 11. 7. 2022
  Evropský parlament, 14. 7. 2022 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí |
| Přijato v sekci | 10. 1. 2023 |
| Přijato na plenárním zasedání | 25. 1. 2023 |
| Plenární zasedání č. | 575 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 201/4/11 |

Žádost o vypracování stanoviska

Rada Evropské unie, 11. 7. 2022

Evropský parlament, 14. 7. 2022

Právní základ

Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí

Přijato v sekci

10. 1. 2023

Přijato na plenárním zasedání

25. 1. 2023

Plenární zasedání č.

575

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

201/4/11

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV sdílí názor Komise a Evropského parlamentu, že přístup a opatření, jež byly až doposud uplatňovány ve snaze zachovat biologickou rozmanitost, nebyly účinné, a vítá celkový cíl návrhu nařízení spočívající ve zintenzivnění úsilí o obnovu přírody, které má zastavit úbytek biologické rozmanitosti a nasměrovat biologickou rozmanitost v Evropě na cestu k obnově. Členským státům tak budou uloženy právně závazné požadavky. EHSV konstatuje, že zvolený přístup odpovídá závěrům 15. zasedání konference smluvních stran Úmluvy o biologické rozmanitosti v Montrealu. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV má přesto vůči formulaci těchto cílů a metodice tak, jak je Komise definovala, určité připomínky a výhrady. Tím úplně nejzávažnějším nedostatkem je to, že téměř vůbec nebyly zohledněny ekonomické dopady opatření, která budou muset být nevyhnutelně přijata, na – povětšinou soukromé – uživatele půdy. EHSV již ve svém stanovisku ke Strategii EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030 zdůraznil následující: „Ekonomické náklady na ochranu biologické rozmanitosti nemohou nést zemědělci a vlastníci lesů. Poskytování tohoto ‚veřejného statku a hodnoty‘ se pro ně musí stát spíše zajímavou příležitostí k výdělku. Domnívá se, že konkrétní pozornost k této problematice je možné začlenit do nového plánu na podporu hospodářského oživení, a sice v podobě investic zaměřených na ochranu (prostřednictvím personálu a prostředků) toho, co je obsaženo ve strategii“ (1). Toto doporučení nebylo vyslyšeno, a to ani ze strany Komise, ani ze strany členských států. EHSV již ve svých předchozích stanoviscích upozornil mj. na to, že na opatření související se sítí Natura 2000 bylo přiděleno žalostně málo prostředků. Je pevně přesvědčen o tom, že i nově zvolený přístup Komise je předurčen k nezdaru, nebude-li vyčleněn dostatek prostředků. Je to naprosto nezbytné, aby bylo možné kompenzovat finanční ztráty (a kromě toho také odměňovat služby v oblasti biologické rozmanitosti), které vzniknou uživatelům půdy, když přejdou na extenzivní způsoby využití, aby dosáhli větší biologické rozmanitosti. EHSV proto žádá, aby byl v zájmu plnění závazných cílů nařízení vytvořen evropský fond zaměřený na biologickou rozmanitost a aby se hledaly nové způsoby využití různých politik EU (SZP, energetika, bydlení, doprava aj.). |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Co se týče finančních aspektů, EHSV požaduje, aby byla předem posouzena přesná rozloha zemědělské půdy, lesů a vodních toků, na které se vztahují návrhy v nařízení. Kromě toho EHSV upozorňuje Komisi na nutnost vyčlenit prostředky na finanční odškodnění zejména zemědělců a vlastníků lesů, kteří jsou ohrožení úplnou ztrátou produkčních ploch. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Jakkoli je obnova přírody v chráněných oblastech nezbytná kvůli jejich zhoršujícímu se stavu, ne všechny obnovované oblasti se mohou či musí stát chráněnými. EHSV sice považuje „za zásadní“, aby „část chráněných území podléhala přísné ochraně, což znamená řízené upuštění od využívání“ (2), ještě důležitější však je zajistit, aby byly veškeré plochy využívány způsobem, který umožní zachovat biologickou rozmanitost. Většina oblastí musí usilovat o rehabilitaci svých ekosystémů způsobem, který nevylučuje výkon určité a vhodně prováděné hospodářské činnosti. Ostatně extenzivní zemědělství a lesnictví se také podílelo na vysoké míře biologické rozmanitosti, kterou je dnes třeba chránit. Extenzivní formy zemědělství a lesnictví, od nichž se dnes postupně upouští z důvodu jejich nízké ekonomické rentability, proto zasluhují dodatečnou podporu (3). Rehabilitace je proto možná vhodnějším vědeckým a politickým termínem pro zajištění rovnováhy mezi životem a produkcí. EHSV proto doporučuje přejít od termínu „obnova“ k termínu „rehabilitace“ (4), poněvadž příroda není statickým objektem, který by se dal podobně jako poškozený dům nebo porouchané auto „obnovit“ do původního stavu. Četné studie ukázaly, že renaturalizační opatření např. u rašelinišť jsou v řadě případů velmi nákladná, aniž by byla skutečně schopná zajistit plnou obnovu do „původního stavu“. Toto konstatování vede k zamyšlení o smyslu této činnosti: cílem nařízení by neměla být obnova přírodního stavu lokalit, nýbrž obnova jejich ekosystémových služeb, a tedy podpora udržitelného a multifunkčního využívání daných oblastí. Vzhledem k tomu, že člověk přírodní prostředí během let proměnil, je vědecky nemožné zajistit „obnovu přírody“. Důvodem, proč některé z podmínek ekosystémů v minulosti nelze zcela vrátit, může být také postupná změna klimatu. Realistickým cílem je naopak udržitelnost lokalit s důrazem na dlouhodobé zachování ekosystémových služeb. EHSV by uvítal vhodný politický rámec. V tomto ohledu je však dokument Komise zklamáním. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Pevně stanovený harmonogram a pevně určené prahové hodnoty nejsou pro přírodu coby neuchopitelné téma příliš vhodné. Ukládání přísných lhůt členským státům má význam jen z hlediska stanovení správních a plánovacích podmínek. Je však zapotřebí zaujmout flexibilní přístup, aby bylo možné zohlednit přesné potřeby, podmínky, příležitosti, stav produkce a příjmů a výchozí pozici každé přírodní oblasti. Navrhované nařízení je nejasné, pokud jde o stanovení priorit a zadávání opatření na obnovu, které by měly provádět členské státy, a proto ohrožuje dosažení vysoce kvalitních výsledků nákladově efektivním způsobem. Rozhodování na úrovni členských států je jednoznačně oprávněnou zásadou, neboť rovněž zajišťuje dodržování práv vlastníků půdy a respektuje zásadu subsidiarity a proporcionality. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | V dokumentu Komise bohužel nebylo provedeno celkové posouzení dopadů, jež by se mělo zaměřit především na hospodářské, sociální a potravinové otázky. EHSV proto žádá o dodatečné posouzení dopadů. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EHSV doporučuje, aby do desetiprocentního pokrytí byly zahrnuty i přilehlé oblasti, které jsou zpočátku neproduktivní, ale zároveň jsou velmi zajímavé z hlediska biologické rozmanitosti. EHSV zdůrazňuje, že text stanoví obzvláště ambiciózní cíle pro zemědělce, a upozorňuje, že je důležité zohlednit všechna přírodní prostředí, která jsou pro druhy příznivá. Je však důležité, aby se na zlepšování našich ekosystémů podílela celá společnost. V této souvislosti EHSV připomíná zásadu proporcionality opatření (spravedlivé sdílení zátěže a nákladů, ale také přínosů) mezi jednotlivými zúčastněnými stranami. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EHSV podporuje stanovený cíl, neboť se jedná o strategickou ambici pro budoucnost EU, a doporučuje, aby zejména prostřednictvím extenzivní zemědělské činnosti byly cíle posíleny podporou obnovy všech vodních prostředí včetně zavodňování rašelinišť a aby byla zároveň zajištěna sociální a hospodářská udržitelnost zemědělství a lesnictví. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EHSV si je dobře vědom toho, že musíme v Evropě začít uplatňovat zcela novou vodní politiku. Co nejrychlejší odvádění vody z krajiny, které se praktikuje již celá staletí, mělo spoustu negativních dopadů na biologickou rozmanitost, ale také – jak se nyní ukazuje mj. v souvislosti se změnou klimatu – na lesnictví a zemědělství (sucho a požáry) a na obyvatele (povodně). EHSV tedy zdůrazňuje, že vodu je nutno vrátit do přírody, resp. ji v přírodě zadržet, přičemž však platí, že lidská činnost je v mnoha situacích nadále prospěšná, a to zejména díky udržování vodních toků. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EHSV doporučuje omezit zábory území na úkor přírodních oblastí. Podporuje též tvorbu zeleně ve městech a nahrazování ploch s nepropustným povrchem plochami s propustným povrchem tak, aby bylo možno do roku 2030 úspěšně zmírnit dopady změny klimatu. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EHSV podporuje zavedení ochranného mechanismu v rámci společné rybářské politiky s ohledem na cíle obnovy mořského prostředí. Vybízí rovněž k vytvoření evropské finanční podpory na podnícení výzkumu inovativních řešení a zlepšení znalostí o těchto ekosystémech. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EHSV zdůrazňuje, že v souvislosti s obnovou přírody je třeba plně uznat hospodářské a sociální hledisko. Uznání a zajištění hospodářské a sociální udržitelnosti je předpokladem pro přijatelnost navrhovaných právních předpisů a jejich úspěšné provádění, neboť výsledky budou do značné míry záviset na motivaci, podpoře a budoucím zapojení vlastníků půdy a dalších subjektů v praxi. Je nanejvýš důležité respektovat práva vlastníků půdy prostřednictvím otevřené komunikace, aktivního zapojení a plné peněžité náhrady všech případných hospodářských ztrát. EHSV v tomto ohledu zdůrazňuje potenciál přístupů založených na dobrovolné činnosti a ekonomických pobídkách. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EHSV doporučuje, aby EU podpořila vznik a rozvoj komplexních lesnických odvětví, zahrnujících etapy od výsadby po zpracování pokácených stromů, což umožní ekonomické zhodnocení agrolesnictví. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EHSV varuje před rizikem negativních dopadů na generační obměnu v zemědělství a znovu doporučuje (5) posílit atraktivitu vesnic a venkovských oblastí, a to zajištěním možností pro pokračování hospodářsky životaschopného způsobu obživy vycházejícího z udržitelného využívání přírodních zdrojů. |
| --- | --- |

1.14

2.   Úvod

| 2.1 | V celosvětovém kontextu vědeckých poznatků, které varují před důsledky globálního oteplování pro budoucnost našich společností, poukázala Evropská komise na vážnost situace tím, že vypracovala strategii v oblasti biologické rozmanitosti s ambiciózními cíli pro všechny členské státy do roku 2030 a 2050. Dne 22. června 2022 přijala Komise návrh nařízení o obnově přírody. Zatímco dříve se ochrana přírody a její obnova v EU řídila především směrnicemi o ochraně přírodních stanovišť a ochraně volně žijících ptáků a cíli z Aiči, Komise zvolila nový závazný rámec, který má zajistit účinné provádění opatření na obnovu ze strany členských států. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Práce Evropské agentury pro životní prostředí v EU potvrdila, že 81 % chráněných přírodních stanovišť je v současné době ve špatném stavu. Pouze 9 % z nich zaznamenalo zlepšení. Kromě toho se 84 % rašelinišť, která jsou důležitá pro zachycování a ukládání uhlíku a filtrování vody, nachází ve špatném stavu z hlediska ochrany a v posledním desetiletí došlo k poklesu populací u 71 % sladkovodních ryb a 60 % obojživelníků. Více než polovina celosvětového HDP však závisí na přírodě a službách, které poskytuje, a více než 75 % celosvětových druhů potravinářských plodin závisí na opylovačích (6). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Navrhované právní předpisy EU jsou navíc součástí Desetiletí OSN pro obnovu ekosystémů, které řídí UNEP a Organizace OSN pro výživu a zemědělství. Jedná se o rozsáhlé celosvětové hnutí, jehož cílem je urychlit projekty obnovy a zajistit, aby svět směřoval k udržitelné budoucnosti. Obnova poškozených ekosystémů má zásadní význam pro dosažení cílů udržitelného rozvoje, zejména cílů souvisejících se změnou klimatu, vymýcením chudoby a potravinovým zabezpečením. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Přístup Komise, který byl původně založen na Strategii v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030 s dobrovolnými cíli, byl brzy posílen návrhy aktů s právní závazností pro členské státy. Komise byla stejně jako mezinárodní společenství nucena rychle reagovat na zjištění o úbytku biologické rozmanitosti a na jeho důsledky, na něž mj. upozornily i nedávné publikace IPCC. V mezinárodních jednáních v rámci Úmluvy o biologické rozmanitosti se tak Komise rozhodla ujmout vedoucí úlohy a nasměrovat Evropu k obnově všech jejích ekosystémů do roku 2050. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Cílem návrhu je tedy uložit členským státům právně závazné cíle. Celkovým cílem je přispět k soustavné, dlouhodobé a trvalé obnově biologické rozmanitosti a odolnosti přírody v pevninských i mořských oblastech Unie prostřednictvím obnovy ekosystémů. To znamená, že členské státy budou muset neprodleně zavést účinná opatření na obnovu podle jednotlivých oblastí, která budou do roku 2030 společně pokrývat alespoň 20 % pevninských a mořských oblastí Unie a do roku 2050 všechny ekosystémy, které potřebují obnovu. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Tato ustanovení přebírají cíle stanovené ve směrnicích o ochraně přírodních stanovišť a ochraně volně žijících ptáků, rámcové směrnici o vodě, rámcové směrnici o strategii pro mořské prostředí, v nařízení o invazních nepůvodních druzích, cíle SZP, cíle iniciativy EU týkající se opylovačů a nové Lesní strategie EU do roku 2030 a souvisejí s nimi. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Tento text, který má být začleněn přímo do vnitrostátních politik členských států, je inovativní v tom, že se zabývá jak otázkami klimatu, tak biologické rozmanitosti. Politici jsou sice na problémy spojené s globálním oteplováním upozorňováni již dlouho, vědci však teprve nedávno poukázali na přímou souvislost mezi změnou klimatu a závažnými důsledky pro biologickou rozmanitost. Komise poměrně bezprecedentním způsobem vybízí k zohlednění daných otázek jako celku a překračuje dosavadní izolované politiky. |
| --- | --- |

2.7

3.   Analýza návrhu nařízení

| 3.1 | Projekt vyvolává řadu zásadních otázek a obav, a to jak z hlediska výběru cílů, jichž má být dosaženo v omezeném časovém rámci, tak z hlediska definic a ukazatelů. Některá opatření například vycházejí z pojmů práva přírody. Pro lepší pochopení by se na ně proto mělo v návrhu nařízení odkazovat. Dále by u některých částí obsahu mělo být jasněji řečeno, do jaké míry zůstává zachována subsidiarita členských států. Zejména v případě článku 10, který zahrnuje ukazatele pro obnovu lesních ekosystémů, je třeba poznamenat, že odpovědnost za lesnictví v prvé řadě přísluší členským státům (7). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Formulování stanoviska k návrhu nařízení zaměřeného na obnovu stavu ekosystémů členských států bez přesné znalosti výzev a úsilí, které členské státy čekají, má své limity. Návrh textu totiž předpokládá vypracování a provádění „národních plánů na obnovu přírody“, které budou vypracovány na základě nejnovějších národních vědeckých analýz. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Pojmy zvolené v návrhu nařízení jsou nanejvýš důležité, neboť harmonizují a určují členským státům základ pro cíle, kterých má být dosaženo. Definice jako „dobrý stav“, „příznivý referenční areál“ a „dostatečná kvalita a kvantita stanoviště druhu“ by měly sice být pojmy z dohodnutého vědeckého jazyka, jejich skutečné provádění ovšem má svá omezení. Za těmito vědeckými definicemi se totiž skrývají politická hlediska. Jak vybrat „příznivý referenční areál“? Kdo určí „dostatečnou kvalitu a kvantitu stanoviště druhu“? Vzhledem k tomu, že dosud nebyly stanoveny referenční prahové hodnoty, nejsou cíle zcela jasné a ztěžuje to možnost poskytnout ke zveřejněnému znění informované stanovisko. EHSV zdůrazňuje, že při kvantifikaci podle článku 11 návrhu nařízení je vhodné zohledňovat jak ztrátu biologické rozmanitosti za uplynulé období (Komise nahodile navrhuje 70 let), tak předpokládané budoucí změny environmentálních podmínek. Je třeba zabránit tomu, že by rozdíly mezi jednotlivými státy, pokud jde o provádění navrhovaných opatření, mohly vést k narušení hospodářské soutěže mezi zemědělci v EU. Kromě toho návrh textu stanoví průběžné zlepšování ekosystémů, jehož úspěšnost se má po roce 2030 posuzovat každé tři roky. Jak je to pak s ekosystémy, jejichž obnova může vyžadovat více či méně času? Je sporné, zda lze za tak krátká vykazovaná období naměřit nějaká výrazná zlepšení. Budou pak členské státy odsouzeny, když příroda prostě potřebuje více času na vývoj? |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EHSV se domnívá, že je při obnově zapotřebí upřednostnit oblasti, které jsou součástí stávající sítě chráněných oblastí, zejména lokality sítě Natura 2000, aby se plně rozvinul jejich potenciál. Tak se nejlépe podpoří cíl dosáhnout dobrého stavu přírodních stanovišť uvedených v příloze I směrnice o ochraně přírodních stanovišť. Zacílení opatření pro obnovu na chráněné oblasti nejen zajistí dlouhodobé přínosy těchto opatření, ale také pomůže zabránit možným protichůdným zájmům souvisejícím s využíváním půdy. EHSV se proto domnívá, že velmi široký a přísný požadavek na nezhoršování stavu přírodních stanovišť, která se nacházejí i mimo síť chráněných oblastí, je nevyvážený a nepřiměřený. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Mechanismus odpovědnosti členských států za provádění opatření k obnově a plnění cílů obsahuje jen málo podrobností o monitorování plnění cílů. Tato nedostatečná přesnost vyvolává obavy, pokud jde o spravedlivé rozdělení opatření mezi členské státy, různá odvětví a různé skupiny lidí. Volba nařízení má sice skutečné výhody, pokud jde o harmonizaci úsilí mezi členskými státy a zachování rovných podmínek, skutečností ale zůstává, že neponechává členským státům dostatečný prostor pro rozhodování o obnově na základě jejich vnitrostátních potřeb a situace. Přestože cíle musí doprovázet mechanismus monitorování a podávání zpráv, je třeba minimalizovat veškerou dodatečnou administrativní zátěž. V co největší míře by měly být využívány stávající vnitrostátní a unijní mechanismy průběžného hodnocení a podávání zpráv o pokroku. |
| --- | --- |

3.5

4.   Výzvy pro odvětví zemědělství a lesnictví v EU

4.1   Obecné cíle obnovy zemědělských ekosystémů

EHSV konstatuje, že většina cílů obnovy se týká soukromé zemědělské půdy. Cíle bude proto možné úspěšně plnit pouze za předpokladu, že je zemědělci budou plně akceptovat. Další regulační omezení hospodaření, která mohou být zapotřebí ke zvýšení biologické rozmanitosti na zemědělské půdě, ovšem mohou znamenat další zátěž pro již tak silně regulované zemědělské činnosti. EHSV zdůrazňuje (8), že ekonomické náklady na ochranu biologické rozmanitosti nemohou nést zemědělci a vlastníci lesů. Poskytování tohoto „veřejného statku a hodnoty“ se pro ně musí stát spíše zajímavou příležitostí k výdělku. Dosažení cílů obnovy bude nevyhnutelně vyžadovat silnou a udržitelnou podporu mužů a žen, kteří pracují na nasycení Evropy. A právě v tomto ohledu návrh Komise bohužel nesplňuje očekávání, protože tuto zásadní ekonomickou otázku opomíjí stejným způsobem, jako tomu bylo v předcházejících strategiích a akčních programech Komise v oblasti biologické rozmanitosti. Mohlo by to mít za následek, že bude i toto nařízení předurčeno k nezdaru.

4.2   Cíl opětovného zavodnění odvodněných rašelinišť stanovený v článku 9 nařízení

Tento cíl bude mít nezanedbatelné ekonomické dopady na pracovní činnosti a týká se zejména některých regionů několika členských států. Navržený cíl by pro tyto regiony mohl být příliš ambiciózní z hlediska vyvážení různých záměrů. EHSV poukazuje na to, že k dalšímu produktivnímu využívání obnovených a opětovně zavodněných rašelinišť alternativními způsoby je nutná ekonomická životaschopnost. Pokud navíc jde o časový harmonogram pro dosažení tohoto cíle, vědci v roce 2012 ve studii provedené na více než 620 místech ekologické obnovy v mokřadech zjistili, že i po sto letech se díky těmto operacím podařilo v průměru obnovit pouze 65 až 70 % původní biologické rozmanitosti a různých hydrologických a ekologických funkcí (filtrace vody, ukládání uhlíku) ve srovnání s odpovídajícím nepoškozeným referenčním ekosystémem. Vyvstává otázka ohledně lhůty obnovy v harmonogramu Komise a otázka ekologického cíle. Ačkoli rašeliniště představují pouze 3 % zemského povrchu, zachycují třetinu oxidu uhličitého vázaného v půdě. Představují tak strategické odvětví v boji proti změně klimatu.

4.3   Cíl obnovení přirozeného propojení řek v článku 7

Nepříznivé změny našeho klimatu a problémy s hospodařením s vodou způsobují stálé zhoršování životního prostředí. Voda není jen přírodním zájmem a hodnotou, ale také otázkou udržitelnosti, a tedy i bezpečnosti. Někdy jde o odvádění přebytečné vody, jindy o její zadržování a podporu přírodních cyklů. EHSV souhlasí s tím, že za účelem obnovení přirozeného propojení řek a přírodních funkcí souvisejících záplavových území lze za přísného technického dohledu přeměnit překážky bránící podélnému a příčnému propojení povrchových vod. EHSV však upozorňuje na riziko povodní, které může být důsledkem odstranění vodohospodářské infrastruktury. Obnova biologické rozmanitosti vyžaduje vodu, takže strategické zásahy mohou znamenat příležitost pro řízení vody a její nasměrování do oblastí, které ji potřebují. V krajině je třeba vodu zadržet a zabránit jejímu rychlému odtékání. Léto 2022 bylo pro Evropu názorným příkladem rizik sucha, kterým čelíme. EHSV doporučuje vést na toto téma dialog za účasti organizací občanské společnosti. EHSV rovněž doporučuje, aby byly členské státy podněcovány k realizaci projektů zelené infrastruktury, které mohou pomoci spojit lepší ochranu před povodněmi, zachování citlivých vodních oblastí důležitých pro biologickou rozmanitost na evropské úrovni a hospodářský rozvoj a rozvoj cestovního ruchu. V této souvislosti EHSV připomíná případy řek, jako je Dunaj nebo Labe, kde povodně způsobily značné škody (9).

4.4   Cíl zvrátit úbytek opylovačů

EHSV může toto opatření, které představuje zásadní výzvu pro potravinové zabezpečení, jen podpořit. Výbor však konstatuje, že návrh nařízení neobsahuje žádné opatření týkající se zdrojů výživy dostupných pro opylovače. Dlouhodobou životaschopnost těchto druhů nelze zajistit bez vytvoření dostatečné medonosné infrastruktury, která by opylovačům zajistila udržitelnou výživu. Důležitá jsou také hnízdiště a netoxické prostředí.

4.5   Cíle v oblasti zemědělství uvedené v článku 9 nařízení

EHSV je znepokojen cílem pokrýt 10 % obhospodařované zemědělské půdy v EU krajinnými prvky s vysokou rozmanitostí. Zvláště problematické je, že podle přílohy IV nemohou být tyto plochy využívány na zemědělskou produkci (ani jako pastviny nebo na produkci krmiva). Nemělo by se zapomínat, že v řadě oblastí je to právě pěstování (příkladem mohou být pastviny na alpských pastvinách, sečené louky nebo louky k podestýlání), které především zajišťuje vysoký stupeň biologické rozmanitosti. Vyloučit hospodaření v těchto oblastech od samého počátku je proto nepřiměřené a tato podmínka by měla být vypuštěna. Začátek roku 2022 nám dále obzvláště silně připomněl význam potravinové soběstačnosti, abychom dokázali čelit četným nebezpečím, která nás čekají. Pokrytí 10 % obhospodařované zemědělské půdy by jistě zlepšilo biologickou rozmanitost, která je pro zemědělskou produktivitu zásadní, ale vedlo by také ke značnému poklesu výnosů. Cíl 10 % by pak neměl být soustředěn pouze na zemědělské pozemky, ale měl by být rozředěn i do jejich okolí. Například okraje silnic a venkovských cest mají velký význam pro biologickou rozmanitost. Tyto plochy by mohly být využity jako květinové pásy příznivé pro opylovače a podpůrné druhy. Tyto krajinné prvky budou navíc plně účinné pouze tehdy, budou-li uspořádány do sítě. Studie například prokázaly, že je lepší zřídit několik propojených květinových pásů tvořících síť než jeden velký květinový ostrov. V neposlední řadě EHSV připomíná, že je třeba věnovat stejnou pozornost všem přírodním prostředím, aby byla prospěšná pro všechny druhy žijící v různých prostředích. Například čejka chocholatá či skřivan polní nemají z živého plotu nebo meze prakticky žádný užitek. Politika ochrany přírody se proto musí vztahovat na celou plochu nebo všechny způsoby využití půdy a nejen na zemědělskou a lesnickou půdu, přičemž by měla zohledňovat různé potřeby společnosti.

4.6   Cíle v oblasti lesnictví uvedené v článku 10 nařízení

Obnova poškozeného lesního prostředí v Evropě je zásadní výzvou pro přizpůsobení naší společnosti změně klimatu a pro přispění hospodářských činností k dosažení cílů biologické rozmanitosti. Obecné cíle návrhu nařízení, které již byly přeneseny na mezinárodní úroveň, jsou součástí globálního přístupu na celosvětové úrovni. EHSV oceňuje politickou vůli Komise přimět členské státy k obnově jejich lesního prostředí (10). Výbor však zdůrazňuje, že vzhledem k různorodým podmínkám, jež panují v evropských lesích, lze opatření pro obnovu přizpůsobit místním podmínkám, pokud nedojde k narušení hospodářské soutěže mezi evropskými vlastníky lesů. EHSV rovněž připomíná, že je důležité začlenit tuto obnovu do krajinného kontextu dotčených zeměpisných oblastí s cílem zachovat ekosystémové služby těchto oblastí a zohlednit klimatické katastrofy, s nimiž se Evropa v současnosti potýká (požáry včetně požárů postihujících obrovské plochy atd.). Využívání půdy v krajině je vzájemně propojené, a proto musí splňovat jak environmentální, tak socioekonomické požadavky. Například opatření k opětovnému zalesňování na úkor zemědělské půdy mohou místním komunitám způsobit hospodářské ztráty a nemusí být udržitelná, zatímco vhodnější by mohlo být začlenění původních stromů (11) do agrolesnického přístupu, které by mohlo získat na místní úrovni podporu. Proto je důležité nasměrovat členské státy k takovým přístupům, které sladí ochranu přírodních zdrojů s hospodářským rozvojem. Cíle lesnictví nelze dosáhnout bez trvalé podpory vzniku a rozvoje komplexních lesnických odvětví, zahrnujících etapy od výsadby po zpracování pokácených stromů, což umožní ekonomické zhodnocení agrolesnictví.

5.   Výzvy pro městská prostředí v EU

| 5.1 | Hlavním cílem, který EHSV podporuje, je znovuzačlenění přírodního rozměru do měst. Není pochyb o tom, že ekologizace našich evropských měst je důležitá pro dobré životní podmínky našich občanů a udržitelnost naší biologické rozmanitosti. Spalující teploty, které Evropa zažila v červenci 2022, jsou připomínkou zásadní úlohy stromů při snižování teploty ve městech. Stromy mohou totiž snížit povrchovou teplotu až o 12 oC. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Evropská města dnes navíc pokrývají značné plochy, které brání migraci druhů a poškozují jejich stanoviště. Je nanejvýš důležité, aby se členské státy zaměřily na opatření omezující zábor přírodních oblastí. Tato opatření by se neměla opírat o programy navrhující výměnu pozemků. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | V neposlední řadě by měl být ve městech posílen cíl obnovy biologické rozmanitosti prostřednictvím zavádění zelené infrastruktury jako nedílné součásti rozvoje obytných oblastí. Parky, aleje, zelené střechy a zdi napomáhají zlepšují prostředí ve městech s minimálními náklady. V této souvislosti EHSV připomíná doporučení uvedená ve stanovisku NAT/607 (12). |
| --- | --- |

5.3

6.   Výzvy pro mořské prostředí v EU

| 6.1 | Cíle obnovy mořského prostředí jsou zásadní pro zachování biologické rozmanitosti vzhledem k počtu druhů a ekosystémů, které se v nich nacházejí, a jejich strategickému významu v souvislosti se změnou klimatu. EHSV podporuje navrhované cíle obnovy těchto prostředí, u nichž je zřejmé, že lidská činnost vedla k nerovnováze ekosystémů. Kromě ochrany druhů a obnovy stanovišť by měla být přijata také opatření pro zodpovědný rybolov a snížení znečištění. EHSV podporuje zavedení ochranného mechanismu v rámci společné rybářské politiky, který by řešil negativní dopady na životní prostředí. Dosažení cílů pro mořské prostředí totiž vyžaduje, aby se členské státy dohodly na společném řízení rybolovných zdrojů. Vzhledem k důležitosti opatření ve prospěch těchto prostředí by Komise měla mít možnost zasahovat, aby zajistila dosažení cílů ochrany a obnovy. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | EHSV dále zdůrazňuje zásadní úlohu mořského prostředí v boji proti změně klimatu. Zachování schopnosti oceánů zachycovat uhlík má pro naši budoucnost strategický význam. EU proto musí finančně podporovat inovace a výzkum, aby podnítila hledání inovativních řešení a zlepšování znalostí o těchto ekosystémech. Práce například ukázaly, že pobřežní mělčiny jsou důležitým prostředím pro mnoho druhů ryb, které v nich vyrůstají, než se přesunou do oblastí, kde žijí v dospělosti. Tyto oblasti jsou však často znehodnoceny rozvojem pobřežních oblastí (přístavy, hráze atd.), a proto je třeba hledat nová řešení. V přístavišti Toulon a v přístavu Vieux Port v La Seyne-sur-Mer tak byly provedeny pokusy zaměřené na vytvoření umělých útesů a porostů mořské trávy. Celkovým ekologickým úkolem této akce je oživit ekologické funkce pobřežního prostředí. |
| --- | --- |

6.2

7.   Finanční otázky spojené s obnovou přírody

| 7.1 | EHSV zdůrazňuje, že na EU tak ambiciózním a inovativním nařízením projevila Komise obdivuhodnou politickou vůli. Poukazuje však na to, že politická vůle má své meze, nebudou-li se smělé závazky opírat o odpovídající finanční podporu. Práce Komise na dalším upřesnění potenciálních nákladů na obnovu ekosystémů poskytuje tedy první představu o závazku, který budou muset členské státy prokázat, vyvolává však i otázky. Plyne z ní totiž poměr nákladů a přínosů pro ochranu biologické rozmanitosti 1:8, ale neinformuje nás o ekonomickém, sociálním ani kulturním dopadu plnění uvedených cílů. Jaký bude ekonomický a sociální dopad provedených nápravných opatření na půdu? EHSV požaduje, aby byla předem posouzena přesná rozloha zemědělské půdy, lesů a vodních toků, na které se budou vztahovat návrhy v nařízení. EHSV rovněž připomíná poznámky uvedené ve stanovisku NAT/786 (13), v němž se požaduje, aby finanční prostředky odpovídaly výzvám. Například síť Natura 2000, která v Evropě nabízí jedinečnou příležitost ke zlepšení kvality výjimečných přírodních prostředí, poskytuje pouze 20 % prostředků, které byly přislíbeny a které jsou na tato opatření zapotřebí. EHSV upozorňuje zvláště na finanční závazky oznámené Komisí. Připomíná, že je důležité poskytovat finanční prostředky odpovídající očekáváním, jinak by další regulace nepřinesla žádné výsledky. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | EHSV varuje před rizikem nezajištění generační obměny v zemědělství. Stanovení cílů, které jsou neslučitelné s realitou zemědělského života, způsobí tomuto odvětví, jež se již nyní potýká s problémy s obnovou pracovní síly, velké finanční potíže. Komise musí věnovat zvláštní pozornost finančním dopadům na tyto zemědělské podniky, aby zajistila jejich dlouhodobou životaschopnost a zároveň podpořila rozvoj postupů zohledňujících problematiku klimatu. |
| --- | --- |

7.2

V Bruselu dne 25. ledna 2023.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030 Navrácení přírody do našeho života (COM(2020) 380 final) (Úř. věst. C 429, 11.12.2020, s. 259).

1

(2)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030 Navrácení přírody do našeho života (COM(2020) 380 final) (Úř. věst. C 429, 11.12.2020, s. 259).

2

(3)  Informační zpráva EHSV Přínosy extenzivního chovu hospodářských zvířat a organických hnojiv v kontextu Zelené dohody pro Evropu.

3

(4)  Rehabilitace znamená zaměřit se na obnovení určitých ekologických funkcí.

4

(5)  Informační zpráva EHSV Hodnocení dopadu SZP na generační obměnu a informační zpráva EHSV Hodnocení dopadu SZP na územní rozvoj venkovských oblastí.

5

(6)  IP/22/3746.

6

(7)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Klimatická spravedlnost (stanovisko z vlastní iniciativy) (Úř. věst. C 81, 2.3.2018, s. 22) a Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k diskusnímu dokumentu Směřování k udržitelné Evropě do roku 2030 (COM(2019) 22 final) (Úř. věst. C 14, 15.1.2020, s. 95).

7

(8)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030 Navrácení přírody do našeho života (COM(2020) 380 final) (Úř. věst. C 429, 11.12.2020, s. 259).

8

(9)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy COM(2013) 249 final (Úř. věst. C 67, 6.3.2014, s. 153).

9

(10)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Sociální fond pro klimatická opatření (COM(2021) 568 final – 2021/0206 (COD)) (Úř. věst. C 152, 6.4.2022, s. 158).

10

(11)  Strom, který roste v oblasti, kde se jeho druh rozšířil bez lidské pomoci.

11

(12)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy COM(2013) 249 final (Úř. věst. C 67, 6.3.2014, s. 153).

12

(13)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030 Navrácení přírody do našeho života (COM(2020) 380 final) (Úř. věst. C 429, 11.12.2020, s. 259).

13

---

PŘÍLOHA

Následující pozměňovací návrhy byly v průběhu rozpravy zamítnuty, obdržely však alespoň čtvrtinu odevzdaných hlasů:

Odstavec 3.4

(pozměňovací návrh 11)

Změnit:

| Stanovisko sekce | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| EHSV se domnívá, že je při obnově zapotřebí upřednostnit oblasti, které jsou součástí stávající sítě chráněných oblastí, zejména lokality sítě Natura 2000, aby se plně rozvinul jejich potenciál. Tak se nejlépe podpoří cíl dosáhnout dobrého stavu přírodních stanovišť uvedených v příloze I směrnice o ochraně přírodních stanovišť.
  Zacílení opatření pro obnovu na chráněné oblasti nejen zajistí dlouhodobé přínosy těchto opatření, ale
  také
  pomůže
  zabránit možným protichůdným zájmům souvisejícím s využíváním půdy.
  EHSV se proto domnívá, že velmi široký a přísný požadavek na nezhoršování stavu přírodních stanovišť, která se nacházejí i mimo síť chráněných oblastí, je nevyvážený a nepřiměřený. | EHSV se domnívá, že je při obnově zapotřebí upřednostnit oblasti, které jsou součástí stávající sítě chráněných oblastí, zejména lokality sítě Natura 2000, aby se plně rozvinul jejich potenciál. Tak se nejlépe podpoří cíl dosáhnout dobrého stavu přírodních stanovišť uvedených v příloze I směrnice o ochraně přírodních stanovišť.
  Věnováním zvláštní pozornosti lokalitám sítě NATURA 2000 se může zajistit provedení směrnice o ochraně přírodních stanovišť, která byla přijata již v roce 1992, a
   také
  pomoci
  zabránit možným protichůdným zájmům souvisejícím s využíváním půdy. |

Stanovisko sekce

Pozměňovací návrh

EHSV se domnívá, že je při obnově zapotřebí upřednostnit oblasti, které jsou součástí stávající sítě chráněných oblastí, zejména lokality sítě Natura 2000, aby se plně rozvinul jejich potenciál. Tak se nejlépe podpoří cíl dosáhnout dobrého stavu přírodních stanovišť uvedených v příloze I směrnice o ochraně přírodních stanovišť.
  Zacílení opatření pro obnovu na chráněné oblasti nejen zajistí dlouhodobé přínosy těchto opatření, ale
  také
  pomůže
  zabránit možným protichůdným zájmům souvisejícím s využíváním půdy.
  EHSV se proto domnívá, že velmi široký a přísný požadavek na nezhoršování stavu přírodních stanovišť, která se nacházejí i mimo síť chráněných oblastí, je nevyvážený a nepřiměřený.

EHSV se domnívá, že je při obnově zapotřebí upřednostnit oblasti, které jsou součástí stávající sítě chráněných oblastí, zejména lokality sítě Natura 2000, aby se plně rozvinul jejich potenciál. Tak se nejlépe podpoří cíl dosáhnout dobrého stavu přírodních stanovišť uvedených v příloze I směrnice o ochraně přírodních stanovišť.
  Věnováním zvláštní pozornosti lokalitám sítě NATURA 2000 se může zajistit provedení směrnice o ochraně přírodních stanovišť, která byla přijata již v roce 1992, a
   také
  pomoci
  zabránit možným protichůdným zájmům souvisejícím s využíváním půdy.

Výsledek hlasování:

| pro: | 91 |
| --- | --- |
| proti: | 108 |
| zdrželo se hlasování: | 18 |

pro:

91

proti:

108

zdrželo se hlasování:

18

Odstavec 4.2

(pozměňovací návrh 12)

Změnit:

| Stanovisko sekce | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Cíl opětovného zavodnění odvodněných rašelinišť stanovený v článku 9 nařízení
  Tento cíl bude mít nezanedbatelné ekonomické dopady na pracovní činnosti a týká se zejména některých regionů několika členských států. Navržený cíl by
  pro
  tyto regiony mohl
  být příliš ambiciózní
  z hlediska vyvážení různých záměrů. EHSV
  poukazuje na to, že k dalšímu produktivnímu využívání obnovených a opětovně zavodněných rašelinišť alternativními způsoby je nutná ekonomická životaschopnost
  . Pokud navíc jde o časový harmonogram pro dosažení tohoto cíle, vědci v roce 2012 ve studii provedené na více než 620 místech ekologické obnovy v mokřadech zjistili, že i po sto letech se díky těmto operacím podařilo v průměru obnovit pouze 65 až 70 % původní biologické rozmanitosti a různých hydrologických a ekologických funkcí (filtrace vody, ukládání uhlíku) ve srovnání s odpovídajícím nepoškozeným referenčním ekosystémem. Vyvstává otázka ohledně lhůty obnovy v harmonogramu Komise a otázka ekologického cíle. Ačkoli rašeliniště představují pouze 3 % zemského povrchu, zachycují třetinu oxidu uhličitého vázaného v půdě. Představují tak strategické odvětví v boji proti změně klimatu. | Cíl opětovného zavodnění odvodněných rašelinišť stanovený v článku 9 nařízení
  Tento cíl bude mít nezanedbatelné ekonomické dopady na pracovní činnosti a týká se zejména některých regionů několika členských států. Navržený cíl by
  na
  tyto regiony mohl
  mít zvláštní dopad
  z hlediska vyvážení různých záměrů. EHSV
  si je vědom mimořádné důležitosti rašelinišť pro biologickou rozmanitost a zmírňování změny klimatu a považuje cíle Komise (opatření na obnovu týkající se 70 % oblastí, které jsou odvodněnými rašeliništi, do roku 2050, přičemž alespoň 50 % těchto oblastí bude zavodněno[3]) za kompromis mezi ekonomickými a ekologickými zájmy
  . Pokud navíc jde o časový harmonogram pro dosažení tohoto cíle, vědci v roce 2012 ve studii provedené na více než 620 místech ekologické obnovy v mokřadech zjistili, že i po sto letech se díky těmto operacím podařilo v průměru obnovit pouze 65 až 70 % původní biologické rozmanitosti a různých hydrologických a ekologických funkcí (filtrace vody, ukládání uhlíku) ve srovnání s odpovídajícím nepoškozeným referenčním ekosystémem. Vyvstává otázka ohledně lhůty obnovy v harmonogramu Komise a otázka ekologického cíle. Ačkoli rašeliniště představují pouze 3 % zemského povrchu, zachycují třetinu oxidu uhličitého vázaného v půdě. Představují tak strategické odvětví v boji proti změně klimatu. |

Stanovisko sekce

Pozměňovací návrh

Cíl opětovného zavodnění odvodněných rašelinišť stanovený v článku 9 nařízení

Tento cíl bude mít nezanedbatelné ekonomické dopady na pracovní činnosti a týká se zejména některých regionů několika členských států. Navržený cíl by
  pro
  tyto regiony mohl
  být příliš ambiciózní
  z hlediska vyvážení různých záměrů. EHSV
  poukazuje na to, že k dalšímu produktivnímu využívání obnovených a opětovně zavodněných rašelinišť alternativními způsoby je nutná ekonomická životaschopnost
  . Pokud navíc jde o časový harmonogram pro dosažení tohoto cíle, vědci v roce 2012 ve studii provedené na více než 620 místech ekologické obnovy v mokřadech zjistili, že i po sto letech se díky těmto operacím podařilo v průměru obnovit pouze 65 až 70 % původní biologické rozmanitosti a různých hydrologických a ekologických funkcí (filtrace vody, ukládání uhlíku) ve srovnání s odpovídajícím nepoškozeným referenčním ekosystémem. Vyvstává otázka ohledně lhůty obnovy v harmonogramu Komise a otázka ekologického cíle. Ačkoli rašeliniště představují pouze 3 % zemského povrchu, zachycují třetinu oxidu uhličitého vázaného v půdě. Představují tak strategické odvětví v boji proti změně klimatu.

Cíl opětovného zavodnění odvodněných rašelinišť stanovený v článku 9 nařízení

Tento cíl bude mít nezanedbatelné ekonomické dopady na pracovní činnosti a týká se zejména některých regionů několika členských států. Navržený cíl by
  na
  tyto regiony mohl
  mít zvláštní dopad
  z hlediska vyvážení různých záměrů. EHSV
  si je vědom mimořádné důležitosti rašelinišť pro biologickou rozmanitost a zmírňování změny klimatu a považuje cíle Komise (opatření na obnovu týkající se 70 % oblastí, které jsou odvodněnými rašeliništi, do roku 2050, přičemž alespoň 50 % těchto oblastí bude zavodněno[3]) za kompromis mezi ekonomickými a ekologickými zájmy
  . Pokud navíc jde o časový harmonogram pro dosažení tohoto cíle, vědci v roce 2012 ve studii provedené na více než 620 místech ekologické obnovy v mokřadech zjistili, že i po sto letech se díky těmto operacím podařilo v průměru obnovit pouze 65 až 70 % původní biologické rozmanitosti a různých hydrologických a ekologických funkcí (filtrace vody, ukládání uhlíku) ve srovnání s odpovídajícím nepoškozeným referenčním ekosystémem. Vyvstává otázka ohledně lhůty obnovy v harmonogramu Komise a otázka ekologického cíle. Ačkoli rašeliniště představují pouze 3 % zemského povrchu, zachycují třetinu oxidu uhličitého vázaného v půdě. Představují tak strategické odvětví v boji proti změně klimatu.

Výsledek hlasování:

| pro: | 99 |
| --- | --- |
| proti: | 104 |
| zdrželo se hlasování: | 18 |

pro:

99

proti:

104

zdrželo se hlasování:

18

---

| 21.4.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 140/55 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 140/55

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o označování ekologického krmiva pro zvířata v zájmovém chovu

(COM(2022) 659 final – 2022/0390 (COD))

(2023/C 140/09)

| Zpravodaj: | Arnaud SCHWARTZ |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Arnaud SCHWARTZ

| Žádost o vypracování stanoviska | Rada Evropské unie, 8. 12. 2022 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 43 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí |
| Přijato v sekci | 10. 1. 2023 |
| Přijato na plenárním zasedání | 24. 1. 2023 |
| Plenární zasedání č. | 575 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 187/0/4 |

Žádost o vypracování stanoviska

Rada Evropské unie, 8. 12. 2022

Právní základ

čl. 43 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí

Přijato v sekci

10. 1. 2023

Přijato na plenárním zasedání

24. 1. 2023

Plenární zasedání č.

575

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

187/0/4

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) vítá návrh nařízení o označování ekologického krmiva pro zvířata v zájmovém chovu a vyzývá k jeho rychlému přijetí, aby mohly být i nadále uplatňovány požadavky, které platily předtím, než vstoupilo v platnost nové nařízení o ekologické produkci a označování ekologických produktů (1). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV se domnívá, že odvětví krmiv pro zvířata v zájmovém chovu může přispět k realizaci cílů Zelené dohody pro Evropu a že nová opatření týkající se označování pomohou toto odvětví rozvinout a posílit, a to jednak díky prodeji krmiv spotřebitelům, kteří dbají na ekologický původ kupovaných výrobků, a jednak díky možnosti vytvořit přidanou hodnotu ekologických vedlejších produktů. Toto odvětví tak bude moci podpořit (byť jen v nevelké míře) uskutečnění cíle, který byl formulován ve strategii „Od zemědělce ke spotřebiteli“, ve strategii v oblasti biologické rozmanitosti a v Akčním plánu pro podporu ekologické produkce EU, a sice dosáhnout do roku 2030 toho, aby bylo 25 % zemědělské půdy v EU využíváno k ekologickému zemědělství. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EHSV vybízí Komisi a evropské orgány, aby o těchto nových předpisech a sledovaných záměrech informovaly s cílem vzbudit u spotřebitelů ještě větší zájem o ekologické produkty a také větší důvěru. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Vzhledem k tomu, že krmivo pro zvířata v zájmovém chovu je určeno k prodeji spotřebitelům, EHSV doporučuje, aby bylo toto odvětví zapojeno a konzultováno v souvislosti s přípravou právních předpisů v oblasti udržitelnosti potravinářských produktů, například předpisů týkajících se označování udržitelných potravinářských produktů, vlivu produktů na životní prostředí a udržitelných obalů (2). |
| --- | --- |

1.4

2.   Souvislosti

| 2.1 | Dne 1. ledna 2022 vstoupilo v platnost nové nařízení EU o ekologické produkci a označování ekologických produktů (3), v němž byly stanoveny přísné požadavky týkající se označování ekologických potravin a krmiv a ekologického krmiva pro zvířata v zájmovém chovu. V minulosti se vycházelo z vnitrostátních pravidel nebo soukromých norem, na jejichž základě mohlo být krmivo pro zvířata v zájmovém chovu, a to zejména pro kočky a psy, označováno jako ekologické i v případě, že ne všechny jeho zemědělské složky byly ekologického původu. Od 1. ledna 2022 to však již možné není. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Evropská komise proto dne 28. listopadu 2022 zveřejnila návrh nařízení o označování ekologického krmiva pro zvířata v zájmovém chovu (4), jehož účelem je stanovit zvláštní pravidla pro označování krmiva pro zvířata v zájmovém chovu. Díky tomu bude možné opatřovat krmivo pro zvířata v zájmovém chovu, a to zejména pro kočky a psy, logem Evropské unie pro ekologickou produkci, pokud bude splňovat přísná kritéria, která stanovil evropský normotvůrce. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Navrhovaná pravidla týkající se označování ekologického krmiva pro zvířata v zájmovém chovu odpovídají pravidlům pro označování potravin. Aby mohlo být toto krmivo označeno jako ekologické a opatřeno logem Evropské unie pro ekologickou produkci, musí být alespoň 95 % hmotnostních ze zemědělských složek ekologického původu (pokud bude ekologického původu méně než 95 % zemědělských složek, lze odkaz na ekologický původ použít pouze v seznamu složek, a to ve vztahu k ekologickým složkám s uvedením celkového procentního podílu ekologických složek v poměru k celkovému množství zemědělských složek). |
| --- | --- |

2.3

3.   Obecné připomínky

| 3.1 | EHSV znovu zdůrazňuje, že podporuje Akční plán pro podporu ekologické produkce EU (5), jelikož si je vědom toho, nakolik se ekologické zemědělství podílí na realizaci cílů Zelené dohody pro Evropu. Zejména pak podporuje opatření zaměřená na další zvýšení poptávky po ekologických produktech a důvěry v tyto produkty na straně spotřebitelů. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | V této souvislosti se EHSV domnívá, že je nutné přijmout tento návrh nařízení co nejdříve, aby mohlo být logo Evropské unie pro ekologickou produkci používáno i v případě, že dané krmivo pro zvířata v zájmovém chovu neobsahuje pouze (tj. ze 100 %) složky ekologického původu (které ovšem musí tvořit alespoň 95 % hmotnostních), neboť tak tomu v praxi u některých výrobků je. Požaduje však, aby byly v budoucnu právní akty tohoto typu prováděny souběžně se základními akty s cílem zamezit vzniku právního vakua, které má nepříznivý dopad na výrobce i na spotřebitele. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EHSV podporuje navrhovaná pravidla týkající se označování ekologického krmiva pro zvířata v zájmovém chovu, poněvadž je v nich vyžadován vysoký podíl ekologických složek (95 % hmotnostních) a poněvadž se podobají pravidlům pro ekologické potraviny, což umožní zajistit jednotné používání loga Evropské unie a usnadnit orientaci spotřebitelům, jimž jsou tyto dva kategorie produktů určeny. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EHSV upozorňuje, že ekologické produkty sice tvoří jen malou část krmiv pro zvířata v zájmovém chovu, toto odvětví však rychle roste (ročně o 3,1 %, přičemž 46 % evropských domácnosti má alespoň jedno domácí zvíře (6)). Podle údajů z tohoto odvětví je zde tendence přistupovat k domácím zvířatům jako k lidem, a mnozí majitelé se tudíž při nákupu krmiva řídí svými vlastními nároky na potraviny, což znamená, že jim kupují vysoce kvalitní výrobky, mj. i ekologického původu (7). EHSV proto vítá nová opatření týkající se označování, která mohou podpořit trh s ekologickým krmivem pro zvířata v zájmovém chovu, a to jednak díky prodeji krmiv spotřebitelům, kteří dbají na ekologický původ kupovaných výrobků, a jednak díky možnosti vytvořit přidanou hodnotu ekologických vedlejších produktů. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EHSV se tedy domnívá, že tato nová opatření týkající se označování mohou podpořit (byť jen v nevelké míře) uskutečnění cíle, který byl formulován ve strategii „Od zemědělce ke spotřebiteli“, ve strategii v oblasti biologické rozmanitosti a v Akčním plánu pro podporu ekologické produkce EU, jež jsou součástí Zelené dohody pro Evropu, a sice dosáhnout do roku 2030 toho, aby bylo 25 % zemědělské půdy v EU využíváno k ekologickému zemědělství. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EHSV vítá uplatňování opatření týkajících se povinného uvádění informací o původu potravin, co se týče surovin k výrobě krmiva pro zvířata v zájmovém chovu, a to v podobě označení „zemědělství EU“, „zemědělství mimo EU“, „zemědělství EU/mimo EU“, „zemědělství + název země“ nebo „zemědělství + název země a regionu“. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EHSV vybízí Komisi a evropské orgány, aby o těchto nových předpisech a sledovaných záměrech informovaly s cílem vzbudit u spotřebitelů ještě větší zájem o ekologické produkty a také větší důvěru. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EHSV se mimoto domnívá, že opatření týkající se označování musí být využita k navázání, nebo dokonce k rozšíření dialogu s výrobci krmiva pro zvířata v zájmovém chovu, aby toto odvětví přejalo zásady udržitelných potravinových systémů a v rozsáhlejší míře přispělo k realizaci cílů Zelené dohody pro Evropu. |
| --- | --- |

3.8

V Bruselu dne 24. ledna 2023.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/848 ze dne 30. května 2018 o ekologické produkci a označování ekologických produktů a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 834/2007 (Úř. věst. L 150, 14.6.2018, s. 1).

1

(2)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k Vytvoření rámce pro označování udržitelnosti potravin, který spotřebitelům umožní vybírat si udržitelné potraviny (stanovisko z vlastní iniciativy) (Úř. věst. C 75, 28.2.2023, s. 97).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/848 ze dne 30. května 2018 o ekologické produkci a označování ekologických produktů a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 834/2007 (Úř. věst. L 150, 14.6.2018, s. 1).

3

(4)  Návrh nařízení o označování ekologického krmiva pro zvířata v zájmovém chovu (COM(2022) 659 final).

4

(5)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Akční plán pro podporu ekologické produkce (COM(2021) 141 final) (Úř. věst. C 517, 22.12.2021, s. 114).

5

(6)  Zdroj: Evropská federace výrobců krmiva pro zvířata v zájmovém chovu (FEDIAF) – https://europeanpetfood.org/about/statistics/.

6

(7)  Zdroj: Evropská federace výrobců krmiva pro zvířata v zájmovém chovu (FEDIAF) – https://europeanpetfood.org/pet-food-facts/pet-food-trends/.

7

---

| 21.4.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 140/58 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 140/58

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny

(COM(2022) 782 final)

(2023/C 140/10)

| Zpravodaj: | Petru Sorin DANDEA |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Petru Sorin DANDEA

| Žádost o vypracování stanoviska | Evropská komise, 19. 12. 2022 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost |
| Přijato v sekci | 21. 12. 2022 |
| Přijato na plenárním zasedání | 24. 1. 2023 |
| Plenární zasedání č. | 575 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 169/0/3 |

Žádost o vypracování stanoviska

Evropská komise, 19. 12. 2022

Právní základ

Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost

Přijato v sekci

21. 12. 2022

Přijato na plenárním zasedání

24. 1. 2023

Plenární zasedání č.

575

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

169/0/3

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV podporuje doporučení navržená Komisí a předkládá několik dalších návrhů. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV připomíná závěry svého předchozího stanoviska (1), které bylo velkou většinou schváleno na plenárním zasedání v říjnu 2022. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EHSV doporučuje, aby obě pásma spotřeby byla stanovena tak, aby byly chráněny všechny domácnosti, které mají velké problémy s placením účtů za energii. EHSV se domnívá, že politika těchto dvou úrovní by se měla vztahovat jak na osoby pod hranicí chudoby, tak na osoby patřící do nižší střední třídy, které kvůli nízkým příjmům nebudou schopny platit účty za energii za tržní ceny. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EHSV podporuje návrh Komise, aby členské státy využívaly dočasný krizový rámec pro státní podporu, a doporučuje, aby využily všech možných prostředků na pomoc podnikům obecně, a zejména malým a středním podnikům. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV doporučuje obezřetné používání měnové politiky, protože dokud inflaci vyvolávají vnější faktory, může mít měnová politika v tomto složitém kontextu cyklický účinek. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EHSV podporuje návrh Komise, aby členské státy eurozóny propojily fiskální politiku s měnovou politikou Evropské centrální banky. Je to důležité pro úspěch měnové politiky při zmírňování inflace. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EHSV se domnívá, že dokončení unie kapitálových trhů a bankovní unie bude důležitým krokem k prohloubení hospodářské a měnové unie, a doporučuje členským státům, aby usilovaly o urychlení tohoto procesu. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EHSV doporučuje, aby členské státy na vnitrostátní úrovni urychleně provedly směrnici o minimálních mzdách. To by mohlo zlepšit výši minimální mzdy a vytvořit záchrannou síť pro zaměstnance s nízkými příjmy, čímž by se v tomto období vysoké inflace zachovala kupní síla mezd. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Komise členským státům doporučuje, aby využily příležitosti sociálního dialogu k zapojení sociálních partnerů do tvorby a provádění politik potřebných ke zmírnění dopadů krize. EHSV návrh Komise jednoznačně podporuje. |
| --- | --- |

1.9

2.   Souvislosti

| 2.1 | Obnovení hospodářského růstu v eurozóně a v celé Evropské unii v roce 2021 bylo náhle přerušeno válkou, kterou Ruská federace rozpoutala proti Ukrajině. Značná závislost eurozóny na dovozu fosilních paliv z Ruské federace vyvolala v souvislosti se sankcemi uvalenými Evropskou unií nejistotu, což mělo zásadní dopad na dodavatelské řetězce. Tyto faktory vyvolaly energetickou krizi a následně vysokou inflaci, jíž nyní čelí eurozóna i Evropská unie. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Ačkoli míra inflace mírně poklesla z 10,6 % v říjnu na 10,0 % v listopadu, může v souvislosti se začátkem chladného období, problémy s dodávkami paliv a následnou energetickou krizí znovu dojít v příštím období k jejímu zrychlení. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Evropská centrální banka uplatnila měnovou politiku, aby inflaci vrátila do udržitelných parametrů (cíl ve výši 2 % ve střednědobém horizontu), ale její úsilí se může ukázat jako nedostatečné vzhledem k vnějším faktorům, které vyvolaly krizi, ale také vzhledem k tomu, že je obtížné propojit měnovou politiku s fiskální politikou, která je v každém členském státě rozdílná. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Tato vícenásobná krize se překrývá s klimatickou krizí, které Evropská unie čelí. Rovněž se výrazně snižuje rychlost konvergence a je třeba konstatovat dokonce i roztříštěnost a odlišnosti mezi některými odvětvími, ale také mezi ekonomikami členských států eurozóny. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Energetická krize vedla ke ztrátě konkurenceschopnosti mnoha odvětví a podniků působících na jednotném trhu. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Nástroj pro oživení a odolnost i politika soudržnosti významně přispěly k tomu, aby si členské státy eurozóny díky této podpoře zachovaly úroveň investic potřebných k dosažení cílů Zelené dohody, je však třeba vyvinout další úsilí k zajištění rychlejšího přechodu k uhlíkové neutralitě a k výraznému snížení energetické závislosti. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Evropská komise v této obzvláště obtížné a složité situaci předložila dne 22. listopadu návrh doporučení Rady týkajícího se hospodářské politiky eurozóny na rok 2023 (2). |
| --- | --- |

2.7

3.   Obecné a konkrétní připomínky

| 3.1 | EHSV podporuje doporučení navržená Komisí, považuje však za nezbytné, aby byly doplněny i následující návrhy. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EHSV připomíná závěry stanoviska ECO/590 (3), které bylo velkou většinou schváleno na plenárním zasedání v říjnu 2022. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Domácnostem a podnikům v Evropské unii způsobí v souvislosti s energetickou krizí zima na přelomu let 2022 a 2023 velké problémy. Evropská komise navrhuje dvoustupňovou politiku ochrany nejzranitelnějších osob. To znamená, že zranitelní spotřebitelé by do určité úrovně spotřeby energie platili cenu, která je nižší než tržní cena. Tato dvoustupňová politika navržená Komisí na ochranu zranitelných domácností v souvislosti s energetickou krizí by měla být členskými státy uplatňována inkluzivním způsobem. EHSV doporučuje, aby obě pásma spotřeby byla stanovena tak, aby byly chráněny všechny domácnosti, které mají velké problémy s placením účtů za energii.
  EHSV se domnívá, že politika těchto dvou úrovní by se měla vztahovat jak na osoby pod hranicí chudoby, tak na osoby patřící do nižší střední třídy, které kvůli nízkým příjmům nebudou schopny platit účty za energii za tržní ceny. |
| --- | --- |

3.3

EHSV se domnívá, že politika těchto dvou úrovní by se měla vztahovat jak na osoby pod hranicí chudoby, tak na osoby patřící do nižší střední třídy, které kvůli nízkým příjmům nebudou schopny platit účty za energii za tržní ceny.

| 3.4 | Komise se domnívá, že by členské státy měly poskytnout podporu podnikům, aby se zabránilo přerušení jejich činnosti, a to i prostřednictvím využití dočasného krizového rámce pro státní podporu. EHSV podporuje návrh Komise a doporučuje, aby členské státy využily všech možných prostředků na pomoc podnikům obecně, a zejména malým a středním podnikům. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Inflace vyvolaná cenami zemního plynu a energetickou krizí dosáhla v říjnu 2022 nejvyšší úrovně od zavedení eura, tj. 10,6 %. Evropská centrální banka zareagovala včas a využila měnovou politiku k tomu, aby omezila růst inflace a umožnila návrat pod 2 % (střednědobý cíl). EHSV doporučuje obezřetné používání měnové politiky, protože dokud inflaci vyvolávají vnější faktory, může mít měnová politika v tomto složitém kontextu cyklický účinek. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Mzdy v eurozóně v roce 2022 mírně vzrostly, ale výrazně pod úrovní inflace. EHSV souhlasí s Evropskou komisí, jež doporučuje, aby členské státy v souladu se svou vnitrostátní praxí a modelem kolektivního vyjednávání učinily kroky k zachování kupní síly mezd, zejména pro zranitelné zaměstnance s nízkými mzdami. EHSV doporučuje, aby členské státy na vnitrostátní úrovni urychleně provedly směrnici o minimálních mzdách. To by mohlo zlepšit výši minimální mzdy a vytvořit záchrannou síť pro zaměstnance s nízkými příjmy, čímž by se zachovala kupní síla mezd. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EHSV podporuje návrh Komise, aby členské státy eurozóny propojily fiskální politiku s měnovou politikou Evropské centrální banky. Je to důležité pro úspěch měnové politiky při zmírňování inflace. Výbor se domnívá, že Komise a členské státy by měly zintenzivnit své úsilí při provádění prvního pilíře navrženého inkluzivním rámcem OECD. Členským státům, které se po úsilí vynaloženém během pandemie COVID-19 potýkají s vysokým veřejným dluhem a v souvislosti s tím s menším manévrovacím prostorem ve fiskální politice během krize, by to mohlo přinést značné příjmy. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EHSV podporuje návrh Komise pokračovat v úsilí o dokončení unie kapitálových trhů a bankovní unie. Domnívá se, že dokončení těchto dvou politických projektů bude důležitým krokem k prohloubení hospodářské a měnové unie. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | V souvislosti s touto vícenásobnou krizí musí členské státy jednat s cílem snížit negativní dopady na domácnosti a podniky. Komise členským státům doporučuje, aby využily příležitosti sociálního dialogu k zapojení sociálních partnerů do tvorby a provádění politik potřebných ke zmírnění dopadů krize. EHSV návrh Komise jednoznačně podporuje. |
| --- | --- |

3.9

V Bruselu dne 24. ledna 2023.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru – Dodatečné úvahy – Doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny (COM(2021) 742 final) (stanovisko z vlastní iniciativy) (Úř. věst. C 75, 28.2.2023, s. 43).

1

(2)  Doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny (COM(2022) 782 final).

2

(3)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru – Dodatečné úvahy – Doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny (COM(2021) 742 final) (stanovisko z vlastní iniciativy) (Úř. věst. C 75, 28.2.2023, s. 43).

3

---

| 21.4.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 140/61 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 140/61

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Směřování k udržitelné modré planetě – společné sdělení o agendě EU v oblasti mezinárodní správy oceánů

(JOIN(2022) 28 final)

(2023/C 140/11)

| Zpravodaj: | Stefano PALMIERI |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Stefano PALMIERI

| Žádost o vypracování stanoviska | Evropská komise, 25. 11. 2022 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Rozhodnutí plenárního shromáždění | 15. 6. 2022 |
| Odpovědná sekce | Vnější vztahy |
| Přijato v sekci | 20. 12. 2022 |
| Přijato na plenárním zasedání | 24. 1. 2023 |
| Plenární zasedání č. | 575 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 184/0/1 |

Žádost o vypracování stanoviska

Evropská komise, 25. 11. 2022

Právní základ

Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Rozhodnutí plenárního shromáždění

15. 6. 2022

Odpovědná sekce

Vnější vztahy

Přijato v sekci

20. 12. 2022

Přijato na plenárním zasedání

24. 1. 2023

Plenární zasedání č.

575

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

184/0/1

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Správa oceánů by neměla být považována za pouhou „námořní záležitost“. Mořské prostředí je komplexním systémem, pokud jde o různá odvětví, právní předpisy, zainteresované strany na různých úrovních (místní, regionální, globální) a aspekty. Je provázáno s činnostmi, politikami a opatřeními na pevnině a vyžaduje podporu při rozhodování na základě znalostí, mezioborový integrovaný přístup a vědeckou diplomacii. EHSV vítá návrh na zřízení Mezivládního panelu pro udržitelnost oceánů. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV vítá vymezení chráněných mořských oblastí a podporuje dosažení uhlíkové neutrality a udržitelnou demontáž lodí. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Rozhodnutí a opatření vyžadují soudržnost mezi různými politikami a dohodami a transparentní hodnocení proveditelnosti a dopadů. EHSV podporuje úlohu EU coby legislativního subjektu a její účast na posilování sítí a partnerství na celosvětové úrovni, v jehož rámci se zaměřuje na úlohu výzkumu a inovací. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EHSV požaduje zavedení odrazujících sankcí za využívání výhodných vlajek (např. zřízení zvláštního fondu tvořeného zárukami za demontáž lodí) a navrhuje rozšířit mechanismus uhlíkového vyrovnání tak, aby se vztahoval i na širokou škálu znečišťujících látek, které mají dopad na mořský ekosystém. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV vítá přístup „nulové tolerance“ k nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému (NNN) rybolovu a vedlejším úlovkům a vybízí EU, aby podporovala poctivé provozovatele při dosahování udržitelné ochrany rybolovu a jeho udržitelném řízení. EHSV vyzývá Komisi, aby podporovala udržitelný drobný i průmyslový rybolov s nízkým dopadem a akvakulturu i produkci mořských řas s „nulovým dopadem“ v zájmu zajištění environmentální, sociální a ekonomické udržitelnosti regionů. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Hlubokomořská těžba stále potřebuje spolehlivé vědecké výsledky, aby bylo možné vyhodnotit její dlouhodobé dopady na životní prostředí. EHSV vítá, že Komise přijala přístup předběžné opatrnosti, a požaduje, aby Mezinárodní úřad pro mořské dno (ISA) zavedl moratorium na udělování těžebních licencí. EHSV požaduje zřízení mezinárodního nezávislého vědeckého panelu s cílem poskytovat podporu při rozhodování a přijímání opatření na základě znalostí. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Dopady nevybuchlé munice, nově se objevujících znečišťujících látek a přírodních katastrof mohou změnit využívání mořského prostoru a související hospodářské/geopolitické scénáře. EHSV vítá úsilí Komise o řešení těchto problémů. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Bezpečnost a ochrana na moři mají zásadní význam. Je zapotřebí generační obměna v oblasti dovedností a technologií doprovázená důstojnými životními a pracovními podmínkami. EHSV rovněž vyzývá členské státy, aby ratifikovaly úmluvu Mezinárodní organizace práce č. 188/2007 (1) a zajistily její efektivní provedení do vnitrostátních právních předpisů členských států EU (2). EHSV vítá směrnici Rady (EU) 2017/159 (3) a požaduje rozšířit oblast její použitelnosti, aby se zlepšily životní a pracovní podmínky a ochrana zdraví a bezpečnosti pracovníků v odvětví mořského rybolovu. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EHSV opakuje, že je důležité, aby nejvzdálenější regiony (4) hrály vzhledem ke svým zeměpisným charakteristikám klíčovou úlohu v rámci správy oceánů, která je vymezena v dokumentu COM(2022) 198 final (5), nicméně v dokumentu JOIN(2022) 28 final o ní není ani zmínka. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | V zájmu nové, důslednější mezinárodní správy oceánů, kterou EU prosazuje, vyzývá EHSV k účinnému a transparentnímu zapojení různých zainteresovaných stran do rozvoje podpory pro politiku na základě znalostí a do komunikační a osvětové činnosti, a to ve všech fázích tohoto procesu – od konzultací a společného koncipování plánů až po jejich provádění a závěrečné hodnocení. V zájmu řešení složitých problémů by mohly být zavedeny nové formy organizační struktury. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EHSV požaduje, aby byly mezi všemi občany EU plošně šířeny poznatky o mořském právu. Je zapotřebí mezinárodně platné právo, které by upravovalo různé oblasti působnosti (pobřežní hranice, hospodářské zóny, ochrana mořských zdrojů, definice „bezpečného přístavu“ atd.), zejména aby se vyjasnily mezinárodní závazky v oblasti záchrany a pomoci na moři a aby byly definovány pojmy nebezpečí a metody pátrání a záchrany (6). EHSV vyzývá k řádnému prosazování tohoto pravidla a stvrzení hlavní zásady, že lidé, kteří se na moři ocitnou v ohrožení života, musí být bez jakýchkoli pochybností a podmínek zachráněni a dopraveni do bezpečného přístavu. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EHSV vzhledem ke geopolitickému a environmentálnímu významu Arktidy vítá, že se EU zavázala k plnému provedení Dohody o prevenci neregulovaného rybolovu na volném moři ve střední části Severního ledového oceánu. Vítá rovněž úsilí o vymezení chráněných mořských oblastí v Arktidě a zákaz těžby uhlovodíků (7). |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EHSV konstatuje, že plánované investice do řešení problémů v oblasti správy oceánů nejsou dostatečně ambiciózní, a proto požaduje zřízení fondu na podporu oceánů, který by měl pomoci řešit problémy v námořním odvětví. |
| --- | --- |

1.13

2.   Obecné připomínky k referenčnímu rámci

| 2.1 | Jedním z hlavních problémů v oblasti mořských a námořních záležitostí je soudržnost opatření na různých úrovních (globální, státní, regionální a místní) a jednotlivých odvětví. Mnoho konkurenčních nároků může ohrozit provádění opatření a výrazně snížit jejich dopad. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Správa oceánů vyžaduje podporu rozhodování na základě znalostí. Vliv člověka na mořské prostředí se neomezuje pouze na činnosti na moři (těžba, rybolov, doprava), ale zahrnuje také činnosti na pevnině, které vedou ke znečištění v širším měřítku (odpady, pesticidy, antibiotika, fosfáty, plasty, výbušniny atd.). Proto je zásadní začlenit oceány nejen do cíle udržitelného rozvoje č. 14, ale také do těch cílů, které se týkají průmyslové výroby a chování celé společnosti. Zdravý a produktivní mořský ekosystém vyžaduje integrovanější přístup zahrnující aspekty, které se neomezují pouze na mořské a námořní otázky. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | V posledních letech, kdy se v mnoha souvislostech objevily složité systémy, byly vypracovány nové možnosti správy, zejména z podnětu trhů a sítí. Složité systémy se obtížně řídí a jejich dynamiku nelze v dlouhodobém horizontu snadno předvídat. Oceány představují složitý systém, kde obrovské rozdíly v pravidlech mezi pobřežními oblastmi a oblastmi na volném moři a spory na úrovni vlád jednotlivých států a v soukromém sektoru naznačují, že by v zájmu řešení těchto problémů měla být přijata nová vědecká diplomacie. EHSV si uvědomuje, že je třeba vypracovat vhodné nástroje pro správu a vhodná politická rozhraní, které umožní zohlednit různé, vzájemně související aspekty. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EHSV podporuje úlohu EU coby legislativního subjektu a její účast na posilování sítí a partnerství na celosvětové úrovni, v jehož rámci se zaměřuje na úlohu výzkumu a inovací, hledání řešení a, poskytování pokynů a prosazování konkrétních iniciativ. |
| --- | --- |

2.4

3.   Hodnocení sdělení Komise

Středem pozornosti jsou čtyři oblasti návrhu: 1) Posílení mezinárodního rámce pro správu oceánů, 2) Na cestě k udržitelnosti oceánů do roku 2030, 3) Zajištění bezpečnosti a ochrany na moři, 4) Rozšiřování znalostí o oceánech.

3.1   Posílení mezinárodního rámce pro správu oceánů

| 3.1.1 | EHSV vítá závazek Komise podporovat nejvyšší mezinárodní standardy v oblasti transparentnosti, dobré správy a zapojení zainteresovaných stran v mezinárodních organizacích, jako je Mezinárodní úřad pro mořské dno (ISA) a Světová obchodní organizace (WTO). |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | EHSV znovu potvrzuje úlohu, kterou EU hraje v legislativní oblasti, a to i prostřednictvím vědecké diplomacie a posilování sítí a partnerství na celosvětové úrovni. Výbor zejména zdůrazňuje, že je třeba zavést systém monitorování a přijímání náležitých opatření. Vymezení chráněných mořských oblastí a „další účinná opatření zaměřená na ochranu jednotlivých území“ (OECM) s cílem, aby do roku 2030 pokrývaly 30 % mořského prostoru, jsou vítána, pokud bude uznán jejich význam pro fungování oceánského systému a opatření budou přijímána po předchozím průzkumu účinnosti a účelnosti každé konkrétní oblasti s přihlédnutím k nákladům, odpovědnostem, harmonogramům a monitorování. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | EHSV konstatuje, že navzdory určitému technologickému pokroku v posledních letech jsou údajně v oblastech vytěžených před mnoha desítkami let stále patrné dlouhodobé dopady hlubokomořské těžby a ekosystém je stále v procesu obnovy (8). EHSV vítá uplatňování přístupu předběžné opatrnosti a požaduje, aby ISA zavedl moratorium na udělování těžebních licencí. EHSV vyzývá ISA, aby zřídil mezinárodní nezávislý vědecký panel s cílem přeměnit analýzu založenou na znalostech v jasně formulovaná politická rozhodnutí. EHSV rovněž navrhuje podporovat investice do výzkumu a vývoje alternativních řešení k materiálům vytěženým z mořského dna. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Drobný pobřežní rybolov a akvakultura jsou zásadními faktory přežití mnoha pobřežních komunit a zachování jejich kulturního dědictví. Rybolov obecně, a zejména tradiční a drobný rybolov, doplatil na hospodářskou krizi nejvíce, a proto dnes toto odvětví potřebuje zvláštní strategii, aby znovu získalo pevné postavení na trhu (9). EHSV vyzývá k přijetí náležitých opatření k posílení těchto činností, k diverzifikování zdrojů příjmů místních komunit (např. pobřežní cestovní ruch a rekreační vodní aktivity), k usnadnění přeorientování kariéry, k podpoře místních regionů zasažených krizí a zvýšení udržitelnosti životního prostředí (10). |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | EHSV vítá přístup „nulové tolerance“ k nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu a vybízí EU, aby podporovala poctivé provozovatele při dosahování udržitelné ochrany rybolovu a jeho udržitelném řízení. Výbor znovu potvrzuje úlohu EU v dialozích o rybolovu s třetími zeměmi s cílem podporovat dodržování mezinárodních závazků. V této souvislosti EHSV uznává dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu, neboť mají významný přínos pro vytvoření pevného rámce s řadou třetích partnerských zemí. |
| --- | --- |

3.1.5

| 3.1.6 | Arktida čelí drastickým změnám, které mohou vést k ohrožení životního prostředí a geopolitické rovnováhy. EHSV vítá, že se EU zavázala k plnému provedení Dohody o prevenci neregulovaného rybolovu na volném moři ve střední části Severního ledového oceánu. Vítá rovněž úsilí o vymezení chráněných mořských oblastí v Arktidě a zákaz těžby uhlovodíků (11). |
| --- | --- |

3.1.6

| 3.1.7 | EHSV si uvědomuje obtíže spojené s prováděním opatření v oblastech mimo jurisdikci jednotlivých států, zdůrazňuje, že je třeba zajistit soudržnost mezi různými partnerstvími a dohodami, a podporuje úsilí, které EU vynakládá při probíhajících jednáních o smlouvě o volném moři. |
| --- | --- |

3.1.7

3.2   Na cestě k udržitelnosti oceánů do roku 2030

| 3.2.1 | EHSV oceňuje závazky a úsilí spojené s dosažením uhlíkové neutrality do roku 2050. EU hraje důležitou úlohu v rámci Mezinárodní námořní organizace (IMO) v celosvětovém legislativním a operativním procesu, jehož cílem je dekarbonizace námořního odvětví a odvětví rybolovu. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Uvědomuje si, že boj proti znečišťování moří je výzvou. Propojení různých zdrojů, včetně zdrojů na pevnině, a různorodost zainteresovaných stran a legislativních omezení činí rámec složitějším. Výbor zdůrazňuje, že je třeba se zabývat různorodostí znečišťujících látek a podporovat účinná opatření. EHSV zdůrazňuje nutnost soudržnosti a začlenění aspektů přesahujících rámec správy oceánů (např. aspektů akčního plánu pro nulové znečištění, Strategie v oblasti biologické rozmanitosti či strategie „Od zemědělce ke spotřebiteli“ (12)), které mají značný dopad na znečištění moří (13). |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Nevybuchlá munice zahrnuje konvenční výbušniny i chemické zbraně vyhozené do moře. Nepopiratelné nebezpečí spojené s nevybuchlou municí v mořích bylo v minulosti hodnoceno jako malé. Tento problém vyžaduje bezodkladné přijetí strategie, neboť roste poptávka po mořském prostoru ze strany hospodářských odvětví a u většiny munice hrozí koroze, únik toxických, karcinogenních, mutagenních a teratogenních produktů. Je třeba přijmout opatření k odhalování, monitorování a zmírňování těchto problémů, která se budou opírat o společné evropské znalosti a technologickou podporu (14). |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | EHSV vítá úsilí Komise o snížení dopadů vyhozené munice na životní prostředí a konstatuje, že riziko nepředstavuje pouze nevybuchlá munice z první a druhé světové války, ale také munice z dalších konfliktů (např. na Balkáně a na Ukrajině), a že se netýká jen možné toxicity uniklých látek, ale i náhodné nebo samovolné detonace. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | EHSV si uvědomuje environmentální dopady lovných zařízení na ekosystém a konstatuje, že mnohá navrhovaná řešení jsou vzhledem ke svým nákladům neudržitelná nebo jsou jejich účinky na celosvětové úrovni zanedbatelné. EHSV vyzývá k využívání nových technologií a materiálů, které by tento problém zmírnily, a k přijetí kompenzačních opatření a provádění speciálních kampaní, které by rybáře o těchto možnostech informovaly (15). |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | Nadměrný odlov populací ryb a vedlejší úlovky jsou na celosvětové úrovni považovány za skutečné problémy. Odvětví rybolovu má rozsáhlý dopad na mnohé druhy, a proto existují oprávněné obavy, že by tím mohla být ohrožena udržitelnost některých druhů, což by narušilo rovnováhu celého mořského ekosystému. Na druhou stranu činnost místních rybářů představuje významný aspekt místní kultury a udržitelného hospodářství a je pro občany zdrojem zdravých potravin pocházejících z environmentálně, sociálně a hospodářsky udržitelných postupů. Antropogenní tlak na populace ryb lze snížit prosazováním akvakultury s nulovým dopadem (včetně produkce mořských řas). |
| --- | --- |

3.2.6

| 3.2.6.1 | Na základě těchto aspektů EHSV požaduje:






  a) | přísnější kontroly a sankce v souvislosti s NNN rybolovem; |
| --- | --- | --- |

3.2.6.1

a)

přísnější kontroly a sankce v souvislosti s NNN rybolovem;

| b) | monitorování a regulaci odvětví rybolovu tak, aby byl eliminován nadměrný odlov populací ryb a vedlejší úlovky a zvýšila se skutečná udržitelnost tohoto odvětví; |
| --- | --- |

b)

monitorování a regulaci odvětví rybolovu tak, aby byl eliminován nadměrný odlov populací ryb a vedlejší úlovky a zvýšila se skutečná udržitelnost tohoto odvětví;

| c) | propagaci a prosazování akvakultury a produkce mořských řas s nulovým dopadem, včetně aspektů krmiva a spotřeby energie; |
| --- | --- |

c)

propagaci a prosazování akvakultury a produkce mořských řas s nulovým dopadem, včetně aspektů krmiva a spotřeby energie;

| d) | poskytování finančních kompenzací pracovníkům v přechodných fázích transformace technologií a výrobních systémů. |
| --- | --- |

d)

poskytování finančních kompenzací pracovníkům v přechodných fázích transformace technologií a výrobních systémů.

| 3.2.7 | Námořní doprava se týká více než 90 % celosvětově obchodovaného nákladu a je páteří světového hospodářství. Zaoceánské lodě jsou významným zdrojem znečištění a jako takový mohou mít dopad i na konci své životnosti. Majitelé lodí v zemích s vysokými příjmy často skrývají skutečnou identitu lodí tím, že je registrují v daňových rájích, mj. i proto, aby se vyhnuli dodržování environmentálních předpisů. V této souvislosti mezinárodní a regionální úsilí v boji proti tomuto chování selhalo (16). Země s výhodnými vlajkami jsou ve snaze obejít předpisy a ušetřit peníze nadále využívány jako státy poslední vlajky, a to i ze strany členských států EU. EHSV navrhuje, aby se demontáž lodí považovala za významný zdroj znečišťování moří, a žádá EU, aby: a) přijala opatření k zaručení přísnější závazné regulace, b) monitorovala činnosti s cílem zabránit jakýmkoli krokům vedoucím k obcházení ochrany životního prostředí, c) zavedla odrazující sankce za využívání výhodných vlajek, např. zřídila zvláštní fond tvořený zárukami – po celou dobu životnosti plavidel – s cílem zaručit dodržování environmentálních a bezpečnostních norem EU i mimo jurisdikci EU. |
| --- | --- |

3.2.7

3.3   Zajištění bezpečnosti a ochrany na moři

| 3.3.1 | EHSV oceňuje, že EU posiluje svou úlohu subjektu zajišťujícího námořní bezpečnost v rámci svých hranic i mimo ně. Vyzývá EU, aby s ohledem na nedávný geopolitický vývoj určila potenciální námořní oblasti zájmu a zaměřila se na nové priority. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | EHSV vítá, že EU usiluje o podporu a provádění veškerých opatření zaměřených na zvýšení bezpečnosti na moři. Výbor EU vyzývá, aby rozšířila škálu odvětví zapojených do činností na moři, které mohou ohrožovat životní prostředí a lidské zdraví, mimo jiné o cestovní ruch, demontáž a stavbu lodí, energetiku a akvakulturu. EHSV rovněž požaduje, aby se kladl důraz na modernizaci technologií (např. ekologický pohon), pracovního prostředí a pracovních podmínek v rozmanité logistice týkající se mořských a námořních činností (např. loděnice, přístavy, plavidla atd.). |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | EHSV doporučuje zajistit soudržnost právních předpisů, pokud jde o opatření týkající se ochrany mořských ekosystémů a předpisy upravující bezpečnostní a pracovní podmínky na moři, a to prostřednictvím posuzování dopadů v oblasti: i) zaměstnanosti, ii) mezd, iii) technologií, iv) důstojných životních a pracovních podmínek a v) vzdělávání pracovníků. Požaduje rovněž lepší koordinaci mezi různými útvary veřejné správy na všech úrovních za účelem integrované správy mořského prostoru (17). |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | EHSV vyzývá členské státy, aby ratifikovaly úmluvu Mezinárodní organizace práce č. 188 a poskytly prostředky nezbytné k jejímu správnému provedení do vnitrostátních právních předpisů a k jejímu uplatňování. EHSV vítá směrnici Rady (EU) 2017/159 (18) a požaduje, aby se začalo pracovat na rozšířením oblasti její oblasti tak, aby zahrnovala i kumulativní účinky dlouhodobých dopadů na lidské zdraví. Dále upozorňuje na nutnost přijmout skutečně ambiciózní právní předpisy EU, které by upravovaly udržitelnost podniků a nucenou práci (19). |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | EHSV považuje za zásadní vypracovat obecné zásady a praktické pokyny pro poskytování spravedlivých služeb souvisejících s prací v těchto odvětvích, k nimž patří: a) dostatečné a přiměřené pokyny pro vlastníky rybářských plavidel a (přeshraniční) služby na trhu práce, b) standardní smlouvy o poskytování (přeshraničních) služeb souvisejících s trhem práce, c) dostatečné a přiměřené pokyny pro rybáře hledající zaměstnání na palubě (zahraničních) rybářských plavidel a d) mechanismy pro podávání stížností (20). |
| --- | --- |

3.3.5

| 3.3.6 | Jeden z aspektů týkajících se znalostí o mořích a oceánech a bezpečnosti na moři spočívá v nezbytném plošném šíření znalostí o mořském právu a o jeho prosazování v praxi. Je zapotřebí mezinárodně platné právo, které by upravovalo různé oblasti působnosti (pobřežní hranice, hospodářské zóny, ochrana mořských zdrojů, definice „bezpečného přístavu“ atd.), zejména aby se vyjasnily mezinárodní závazky v oblasti záchrany a pomoci na moři a aby byly definovány pojmy nebezpečí a metody pátrání a záchrany. |
| --- | --- |

3.3.6

| 3.3.7 | Přírodní katastrofy (povodně, tsunami, extrémní jevy) mohou mít dopad na mořské prostředí, což vede k nepřímému ohrožení lidské činnosti a lidského zdraví. EHSV zdůrazňuje, že přírodními katastrofami je třeba se zabývat jako možnými zdroji rizik pro životní prostředí a činnosti na moři obecně. |
| --- | --- |

3.3.7

3.4   Rozšiřování znalostí o oceánech

| 3.4.1 | EHSV si uvědomuje složitost oceánského systému z hlediska navzájem provázaných environmentálních proměnných a rozmanitosti zainteresovaných stran, právních předpisů, kultur a místních kapacit. EHSV požaduje účinné a transparentní zapojení různých oborů a využití různých odborných znalostí (datové, komplexní a síťové vědy, psychologie, sociologie, ekonomie) do rozvoje podpory pro politiku na základě znalostí (jak bylo navrženo pro Mezivládní panel pro udržitelnost oceánů – IPOS). |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Znalosti a postupy ukazují nové způsoby správy uplatňované při řešení problémů týkajících se složitosti pomocí samoorganizačních struktur tam, kde se úspěšně rozvíjelo decentralizované uspořádání. EHSV vyzývá k rozšíření osvědčených postupů a modelů na všechna odvětví modré ekonomiky, včetně těch, která mohou zajistit nová pracovní místa a růst (např. cestovní ruch, potápění atd.), i na veřejný sektor. Vyčlenění finančních prostředků na udržitelnou modrou ekonomiku by mělo zajistit sociální a hospodářské přínosy pro tuto i budoucí generace, obnovit a zachovat rozmanitost, produktivitu, odolnost a vnitřní hodnotu mořských ekosystémů a podporovat čisté technologie, obnovitelné zdroje energie a recyklaci (21). |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | Do všech fází tohoto procesu, od konzultací a společného koncipování plánů až po jejich provádění a závěrečné hodnocení, je třeba zapojit občanskou společnost a místní zainteresované strany. K tomu, aby společnost začala fungovat jako integrovaný udržitelný systém, je bezpodmínečně nutná oceánská gramotnost. Organizační struktury a procesy by měly upřednostňovat sociální rozměr a vědeckou podporu s ohledem na integrovanou udržitelnost a posilovat a financovat opatření, jež jsou zaměřena na propagaci a podporu sociálního dialogu, zvýšení bezpečnosti, zlepšení pracovních podmínek, vytváření kvalitních pracovních míst, rozvoj dovedností pracovníků a zajištění „generační obměny“ (22). |
| --- | --- |

3.4.3

| 3.4.4 | EHSV vítá, že EU sdílí námořní údaje a poznatky získané při pozorování oceánů. Je si vědom významu námořních služeb a jejich dopadu na hospodářství a také nákladů na námořní infrastrukturu, která vyžaduje obrovské investice z vnitrostátních prostředků. Výbor konstatuje, že je na základě modelování složitosti mořského ekosystému stále ještě obtížné pochopit, jak tento ekosystém funguje a jak je provázán s lidskou činností. EHSV vyzývá EU, aby podporovala otevřený přístup k datům a jejich opakované využívání, mj. tím, že budou financovány inovativní přístupy v zájmu snížení nákladů na pozorování a bude prováděno efektivní posuzování dobrého stavu životního prostředí (23). |
| --- | --- |

3.4.4

| 3.4.5 | EHSV zdůrazňuje, že vědecká diplomacie a vyjednávání vyžaduje vědeckou metodiku. Výbor vyzývá k pořádání vzdělávacích kurzů pro konečné uživatele a vedoucí pracovníky, mj. na místní úrovni, s cílem dosáhnout skutečné udržitelnosti a proveditelnosti opatření. |
| --- | --- |

3.4.5

4.   Kritické otázky

| 4.1 | Koncepce správy je spojena s širokou škálou různých aspektů, od rozhodovacích procesů až po politické nástroje. Rozsáhlost pojmu „správa“ mohla přispět k jeho hojné oblibě a nejspíše i k jeho zneužívání. Oceány neznají politické hranice a jsou rovněž úzce spjaty s využíváním půdy. Problémy nemohou řešit jednotlivé země samy, je zapotřebí nadnárodní přístup, který by vycházel z proveditelného a účinného sdílení úsilí a odpovědnosti a v rámci něhož by byly zavedeny společně koncipované systémy a přijaty společné akční plány a opatření zasazující místní úsilí do komplexních regionálních rámců. Nelze přijmout jediný způsob správy, který by zajistil organizační struktury pro různé rozměry. V této souvislosti EHSV konstatuje, že pro řešení složitých problémů v mořské oblasti má zásadní význam podpora pro rozhodování na základě znalostí, vědecká diplomacie a soudržná legislativa napříč zeměmi a odvětvími. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Neustálá poptávka po mořském prostoru ze strany hospodářství zvyšuje složitost oceánského systému z hlediska navzájem provázaných environmentálních proměnných. Rozmanitost zainteresovaných stran, právních předpisů, kultur a místních kapacit se odráží v koncipování a provádění opatření, která mohou být environmentálně, hospodářsky a sociálně udržitelná. EHSV požaduje, aby byl při rozvoji podpory pro správu oceánů na základě znalostí uplatňován transparentní vědecký přístup k zapojení různých oborů (datové, komplexní a síťové vědy, psychologie, sociologie, ekonomie atd.). |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Pro budoucnost mnoha odvětví zapojených do činností na moři má zásadní význam „generační obměna“. K úspěchu účinné správy činností na moři nepřímo přispívají některé aspekty, které se správou nemají zdánlivě nic společného. Užitečné jsou mnohé iniciativy, jejichž cílem je usnadnit modernizaci technologií, odbornou přípravu a zlepšení pracovních podmínek, vyžadují však také doprovodná opatření a přijatelnou návratnost investovaného kapitálu (24). |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Hlavním cílem úspěšné správy oceánů jsou i nadále udržitelné činnosti a je třeba zajistit, aby tohoto cíle mohla dosáhnout všechna odvětví. EHSV požaduje financování opatření zaměřených na zlepšení bezpečnostních a pracovních podmínek, např. v oblasti odborné přípravy, poradenských služeb, podpory lidského kapitálu, sociálního dialogu, nebo bezpečnosti a ochrany zdraví při práci. EHSV naléhavě vyzývá spolunormotvůrce, aby při zavádění organizačních struktur a procesů (tj. při správě) věnovali prioritní pozornost sociálnímu rozměru tím, že posílí a budou financovat opatření zaměřená na propagaci a podporu sociálního dialogu, bezpečnosti, pracovních podmínek a dovedností. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EHSV konstatuje, že plánované investice do řešení problémů v oblasti správy oceánů nejsou dostatečně ambiciózní. Boj proti zdrojům znečištění, opatření ke zmírnění a správa činností na moři ve všech odvětvích vyžadují odpovídající finanční úsilí, strukturální opatření a zapojení občanské společnosti. EHSV vítá úsilí o snížení emisí skleníkových plynů a o motivování ke špičkovým výsledkům a inovacím (25). To může podpořit cíl dekarbonizace odvětví námořní dopravy a zřízení fondu na podporu oceánů, který by měl pomoci řešit problémy v námořním odvětví. EHSV rovněž požaduje rozšíření mechanismu uhlíkového vyrovnání, aby se vztahoval i na environmentální a sociální aspekty. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Nejvzdálenější regiony mohou vzhledem ke svým zeměpisným charakteristikám hrát zásadní úlohu při využívání všech příležitostí v oblasti oceánů, moří a mořských zdrojů a je třeba na ně klást obzvláštní důraz, neboť nabízejí velký potenciál z hlediska podpory hospodářství, vytváření vysoce kvalitních pracovních míst a zajištění dobrých životních podmínek lidí (26). Ze všech těchto důvodů se EHSV domnívá, že je zapotřebí posílit specifickou úlohu, kterou mohou nejvzdálenější regiony sehrát při provádění správy oceánů, zejména v rámci: a) mise „Obnova našich oceánů a vod do roku 2030“, b) shromažďování a sledování údajů o rybolovu, c) boje proti nezákonnému a neselektivnímu rybolovu a podpory udržitelného rybolovu a d) při výměně znalostí o územním plánování námořních prostor (27). |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Oceánská gramotnost přispívá k informování o problémech v oblasti moře a může přispět i k propagování různých řešení. Značná pozornost na mediální a politické úrovni se věnuje plastům, které jsou však jen jedním z mnoha problémů týkajících se moří a oceánů. Často je opomíjena spojitost mezi problémy v oblasti moře na jedné straně a využíváním půdy a chováním spotřebitelů na straně druhé. EHSV požaduje komplexnější a transparentnější informování o oceánech, které by zahrnovalo i právní předpisy a opatření na moři i na pevnině. To snad připraví půdu pro transformaci průmyslové výroby a vytvoření nových technologií a pracovních míst, které budou více zaměřeny na udržitelnost životního prostředí. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Probíhající válka na Ukrajině změnila politický scénář a přitáhla pozornost k neočekávaným mimořádným situacím (dodávky energie, inflace). Kvůli neočekávaným problémům (např. bezpečnost plynovodů Nord Stream, vyhozená munice v Černém moři či geopolitický strategický význam Arktidy) je třeba vynaložit další úsilí na přijetí náležitých společných opatření. Přestože má tato válka vliv i na počet migrantů přicházejících západobalkánskou trasou, je i nadále vyvíjen velký tlak na přechody na trase přes Středozemní moře, což představuje zátěž pro přijímací kapacity některých členských států EU. Pro lidi to zároveň znamená riziko incidentů. EHSV žádá EU, aby zvýšila úsilí o financování iniciativ na podporu bezpečnosti na moři, neboť se předpokládá, že se situace v důsledku klimatických a ekonomických tlaků ještě zhorší. |
| --- | --- |

4.8

V Bruselu dne 24. ledna 2023.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Úmluva MOP č. 188/2007 o práci v odvětví rybolovu.

1

(2)  V současné době neratifikovalo úmluvu č. 188 celkem 167 států, z toho 19 členských států EU včetně významných pobřežních zemí, jako jsou Finsko, Irsko, Itálie, Kypr, Lotyšsko, Malta, Německo, Řecko, Španělsko a Švédsko.

2

(3)  Směrnice Rady (EU) 2017/159 ze dne 19. prosince 2016, kterou se provádí dohoda týkající se provádění Úmluvy Mezinárodní organizace práce o práci v odvětví rybolovu z roku 2007 uzavřená Všeobecnou konfederací zemědělských družstev v Evropské unii (COGECA), Evropskou federací pracovníků v dopravě (ETF) a Sdružením vnitrostátních organizací rybářských podniků v Evropské unii (Europêche) dne 21. května 2012 (Úř. věst. L 25, 31.1.2017, s. 12).

3

(4)  Těmito regiony jsou ostrovy a souostroví a jedno pevninské území (Francouzská Guyana). Celkem je těchto regionů devět a nacházejí se v západním Atlantiku, karibské oblasti, amazonském deštném pralese a Indickém oceánu. Konkrétně jde o Francouzskou Guyanu, Guadeloupe, Martinik, Svatého Martina, Réunion a Mayotte (Francie), Azory a Madeiru (Portugalsko) a Kanárské ostrovy (Španělsko).

4

(5)  COM(2022)198 final – Lidé na prvním místě, zajištění udržitelného růstu podporujícího začlenění, využívání potenciálu nejvzdálenějších regionů EU.

5

(6)  Mezinárodní úmluva o pátrání a záchraně na moři, 29. dubna 1979, Hamburk; Úmluva Organizace spojených národů o mořském práv, 10. prosince 1982, Montego Bay; Mezinárodní úmluva o bezpečnosti lidského života na moři, 25. května 1980.

6

(7)  Společné sdělení Komise a ESVČ JOIN(2021) 27 final – Větší angažovanost EU ve prospěch mírové, udržitelné a prosperující Arktidy.

7

(8)  Viz https://www.jpi-oceans.eu/en/ecological-aspects-deep-sea-mining.

8

(9)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Sociální rozměr odvětví rybolovu (průzkumné stanovisko) (Úř. věst. C 14, 15.1.2020, s. 67).

9

(10)  https://oceans-and-fisheries.ec.europa.eu/publications/communication-commission-towards-strong-and-sustainable-eu-algae-sector_cs.

10

(11)  Společné sdělení JOIN(2021) 27 final – Větší angažovanost EU ve prospěch mírové, udržitelné a prosperující Arktidy.

11

(12)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/35/ES ze dne 7. září 2005 o znečištění z lodí a o zavedení sankcí za protiprávní jednání (Úř. věst. L 255, 30.9.2005, s. 11), Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/883 ze dne 17. dubna 2019 o přístavních zařízeních pro příjem odpadu z lodí, kterou se mění směrnice 2010/65/EU a zrušuje směrnice 2000/59/ES (Úř. věst. L 151, 7.6.2019, s. 116).

12

(13)  OECD Guidelines for Multinational enterprises, 2011. UN guiding principles on business and human rights, 2011.

13

(14)  Viz https://www.jpi-oceans.eu/en/munition-sea.

14

(15)  Viz Voluntary guidelines on the marking of fishing gear, FAO 2022, a činnost regionálních organizací pro řízení rybolovu a regionálních úmluv pro mořské prostředí.

15

(16)  Viz Wan et al., Marine Policy, 2021.

16

(17)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Sociální rozměr odvětví rybolovu (průzkumné stanovisko) (Úř. věst. C 14, 15.1.2020, s. 67).

17

(18)  Směrnice Rady (EU) 2017/159 ze dne 19. prosince 2016, kterou se provádí dohoda týkající se provádění Úmluvy Mezinárodní organizace práce o práci v odvětví rybolovu z roku 2007 uzavřená Všeobecnou konfederací zemědělských družstev v Evropské unii (COGECA), Evropskou federací pracovníků v dopravě (ETF) a Sdružením vnitrostátních organizací rybářských podniků v Evropské unii (Europêche) dne 21. května 2012 (Úř. věst. L 25, 31.1.2017, s. 12).

18

(19)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Sociální rozměr odvětví rybolovu (průzkumné stanovisko) (Úř. věst. C 14, 15.1.2020, s. 67). Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o náležité péči podniků v oblasti udržitelnosti a o změně směrnice (EU) 2019/1937 (COM(2022) 71 final). Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o zákazu produktů pocházejících z nucené práce na trhu Unie (COM(2022) 453 final).

19

(20)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Sociální rozměr odvětví rybolovu (průzkumné stanovisko) (Úř. věst. C 14, 15.1.2020, s. 67).

20

(21)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském námořním a rybářském fondu a zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 508/2014 (COM(2018) 390 final – 2018/0210 (COD)) (Úř. věst. C 110, 22.3.2019, s. 104).

21

(22)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském námořním a rybářském fondu a zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 508/2014 (COM(2018) 390 final – 2018/0210 (COD)) (Úř. věst. C 110, 22.3.2019, s. 104).

22

(23)  https://jpi-oceans.eu/en/science-good-environmental-status.

23

(24)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Sociální rozměr odvětví rybolovu (průzkumné stanovisko) (Úř. věst. C 14, 15.1.2020, s. 67).

24

(25)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2003/87/ES o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů v Unii, rozhodnutí (EU) 2015/1814 o vytvoření a uplatňování rezervy tržní stability pro systém Unie pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů a nařízení (EU) 2015/757 [COM(2021) 551 final – 2021/0211 (COD)] a návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění rozhodnutí (EU) 2015/1814 v souvislosti s množstvím povolenek, jež má být umístěno do rezervy tržní stability pro systém EU pro obchodování emisemi skleníkových plynů do roku 2030 [COM(2021) 571 final – 2021/0202 (COD)] (Úř věst. C 152, 6.4.2022, s. 175), Stanovisko Evropského výboru regionů – Úspěšné zavedení ETS a CBAM do praxe ve městech a regionech EU (Úř. věst. C 301, 5.8.2022, s. 116), Revize systému EU pro obchodování s emisemi (Evropský parlament), přijato dne 22. června 2022.

25

(26)  Stanovisko Evropského výboru regionů – Úspěšné zavedení ETS a CBAM do praxe ve městech a regionech EU (průzkumné stanovisko) (Úř. věst. C 194, 12.5.2022, s. 44).

26

(27)  COM(2022) 198 final.

27

---

| 21.4.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 140/69 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 140/69

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů — Síla obchodních partnerství: společně za zelený a spravedlivý hospodářský růst

(COM(2022) 409 final)

(2023/C 140/12)

| Zpravodajka: | Tanja BUZEK |
| --- | --- |

Zpravodajka:

Tanja BUZEK

| Žádost o vypracování stanoviska | Evropská komise, 26. 7. 2022 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Rozhodnutí plenárního shromáždění | 13. 7. 2022 |
| Odpovědná sekce | Vnější vztahy |
| Přijato v sekci | 20. 12. 2022 |
| Přijato na plenárním zasedání | 24. 1. 2023 |
| Plenární zasedání č. | 575 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 158/3/4 |

Žádost o vypracování stanoviska

Evropská komise, 26. 7. 2022

Právní základ

Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Rozhodnutí plenárního shromáždění

13. 7. 2022

Odpovědná sekce

Vnější vztahy

Přijato v sekci

20. 12. 2022

Přijato na plenárním zasedání

24. 1. 2023

Plenární zasedání č.

575

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

158/3/4

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) vítá toto sdělení jako důležitý krok správným směrem. Otevřený systém obchodu založený na pravidlech stále nabývá na významu a potenciál obchodu se zároveň využívá k prosazování udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV považuje za zásadní, aby obchodní politika získala nezbytnou politickou legitimitu, podporu a pomoc za účelem úspěšného uzavření vyjednaných obchodních dohod. Ke zdravému oživení ekonomiky je nutná spolupráce s obchodními partnery na globální úrovni a udržitelnost je toho nedílnou součástí. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EHSV podporuje provedení komplexního přezkumu, který stanoví novou referenční hodnotu pro obchod a udržitelný rozvoj, a oceňuje, že Komise v akčních bodech zohlednila řadu jeho doporučení, zejména pokud jde o posílení úlohy občanské společnosti a domácích poradních skupin. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EHSV vnímá další příležitosti k posílení domácích poradních skupin, a to jak na úrovni dohody, tak na úrovni jejího provádění. Vyjadřuje však politování nad tím, že nebyly podniknuty žádné kroky k důkladnějšímu zapojení občanské společnosti do procesu vyjednávání. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV zdůrazňuje, že je nutné vypracovat jasnější a podrobnější ustanovení o obchodu a udržitelném rozvoji, aby bylo možné lépe stanovit plány a pomoci oběma obchodním partnerům snáze pochopit, co se od nich očekává. Vyjadřuje politování nad tím, že jako zastřešující koncepce není použita spravedlivá transformace. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EHSV vítá novou politickou orientaci, která zahrnuje přístup více zaměřený na výsledky, větší transparentnost, posílenou úlohu občanské společnosti i cílenou podporu a zároveň zvyšuje míru závazků tím, že v krajním případě umožňuje uplatnit obchodní sankce. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EHSV považuje tyto prvky za nedílnou součást všech dohod, kterou je třeba provádět prostřednictvím cíleného přístupu zohledňujícího specifika jednotlivých zemí, v jehož rámci budou pro tyto země stanoveny uzpůsobené cíle. Očekává, že je Komise provede v rámci různých obchodních systémů, v jednotlivých obchodních dohodách a v co nejširší míře ve stávajících dohodách. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EHSV vítá záměr začlenit udržitelnost do budoucích obchodních dohod a zdůrazňuje aspekty environmentální i sociální udržitelnosti při zadávání veřejných zakázek. Uznává, že v zájmu soudržného a vzájemně posilujícího účinku je zásadně důležité tento přístup sladit s dalšími autonomními nástroji. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EHSV vyzývá Komisi, aby zintenzivnila mnohostranná informační opatření a pokud možno koordinovala pokrok a provádění strategie pro obchod a udržitelný rozvoj s partnery. |
| --- | --- |

1.9

2.   Úvod

| 2.1 | EU začleňuje ustanovení o obchodu a udržitelném rozvoji do svých obchodních dohod, počínaje Dohodou o hospodářském partnerství mezi státy CARIFORA a EU a dohodou o volném obchodu mezi EU a Koreou. Všechny obchodní dohody nové generace od té doby zahrnují zvláštní kapitoly věnované obchodu a udržitelnému rozvoji a postupně je rozšiřují. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Pro tyto dohody je velice prospěšný monitorovací mechanismus občanské společnosti. Domácí poradní skupiny v EU a partnerských zemích, které shromažďují odborné znalosti z environmentálních, pracovních a podnikatelských organizací, poskytují jednotlivým stranám poradenství ohledně provádění kapitol o obchodu a udržitelném rozvoji. Počínaje dohodou se Spojeným královstvím byla jejich oblast působnosti rozšířena na celou dohodu. EHSV, který zajišťuje sekretariát pro všechny domácí poradní skupiny EU, zvýšil svou podporu organizačním i politickým způsobem a rovněž iniciuje a pořádá výroční schůzí všech domácích poradních skupin. Evropská komise též uznala úlohu EHSV ve své výroční zprávě o provádění a prosazování za rok 2022. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Komise zahájila v červnu 2022 poté, co proběhla otevřená veřejná konzultace, novou strategii pro obchod a udržitelný rozvoj ve sdělení Síla obchodních partnerství: společně za zelený a spravedlivý hospodářský růst. Tento přezkum se přednostně zaměřuje na proaktivnější spolupráci s partnery, cílený přístup k obchodu a udržitelnému rozvoji zohledňující specifika jednotlivých zemí, začleňování udržitelnosti mimo kapitoly o obchodu a udržitelném rozvoji, zvýšení kontroly plnění závazků vyplývajících z kapitoly o obchodu a udržitelném rozvoji, posílení úlohy občanské společnosti a posílení prosazování kapitol o obchodu a udržitelném rozvoji zahrnutím možnosti obchodních sankcí. Komise znovu potvrzuje tytéž závazné závazky ve všech kapitolách o obchodu a udržitelném rozvoji a zároveň se zasazuje o to, aby bylo provádění jejích cílů v oblasti obchodu a udržitelného rozvoje lépe přizpůsobeno jednotlivým výzvám, potřebám a kapacitám jednotlivých závazků. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Evropský parlament (EP) i Rada vyjádřily tomuto novému přístupu podporu a upřesnily svá očekávání. (1) Usnesení EP výslovně zohledňuje stanovisko EHSV Obchod a udržitelný rozvoj příští generace – přezkum patnáctibodového akčního plánu. (2) |
| --- | --- |

2.4

3.   Stanovení nové referenční hodnoty pro obchod a udržitelný rozvoj

| 3.1 | Integrovaný přístup k obchodu a udržitelnosti je novou normou, která se již zřetelně projevuje v řadě mezinárodních obchodních dohod, a to i nad rámec vlastní obchodní sítě EU. EHSV podporuje vyváženou a transparentní obchodní politiku, která podporuje spravedlivou hospodářskou soutěž mezi mezinárodními obchodními subjekty a zajišťuje, aby se na všechny vztahovala stejná pravidla a stejné environmentální, sociální a pracovní normy a aby byl obchodní rámec vzájemně prospěšný. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EHSV již delší dobu vyzývá k tomu, aby se udržitelnost stala jednou z hnacích sil obchodní politiky vzhledem k tomu, že obchod musí sehrát zásadní úlohu při plnění cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje. Vítá komplexní přístup, jenž Komise k přezkumu zaujala a v souvislosti s nímž byla uskutečněna veřejná konzultace, jež poskytla srovnávací analýzu ustanovení o obchodu a udržitelném rozvoji a osvědčených postupů v dohodách o volném obchodu vybraných třetích zemí a umožnila v průběhu celého procesu zapojení občanské společnosti do dvoustranných a širších setkání. Tato důkladná analýza svědčí o tom, že Komise tentokrát hodlá dospět ke správnému řešení. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EHSV podporuje snahu Komise začlenit udržitelnost do budoucích obchodních dohod a usilovat o širší závazky partnerských zemí, pokud jde o kapitoly o obchodu a udržitelném rozvoji. Tento nezbytný aspekt musí jít ruku v ruce s podporou obchodních partnerů při dosahování cílů v oblasti obchodu a udržitelného rozvoje prostřednictvím technické pomoci, budování kapacit, pobídek, finanční pomoci a rozvoje politických nástrojů obecně. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Sdělení se zaměřuje na šest politických priorit a klíčových akčních bodů. EHSV považuje veškeré prvky zavedené ve všech dohodách za jejich nezbytnou součást. Tyto prvky by měly být řádně využívány a prováděny prostřednictvím cíleného přístupu zohledňujícího specifika jednotlivých zemí, jehož hlavní zásadou jsou cíle šité na míru. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EHSV oceňuje, že se Komise řídila řadou jeho doporučení, zejména pokud jde o možnost obchodních sankcí jako krajního opatření, podrobné a časově omezené plány spojené s monitorováním ze strany občanské společnosti a kolektivní horizontální monitorování napříč službami EU a institucionálními a mezinárodními aktéry. EHSV především vítá posílení úlohy občanské společnosti, a zejména domácích poradních skupin, které je obsaženo v několika akčních bodech. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EHSV očekává, že nová referenční hodnota pro obchod a udržitelný rozvoj bude zohledněna ve všech budoucích obchodních dohodách EU, včetně dohod, které se teprve vyjednávají. Tato referenční hodnota by rovněž měla být základem pro modernizaci všech platných dohod o volném obchodu, zejména dohod první generace, které neobsahují kapitoly týkající se obchodu a udržitelného rozvoje, s tím, že by co nejdříve měla být uplatněna ustanovení o přezkumu. Tyto nové zásady by rovněž měly být v co největší míře zohledněny v uzavřených, avšak dosud neratifikovaných dohodách o volném obchodu. Pokud není z časových důvodů možné znovu otevřít již uzavřené dohody o volném obchodu, mohla by být zohledněna ustanovení, která Výboru pro obchod umožňují přijímat rozhodnutí o úpravě kapitoly o obchodu a udržitelném rozvoji, jak tomu bylo v případě dohody s Novým Zélandem. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EHSV očekává, že se tento postup bude uplatňovat zejména v případě Komplexní hospodářské a obchodní dohody mezi EU a Kanadou (CETA) a včasného přezkumu týkajícího se kapitoly o obchodu a udržitelném rozvoji, na němž se obě strany dohodly ve společném nástroji k výkladu. EHSV i domácí poradní skupiny EU a Kanady již dlouho naléhají, aby partneři splnili závazek, jenž spočívá kromě rozsáhlejší aktualizace dohody po určité době v účinnější vymahatelnosti kapitol o obchodu a udržitelném rozvoji. EHSV vítá, že nový přístup byl již uplatněn v případě Nového Zélandu, včetně snahy zohlednit doplnění aspektu týkajícího se bezpečného a zdravého pracovního prostředí mezi základní principy a práva Mezinárodní organizace práce (MOP) při práci. EHSV rovněž pozitivně hodnotí návrhy, které EU nedávno předložila v souvislosti s probíhajícími jednáními s Indií. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EHSV vítá zamýšlený cíl zohledňovat udržitelnost, zejména aspekty udržitelnosti při zadávání veřejných zakázek. Veřejné zakázky by se měly zaměřit jak na environmentální, tak na sociální aspekty. Vítá, že byla udělena priorita přístupu na trh pro environmentální zboží a služby i pro suroviny a energetické zboží, které mají zásadní význam pro fungování uhlíkově neutrálního hospodářství. Vyjadřuje však politování, že širšímu rozměru environmentálně udržitelného obchodu a dopadu na pracovní a lidská práva byla věnována pouze malá pozornost. Rovněž lituje, že jako zastřešující koncepce není použita spravedlivá transformace, jelikož sama Pařížská dohoda je založena na požadavku spravedlivé transformace pracovní síly a vytváření důstojných a kvalitních pracovních míst. V nedávných společných závěrech Fóra občanské společnosti EU-Korea (3) je jako osvědčený postup uznáno zřízení pracovní skupiny pro spravedlivou námořní transformaci sociálních partnerů v mezinárodním námořním průmyslu. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Obchodní dohody EU jsou stále více doplňovány o autonomní opatření EU v oblasti environmentální, hospodářské a sociální udržitelnosti, přičemž nejaktuálnější opatření představuje mechanismus uhlíkového vyrovnání na hranicích (CBAM) a návrhy týkající se náležité péče, odlesňování a zákazu výrobků vyrobených nucenou prací. EHSV vítá toto sladění vnitřní a obchodní politiky, které může v praxi přinést skutečnou změnu, a souhlasí s tím, že EU musí při navrhování dalších autonomních nástrojů na podporu udržitelnosti sledovat vysoké cíle. Zdůrazňuje, že je důležité společně zvážit všechny nástroje v zájmu soudržného přístupu k obchodní politice ve prospěch podniků, pracovníků a občanské společnosti. Tato autonomní opatření by však neměla omezovat snahy o uzavírání, provádění a prosazování kapitol o obchodu a udržitelném rozvoji, ale jejich účinek by se měl vzájemně posilovat. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EU rovněž prostřednictvím svého všeobecného systému preferencí (GSP) začleňuje ustanovení o udržitelnosti do jednostranných preferencí. EHSV vítá nedávný návrh Komise týkající se nového nařízení EU a vybízí spolunormotvůrce, aby sdělení o obchodu a udržitelném rozvoji začlenili do nového nařízení. EHSV se domnívá, že systém GSP musí být transparentnější a měl by využívat plánů dostupných veřejnosti, které by se opíraly o analýzu nedostatků. Dále by mělo být posíleno zapojení občanské společnosti a příloha by měla být aktualizována s ohledem na to, že mezi základní úmluvy MOP byl doplněn aspekt bezpečnosti a ochrany zdraví při práci (BOZP). |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Na 12. ministerské konferenci Světové obchodní organizace (WTO) byla poprvé zařazena udržitelnost do souborů pravidel, a to prostřednictvím disciplín v oblasti škodlivých dotací pro rybolov na celosvětové úrovni, které se zaměřují na udržitelnost životního prostředí. EHSV již dlouho vyzývá k podpoře užší spolupráce mezi WTO a MOP za účelem prosazování důstojné práce a pracovních norem prostřednictvím obchodních nástrojů. EHSV doporučuje dále podporovat novou strategii v oblasti obchodu a udržitelného rozvoje v rámci WTO a budovat aliance pro prohloubení spolupráce v souladu s cíli této strategie. Jako první krok tímto směrem by EU měla jít nad rámec svých dvoustranných závazků a svolat vícestrannou konferenci o obchodu a udržitelném rozvoji s partnerskými zeměmi dohody o volném obchodu a podobně smýšlejícími zeměmi s cílem podělit se o zkušenosti s prováděním a prosazováním ustanovení o obchodu a udržitelném rozvoji v obchodních dohodách a společně se zamyslet nad ustanoveními nové generace. |
| --- | --- |

3.11

4.   Od slov k činům – zavádění nového přístupu k obchodu a udržitelnému rozvoji a odstraňování nedostatků

Směrem ke spolupráci s partnerskými zeměmi zaměřené na výsledky a vycházející z priorit

| 4.1 | EHSV vítá individuální přístup ke kapitolám o obchodu a udržitelném rozvoji i včasnou analýzu nedostatků za účelem stanovení specifických priorit pro jednotlivé země a prováděcích plánů. Součástí tohoto procesu by měla být spolupráce s příslušnými subjekty včetně orgánů EU, mezinárodních organizací, jako je MOP a OSN, ale také s občanskou společností a domácími poradními skupinami. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Již byly vypracovány takové individuálně uzpůsobené plány, např. v souvislosti s paktem udržitelnosti mezi EU a Bangladéšem, a byly zahrnuty do dohody o partnerství a spolupráci mezi EU a Vietnamem. V obou případech byla MOP včasně zapojena, čímž se prokázalo, že institucionální subjekt, který spolupracuje s oběma obchodními stranami a poskytuje informace na místě, má jedinečný přínos. Dohoda s Vietnamem umožnila pozitivní vedlejší efekt, kdy domácí poradní skupiny požadovaly stejný plán provádění závazků v oblasti životního prostředí. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EHSV znovu opakuje, že je důležité posílit plány jako motivaci pro úsilí vynaložené před prováděním a že je nutné, aby tyto plány byly specifické, konkrétní, veřejné, časově vymezené a vzájemně dohodnuté s obchodními partnery, a sloužily tak jako nástroj pro intenzivnější monitorování, provádění a případné prosazování závazků v oblasti obchodu a udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EHSV očekává, že základem pro konstruktivní a širší zapojení občanské společnosti bude rozsáhlejší zveřejňování, které se bude týkat i plánů a jejich provádění. |
| --- | --- |

4.4

Větší důraz na provádění a prosazování

| 4.5 | EHSV považuje posílené provádění a prosazování kapitol o obchodu a udržitelném rozvoji za vítaný krok vpřed, který odpovídá očekávání podniků a dalších obchodních partnerů, pokud jde o rovné podmínky i přání podniků, odborových organizací, občanské společnosti a spotřebitelů zvýšit prostřednictvím obchodu udržitelnost. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Oba aspekty však budou funkční pouze v té míře, jak přesně budou tyto kapitoly o obchodu a udržitelném rozvoji stanoveny. I když plány mohou být přínosné, je stejně důležité jasněji vymezit povinnosti v dohodě. Pojem „neutuchající a soustavné úsilí“ se již ukázal jako příliš vágní v prvním řízení o nesplnění povinnosti týkajících se obchodu a udržitelného rozvoje s Koreou. Vyjasnění a podrobné vymezení závazků rovněž usnadňuje, aby strany pochopily, co se od nich očekává, a pomáhá jim během celého procesu provádění. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | V souvislosti s probíhající reformou celního kodexu Unie EHSV obecně konstatuje, že obchodní pravidla převážně uplatňují vnitrostátní celní orgány, přičemž nedostatek jednotného provádění, zdrojů a budování kapacit může narušit hospodářskou soutěž a ohrozit účinné prosazování. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EHSV vítá vytvoření funkce vrchního úředníka pro dodržování obchodních dohod a nově koncipovaného jednotného kontaktního místa jako důležité kroky k posílení provádění závazků vyplývajících z kapitoly o obchodu a udržitelném rozvoji a k vyřizování stížností. Vítá proto, že se Komise zavázala přikládat stejný význam případným stížnostem na porušení ustanovení o obchodu a udržitelném rozvoji. Jednotné kontaktní místo se může spolu s výše uvedeným zaváděním plánů s referenčními hodnotami stát klíčovým nástrojem k důslednějšímu dodržování závazků vyplývajících z kapitoly o obchodu a udržitelném rozvoji. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | EHSV rovněž vítá revizi provozních pokynů pro jednotné kontaktní místo, požaduje však další vyjasnění. Zůstává nejasné, jaké jsou důkazní normy, v jakém rozsahu bude jednotné kontaktní místo shromažďovat důkazy o údajných obviněních a jaký druh nápravných opatření mohou stěžovatelé očekávat. K dnešnímu dni byla prostřednictvím jednotného kontaktní místa podána pouze jedna stížnost týkající se porušení závazků vyplývajících z kapitoly o obchodu a udržitelném rozvoji a EHSV konstatuje, že v předběžném posouzení došlo ke zpoždění. Z toho plyne, že je důležité začlenit jednotné kontaktní místo do budoucích kapitol o obchodu, a udržitelném rozvoji a budoucím stěžovatelům mohou pomoci aktualizované pokyny. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | EHSV si je vědom toho, že sankce se omezují na závažná porušení základních závazků vyplývajících z kapitoly o obchodu a udržitelném rozvoji, konkrétně základních zásad a práv v práci MOP a Pařížské dohody. Je však třeba vyjasnit, jaký má Komise přístup k určení toho, co představuje závažné porušení, a ke stanovení sankcí. Navrhuje, aby Komise prozkoumala, zda lze tyto aspekty dát do souvislosti s plány. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | EHSV znovu vyzývá Komisi, aby s obchodními partnery prozkoumala inovativní nástroje rychlé reakce v souvislosti s konkrétními případy porušení závazků na úrovni podniků, jak je v současné době úspěšně prováděno v dohodě o volném obchodu mezi USA, Mexikem a Kanadou (USMCA). |
| --- | --- |

4.11

5.   Příležitosti k dalšímu posílení domácích poradních skupin

| 5.1 | Domácí poradní skupiny mají pro uplatňování kapitol o obchodu a udržitelném rozvoji klíčový význam a přispívají k pozitivní dynamice v rámci spolupráce a dialogu mezi obchodními partnery. Členové domácí poradní skupiny zastupují organizace, které navázaly kontakty s partnery z řad občanské společnosti v partnerských zemích. Mohou tak přispět cennými místními zkušenostmi, které politici ani státní úředníci nemají. Domácí poradní skupiny mají také nevyužitý potenciál, co se týče znalostí průřezových otázek týkajících se obchodu a udržitelného rozvoje, jenž by měl být v plné míře uplatněn. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | EHSV je nedůraznějším zastáncem posílení úlohy domácích poradních skupin a tlumočil konkrétní návrhy občanské společnosti. (4) Podporuje tak ambicióznější zapojení domácích poradních skupin do všech fází životního cyklu obchodních dohod. Zaprvé je třeba věnovat zvýšenou pozornost zřizování domácích poradních skupin, zejména v partnerských zemích s omezeným občanským prostorem, kde není spolupráce mezi vládou a občanskou společností samozřejmostí. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Obchodní partneři mohou k zapojení občanské společnosti zaujmout různé přístupy. EHSV však opakuje, že cíle udržitelného rozvoje, a zejména cíl č. 17, který schválily všechny členské státy OSN a které tedy zavazují i obchodní partnery EU, uznávají prvořadou úlohu organizací občanské společnosti při vytváření globálního partnerství pro udržitelný rozvoj. Toto očekávání se musí jasně promítnout do ducha a institucionálního rámce dohod. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | EHSV považuje za zásadní, aby byla o ustanoveních rámce domácích poradních skupin vedena informovanější jednání. Pokud nebude dohoda jasně definována, je pravděpodobné. že se domácí poradní skupiny budou v nadcházejících letech setkávat s problémy. Úloha domácích poradních skupin by měla být podrobněji popsána a strany by měly nést odpovědnost za to, že určené orgány domácích poradních skupin budou vhodné pro daný účel, zejména bude-li tato úloha svěřena stávajícím orgánům. Vzhledem ke zkušenostem se zřízením domácích poradních skupin, například v rámci dohody o volném obchodu mezi EU a Japonskem, je zřejmé, že struktury musí jasně podporovat a usnadňovat rámec spolupráce mezi domácími poradními skupinami i jejich interakci s výborem pro obchod a udržitelný rozvoj. To, co není v dohodě výslovně uvedeno, bude v praxi obtížněji proveditelné. Zkušenosti s dohodou o volném obchodu mezi EU a Koreou ukazují, že účast akademické obce, zejména v domácích poradních skupinách partnerských zemí, je i nadále problematická, pokud jde o reprezentativnost a skutečné zapojení občanské společnosti. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | EHSV se dále domnívá, že monitorovací úloha, která byla domácím poradním skupinám svěřena v oblasti konkrétního provádění, by se měla zaměřit na všechny otázky, jež mají v dohodách o volném obchodu vliv na udržitelnost. Samozřejmou součástí této úlohy musí být dohled nad prováděcími plány a lepší smysluplný přístup ke smíšeným výborům. Plnění úkolů napomůže zapojení domácích poradních skupin do stanovení priorit pro jednotlivé země a do pracovních programů v oblasti obchodu a udržitelného rozvoje. EHSV zase souhlasí s očekáváním, že organizace občanské společnosti by měly poskytovat včasné, řádně a fakticky podložené příspěvky, které by měly mít zásadní význam pro určení záležitostí v oblasti obchodu a udržitelného rozvoje, jejich rozřazení podle priorit a řešení. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Je třeba rozvíjet skutečnou komunikaci mezi členy domácích poradních skupin z EU a z partnerských zemí, a to prostřednictvím nepřetržitých diskusí a kontaktů. Prvořadý význam má častější pořádání setkání domácích poradních skupin z EU a z partnerských zemí a měla by se zvážit spolupráce v rámci specializovaných tematických podskupin nebo cílených seminářů. Dalším pozitivním přínosem by byla spolupráce s vládami obou obchodních partnerů nad rámec každoročních fór občanské společnosti mezi jednotlivými zasedáními. Společná zasedání by měla být naplánována tak, aby domácí poradní skupiny mohly poskytovat informace smluvním stranám fóra občanské společnosti a výboru pro obchod a udržitelný rozvoj a smysluplně přispívat k jejich činnosti prostřednictvím společných prohlášení a aby předsedové a místopředsedové domácích poradních skupin mohli na zasedáních výboru pro obchod a udržitelný rozvoj prezentovat své názory, jak je tomu již v případě dohody CETA a dohody s Koreou. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | EHSV se domnívá, že domácím poradním skupinám a sekretariátům domácích poradních skupin EHSV, které je podporují, by měly být přiděleny dostatečné finanční zdroje a technická pomoc, aby mohly řádně plnit své úkoly a plnit očekávání. Stejně tak budou muset útvary Komise přidělit dostatečné zdroje na to, aby se účinně prosadil posílený přístup k obchodu a udržitelnému rozvoji. Měly by být pečlivě posouzeny předběžné zkušenosti se zahrnutím celé obchodní dohody nad rámec kapitoly o obchodu a udržitelném rozvoji, jako tomu bylo v případě dohody o obchodu a spolupráci se Spojeným královstvím. Rozšíření členství v domácí poradní skupině v rámci celé dohody by mohlo mít nečekané důsledky pro požadované znalosti domácí poradní skupiny v oblasti obchodu a udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | EHSV vítá jak užší spolupráci expertní skupiny pro obchod a udržitelný rozvoj s členskými státy, tak vlastní ambice EP ohledně užší spolupráce domácích poradních skupin, jenž by mohla probíhat i v podobě každoroční debaty se zástupci domácích poradních skupin. EHSV se rovněž domnívá, že důležitou součástí kolektivního monitorování je pravidelná intenzivní komunikace mezi monitorovacími skupinami EP, stálými zpravodaji a příslušnými domácími poradními skupinami. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | EHSV však poukazuje na významný nedostatek v životním cyklu dohod, konkrétně na větší zapojení občanské společnosti do procesu vyjednávání. Předložil návrhy nové metodiky vyjednávání (5) a stanovil nový plán s cílem zajistit, aby byli sociální partneři a organizace občanské společnosti skutečně zapojeni do všech jednání. Cílem tohoto návrhu je zachovat transparentnost jednání o dohodě a zároveň zaručit jeho důvěrnost. |
| --- | --- |

5.9

| 5.10 | V této souvislosti EHSV vyjadřuje politování nad tím, že jeho opakovaná výzva k obnovení činnosti skupiny odborníků pro dohody o volném obchodu nebyla ve sdělení zohledněna, a naléhavě vyzývá Komisi, aby toto opatření ještě přijala. Její vytvoření bylo považováno za zásadní krok v rámci strategie Komise zaměřené na zlepšení zapojení občanské společnosti do obchodní politiky a zvýšení transparentnosti a logicky také navazovalo na činnost poradní skupiny k TTIP. Členové skupiny, kteří do ní byli jmenování z řad evropských podnikatelů, odborů a organizací občanské společnosti, tak měli možnost radit vyjednavačům všech obchodních dohod EU a přispívat ke klíčovým návrhům EU, jako je reforma WTO, a to jako skupina a stálé fórum, které diskutuje o důležitých a podložených názorech na obchodní politiku EU a propojuje různé výzvy a příležitosti, které představují obchodní dohody pro jednotlivé zájmové skupiny, jež členové této skupiny zastupovali. To vše v míře, které v rámci ad hoc dialogu s občanskou společností nebylo možné dosáhnout. Vzhledem ke zvýšenému důrazu na provádění a prosazování obchodní agendy EU by obnovená skupina odborníků coby stálý orgán mohla poskytovat rovněž cenné pokyny a rady. |
| --- | --- |

5.10

V Bruselu dne 24. ledna 2023.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. října 2022 o výsledku přezkumu patnáctibodového akčního plánu pro obchod a udržitelný rozvoj (2022/2692(RSP)), který provedla Komise, a závěry Rady o přezkumu obchodu a udržitelnosti, 17. října 2022.

1

(2)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Obchod a udržitelný rozvoj příští generace – přezkum patnáctibodového akčního plánu (stanovisko z vlastní iniciativy) (Úř. věst. C 105, 4.3.2022, s. 40).

2

(3)  Společné závěry domácí poradní skupiny Koreje a domácí poradní skupiny EU, září 2022.

3

(4)  Neoficiální dokument interních poradních skupin EU, říjen 2021.

4

(5)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k novému rámci pro dohody o volném obchodu, dohody o hospodářském partnerství a o investicích, který zaručí skutečné zapojení organizací občanské společnosti a sociálních partnerů a zajistí informovanost veřejnosti (stanovisko z vlastní iniciativy) (Úř. věst. C 290, 29.7.2022, s. 11).

5

---

| 21.4.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 140/75 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 140/75

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru Zákaz produktů pocházejících z nucené práce na trhu Unie

[COM(2022) 453 final]

(2023/C 140/13)

| Hlavní zpravodaj: | Thomas WAGNSONNER |
| --- | --- |

Hlavní zpravodaj:

Thomas WAGNSONNER

| Žádosti o vypracování stanoviska | Evropský parlament, 06/10/2022
  Rada, 12. 10. 2022 |
| --- | --- |
| Právní základ | články 114 a 207 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Rozhodnutí plenárního shromáždění | 14. 12. 2022 |
| Odpovědná sekce | Vnější vztahy |
| Přijato na plenárním zasedání | 25. 1. 2023 |
| Plenární zasedání č. | 575 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 196/1/4 |

Žádosti o vypracování stanoviska

Evropský parlament, 06/10/2022

Rada, 12. 10. 2022

Právní základ

články 114 a 207 Smlouvy o fungování Evropské unie

Rozhodnutí plenárního shromáždění

14. 12. 2022

Odpovědná sekce

Vnější vztahy

Přijato na plenárním zasedání

25. 1. 2023

Plenární zasedání č.

575

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

196/1/4

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | EHSV vítá návrh nařízení o zákazu produktů pocházejících z nucené práce na trhu Unie (COM(2022) 453 final) (1), který přeložila Evropská komise, neboť, jak je uvedeno v bodě 1.4 písm. j) Akčního plánu EU pro lidská práva a demokracii na období 2020–2024 (2), je naprosto zásadní podporovat hospodářská, sociální, kulturní a pracovní práva, a tedy vymýcení všech forem nucené práce a vykořisťování. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV konstatuje, že stávající návrh náležitě nezohledňuje hledisko vykořisťovaných pracovníků vykonávajících nucenou práci, a to v Evropské unii i mimo ni. V zájmu zlepšení postavení pracovníků vykonávajících nucenou práci by se mělo v evropských právních předpisech zvážit odpovídající odškodnění obětí. EHSV poukazuje na to, že je zcela nezbytné, ale všechny členské státy EU ratifikovaly protokol z roku 2014 k Úmluvě Mezinárodní organizace práce (MOP) z roku 1930 o odstranění nucené práce (3). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV souhlasí s definicí uvedenou v čl. 2 písm. a) nařízení, která vychází z definice nucené práce MOP. Ta zahrnuje „každou práci nebo službu“: do návrhu Komise by proto mělo být zahrnuto i zboží přepravované za použití nucené práce. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV konstatuje, že Komise v navrhovaném nařízení zmiňuje nucenou dětskou práci. Aby se však proces odstraňování dětské práce urychlil, měla by oblast působnosti tohoto nařízení zahrnovat Úmluvu MOP o nejnižším věku pro vstup do zaměstnání z roku 1973 (úmluva č. 138) (4), doporučení MOP č. 146 (5), Úmluvu MOP o nejhorších formách dětské práce z roku 1999 (úmluva č. 182) (6) a doporučení MOP č. 190 (7). EHSV poukazuje na to, že je zapotřebí, aby EU předložila odpovídající legislativní iniciativu pro boj proti všem ostatním formám dětské práce. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV vítá začlenění všech hospodářských subjektů. Otázka, na co konkrétně se příslušné vnitrostátní orgány při svém šetření zaměří, by měla záviset na velikosti a hospodářských zdrojích dotčených hospodářských subjektů. Za prioritu by přitom měly být považovány podniky s vysokým rizikem využívání nucené práce, jakož i velké hospodářské subjekty. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV konstatuje, že před předložením návrhu nebylo provedeno žádné posouzení dopadů, a to i přesto, že v případě jiných iniciativ, jako je návrh směrnice o náležité péči podniků v oblasti udržitelnosti, posouzení dopadů provedena byla. Předmětné nařízení se zaměřuje na zákaz, pozastavení oběhu a zadržení dovážených a vyvážených produktů na celnicích nebo v přístavech, což povede k dalšímu řízení. Posouzení by mělo být vyvážené a mělo by zohledňovat přínosy a náklady spojené s bojem proti nucené práci. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | V boji proti všem formám nucené nebo povinné práce hraje ústřední úlohu organizovaná občanská společnost. Sociální partneři mají strategicky dobré postavení k tomu, aby zajistili zapojení institucí a udržitelnost. Institucionální zakotvení sociálních partnerů a nevládních organizací v tomto právním předpisu je mimořádně důležité. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Vzhledem k tomu, že stávající návrh souvisí s navrhovanou směrnicí o náležité péči podniků v oblasti udržitelnosti, je třeba ještě vyjasnit, jak budou tyto dva právní předpisy společně fungovat v praxi. Evropská komise by měla zaujmout soudržný přístup a zabránit nesrovnalostem. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV vítá záměr uvedený v článku 23 nařízení vydat pokyny, které podnikům pomohou při zjišťování, prevenci, zmírňování nebo odstraňování rizik nucené práce v rámci jejich provozu a hodnotových řetězců. To je obzvláště důležité pro malé a střední podniky. Je velmi důležité, aby byly tyto pokyny zveřejněny hned po vstupu nařízení v platnost. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Evropská komise musí hrát v rámci sítě Unie proti produktům nucené práce navržené v článku 24 nařízení aktivní a vedoucí úlohu, aby mohla podporovat a koordinovat vnitrostátní orgány při prosazování tohoto nařízení. EHSV zdůrazňuje, že klíčem k vytvoření odpovídající a účinné infrastruktury pro boj proti nucené práci na evropské a vnitrostátní úrovni jsou dostatečné finanční prostředky. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV poukazuje na to, že hlavním nástrojem pro prosazování zákazu nucené práce bude databáze navržená v článku 11, jejíž strukturu je zapotřebí podrobně rozpracovat. EHSV zdůrazňuje, že je zapotřebí mít k dispozici přesné a transparentní ukazatele rizika založené mimo jiné na původu a složkách daného produktu a na dalších relevantních informacích. K zajištění účinného prosazování jsou zapotřebí podrobné informace o produktu, výrobci, dovozci, původu a složkách, jakož i o zdrojích a nerostných surovinách použitých v daném produktu a jeho složkách. Zmíněná databáze musí být pravidelně aktualizována a doplňována o nové informace získané mimo jiné na základě procesů šetření. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV zdůrazňuje význam transparentnosti a otevřeného přístupu k informacím pro podniky, příslušné orgány, organizovanou občanskou společnost a širokou veřejnost. EHSV navrhuje, aby byl jako součást databáze zaveden systém referenčního srovnávání. Ten by vycházel ze systému hodnocení, který by se vztahoval od regionů a odvětví až po skupiny produktů, jednotlivé produkty a podniky a udával by, zda představují vysoké či nízké riziko, a to mimo jiné na základě informací shromážděných odborníky v databázi. EHSV zdůrazňuje, že je důležité umožnit organizované občanské společnosti, včetně sociálních partnerů, poskytovat relevantní informace. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV je přesvědčen, že příslušné orgány by měly mít právo zadržet zboží na hranicích EU, jakmile usoudí, že existuje opodstatněná obava podle čl. 2 písm. n) nařízení. EHSV navrhuje, aby hospodářské subjekty měly různé povinnosti v závislosti na tom, zda jsou klasifikovány jako vysoce či méně rizikové. Kromě toho by příslušné vnitrostátní orgány měly zaměřit svou činnost v předběžné fázi šetření na produkty spojené s vysoce rizikovými regiony, podniky nebo odvětvími. V každém případě musí být ochráněno obchodní tajemství například použitím vhodných ustanovení o důvěrnosti. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Je-li daný produkt spojen s vysoce rizikovými regiony, podniky nebo odvětvími, musí příslušný hospodářský subjekt předložit v předběžné fázi šetření prohlášení o náležité péči. Nedodržení požadavků na náležitou péči, které budou podrobně uvedeny v pokynech (článek 23), jakož i nepředložení požadovaných prohlášení o náležité péči musí být považováno za opodstatněnou obavu a vést k zadržení produktu a přímému zahájení vyšetřování. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EHSV žádá Evropskou komisi, aby prozkoumala možnost zřídit veřejnou ratingovou agenturu EU, která by se zabývala environmentální a sociální udržitelností, ale i lidskými právy v kontextu podnikání. Tato agentura by měla vypracovat evropské normy pro systémy náležité péče a zajišťovat i jiné úkoly, jako je technická podpora příslušných vnitrostátních orgánů. Tyto normy by mohly zásadně přispět k vytvoření rovných podmínek, což je v zájmu zejména evropských podniků. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EHSV konstatuje, že jsou zapotřebí jak jasné a srozumitelné formulace, které zaručí právní jistotu, tak jednoduché pokyny, aby byla zachována zvládnutelná administrativní zátěž pro hospodářské subjekty, zejména malé a střední podniky. Příslušné vnitrostátní orgány musí podnikům, především malým a středním podnikům, poskytovat technickou podporu při navrhování jejich systémů náležité péče. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | EHSV zdůrazňuje, že jsou zapotřebí jednotné, celounijní minimální sankce za porušení tohoto nařízení. Tím se zabrání předhánění se o co nejnižší úroveň sankcí mezi členskými státy a zajistí se rovné podmínky. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Evropská komise by měla zintenzivnit úsilí o vytvoření mezinárodních struktur zaměřených na řešení problému nucené práce. EHSV znovu žádá, aby EU podpořila uzavření závazné smlouvy OSN o podnikání a lidských právech a aby byla zvážena možnost vypracovat úmluvu MOP o důstojné práci v dodavatelských řetězcích. Pro zajištění řádného provádění je důležitá spolupráce a výměna informací se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi. |
| --- | --- |

1.18.

2.   Souvislosti

| 2.1. | MOP ve své nedávné publikaci o moderním otroctví odhaduje, že v situaci nucené práce se každý den nachází přibližně 27,6 milionu lidí. Nucená práce se přitom vyskytuje ve všech částech světa, a dokonce i v Evropě. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Úmluva MOP o nucené práci z roku 1930 (úmluva č. 29) (8) vymezuje nucenou nebo povinnou práci jako „každou práci nebo službu, která se na kterékoli osobě vymáhá pod pohrůžkou jakéhokoli trestu a ke které se řečená osoba nenabídla dobrovolně“. V protokolu k Úmluvě o nucené práci (čl. 1 odst. 3) jsou uvedeny tři aspekty:






  — | „prací nebo službou“ se rozumí všechny druhy práce vykonávané v rámci jakékoli činnosti a jakéhokoli průmyslu nebo odvětví, včetně neformální ekonomiky, |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

„prací nebo službou“ se rozumí všechny druhy práce vykonávané v rámci jakékoli činnosti a jakéhokoli průmyslu nebo odvětví, včetně neformální ekonomiky,

| — | „pohrůžkou jakéhokoli trestu“ se rozumí široká škála trestů používaných k tomu, aby byl někdo donucen pracovat, |
| --- | --- |

—

„pohrůžkou jakéhokoli trestu“ se rozumí široká škála trestů používaných k tomu, aby byl někdo donucen pracovat,

| — | výrazem „nabídnout se dobrovolně“ se rozumí svobodný a informovaný souhlas pracovníka s přijetím zaměstnání a svoboda kdykoli z něj odejít (to zahrnuje otázky, jako je nedobrovolné odevzdání dokladu totožnosti). |
| --- | --- |

—

výrazem „nabídnout se dobrovolně“ se rozumí svobodný a informovaný souhlas pracovníka s přijetím zaměstnání a svoboda kdykoli z něj odejít (to zahrnuje otázky, jako je nedobrovolné odevzdání dokladu totožnosti).

MOP považuje svou Úmluvu č. 29 a její protokol z roku 2014 (9) a Úmluvu č. 105 (10) o odstranění nucené práce za své základní úmluvy.

| 2.3. | EHSV poukazuje na to, že nucenou práci zakazuje několik základních mezinárodních a evropských dohod, jako je čl. 5 odst. 2 Listiny základních práv EU (11) a článek 4 Všeobecné deklarace lidských práv (12). Článek 8 Mezinárodního paktu o občanských a politických právech (13) stanoví, že „na nikom se nesmí vyžadovat, aby vykonával nucenou nebo povinnou práci“. Pro dosažení cílů stanovených v rámci cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje (14) (zejména cíle č. 8) jsou nezbytné účinné nástroje k řešení nucené práce. Evropská sociální charta (15) představuje rámec pro sociálně spravedlivé pracovní podmínky a spravedlivá sociální práva. EHSV zdůrazňuje zásadní význam prosazování lidských práv, včetně pracovních práv, bez ohledu na možný konflikt se čtyřmi svobodami vnitřního trhu (volný pohyb zboží, služeb, kapitálu a osob). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EHSV se tímto tématem přímo zabýval ve stanovisku REX/395 Potírání nucené práce v Evropě a ve světě: úloha EU – příspěvek EHSV na konferenci MOP v roce 2014 (16) a zmínil se o něm i v různých dalších stanoviscích, včetně stanovisek SOC/727 (17), INT/911 (18), INT/973 (19), REX/532 (20) a REX/518 (21). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Počet lidí vykonávajících nucenou práci se mezi lety 2016 a 2021 zvýšil o 2,7 milionu. Nedávné krize, zejména pandemie COVID-19, klimatická krize a četné ozbrojené konflikty, naposledy ruská agrese vůči Ukrajině, vedly ke ztrátě příjmů, a prohloubily tak chudobu, která přiživuje problém nucené práce. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EHSV vítá návrh nařízení o zákazu produktů pocházejících z nucené práce na trhu Unie (COM(2022) 453 final), který přeložila Evropská komise. V rámci závazku EU podporovat důstojnou práci na celém světě musí být boj proti nucené práci jednou z priorit agendy EU v oblasti lidských práv. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Jak je uvedeno v bodě 1.4 písm. j) Akčního plánu EU pro lidská práva a demokracii na období 2020–2024, podpora hospodářských, sociálních, kulturních a pracovních práv, a tedy vymýcení všech forem nucené práce a vykořisťování, má zásadní význam zejména pro zajištění celosvětového vedoucího postavení EU v oblasti lidských práv a demokracie. Toto nařízení je společně se sdělením Komise o důstojné práci na celém světě (22) jedním z řady nástrojů nezbytných k dosažení tohoto cíle a k podpoře konkurenceschopnosti sociálně odpovědných evropských producentů na společném trhu, ale i jinde. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | EHSV poukazuje na význam vytvoření harmonizovaného regulačního rámce EU v této oblasti. Spolu s návrhem směrnice o náležité péči podniků v oblasti udržitelnosti (23), který předložila Komise, jež se v něm zabývá chováním podniků a postupy náležité péče v rámci podniků, by toto nařízení mělo představovat vhodný regulační nástroj k zajištění souladu mezi právními předpisy EU (např. nařízením (EU) 2019/1020 (24)) a vnitrostátními právními předpisy. Mělo by rovněž doplňovat úsilí o podporu vymýcení nucené práce a provádění mezinárodních norem odpovědného chování podniků, jako jsou obecné zásady OSN v oblasti podnikání a lidských práv (25) a pokyny Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) týkající se nadnárodních společností (26). Kromě toho lze na podporu podniků a vlád při odstraňování nucené práce využít Tripartitní deklaraci MOP o principech týkajících se nadnárodních společností a sociální politiky (27) („deklarace MOP o nadnárodních společnostech“) a Příručku MOP pro zaměstnavatele a podniky o boji proti nucené práci (28). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | V boji proti všem formám nucené nebo povinné práce hraje ústřední úlohu organizovaná občanská společnost. Zejména sociální partneři mají strategicky dobré postavení k tomu, aby zajistili zapojení institucí a udržitelnost. Proto je mimořádně důležité, aby se v tomto právním předpisu institucionálně zakotvilo působení sociálních partnerů a nevládních organizací v rámci budoucího procesu provádění na všech úrovních dodavatelského řetězce. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Jednou z hlavních příčin nucené práce je praxe maximalizace zisků na úkor dodržování lidských práv. EHSV konstatuje, že příčiny a kořeny nucené práce je třeba řešit komplexněji. Toto nařízení však může být dalším důležitým krokem k tomu, aby byly položeny globální základy pro rovné podmínky. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Obecné připomínky

| 3.1. | EHSV zdůrazňuje, že je důležité přijmout účinná opatření k prevenci a odstranění využívání nucené práce v EU i mimo ni, poskytnout obětem ochranu a přístup k vhodným a účinným nápravným opatřením, jako je odškodnění, a uložit sankce pachatelům v oblasti nucené nebo povinné práce. EHSV poukazuje na to, že prvním krokem k zajištění účinného provádění je ratifikace protokolu MOP z roku 2014 k Úmluvě č. 29 (29) všemi členskými státy EU. Evropská unie musí při své politické a legislativní činnosti uplatňovat doporučení uvedená v tomto protokolu a podporovat mezinárodní ratifikační proces s využitím všech dostupných nástrojů (např. obchodních dohod, rozvojové spolupráce, dialogu o lidských právech atd.). Klíčovým prvkem v boji proti příčinám nucené práce je dále celosvětová podpora ratifikace a účinného provádění Úmluvy MOP č. 98 o provádění zásad práva organizovat se a kolektivně vyjednávat z roku 1949 (30). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Uplatňování postupů náležité péče podniků je důležitým krokem při zavádění odpovědnosti podniků ve výrobním procesu v celém dodavatelském řetězci, proto se zaměřuje na výrobní proces. Účinné uplatňování i zachování zvládnutelné administrativní zátěže, zejména pro malé a střední podniky, vyžaduje jasně definované a realistické povinnosti, které budou konzistentní a v souladu s regulačními akty, které již Evropská komise předložila, zejména s iniciativou týkající se náležité péče podniků v oblasti udržitelnosti. EHSV vítá, že zákaz dovozu, který doplňuje stávající i plánovaný regulační rámec, se zaměřuje na produktovou řadu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Zaměření na produktovou řadu však opomíjí skutečnost, že nucená práce je často systémovým jevem v celé organizaci producenta, výrobce nebo dovozce. EHSV zdůrazňuje, že identifikace produktů je sice důležitým výchozím bodem, avšak nucená práce by neměla být řešena izolovaně. Nařízení musí výslovně usilovat o zahrnutí všech produktů daného hospodářského subjektu, neboť nucená práce nebude omezena na jednu produktovou řadu v rámci dotčeného zařízení. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV konstatuje, že před předložením návrhu nebylo provedeno žádné posouzení dopadů, a to i přesto, že v případě jiných iniciativ, jako je návrh směrnice o náležité péči podniků v oblasti udržitelnosti, posouzení dopadů provedena byla. Předmětné nařízení se zaměřuje na zákaz, pozastavení oběhu a zadržení dovážených a vyvážených produktů na celnicích nebo v přístavech, což povede k dalšímu řízení. Posouzení by nicméně mělo být vyvážené a mělo by zohledňovat přínosy a náklady spojené s bojem proti nucené práci. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Jelikož se však v současné době připravuje návrh směrnice o náležité péči podniků v oblasti udržitelnosti a předmětný návrh nařízení rovněž obsahuje jasné prvky náležité péče v dodavatelských řetězcích, je ještě třeba vyjasnit, jak budou oba právní předpisy fungovat společně v praxi. Evropská komise by proto měla zaujmout soudržný přístup a zabránit nesrovnalostem. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV konstatuje, že pokud jde o řešení systémové nucené práce, vykazuje návrh závažné nedostatky. K řádnému řešení tohoto problému by přispěl jasný postup pro začlenění regionů a odvětví, které jsou z hlediska nucené práce považovány za vysoce rizikové, jenž by mohl výrazně zvýšit účinnost tohoto nařízení, pokud jde o řešení všudypřítomné státem uložené nucené práce (zejména v dodavatelských řetězcích EU), a přimět podniky k jejímu odstranění. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV poukazuje na to, že hlavním nástrojem pro prosazování zákazu nucené práce bude navrhovaná databáze, jež je popsána v článku 11. Její strukturu je však zapotřebí podrobně rozpracovat. EHSV zdůrazňuje potřebu jasně vymezených, přesných a transparentních ukazatelů rizik založených mimo jiné na původu a složkách produktu a dalších relevantních informacích. Tato databáze musí být pravidelně aktualizována a a doplňována o nové informace získané mimo jiné na základě procesů šetření. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV zdůrazňuje význam transparentnosti a otevřeného přístupu k informacím pro podniky, příslušné orgány, organizovanou občanskou společnost a širokou veřejnost. EHSV proto navrhuje, aby byl jako součást databáze zaveden systém referenčního srovnávání, který by byl podobný systému popsanému v návrhu nařízení o dodávání na trh Unie a vývozu z Unie určitých komodit a produktů spojených s odlesňováním a znehodnocováním lesů, který předložila Evropská komise (COM(2021) 706 final). Tento systém referenčního srovnávání by vycházel ze systému hodnocení, jenž by se vztahoval od regionů a odvětví až po skupiny produktů, jednotlivé produkty a podniky a udával by, zda představují vysoké či nízké riziko, a to mimo jiné na základě informací shromážděných odborníky v databázi. EHSV dále zdůrazňuje, že je důležité umožnit organizované občanské společnosti, včetně sociálních partnerů, poskytovat relevantní informace. Zvláštní pozornost musí být věnována tomu, aby organizace občanské společnosti ve třetích zemích mohly snadno poskytovat relevantní informace o nucené práci. Zásadní význam pro shromažďování relevantních informací má úzká spolupráce na odstraňování nucené práce se stálými zastoupeními a delegacemi EU, jakož i s úřady OSN (včetně úřadů MOP), nedávno zřízeným Střediskem MOP pro sledování nucené práce a jeho databází a dalšími organizacemi občanské společnosti, jako je Delta 8.7. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Klíčovým prvkem návrhu nařízení je, že příslušné vnitrostátní orgány musí z vlastního podnětu nebo na základě informací, které obdržely, zahájit šetření, pokud mají důvodné podezření, že dané zboží pochází z nucené práce. EHSV je přesvědčen, že příslušné vnitrostátní orgány by měly mít právo zadržet zboží na hranicích EU, jakmile usoudí, že existuje opodstatněná obava podle čl. 2 písm. n). Podobný přístup již uplatňují celní orgány USA v případě „Withhold Release Orders“. EHSV navrhuje, aby hospodářské subjekty měly různé povinnosti v závislosti na tom, zda jsou klasifikovány jako vysoce či méně rizikové. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | V případě vysokého rizika musí být systém náležité péče povinný, včetně shromažďování informací, posuzování a zmírňování rizik (podobně jako je tomu v případě systému stanoveného v nařízení o produktech, jejichž produkce nezpůsobuje odlesňování), ale musí být přizpůsoben návrhu v souvislosti s nucenou prací. Proto jsou v rámci mapování dodavatelského řetězce a zveřejňování informací o něm zapotřebí podrobné informace o produktu, výrobci, dovozci, původu a složkách, jakož i o zdrojích a nerostných surovinách použitých v produktu a jeho složkách, což je základní požadavek pro určení toho, kde v hodnotovém řetězci dochází k nucené práci. S ohledem na situaci malých a středních podniků by měla být prováděna zjednodušená hloubková kontrola omezená na shromažďování relevantních informací. Kromě toho by příslušné vnitrostátní orgány měly svá předběžná šetření zaměřit na produkty spojené s vysoce rizikovými regiony, podniky nebo odvětvími. V každém případě musí být ochráněno obchodní tajemství například použitím vhodných ustanovení o důvěrnosti. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Je-li daný produkt spojen s vysoce rizikovými regiony, podniky nebo odvětvími, musí dotčený hospodářský subjekt předložit v předběžné fázi šetření prohlášení o náležité péči. Nedodržení požadavků na náležitou péči, které budou podrobně uvedeny v pokynech (článek 23), jakož i nepředložení požadovaných prohlášení o náležité péči musí být považováno za opodstatněnou obavu a vést k zadržení produktu a přímému zahájení vyšetřování. Pokud jde o produkty spojené s regiony, podniky nebo odvětvími s nízkým rizikem, budou hospodářské subjekty osvobozeny od povinné náležité péče a musí se postupovat tak, jak navrhuje Evropská komise. Aby se však zabránilo nezodpovědnému ukončení spolupráce, EHSV zdůrazňuje, že náležitá péče by neměla sloužit jako ochrana proti zahájení šetření. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EHSV poukazuje na to, že k řádnému prosazování může dojít pouze tehdy, pokud členské státy EU vyčlení svým příslušným vnitrostátním orgánům dostatečné finanční prostředky a zdroje. Evropská komise již uznala, že mají-li vnitrostátní celní orgány nedostatečné prostředky, je účinné prosazování značně ohroženo. Kromě toho by příslušné vnitrostátní orgány měly mít dostatek času na provedení důkladného a pečlivého šetření. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Jak uvádí nedávná publikace MOP o moderním otroctví, sociodemografické složení obětí nucené práce je různorodé. Vyššímu riziku nucené práce jsou vystaveny zranitelné sociální skupiny, jako jsou zejména migrující pracovníci. EHSV proto žádá, aby byla zohledněna situace migrujících pracovníků, osob bez státní příslušnosti a dětí. Zvláštní důraz musí být kladen na genderovou rovnost. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Podle MOP je 160 milionů dětí na celém světě zapojeno do dětské práce. Účinné zrušení dětské práce je součástí Deklarace MOP o základních principech a právech v práci. Závazek EU bojovat proti dětské práci je zakotven v jejím přístupu nulové tolerance k dětské práci, který vychází z článku 32 Listiny základních práv Evropské unie, Strategie EU pro práva dítěte (31) a bodu 1.4. písm. c) Akčního plánu EU pro lidská práva a demokracii na období 2020–2024. EHSV uznává, že Evropská komise v čl. 2 písm. a) navrhovaného nařízení výslovně zmiňuje nucenou dětskou práci. Aby se však proces odstraňování dětské práce urychlil, měla by oblast působnosti tohoto nařízení zahrnovat úmluvu MOP č. 138 z roku 1973 o nejnižším věku pro vstup do zaměstnání, doporučení MOP č. 146, Úmluvu MOP č. 182 z roku 1999 o nejhorších formách dětské práce a doporučení MOP č. 190. EHSV dále konstatuje, že je zapotřebí předložit odpovídající legislativní iniciativu EU zaměřenou na boj proti všem ostatním formám dětské práce. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | EHSV konstatuje, že stávající návrh náležitě nezohledňuje hledisko vykořisťovaných pracovníků vykonávajících nucenou práci, a to v Evropské unii i mimo ni. V zájmu posílení postavení pracovníků vykonávajících nucenou práci by se v evropských právních předpisech mělo zvážit odpovídající odškodnění obětí. Do procesu šetření a rozhodování by měli být zapojeni zástupci zaměstnanců, místní odborové svazy, Mezinárodní konfederace odborových svazů, samotní pracovníci, ale i organizace občanské společnosti, aby bylo zajištěno, že budou v každé fázi zohledněny názory a zájmy dotčených pracovníků. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Evropská komise by měla zintenzivnit úsilí o vytvoření mezinárodních struktur zaměřených na řešení problému nucené práce a harmonizovat činnosti a opatření k zajištění právní jistoty na mezinárodní úrovni. EHSV navíc požaduje, aby EU podpořila uzavření závazné smlouvy OSN o podnikání a lidských právech a aby byla zvážena možnost vypracovat úmluvu MOP o důstojné práci v dodavatelských řetězcích, jak bylo zmíněno již ve stanovisku EHSV SOC/727 (32). Pro zajištění řádného provádění cílů předloženého nařízení je důležitá spolupráce a výměna informací se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | EHSV poukazuje na to, že pro boj proti nucené práci v EU a ve všech jejích partnerských zemích jsou nezbytné přísné a ambiciózní právní předpisy. Proto je nezbytné sladit stávající návrh s definicemi a kritérii zejména v USA a Kanadě a na dalších vyspělých trzích (např. se zákonem Spojených států o předcházení nucené práci Ujgurů, zákonem Spojených států o clech a projednávaným zákonem o boji proti nucené a dětské práci v dodavatelských řetězcích), aby se předešlo nesrovnalostem a aby se problém nucené práce účinně řešil na celosvětové úrovni. Je však důležité, aby existoval účinný institucionální systém EU pro ověřování případů nucené práce na celém světě, který by podniky musely dodržovat. Návrh by měl usilovat o vytvoření společných mezinárodních struktur pro řešení nucené práce v zájmu dosažení větší harmonizace, právní jasnosti a jistoty na mezinárodní úrovni, zejména s cílem zabránit tomu, aby se podniky EU dostaly do rozporu se zahraničními právními předpisy. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Vzhledem k tomu, že nucená práce je celosvětovým problémem a že globální hodnotové řetězce jsou úzce propojeny, je třeba podporovat mezinárodní spolupráci v boji proti nucené práci. EHSV zdůrazňuje, že k zajištění řádného uplatňování zákazu nucené práce je nezbytná úzká spolupráce a výměna informací s orgány třetích zemí a mezinárodními organizacemi, zejména s MOP a OSN. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Klíčovou úlohu při komunikaci s oběťmi nucené práce a organizacemi občanské společnosti by měla hrát stálá zastoupení a delegace EU v jednotlivých zemích. Stejně důležitou úlohu by měla hrát rovněž ve spolupráci s OSN a MOP při shromažďování a poskytování cenných údajů pro posuzování rizik (např. při vytváření nebo podpoře vnitrostátních průzkumů týkajících se nucené práce) a v rámci probíhajících šetření by měla spolupracovat jako partneři. V případě stížností by měla být místem prvního kontaktu. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Proces globalizace posílil postavení celosvětově působících podniků a oslabil moc veřejných institucí, zejména v zemích globálního Jihu. EHSV zdůrazňuje, že je důležité začlenit boj proti nucené práci do obchodní politiky a politiky rozvojové spolupráce EU. Pokud jde o méně a nejméně rozvinuté země, jednou z priorit by měla být aktivní podpora místních orgánů práce. EHSV zdůrazňuje, že tento právní předpis by měl přistupovat ke všem zemím stejně, a varuje před nepřiměřeným znevýhodněním méně a nejméně rozvinutých zemí. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | EHSV vítá rozsah tohoto návrhu, který zahrnuje všechny hospodářské subjekty bez ohledu na jejich velikost. Přesto by zaměření šetření orgánů mělo záviset na velikosti a hospodářských zdrojích hospodářských subjektů. Za prioritu by tedy měly být považovány podniky s vysokým rizikem využívání nucené práce, jakož i velké hospodářské subjekty. EHSV poukazuje na to, že jedinečná povaha digitálních trhů vyžaduje, aby k nim bylo při prosazování těchto právních předpisů přistupováno zvláštním způsobem. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | EHSV by rád využil příležitosti, kterou nabízí vydání tohoto legislativního aktu, a požádal Evropskou komisi, aby prozkoumala možnost zřídit veřejnou ratingovou agenturu EU, která by se zabývala environmentální a sociální udržitelností, ale i lidskými právy v kontextu podnikání, jak již uvedl ve svém stanovisku REX/518, v odstavci 3.11. Tato agentura by měla vytvořit evropské normy pro systémy náležité péče, Tyto normy by mohly zásadně přispět k vytvoření rovných podmínek, což je v zájmu zejména evropských podniků. Kromě toho by měla vypracovat povinné normy kvality pro auditorské společnosti a akreditační postupy pro tyto společnosti v EU, jakož i monitorovací systém pro zajištění jejich pravidelné kontroly. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | EHSV požaduje, aby byly v členských státech jmenovány nebo zřízeny příslušné vnitrostátní orgány, které by prováděly akreditaci společností provádějících audity v oblasti environmentální a sociální udržitelnosti a také dodržování lidských práv v kontextu podnikání. Veřejná ratingová agentura musí pomáhat příslušným vnitrostátním orgánům tím, že bude poskytovat technickou podporu a odbornou přípravu při zavádění vnitrostátních systémů na podporu podniků, pokud jde o odpovědnost a náležitou péči. EHSV konstatuje, že pokud jde o provádění tohoto nařízení, jsou zapotřebí jak jasné a srozumitelné formulace, které zaručí právní jistotu, tak jednoduché pokyny, aby byla zachována zvládnutelná administrativní zátěž pro hospodářské subjekty, zejména malé a střední podniky, v jejich každodenní práci. Příslušné vnitrostátní orgány proto musí podnikům, zejména malým a středním podnikům, poskytovat technickou podporu při navrhování systémů náležité péče (v souladu s obecnými zásadami OSN v oblasti podnikání a lidských práv, pokyny OECD pro nadnárodní společnosti a deklarací MOP o nadnárodních společnostech). |
| --- | --- |

3.23.

4.   Konkrétní připomínky

| 4.1. | EHSV souhlasí s definicí uvedenou v čl. 2 písm. a), která vychází z definice nucené práce MOP, jež zahrnuje „každou práci nebo službu“. Do návrhu by proto mělo být zahrnuto zboží přepravované za použití nucené práce, a to jak proto, aby bylo dosaženo souladu s definicí, tak vzhledem ke skutečnosti, že dopravní služby jsou podstatnou součástí dodavatelského řetězce zboží. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Evropská komise musí hrát důraznou, aktivní a vedoucí úlohu v rámci sítě Unie proti produktům nucené práce navržené v článku 24, aby mohla podporovat a koordinovat vnitrostátní orgány při prosazování tohoto nařízení. EHSV vyzývá Komisi, aby zajistila, že tato síť bude mít jasně vymezenou strukturu, a aby této síti poskytla dostatečné finanční prostředky, které jí umožní podporovat členské státy EU při shromažďování informací a jejich využívání k udržování stálého toku informací. Síť by měla koordinovat opatření, jako je provádění mezinárodních šetření, a podporovat prosazování zákazů dovozu. Kromě toho by Komise měla zvážit možnost provádět šetření sama, jak již činí v souvislosti s protisoutěžním jednáním, které také monitoruje. EHSV vyzývá Komisi, aby do všech činností této sítě zapojila organizovanou občanskou společnost, zejména sociální partnery. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV vítá záměr Evropské komise uvedený v článku 23 vydat pokyny, které podnikům pomohou při zjišťování, prevenci, zmírňování nebo odstraňování rizik nucené práce v rámci jejich provozu a hodnotových řetězců. Kromě toho by Komise nebo jiné orgány veřejné správy měly vydat jasná doporučení, jak vytvořit systémy náležité péče pro malé a střední podniky, a podpořit tak zejména malé a střední podniky. EHSV vyzývá Komisi, aby do procesu přípravy těchto pokynů (články 11 a 23) zapojila organizovanou občanskou společnost a aby tyto pokyny zveřejnila tak, aby byly dostupné snadno a co nejdříve, v každém případě v dostatečném předstihu před vstupem nařízení v platnost. To umožní příslušným vnitrostátním orgánům, celním a obchodním subjektům připravit se na provádění tohoto právního aktu a na případné související obtíže. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV poukazuje na to, že příslušné vnitrostátní orgány potřebují k provádění šetření souhlas hospodářských subjektů, jak je uvedeno v čl. 5 odst. 6. To oslabuje proces šetření a vytváří v navrhovaném nařízení mezeru. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV zdůrazňuje, že jsou zapotřebí jednotné, celounijní minimální sankce za porušení tohoto nařízení. Tím se zabrání předhánění se o co nejnižší úroveň sankcí mezi členskými státy a zajistí se rovné podmínky. Kromě toho by bylo přínosné stanovit pro Komisi povinnost podávat pravidelně (např. každé dva roky) zprávy o uplatňování tohoto nařízení v jednotlivých členských státech. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV vyjadřuje znepokojení nad tím, že za provádění tohoto nařízení budou odpovědné vnitrostátní celní orgány (článek 12). To by mohlo potenciálně způsobit neefektivnost při provádění, neboť by se mohly objevit odlišnosti mezi různými vnitrostátními celními úřady, což by vedlo k nesrovnalostem uvnitř EU. Proto je třeba klást důraz na řádné provádění v jednotlivých zemích a institucionálně je zajistit. Je nezbytné poskytnout vnitrostátním donucovacím orgánům jasné pokyny a prostředky, které jim umožní navrhované nařízení účinně monitorovat a prosazovat. Podnikatelským kruhům by měla být poskytnuta technická podpora, aby mohly tento právní předpis dodržet. Domníváme se proto, že EU potřebuje koncepční rámec pro společné posuzování rizik a jasné pokyny, které by zabránily násobení byrokracie a zefektivnily postupy. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Pokud jde o lhůty týkající se procesu šetření, domníváme se, že doba potřebná k tomu, aby podniky předložily důkazy, by měla být v předběžné fázi procesu delší než patnáct dnů a ve druhé fázi šetření dalších patnáct dnů. Stejně tak by se měla prodloužit třicetidenní lhůta, kterou mají podniky na stažení produktů porušujících nařízení. Dále je třeba vyjasnit, jak bude proces stahování probíhat v praxi, včetně případného zničení produktů. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Jak je uvedeno ve stanovisku EHSV INT/973 Udržitelná správa a řízení společností (33), odbory a zástupci zaměstnanců si jsou dobře vědomi toho, kde může dojít k případnému pochybení. EHSV tedy poukazuje na to, že je důležité zapojit do procesu vytváření postupů náležité péče (mapování rizik) a do jejich monitorování (provádění) a oznamování případů porušení předpisů (mechanismy varování) zástupce zaměstnanců, místní odborové svazy a také Mezinárodní konfederaci odborových svazů. EHSV požaduje, aby odbory a zástupci zaměstnanců v EU a ve třetích zemích byli výslovně uvedeni v čl. 26 písm. a). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EHSV poukazuje na to, že při přípravě aktů v přenesené pravomoci uvedených v článku 27 nařízení by měla být konzultována organizovaná občanská společnost. |
| --- | --- |

4.9.

V Bruselu dne 25. ledna 2023.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2022) 453 final.

1

(2)  Akční plán EU pro lidská práva a demokracii na období 2020–2024.

2

(3)  Protokol č. 29 z roku 2014 k Úmluvě MOP o nucené práci z roku 1930.

3

(4)  Úmluva MOP č. 138 z roku 1973 o nejnižším věku pro vstup do zaměstnání.

4

(5)  Doporučení MOP č. 146 z roku 1973 o nejnižším věku pro vstup do zaměstnání.

5

(6)  Úmluva MOP č. 182 z roku 1999 o zákazu a okamžitých opatřeních k odstranění nejhorších forem dětské práce.

6

(7)  Doporučení MOP č. 190 z roku 1999 o zákazu a okamžitých opatřeních k odstranění nejhorších forem dětské práce.

7

(8)  Úmluva MOP č. 29 z roku 1930 o nucené práci.

8

(9)  Protokol č. 29 z roku 2014 k Úmluvě MOP o nucené práci z roku 1930.

9

(10)  Úmluva MOP č. 105 z roku 1957 o odstranění nucené práce.

10

(11)  Listina základních práv EU.

11

(12)  Všeobecná deklarace lidských práv.

12

(13)  Mezinárodní pakt o občanských a politických právech.

13

(14)  UN Sustainable Development Goals.

14

(15)  Evropská sociální charta.

15

(16)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Potírání nucené práce v Evropě a ve světě: úloha EU – příspěvek EHSV na konferenci MOP v roce 2014 (stanovisko z vlastní iniciativy) (Úř. věst. C 311, 12.9.2014, s. 31).

16

(17)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Důstojná práce na celém světě (COM(2022) 66 final) (Úř. věst. C 486, 21.12.2022, s. 149).

17

(18)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Povinnost náležité péče (průzkumné stanovisko) (Úř. věst. C 429, 11.12.2020, s. 136).

18

(19)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o náležité péči podniků v oblasti udržitelnosti a o změně směrnice (EU) 2019/1937 [COM(2022) 71 final] (Úř. věst. C 443, 22.11.2022, s. 81).

19

(20)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu „Udržitelné dodavatelské řetězce a důstojná práce v mezinárodním obchodě“ (průzkumné stanovisko) (Úř. věst. C 429, 11.12.2020, s. 197).

20

(21)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Závazná smlouva OSN o podnikání a lidských právech (stanovisko z vlastní iniciativy) (Úř. věst. C 97, 24.3.2020, s. 9).

21

(22)  COM(2022) 66 final.

22

(23)  COM(2022) 71 final.

23

(24)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1020 ze dne 20. června 2019 o dozoru nad trhem a souladu výrobků s předpisy a o změně směrnice 2004/42/ES a nařízení (ES) č. 765/2008 a (EU) č. 305/2011 (Úř. věst. L 169, 25.6.2019).

24

(25)  Obecné zásady OSN v oblasti podnikání a lidských práv.

25

(26)  Pokyny OECD týkající se nadnárodních společností.

26

(27)  ILO MNE Declaration.

27

(28)  Příručka MOP pro zaměstnavatele a podniky o boji proti nucené práci.

28

(29)  Ratifikace protokolu MOP č. 29.

29

(30)  Úmluva MOP č. 98 z roku 1949 o provádění zásad práva organizovat se a kolektivně vyjednávat.

30

(31)  Listina základních práv Evropské unie (Úř. věst. C 326, 26.10.2012, s. 391), Strategie EU pro práva dítěte.

31

(32)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Důstojná práce na celém světě (COM(2022) 66 final) (Úř. věst. C 486, 21.12.2022, s. 149).

32

(33)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o náležité péči podniků v oblasti udržitelnosti a o změně směrnice (EU) 2019/1937 [COM(2022) 71 final] (Úř. věst. C 443, 22.11.2022, s. 81).

33

---

| 21.4.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 140/84 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 140/84

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) 2017/745 a nařízení (EU) 2017/746, pokud jde o přechodná ustanovení pro některé zdravotnické prostředky a diagnostické zdravotnické prostředky in vitro

(COM(2023) 10 final – 2023/0005 (COD))

(2023/C 140/14)

| Žádost o vypracování stanoviska | Rada Evropské unie, 23. 1. 2023
  Evropský parlament, 26. 1. 2023 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 114 a čl. 168 odst. 4 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Jednotný trh, výroba a spotřeba |
| Přijato na plenárním zasedání | 24. 1. 2023 |
| Plenární zasedání č. | 575 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 190/0/2 |

Žádost o vypracování stanoviska

Rada Evropské unie, 23. 1. 2023

Evropský parlament, 26. 1. 2023

Právní základ

Článek 114 a čl. 168 odst. 4 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Jednotný trh, výroba a spotřeba

Přijato na plenárním zasedání

24. 1. 2023

Plenární zasedání č.

575

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

190/0/2

Jelikož se Výbor domnívá, že obsah návrhu je uspokojivý, a nemá k němu žádné připomínky, rozhodl se zaujmout k navrhovanému znění příznivé stanovisko.

V Bruselu dne 24. ledna 2023.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

| 21.4.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 140/85 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 140/85

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o poplatcích a platbách, které se platí Evropské agentuře pro léčivé přípravky, o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/745 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 297/95 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 658/2014

(COM(2022) 721 final — 2022/0417 (COD))

(2023/C 140/15)

| Žádost o vypracování stanoviska | Rada Evropské unie, 22. 12. 2022
  Evropský parlament, 15. 12. 2022 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 114 a čl. 168 odst. 4 písm. b) a c) Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Jednotný trh, výroba a spotřeba |
| Přijato na plenárním zasedání | 24. 1. 2023 |
| Plenární zasedání č. | 575 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 195/0/1 |

Žádost o vypracování stanoviska

Rada Evropské unie, 22. 12. 2022

Evropský parlament, 15. 12. 2022

Právní základ

Článek 114 a čl. 168 odst. 4 písm. b) a c) Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Jednotný trh, výroba a spotřeba

Přijato na plenárním zasedání

24. 1. 2023

Plenární zasedání č.

575

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

195/0/1

Jelikož se Výbor domnívá, že obsah návrhu je zcela uspokojivý, a nemá k němu žádné připomínky, rozhodl se zaujmout k navrhovanému znění příznivé stanovisko.

V Bruselu dne 24. ledna 2023.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---